# Uradni list C 99/1. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 99 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 651. marec 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 99

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 651. marec 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 5. – 8. julija 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 5. – 8. julija 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 7. julij 2021 |
| 2022/C 99/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o varnosti in signalizaciji v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) (2019/2191(INI)) | 2 |
| 2022/C 99/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o trgovinskih vidikih in posledicah pandemije covida-19 (2020/2117(INI)) | 10 |
| 2022/C 99/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020 (2020/2124(INI)) | 21 |
| 2022/C 99/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2019 (2020/2245(INI)) | 34 |
| 2022/C 99/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073421/01 – 2021/2759(RSP)) | 45 |
| 2022/C 99/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073422/01 – 2021/2760(RSP)) | 52 |
| 2022/C 99/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073423/01 – 2021/2765(RSP)) | 59 |
| 2022/C 99/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073424/01 – 2021/2761(RSP)) | 66 |
| 2022/C 99/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (2020/2246(INI)) | 73 |
| 2022/C 99/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (2019/2158(INI)) | 88 |
| 2022/C 99/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o dialogu z državljani in njihovi udeležbi pri odločanju o zadevah EU (2020/2201(INI)) | 96 |
| 2022/C 99/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (2020/2257(INI)) | 105 |
| 2022/C 99/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (2020/2008(INI)) | 122 |
| | četrtek 8. julij 2021 |
| 2022/C 99/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o oblikovanju smernic za uporabo splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2021/2071(INI)) | 146 |
| 2022/C 99/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega) (2021/2563(RSP)) | 152 |
| 2022/C 99/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (2019/2196(INI)) | 158 |
| 2022/C 99/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o novem ERP za raziskave in inovacije (2021/2524(RSP)) | 167 |
| 2022/C 99/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o primeru Ahmadreze Džalalija v Iranu (2021/2785(RSP)) | 175 |
| 2022/C 99/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (2021/2786(RSP)) | 178 |
| 2022/C 99/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o smrtni kazni v Savdski Arabiji, zlasti primera Mustafe Hašema Al Darviša in Abdulaha Al Hovajtija (2021/2787(RSP)) | 185 |
| 2022/C 99/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o pregledu makroekonomskega zakonodajnega okvira za boljši učinek na evropsko realno gospodarstvo ter večjo preglednost pri odločanju in demokratično odgovornost (2020/2075(INI)) | 191 |
| 2022/C 99/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o razmerah v Nikaragvi (2021/2777(RSP)) | 204 |
| 2022/C 99/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o represiji nad opozicijo v Turčiji, zlasti nad Ljudsko demokratsko stranko (HDP) (2021/2788(RSP)) | 209 |
| 2022/C 99/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o vzpostavitvi morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitvi biotske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu (2021/2757(RSP)) | 214 |
| 2022/C 99/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic državljanov LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (2021/2780(RSP)) | 218 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 7. julij 2021

2022/C 99/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o varnosti in signalizaciji v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) (2019/2191(INI))

2

2022/C 99/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o trgovinskih vidikih in posledicah pandemije covida-19 (2020/2117(INI))

10

2022/C 99/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020 (2020/2124(INI))

21

2022/C 99/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2019 (2020/2245(INI))

34

2022/C 99/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

45

2022/C 99/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

52

2022/C 99/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

59

2022/C 99/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

66

2022/C 99/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (2020/2246(INI))

73

2022/C 99/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (2019/2158(INI))

88

2022/C 99/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o dialogu z državljani in njihovi udeležbi pri odločanju o zadevah EU (2020/2201(INI))

96

2022/C 99/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (2020/2257(INI))

105

2022/C 99/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (2020/2008(INI))

122

četrtek 8. julij 2021

2022/C 99/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o oblikovanju smernic za uporabo splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2021/2071(INI))

146

2022/C 99/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega) (2021/2563(RSP))

152

2022/C 99/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (2019/2196(INI))

158

2022/C 99/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o novem ERP za raziskave in inovacije (2021/2524(RSP))

167

2022/C 99/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o primeru Ahmadreze Džalalija v Iranu (2021/2785(RSP))

175

2022/C 99/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (2021/2786(RSP))

178

2022/C 99/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o smrtni kazni v Savdski Arabiji, zlasti primera Mustafe Hašema Al Darviša in Abdulaha Al Hovajtija (2021/2787(RSP))

185

2022/C 99/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o pregledu makroekonomskega zakonodajnega okvira za boljši učinek na evropsko realno gospodarstvo ter večjo preglednost pri odločanju in demokratično odgovornost (2020/2075(INI))

191

2022/C 99/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o razmerah v Nikaragvi (2021/2777(RSP))

204

2022/C 99/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o represiji nad opozicijo v Turčiji, zlasti nad Ljudsko demokratsko stranko (HDP) (2021/2788(RSP))

209

2022/C 99/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o vzpostavitvi morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitvi biotske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu (2021/2757(RSP))

214

2022/C 99/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic državljanov LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (2021/2780(RSP))

218

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 7. julij 2021 |
| 2022/C 99/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o spremembah Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členi 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230 in 235 ter Prilogo V ter o vstavitvi novega člena 106a (2021/2048(REG)) | 226 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda 7. julij 2021

2022/C 99/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o spremembah Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členi 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230 in 235 ter Prilogo V ter o vstavitvi novega člena 106a (2021/2048(REG))

226

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 6. julij 2021 |
| 2022/C 99/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD)) | 234 |
| 2022/C 99/28 | P9_TA(2021)0319Uporaba tehnologij za obdelavo podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (začasno odstopanje od Direktive 2002/58/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namen boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu | 235 |
| 2022/C 99/29 | P9_TA(2021)0320Priznavanje potrdil tretjih držav na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav | 236 |
| 2022/C 99/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2021: vključitev presežka iz proračunskega leta 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD)) | 237 |
| 2022/C 99/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP)) | 239 |
| 2022/C 99/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola k Sporazumu o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE)) | 240 |
| 2022/C 99/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD)) | 241 |
| 2022/C 99/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD)) | 242 |
| 2022/C 99/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD)) | 244 |
| | sreda 7. julij 2021 |
| 2022/C 99/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi s prenosom izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah navedene direktive (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS)) | 245 |
| 2022/C 99/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD)) | 246 |
| 2022/C 99/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP)) | 247 |
| 2022/C 99/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2003/77/ES o določitvi večletnih finančnih smernic za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po končani likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE)) | 248 |
| 2022/C 99/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ zaradi reforme vizumskega informacijskega sistema (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD)) | 249 |
| 2022/C 99/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD)) | 250 |
| 2022/C 99/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD)) | 251 |
| | četrtek 8. julij 2021 |
| 2022/C 99/43 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. julija 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020)0725 – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) | 252 |
| 2022/C 99/44 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. julija 2021, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) | 313 |
| 2022/C 99/45 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o številčni sestavi posebnih odborov in preiskovalnega odbora (2021/2802(RSO)) | 362 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 6. julij 2021

2022/C 99/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

234

2022/C 99/28

P9_TA(2021)0319Uporaba tehnologij za obdelavo podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (začasno odstopanje od Direktive 2002/58/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namen boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu

235

2022/C 99/29

P9_TA(2021)0320Priznavanje potrdil tretjih držav na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav

236

2022/C 99/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2021: vključitev presežka iz proračunskega leta 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

237

2022/C 99/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

239

2022/C 99/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola k Sporazumu o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

240

2022/C 99/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

241

2022/C 99/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

242

2022/C 99/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

244

sreda 7. julij 2021

2022/C 99/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi s prenosom izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah navedene direktive (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

245

2022/C 99/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

246

2022/C 99/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

247

2022/C 99/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2003/77/ES o določitvi večletnih finančnih smernic za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po končani likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

248

2022/C 99/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ zaradi reforme vizumskega informacijskega sistema (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

249

2022/C 99/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

250

2022/C 99/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

251

četrtek 8. julij 2021

2022/C 99/43

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. julija 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020)0725 – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD))

252

2022/C 99/44

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. julija 2021, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

313

2022/C 99/45

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o številčni sestavi posebnih odborov in preiskovalnega odbora (2021/2802(RSO))

362

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

1.3.2022

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 5. – 8. julija 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 7. julij 2021

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/2

---

P9_TA(2021)0327

Varnost in signalizacija v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o varnosti in signalizaciji v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU in zlasti člena 47(2) Uredbe (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o TEN-T), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU in zlasti člena 47(2) Uredbe (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o TEN-T),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/6 z dne 5. januarja 2017 o evropskem načrtu za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/6 z dne 5. januarja 2017 o evropskem načrtu za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (3),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2017 z dne 3. oktobra 2017 z naslovom Enotni evropski sistem za upravljanje železniškega prometa: ali bo ta politična odločitev kdaj postala resničnost? |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2017 z dne 3. oktobra 2017 z naslovom Enotni evropski sistem za upravljanje železniškega prometa: ali bo ta politična odločitev kdaj postala resničnost?

| — | ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju sedmega poročila Komisije z dne 13. januarja 2021 o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu v skladu s členom 15(4) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega poročila Komisije z dne 13. januarja 2021 o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu v skladu s členom 15(4) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0005),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (5),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0181/2021),

| A. | ker je evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS) standard EU za avtomatsko zaščito vlakov, ki v Evropi oblikuje interoperabilen železniški sistem; |
| --- | --- |

A.

ker je evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS) standard EU za avtomatsko zaščito vlakov, ki v Evropi oblikuje interoperabilen železniški sistem;

| B. | ker so Komisija ter evropski proizvajalci, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu podpisali štiri memorandume o soglasju o sodelovanju pri uvajanju ERTMS, zadnjega od njih septembra 2016; |
| --- | --- |

B.

ker so Komisija ter evropski proizvajalci, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu podpisali štiri memorandume o soglasju o sodelovanju pri uvajanju ERTMS, zadnjega od njih septembra 2016;

| C. | ker so bili sprejeti pomembni zakonodajni ukrepi, vključno s četrtim železniškim svežnjem junija 2016, ki ureja vprašanja upravljanja železnic in krepi vlogo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) kot sistemskega organa za ERTMS, ter revizijo tehnične specifikacije za interoperabilnost podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu in ob progi (CCS TSI), sprejete z Uredbo Komisije (EU) 2016/919 (6), ki daje pravni status osnovni konfiguraciji 3 izdaja 2 za evropski sistem za nadzor vlaka (ETCS) in osnovni konfiguraciji 1 za GSM-R (globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica); |
| --- | --- |

C.

ker so bili sprejeti pomembni zakonodajni ukrepi, vključno s četrtim železniškim svežnjem junija 2016, ki ureja vprašanja upravljanja železnic in krepi vlogo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) kot sistemskega organa za ERTMS, ter revizijo tehnične specifikacije za interoperabilnost podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu in ob progi (CCS TSI), sprejete z Uredbo Komisije (EU) 2016/919 (6), ki daje pravni status osnovni konfiguraciji 3 izdaja 2 za evropski sistem za nadzor vlaka (ETCS) in osnovni konfiguraciji 1 za GSM-R (globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica);

| D. | ker je bil 5. januarja 2017 sprejet nov evropski načrt za uvedbo sistema ERTMS (7), v katerem je določen časovni razpored za uvedbo ERTMS na koridorjih jedrnega omrežja; |
| --- | --- |

D.

ker je bil 5. januarja 2017 sprejet nov evropski načrt za uvedbo sistema ERTMS (7), v katerem je določen časovni razpored za uvedbo ERTMS na koridorjih jedrnega omrežja;

| E. | ker bi v celoti uveden ERTMS omogočil do 30 % povečanje prometnih zmogljivosti na obstoječi železniški infrastrukturi; |
| --- | --- |

E.

ker bi v celoti uveden ERTMS omogočil do 30 % povečanje prometnih zmogljivosti na obstoječi železniški infrastrukturi;

| F. | ker je Komisija objavila tudi akcijski načrt za ERTMS (8), v katerem je opredelila ukrepe za odpravo ovir pri izvajanju in interoperabilnosti ERTMS ter katerega namen je, da bi do leta 2023 pretvorili tretjino koridorjev jedrnega omrežja; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija objavila tudi akcijski načrt za ERTMS (8), v katerem je opredelila ukrepe za odpravo ovir pri izvajanju in interoperabilnosti ERTMS ter katerega namen je, da bi do leta 2023 pretvorili tretjino koridorjev jedrnega omrežja;

| G. | ker je bila v proračunu EU v obdobju 2014–2020 uvedba ERTMS podprta s skupnim proračunom, ocenjenim na 2,7 milijarde EUR, od tega je bilo 850 milijonov EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope (9) in 1,9 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) v upravičenih regijah; |
| --- | --- |

G.

ker je bila v proračunu EU v obdobju 2014–2020 uvedba ERTMS podprta s skupnim proračunom, ocenjenim na 2,7 milijarde EUR, od tega je bilo 850 milijonov EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope (9) in 1,9 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) v upravičenih regijah;

| H. | ker bi moralo uvajanje ERTMS nujno vključevati razgradnjo sistemov razreda B in namestitev komponent ETCS ob progi ter obsežno naknadno opremljanje tirnih vozil z interoperabilnimi podsistemi ERTMS v vozilu; |
| --- | --- |

H.

ker bi moralo uvajanje ERTMS nujno vključevati razgradnjo sistemov razreda B in namestitev komponent ETCS ob progi ter obsežno naknadno opremljanje tirnih vozil z interoperabilnimi podsistemi ERTMS v vozilu;

| I. | ker države članice niso pravno obvezane, da bi sprejele ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bodo prevozniki v železniškem prometu načrtovali naložbe v ERTMS; |
| --- | --- |

I.

ker države članice niso pravno obvezane, da bi sprejele ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bodo prevozniki v železniškem prometu načrtovali naložbe v ERTMS;

| J. | ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo, da trenutno obstaja velika zamuda pri uvedbi celotnega jedrnega omrežja ERTMS in da ne bo dokončano do leta 2030, kot primarni razlog za zamudo pa navaja premajhno usklajevanje med državami članicami; |
| --- | --- |

J.

ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo, da trenutno obstaja velika zamuda pri uvedbi celotnega jedrnega omrežja ERTMS in da ne bo dokončano do leta 2030, kot primarni razlog za zamudo pa navaja premajhno usklajevanje med državami članicami;

| K. | ker je v nesreči vlaka Alvia 24. julija 2013 v kraju Santiago de Compostela preminulo 80 ljudi, 144 pa je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

K.

ker je v nesreči vlaka Alvia 24. julija 2013 v kraju Santiago de Compostela preminulo 80 ljudi, 144 pa je bilo ranjenih;

| L. | ker v skladu z metodologijo EU za spremljanje odhodkov EU v novem programskem obdobju ERTMS znaša 40 % prispevka k podnebnim in okoljskim ciljem in ker je treba 30 % odhodkov skladov kohezijske politike in InvestEU, 37 % mehanizma za okrevanje in odpornost (10) ter 60 % Instrumenta za povezovanje Evrope nameniti ukrepom za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

L.

ker v skladu z metodologijo EU za spremljanje odhodkov EU v novem programskem obdobju ERTMS znaša 40 % prispevka k podnebnim in okoljskim ciljem in ker je treba 30 % odhodkov skladov kohezijske politike in InvestEU, 37 % mehanizma za okrevanje in odpornost (10) ter 60 % Instrumenta za povezovanje Evrope nameniti ukrepom za boj proti podnebnim spremembam;

| M. | ker mehanizem za okrevanje in odpornost določa, da bi moralo biti 20 % naložb digitalno usmerjenih, in ker je v njegovi metodologiji za digitalno označevanje iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost 100 % naložb v ERTMS digitalnih; |
| --- | --- |

M.

ker mehanizem za okrevanje in odpornost določa, da bi moralo biti 20 % naložb digitalno usmerjenih, in ker je v njegovi metodologiji za digitalno označevanje iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost 100 % naložb v ERTMS digitalnih;

1.

poudarja, da je železniški prevoz najbolj trajnosten in energetsko učinkovit množični način prevoza potnikov in tovora ter da železnica še vedno ne dosega celotnega potenciala kljub pozitivnemu razvoju v sektorju, kot je stalno (čeprav v zadnjih nekaj letih neenakomerno) povečevanje obsega železniškega potniškega in tovornega prometa;

2.

poudarja, da se v evropskem zelenem dogovoru poziva k obsežnemu prehodu na železniški prevoz in da sta v novi strategiji za trajnostno in pametno mobilnost določena mejnika, in sicer leto 2030 za podvojitev železniškega prometa visokih hitrosti ter leto 2050 za podvojitev železniškega tovornega prometa, zato bo treba povečati zmogljivosti železniškega prometa, česar ni mogoče doseči brez obsežne pospešitve uvedbe ERTMS;

3.

poudarja, da sta glavna cilja železniškega usklajevanja v EU okrepitev jedrnega omrežja in povečanje deleža tovornega in potniškega železniškega prometa;

4.

želi spomniti, da je bil ERTMS uveden v 90. letih prejšnjega stoletja, da bi zagotovili varnost železniškega prometa, spodbudili interoperabilnost med nacionalnimi železniškimi omrežji in čezmejnim železniškim prometom, zmanjšali stroške nakupa in vzdrževanja sistemov signalizacije ter povečali zmogljivost infrastrukture in zanesljivost železniškega prometnega sistema;

5.

meni, da bo popolna uvedba ERTMS pomagala ustvariti enotno evropsko železniško območje in da bo tako evropski železniški sektor postal primeren za digitalno dobo, povečala se bo donosnost železniškega prometa in omogočilo povečanje gostote obratovanja prog, to pa je tudi temeljni pogoj, da bo železnica končno postala konkurenčna drugim vrstam prevoza; zato pozdravlja, da nova strategija za trajnostno in pametno mobilnost potrjuje, da bi morala biti uvedba ERTMS ključna prednostna naloga, da bi vzpostavili resnično inteligenten in učinkovit prometni sistem z doseganjem ciljev, kot sta zadostno dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prometa za potnike in tovor;

6.

poudarja, da je ERTMS postal svetovni standard za nadzor in komunikacijo vlakov ter da je bil uveden v skoraj 50 državah po svetu in zagotavlja odlične priložnosti za povečanje poslovanja visoke vrednosti, ustvarjanje strokovnega znanja v EU in uporabo v državah, ki niso članice EU; poziva k vzpostavitvi standardiziranega sistema EU za upravljanje prometa in meni, da je treba v EU hitro razviti standard, preden bo prisiljena prevzeti svetovni standard za upravljanje železniškega prometa; poziva Komisijo, naj dvostransko sodelovanje EU izkoristi za spodbujanje uvedbe ERTMS v državah, ki niso članice EU;

7.

pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev okvira za arhitekturo vodenja-upravljanja in signalizacije, s katerim bi zagotovili, da bodo železnice v celoti izkoristile digitalizacijo, na kateri je zgrajen ERTMS, posodobitve in nadgradnje pa bodo zaradi nadaljnje standardizacije in modularizacije z uvedbo načela takojšnje pripravljenosti za uporabo ter z delom na usklajenem modeliranju podatkov postale lažje in cenejše;

Upravljanje

Upravljanje

| 8. | pozdravlja nove naloge, ki so bile Agenciji zaupane v okviru četrtega železniškega svežnja, ter priznava, da ima Agencija pomembno vlogo točke „vse na enem mestu“, ki zagotavlja skladen razvoj interoperabilnega ERTMS, da je uvedba ERTMS v skladu z veljavnimi specifikacijami in da so evropski raziskovalni in inovacijski programi, povezani z ERTMS, usklajeni z razvojem tehničnih specifikacij ERTMS; zato obžaluje nedavno zmanjšanje letnega proračuna Agencije; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja nove naloge, ki so bile Agenciji zaupane v okviru četrtega železniškega svežnja, ter priznava, da ima Agencija pomembno vlogo točke „vse na enem mestu“, ki zagotavlja skladen razvoj interoperabilnega ERTMS, da je uvedba ERTMS v skladu z veljavnimi specifikacijami in da so evropski raziskovalni in inovacijski programi, povezani z ERTMS, usklajeni z razvojem tehničnih specifikacij ERTMS; zato obžaluje nedavno zmanjšanje letnega proračuna Agencije;

| 9. | meni, da bi bilo treba Agenciji zagotoviti ustrezna finančna sredstva in človeške vire ter podeliti dodatna pooblastila za premagovanje še vedno prisotnih izzivov, povezanih z uvajanjem in delovanjem ERTMS (uskladitev operativnih predpisov in zahtev, vzdrževanje in spremembe specifikacij, postopki potrjevanja skladnosti s tipom in trajanjem tipa, postopki javnega naročanja itd.), za povečanje konkurenčnosti in prevzem vodilne vloge pri tehničnem uvajanju novih tehnologij; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba Agenciji zagotoviti ustrezna finančna sredstva in človeške vire ter podeliti dodatna pooblastila za premagovanje še vedno prisotnih izzivov, povezanih z uvajanjem in delovanjem ERTMS (uskladitev operativnih predpisov in zahtev, vzdrževanje in spremembe specifikacij, postopki potrjevanja skladnosti s tipom in trajanjem tipa, postopki javnega naročanja itd.), za povečanje konkurenčnosti in prevzem vodilne vloge pri tehničnem uvajanju novih tehnologij;

| 10. | poudarja vlogo koordinatorja za ERTMS pri določanju prog in koridorjev, ki jih je treba prednostno opremiti z ERTMS, in pri zagotavljanju, da bo uvedba ERTMS stroškovno kar najučinkovitejša in bo potekala v tesnem sodelovanju z državami članicami in deležniki; |
| --- | --- |

10.

poudarja vlogo koordinatorja za ERTMS pri določanju prog in koridorjev, ki jih je treba prednostno opremiti z ERTMS, in pri zagotavljanju, da bo uvedba ERTMS stroškovno kar najučinkovitejša in bo potekala v tesnem sodelovanju z državami članicami in deležniki;

| 11. | meni, da je treba bistveno izboljšati vlogo koordinatorja za ERTMS, tako glede virov kot izvedbenih pooblastil, da bi dosegli cilje glede uvedbe; zato pozdravlja priložnost, da se pri prihodnji reviziji uredbe o TEN-T okrepi vloga koordinatorja za ERMTS, in sicer tako, da se mu na primer dodelijo odločilna vloga pri izbiri projektov in razširjene odgovornosti za nadzor in da se prejemanje nepovratnih sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope pogojuje z njegovim soglasjem, zlasti v zvezi z glavnimi čezmejnimi povezavami; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba bistveno izboljšati vlogo koordinatorja za ERTMS, tako glede virov kot izvedbenih pooblastil, da bi dosegli cilje glede uvedbe; zato pozdravlja priložnost, da se pri prihodnji reviziji uredbe o TEN-T okrepi vloga koordinatorja za ERMTS, in sicer tako, da se mu na primer dodelijo odločilna vloga pri izbiri projektov in razširjene odgovornosti za nadzor in da se prejemanje nepovratnih sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope pogojuje z njegovim soglasjem, zlasti v zvezi z glavnimi čezmejnimi povezavami;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da koordinator za ERTMS vsako leto poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da koordinator za ERTMS vsako leto poroča Parlamentu;

| 13. | poudarja, da je uvedba ERTMS, usklajena med vsemi državami članicami pod vodstvom koordinatorja za ERTMS, edini pravi pristop za odpravo sedanjega mozaika rešitev, zlasti za čezmejne projekte; zato vabi Komisijo, naj vzpostavi okvir za razpravo in usklajevanje med državami članicami, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu o uvajanju ERTMS pod vodstvom koordinatorja za ERTMS, da bi spodbudili izmenjavo dobre prakse, uskladitev nacionalnih načrtov uvedbe, spodbujali skupne ukrepe za uvedbo ERTMS na čezmejnih koridorjih, izboljšali postopke za odobritev skladnosti in povečali splošno zavezanost držav članic; želi spomniti, da si morajo upravljavci železniške infrastrukture bolj prizadevati za sočasno in tehnično dosledno opremljanje in uporabo ERTMS na čezmejnih odsekih; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je uvedba ERTMS, usklajena med vsemi državami članicami pod vodstvom koordinatorja za ERTMS, edini pravi pristop za odpravo sedanjega mozaika rešitev, zlasti za čezmejne projekte; zato vabi Komisijo, naj vzpostavi okvir za razpravo in usklajevanje med državami članicami, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu o uvajanju ERTMS pod vodstvom koordinatorja za ERTMS, da bi spodbudili izmenjavo dobre prakse, uskladitev nacionalnih načrtov uvedbe, spodbujali skupne ukrepe za uvedbo ERTMS na čezmejnih koridorjih, izboljšali postopke za odobritev skladnosti in povečali splošno zavezanost držav članic; želi spomniti, da si morajo upravljavci železniške infrastrukture bolj prizadevati za sočasno in tehnično dosledno opremljanje in uporabo ERTMS na čezmejnih odsekih;

| 14. | meni, da je potreben regulativni okvir za digitalizacijo železniškega sistema, pri katerem bo ERTMS postavljen v središče razvoja digitalnega železniškega sistema; v zvezi s tem pozdravlja zavezo železniškega sektorja, da bo omogočil industrializacijo ERTMS, in prispevek Skupnega podjetja Shift2Rail k raziskavam in inovacijam, da bi odpravili preostale tehnične ovire, ki zavirajo interoperabilnost železniškega sektorja, in zagotovili prehod na bolj povezan, učinkovit in varen železniški trg EU ter ustrezno medsebojno povezanost tehničnih rešitev in naredili železniški sistem EU bolj trajnosten, digitalen, konkurenčen, zanesljiv in privlačen; odločno podpira novo nadomestno pobudo, in sicer sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice, ki usklajuje razvoj sistema in novih tehnologij, načrte za tehnološki prehod, industrializacijo in uvajanje, zlasti za ERTMS, in ki naj bi prispeval k učinkovitejšemu sodelovanju in boljši uporabi omejenih virov; |
| --- | --- |

14.

meni, da je potreben regulativni okvir za digitalizacijo železniškega sistema, pri katerem bo ERTMS postavljen v središče razvoja digitalnega železniškega sistema; v zvezi s tem pozdravlja zavezo železniškega sektorja, da bo omogočil industrializacijo ERTMS, in prispevek Skupnega podjetja Shift2Rail k raziskavam in inovacijam, da bi odpravili preostale tehnične ovire, ki zavirajo interoperabilnost železniškega sektorja, in zagotovili prehod na bolj povezan, učinkovit in varen železniški trg EU ter ustrezno medsebojno povezanost tehničnih rešitev in naredili železniški sistem EU bolj trajnosten, digitalen, konkurenčen, zanesljiv in privlačen; odločno podpira novo nadomestno pobudo, in sicer sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice, ki usklajuje razvoj sistema in novih tehnologij, načrte za tehnološki prehod, industrializacijo in uvajanje, zlasti za ERTMS, in ki naj bi prispeval k učinkovitejšemu sodelovanju in boljši uporabi omejenih virov;

| 15. | poziva k boljšemu usklajevanju med Agencijo in Skupnim podjetjem Shift2Rail, da bi bolj prednostno obravnavala naložbe v digitalizacijo evropskih železnic; v zvezi s tem poudarja, da bi morala imeti Agencija pomembnejšo vlogo v upravnem odboru Skupnega podjetja Shift2Rail in ne bi smela biti samo opazovalka; |
| --- | --- |

15.

poziva k boljšemu usklajevanju med Agencijo in Skupnim podjetjem Shift2Rail, da bi bolj prednostno obravnavala naložbe v digitalizacijo evropskih železnic; v zvezi s tem poudarja, da bi morala imeti Agencija pomembnejšo vlogo v upravnem odboru Skupnega podjetja Shift2Rail in ne bi smela biti samo opazovalka;

Interoperabilnost in uvedba

Interoperabilnost in uvedba

| 16. | se veseli zadovoljivih rezultatov, ki jih je ERTMS, kjer je bil uveden, pokazal pri hitrosti, zmogljivosti in varnosti; zato obžaluje, da se je konec leta 2020 v primerjavi z zastavljenimi cilji v evropskem načrtu za uvedbo ERTMS le približno 13 % koridorjev jedrnega omrežja upravljalo z ERTMS, stopnja uvedbe ERTMS pa je na večini koridorjev znašala od 7 % do 28 %; ugotavlja tudi, da naložbe v ERTMS ne zadevajo sistematično jedrnega omrežja, kot to določajo načrti za uvedbo omrežja TEN-T in priporočene smernice, pa tudi ne izoliranih odsekov, ki niso povezani z jedrnim omrežjem; zato meni, da bi bil lahko pristop, pri katerem oblikovanje koridorjev poteka s pomočjo dialoga, prednost pri premagovanju ovir za uvedbo ERTMS, zlasti pri koridorjih z najnižjimi stopnjami uporabe, kot je atlantski koridor, zlasti na Iberskem polotoku; poleg tega poziva Komisijo, naj naredi seznam čezmejnih železniških povezav v jedrnem omrežju, kjer ni bila dosežena popolna uvedba ERTMS ob progi, in naj objavi svoje ugotovitve, da bi opozorili na dodano vrednost EU, ki jo prinaša popolna uvedba ERTMS na teh železniških povezavah; |
| --- | --- |

16.

se veseli zadovoljivih rezultatov, ki jih je ERTMS, kjer je bil uveden, pokazal pri hitrosti, zmogljivosti in varnosti; zato obžaluje, da se je konec leta 2020 v primerjavi z zastavljenimi cilji v evropskem načrtu za uvedbo ERTMS le približno 13 % koridorjev jedrnega omrežja upravljalo z ERTMS, stopnja uvedbe ERTMS pa je na večini koridorjev znašala od 7 % do 28 %; ugotavlja tudi, da naložbe v ERTMS ne zadevajo sistematično jedrnega omrežja, kot to določajo načrti za uvedbo omrežja TEN-T in priporočene smernice, pa tudi ne izoliranih odsekov, ki niso povezani z jedrnim omrežjem; zato meni, da bi bil lahko pristop, pri katerem oblikovanje koridorjev poteka s pomočjo dialoga, prednost pri premagovanju ovir za uvedbo ERTMS, zlasti pri koridorjih z najnižjimi stopnjami uporabe, kot je atlantski koridor, zlasti na Iberskem polotoku; poleg tega poziva Komisijo, naj naredi seznam čezmejnih železniških povezav v jedrnem omrežju, kjer ni bila dosežena popolna uvedba ERTMS ob progi, in naj objavi svoje ugotovitve, da bi opozorili na dodano vrednost EU, ki jo prinaša popolna uvedba ERTMS na teh železniških povezavah;

| 17. | meni, da je nujno treba podeseteriti hitrost uvajanja ERTMS, da bi dosegli digitalni prehod in izboljšali varnost železniškega sistema, železniških potnikov in delavcev v EU; meni, da je treba ERTMS uvesti v jedrnem omrežju do leta 2030, v celovitem omrežju pa do leta 2040; opozarja, da je treba preprečiti zamude pri vgradnji in aktiviranju ERTMS, saj bi lahko ogrozile varnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ohrani in okrepi zavezujočo naravo ciljev v svojih spremembah smernic za program vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), evropskih načrtov skupne uporabe ERTMS in tehničnih specifikacij za interoperabilnost vodenja-upravljanja in signalizacije; |
| --- | --- |

17.

meni, da je nujno treba podeseteriti hitrost uvajanja ERTMS, da bi dosegli digitalni prehod in izboljšali varnost železniškega sistema, železniških potnikov in delavcev v EU; meni, da je treba ERTMS uvesti v jedrnem omrežju do leta 2030, v celovitem omrežju pa do leta 2040; opozarja, da je treba preprečiti zamude pri vgradnji in aktiviranju ERTMS, saj bi lahko ogrozile varnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ohrani in okrepi zavezujočo naravo ciljev v svojih spremembah smernic za program vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), evropskih načrtov skupne uporabe ERTMS in tehničnih specifikacij za interoperabilnost vodenja-upravljanja in signalizacije;

| 18. | meni, da je izkoriščanje celotnega potenciala ERTMS nedvomno odvisno od dokončanja jedrnega omrežja TEN-T; zato poziva Komisijo, naj okrepi vlogo koordinatorjev jedrnega omrežja pri prihodnji reviziji uredbe TEN-T in vključi ukrepe za upravljanje infrastrukture jedrnega omrežja v EU; |
| --- | --- |

18.

meni, da je izkoriščanje celotnega potenciala ERTMS nedvomno odvisno od dokončanja jedrnega omrežja TEN-T; zato poziva Komisijo, naj okrepi vlogo koordinatorjev jedrnega omrežja pri prihodnji reviziji uredbe TEN-T in vključi ukrepe za upravljanje infrastrukture jedrnega omrežja v EU;

| 19. | poudarja, da trenutno še vedno obstaja približno 30 različnih nacionalnih sistemov signalizacije, zlasti na območjih s pretežno lokalnim, domačim prometom, kjer imajo obstoječi sistemi razreda B preostalo ekonomsko življenjsko dobo, in da ta raznolikost sistemov delno pojasnjuje razdrobljenost uvedbe ERTMS in spremenljivost stroškov uvedbe; opozarja, da so sistemi razreda B ozko grlo pri uvajanju ERTMS in čezmejnem delovanju železniškega prometa v omrežju EU, da prevozniki v železniškem prometu zanje težje pridobijo varnostna pooblastila, ki so tudi dražja, ter da pomembno ovirajo konkurenčnost železniškega prometa ter tehnično in operativno združljivost železnic po vsej EU, kar sektorju povzroča dodatne stroške, tudi vzdrževanja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da trenutno še vedno obstaja približno 30 različnih nacionalnih sistemov signalizacije, zlasti na območjih s pretežno lokalnim, domačim prometom, kjer imajo obstoječi sistemi razreda B preostalo ekonomsko življenjsko dobo, in da ta raznolikost sistemov delno pojasnjuje razdrobljenost uvedbe ERTMS in spremenljivost stroškov uvedbe; opozarja, da so sistemi razreda B ozko grlo pri uvajanju ERTMS in čezmejnem delovanju železniškega prometa v omrežju EU, da prevozniki v železniškem prometu zanje težje pridobijo varnostna pooblastila, ki so tudi dražja, ter da pomembno ovirajo konkurenčnost železniškega prometa ter tehnično in operativno združljivost železnic po vsej EU, kar sektorju povzroča dodatne stroške, tudi vzdrževanja;

| 20. | opozarja, da postopek razgradnje razreda B napreduje le počasi; obžaluje, da je le nekaj držav članic v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih za ERTMS sprejelo načrte za razgradnjo sistemov signalizacije razreda B in da trenutno na ravni EU ni pravnih obveznosti ali časovnega razporeda za razgradnjo sistemov razreda B; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da postopek razgradnje razreda B napreduje le počasi; obžaluje, da je le nekaj držav članic v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih za ERTMS sprejelo načrte za razgradnjo sistemov signalizacije razreda B in da trenutno na ravni EU ni pravnih obveznosti ali časovnega razporeda za razgradnjo sistemov razreda B;

| 21. | meni, da je mogoče učinkovito in hitro uvedbo ERTMS doseči le z opredelitvijo zavezujočih ciljev, ki bi jih spremljala ustrezna finančna sredstva in viri, podkrepljena s kaznimi za upravljavce infrastrukture v primeru zamude roka za uvedbo; |
| --- | --- |

21.

meni, da je mogoče učinkovito in hitro uvedbo ERTMS doseči le z opredelitvijo zavezujočih ciljev, ki bi jih spremljala ustrezna finančna sredstva in viri, podkrepljena s kaznimi za upravljavce infrastrukture v primeru zamude roka za uvedbo;

| 22. | poziva Komisijo, naj pripravi krovno strategijo za razgradnjo sistemov razreda B z roki, predpisanimi na ravni EU, ki bo usklajena z zavezujočimi cilji, določenimi na ravni EU; meni, da bosta učinkovitost te strategije in njena dolgoročna vrednost za naložbe odvisni od vključenosti vseh deležnikov, tudi prevoznikov v železniškem prometu in dobaviteljev, ter pripravljenosti držav članic, da izpolnijo svoje obveznosti na podlagi uredbe TEN-T; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pripravi krovno strategijo za razgradnjo sistemov razreda B z roki, predpisanimi na ravni EU, ki bo usklajena z zavezujočimi cilji, določenimi na ravni EU; meni, da bosta učinkovitost te strategije in njena dolgoročna vrednost za naložbe odvisni od vključenosti vseh deležnikov, tudi prevoznikov v železniškem prometu in dobaviteljev, ter pripravljenosti držav članic, da izpolnijo svoje obveznosti na podlagi uredbe TEN-T;

| 23. | poleg tega poziva Komisijo, naj z regulativno določbo zagotovi, da bodo nacionalni izvedbeni načrti za ERTMS pravno usklajeni z regulativnega in geografskega vidika z zavezujočimi cilji za uvedbo ERTMS, določenimi v zakonodaji EU, da bi njegovo uvedbo v jedrno omrežje zaključili do leta 2030 in v celovito omrežje do leta 2040; |
| --- | --- |

23.

poleg tega poziva Komisijo, naj z regulativno določbo zagotovi, da bodo nacionalni izvedbeni načrti za ERTMS pravno usklajeni z regulativnega in geografskega vidika z zavezujočimi cilji za uvedbo ERTMS, določenimi v zakonodaji EU, da bi njegovo uvedbo v jedrno omrežje zaključili do leta 2030 in v celovito omrežje do leta 2040;

| 24. | poudarja, da veljavni nacionalni predpisi in neusklajenost operativnih zahtev, povezanih z ERTMS (kot so tehnično-tehnološka pravila) in tehnične omejitve (kot so različni osni profili, napetost, dimenzije vagonov), ki se lahko razlikujejo vzdolž železniška omrežja, vplivajo na interoperabilnost, saj ovirajo nemoteno delovanje evropskega železniškega omrežja in donosnost za prevoznike v železniškem prometu; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da veljavni nacionalni predpisi in neusklajenost operativnih zahtev, povezanih z ERTMS (kot so tehnično-tehnološka pravila) in tehnične omejitve (kot so različni osni profili, napetost, dimenzije vagonov), ki se lahko razlikujejo vzdolž železniška omrežja, vplivajo na interoperabilnost, saj ovirajo nemoteno delovanje evropskega železniškega omrežja in donosnost za prevoznike v železniškem prometu;

| 25. | poudarja, da se stroški nadgradnje sistemov ob progi in sistemov na vozilu zelo spreminjajo glede na omrežje; ugotavlja, da življenjska doba opreme pomeni, da je amortizacijsko obdobje naložb dolgo, kar je pomembno gospodarsko merilo za prihodnje naložbe; opozarja na težave zaradi pogostega spreminjanja standardov, ki omejujejo trajanje opreme na način, ki je nepredvidljiv za akterje v železniškem sektorju, kar je lahko odvračilni dejavnik za naložbe; vztraja, da je pomembno vzpostaviti normativno stabilnost ter tako omogočiti amortizacijo naložb; poziva Komisijo, naj pri posodobitvi tehnične specifikacije za interoperabilnost za leto 2030 skrbno analizira dodatne spremembe in zagotovi združljivost; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da se stroški nadgradnje sistemov ob progi in sistemov na vozilu zelo spreminjajo glede na omrežje; ugotavlja, da življenjska doba opreme pomeni, da je amortizacijsko obdobje naložb dolgo, kar je pomembno gospodarsko merilo za prihodnje naložbe; opozarja na težave zaradi pogostega spreminjanja standardov, ki omejujejo trajanje opreme na način, ki je nepredvidljiv za akterje v železniškem sektorju, kar je lahko odvračilni dejavnik za naložbe; vztraja, da je pomembno vzpostaviti normativno stabilnost ter tako omogočiti amortizacijo naložb; poziva Komisijo, naj pri posodobitvi tehnične specifikacije za interoperabilnost za leto 2030 skrbno analizira dodatne spremembe in zagotovi združljivost;

| 26. | obžaluje, da je pri novih vozilih, ki so bila v uporabi v Evropi v petih letih do sredine leta 2019, v skoraj 80 % primerov bodisi veljalo odstopanje bodisi so bila izvzeta iz zahteve po skladnosti z ERTMS; meni, da glede na uvedbo ERTMS v celovito omrežje ne bi smeli odobriti odstopanj ali izjem pri zahtevi za opremljanje novih tirnih vozil z ERTMS; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme konkretne pobude, s katerimi bi spremenili ta trend, tako da uvede ustrezen regulativni okvir in pripravi sveženj ekonomskih pobud, s katerimi bi spodbudili naložbe prevoznikov v železniškem prometu v opremo ERTMS na vozilih; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da je pri novih vozilih, ki so bila v uporabi v Evropi v petih letih do sredine leta 2019, v skoraj 80 % primerov bodisi veljalo odstopanje bodisi so bila izvzeta iz zahteve po skladnosti z ERTMS; meni, da glede na uvedbo ERTMS v celovito omrežje ne bi smeli odobriti odstopanj ali izjem pri zahtevi za opremljanje novih tirnih vozil z ERTMS; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme konkretne pobude, s katerimi bi spremenili ta trend, tako da uvede ustrezen regulativni okvir in pripravi sveženj ekonomskih pobud, s katerimi bi spodbudili naložbe prevoznikov v železniškem prometu v opremo ERTMS na vozilih;

| 27. | meni, da se lahko časovni okviri postopkov izdaje dovoljenj za projekte naknadnega opremljanja, zlasti za postopke odobritve skladnosti za tirna vozila samo za nacionalno področje uporabe, še vedno razlikujejo zaradi različnih ocen nacionalnih varnostnih agencij o potrebi po ponovni odobritvi nekaterih sprememb, zaradi česar je lahko za ponovno odobritev vsakega tirnega vozila potreben tudi en mesec; poziva Komisijo, naj sprejme zakonodajne pobude, vključno s posodobitvami veljavnih izvedbenih uredb, s katerimi bo zagotovila, da bodo postopki izdaje dovoljenj, ki sledijo postopku izdaje dovoljenj za tip železniških vozil, zlasti postopki odobritve skladnosti za tirna vozila, ki so povezani z naknadno vgradnjo podsistemov ERTMS na vozilu za nacionalno področje uporabe, racionalizirani in usklajeni s pospešenim postopkom nadzora, da bi skrajšali čas, ki je potreben za izdajo potrdil o skladnosti s tipom; poleg tega je prepričan, da bi bilo treba v postopke preverjanja skladnosti v večji meri zgodaj vključiti industrijske dobavitelje in ustrezne nacionalne varnostne agencije, da ne bi prevoznikov v železniškem prometu odvračali od ambicioznih projektov uvedbe v velikem obsegu; poleg tega poziva k večji vključenosti Agencije v postopke ugotavljanja skladnosti s tipom, ki se izvajajo, kadar so naknadno opremljena tirna vozila namenjena samo nacionalnemu področju uporabe; |
| --- | --- |

27.

meni, da se lahko časovni okviri postopkov izdaje dovoljenj za projekte naknadnega opremljanja, zlasti za postopke odobritve skladnosti za tirna vozila samo za nacionalno področje uporabe, še vedno razlikujejo zaradi različnih ocen nacionalnih varnostnih agencij o potrebi po ponovni odobritvi nekaterih sprememb, zaradi česar je lahko za ponovno odobritev vsakega tirnega vozila potreben tudi en mesec; poziva Komisijo, naj sprejme zakonodajne pobude, vključno s posodobitvami veljavnih izvedbenih uredb, s katerimi bo zagotovila, da bodo postopki izdaje dovoljenj, ki sledijo postopku izdaje dovoljenj za tip železniških vozil, zlasti postopki odobritve skladnosti za tirna vozila, ki so povezani z naknadno vgradnjo podsistemov ERTMS na vozilu za nacionalno področje uporabe, racionalizirani in usklajeni s pospešenim postopkom nadzora, da bi skrajšali čas, ki je potreben za izdajo potrdil o skladnosti s tipom; poleg tega je prepričan, da bi bilo treba v postopke preverjanja skladnosti v večji meri zgodaj vključiti industrijske dobavitelje in ustrezne nacionalne varnostne agencije, da ne bi prevoznikov v železniškem prometu odvračali od ambicioznih projektov uvedbe v velikem obsegu; poleg tega poziva k večji vključenosti Agencije v postopke ugotavljanja skladnosti s tipom, ki se izvajajo, kadar so naknadno opremljena tirna vozila namenjena samo nacionalnemu področju uporabe;

| 28. | poziva k sistemskemu pristopu k uvedbi ERTMS tako na vozilih kot ob progi; |
| --- | --- |

28.

poziva k sistemskemu pristopu k uvedbi ERTMS tako na vozilih kot ob progi;

| 29. | opozarja, da ima glede na nedavno študijo poslovnih modelov o devetih koridorjih jedrnega omrežja migracijska strategija dvojnega sistema za uvedbo ERTMS, kjer se s sistemom ERTMS najprej opremijo vozila, boljše ekonomske rezultate kot pa migracijska strategija dvojnega sistema ob progi; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da ima glede na nedavno študijo poslovnih modelov o devetih koridorjih jedrnega omrežja migracijska strategija dvojnega sistema za uvedbo ERTMS, kjer se s sistemom ERTMS najprej opremijo vozila, boljše ekonomske rezultate kot pa migracijska strategija dvojnega sistema ob progi;

| 30. | opozarja, da počasnost vgradnje naprav ob progi odvrača od stalne uvedbe ERTMS; meni, da bi bilo treba pospešiti migracijsko strategijo za sistem ob progi, ki se osredotoča na namestitev ERTMS na že nameščene stare sisteme, ki še obratujejo do namestitve na celotnem voznem parku, zlasti glede na prihajajočo uskladitev uredbe o koridorjih za železniški tovorni promet (11) z revizijo smernic za TEN-T, zato poziva k nadaljnjemu sodelovanju med Agencijo Evropske unije za železnice, upravljavci infrastrukture in nacionalnimi varnostnimi organi, da bi bile različice ERTMS ob progi v celoti združljive; opozarja, da je treba rešiti neskladnosti med že uvedenimi različicami ERTMS ob progi ter zagotoviti skladnost vseh linij ERTMS v prihodnje, v tem duhu pa poziva k nadaljnjemu sodelovanju med Agencijo Evropske unije za železnice, upravljavci infrastrukture in nacionalnimi varnostnimi organi; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da počasnost vgradnje naprav ob progi odvrača od stalne uvedbe ERTMS; meni, da bi bilo treba pospešiti migracijsko strategijo za sistem ob progi, ki se osredotoča na namestitev ERTMS na že nameščene stare sisteme, ki še obratujejo do namestitve na celotnem voznem parku, zlasti glede na prihajajočo uskladitev uredbe o koridorjih za železniški tovorni promet (11

| 31. | poziva Komisijo, naj pri pripravi indeksa železniške povezljivosti upošteva opremo ERTMS; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pri pripravi indeksa železniške povezljivosti upošteva opremo ERTMS;

| 32. | poudarja, da so prototipi eno od glavnih ozkih grl za naknadno opremljanje vozil, saj je njihov razvoj zapleten, zamuden in drag; poleg tega opozarja, da se trenutno lahko zgodi, da isti prototipni projekt prejme sredstva iz več virov EU; poziva k vzpostavitvi platforme EU za razvoj prototipov, ki bi podpirala veliko ekonomijo obsega, harmonizacijo in konkurenčnost ter vzpostavila pregleden register že financiranih rešitev; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so prototipi eno od glavnih ozkih grl za naknadno opremljanje vozil, saj je njihov razvoj zapleten, zamuden in drag; poleg tega opozarja, da se trenutno lahko zgodi, da isti prototipni projekt prejme sredstva iz več virov EU; poziva k vzpostavitvi platforme EU za razvoj prototipov, ki bi podpirala veliko ekonomijo obsega, harmonizacijo in konkurenčnost ter vzpostavila pregleden register že financiranih rešitev;

| 33. | poudarja, da brez standardiziranih vmesnikov tehnologije takojšnje pripravljenosti za uporabo za vozila in proge v železniškem sistemu ne bo mogoče uvesti in izkoristiti prednosti, ki jih prinašajo nosilci sprememb ERTMS, kot so avtomatsko upravljanje vlakov (ATO), prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), satelitsko določanje položaja ali tehnologija 3. stopnje; poziva Komisijo, naj upošteva, da je bila tehnologija GSM-R ob začetku uvajanja ERTMS sicer najsodobnejša tehnologija, danes pa postaja zastarela v primerjavi s tehnologijama 4G in 5G; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da brez standardiziranih vmesnikov tehnologije takojšnje pripravljenosti za uporabo za vozila in proge v železniškem sistemu ne bo mogoče uvesti in izkoristiti prednosti, ki jih prinašajo nosilci sprememb ERTMS, kot so avtomatsko upravljanje vlakov (ATO), prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), satelitsko določanje položaja ali tehnologija 3. stopnje; poziva Komisijo, naj upošteva, da je bila tehnologija GSM-R ob začetku uvajanja ERTMS sicer najsodobnejša tehnologija, danes pa postaja zastarela v primerjavi s tehnologijama 4G in 5G;

| 34. | poudarja, da je treba čim prej zagotoviti sinergije med ERTMS in evropskim globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), zlasti ker je razpoložljivost signalov GNSS odvisna od virtualnih baliz, kar bi bilo cenejše za uvedbo in vzdrževanje, saj bi pospešilo uvajanje ERTMS in okrepilo konkurenčnost ERTMS zunaj EU; poziva, naj železniška industrija EU razvije tehnične rešitve, da bo lahko GNSS v velikem obsegu omogočal ERTMS; poleg tega poziva Komisijo, naj pri bližnji reviziji tehničnih specifikacij ERTMS za interoperabilnost podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu in ob progi pretehta uvedbo GNSS, da bi odpravili preostale tehnološke vrzeli in uvedli inovacije; poziva Agencijo, naj dosledno usklajuje, podpira in racionalizira raziskave in razvoj na področju vesoljskih in železniških deležnikov, da bi podatke GNSS o lokaciji vlakov čim prej vključili v ERTMS; poziva tudi k večjemu sodelovanju med Agencijo in Agencijo za evropski GNSS, da bi se GNSS postopno uvedel v standarde ERTMS; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba čim prej zagotoviti sinergije med ERTMS in evropskim globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), zlasti ker je razpoložljivost signalov GNSS odvisna od virtualnih baliz, kar bi bilo cenejše za uvedbo in vzdrževanje, saj bi pospešilo uvajanje ERTMS in okrepilo konkurenčnost ERTMS zunaj EU; poziva, naj železniška industrija EU razvije tehnične rešitve, da bo lahko GNSS v velikem obsegu omogočal ERTMS; poleg tega poziva Komisijo, naj pri bližnji reviziji tehničnih specifikacij ERTMS za interoperabilnost podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu in ob progi pretehta uvedbo GNSS, da bi odpravili preostale tehnološke vrzeli in uvedli inovacije; poziva Agencijo, naj dosledno usklajuje, podpira in racionalizira raziskave in razvoj na področju vesoljskih in železniških deležnikov, da bi podatke GNSS o lokaciji vlakov čim prej vključili v ERTMS; poziva tudi k večjemu sodelovanju med Agencijo in Agencijo za evropski GNSS, da bi se GNSS postopno uvedel v standarde ERTMS;

| 35. | poudarja, da je javno naročanje za uvedbo ERTMS sedaj neučinkovito in težavno; poziva Komisijo, naj skupaj z Agencijo pripravi skupen vzorec za ponudbe v okviru javnih naročil za vso EU, ki bo sledil predlogu sektorja iz leta 2018, in naj v zakonodajnem predlogu obravnava vse tehnične vidike za uspešno javno naročanje (npr. klavzule o vzdrževanju) in zagotavljanja skladnosti z najnovejšo osnovno konfiguracijo ERTMS; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je javno naročanje za uvedbo ERTMS sedaj neučinkovito in težavno; poziva Komisijo, naj skupaj z Agencijo pripravi skupen vzorec za ponudbe v okviru javnih naročil za vso EU, ki bo sledil predlogu sektorja iz leta 2018, in naj v zakonodajnem predlogu obravnava vse tehnične vidike za uspešno javno naročanje (npr. klavzule o vzdrževanju) in zagotavljanja skladnosti z najnovejšo osnovno konfiguracijo ERTMS;

| 36. | priznava, da je ERTMS vodilni element inovativne moči industrije EU; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za industrijsko strategijo za ERTMS kot del nove industrijske strategije za Evropo, ki bo obravnaval nezadostno industrijsko zmogljivost, pomanjkanje delavnic za naknadno opremljanje, neobstoj ustreznega, stabilnega in predvidljivega proračuna ter pomanjkanje kvalificiranega osebja in zagotovil prehod s sedanjega projektnega pristopa na industrializacijo uvedbe ERTMS; |
| --- | --- |

36.

priznava, da je ERTMS vodilni element inovativne moči industrije EU; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za industrijsko strategijo za ERTMS kot del nove industrijske strategije za Evropo, ki bo obravnaval nezadostno industrijsko zmogljivost, pomanjkanje delavnic za naknadno opremljanje, neobstoj ustreznega, stabilnega in predvidljivega proračuna ter pomanjkanje kvalificiranega osebja in zagotovil prehod s sedanjega projektnega pristopa na industrializacijo uvedbe ERTMS;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru zelenega dogovora okrepijo dualno poklicno usposabljanje za nova delovna mesta, ustvarjena z digitalizacijo in inovacijami na področju novih izzivov, ki jih prinaša uvedba ERTMS, ter preusposabljanje in dodatno usposabljanje za železniške delavce, kot je usposabljanje o novem sistemu signalizacije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru zelenega dogovora okrepijo dualno poklicno usposabljanje za nova delovna mesta, ustvarjena z digitalizacijo in inovacijami na področju novih izzivov, ki jih prinaša uvedba ERTMS, ter preusposabljanje in dodatno usposabljanje za železniške delavce, kot je usposabljanje o novem sistemu signalizacije;

Financiranje

Financiranje

| 38. | opozarja, da je dobro delovanje železniškega omrežja EU odvisno od ustreznih naložb v infrastrukturo in tirna vozila ter dobrega vzdrževanja; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je dobro delovanje železniškega omrežja EU odvisno od ustreznih naložb v infrastrukturo in tirna vozila ter dobrega vzdrževanja;

| 39. | ugotavlja, da je bila v proračunu EU v obdobju 2014–2020 uvedba ERTMS podprta s skupnim proračunom, ocenjenim na 2,7 milijarde EUR, od tega je bilo 850 milijonov EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope in 1,9 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) v upravičenih regijah; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da je bila v proračunu EU v obdobju 2014–2020 uvedba ERTMS podprta s skupnim proračunom, ocenjenim na 2,7 milijarde EUR, od tega je bilo 850 milijonov EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope in 1,9 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) v upravičenih regijah;

| 40. | poudarja, da znašajo naložbe, potrebne za uvedbo ERTMS na jedrnem omrežju, predvidoma 12 milijard EUR za sisteme ob progi in 5 milijard za sisteme na vozilu; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da znašajo naložbe, potrebne za uvedbo ERTMS na jedrnem omrežju, predvidoma 12 milijard EUR za sisteme ob progi in 5 milijard za sisteme na vozilu;

| 41. | poudarja, da naložbe v uvedbo ERTMS prispevajo k uresničevanju ciljev za vključevanje podnebnih in digitalnih ukrepov v finančne instrumente EU, zato bi morale imeti prednost pri izvajanju teh instrumentov; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da naložbe v uvedbo ERTMS prispevajo k uresničevanju ciljev za vključevanje podnebnih in digitalnih ukrepov v finančne instrumente EU, zato bi morale imeti prednost pri izvajanju teh instrumentov;

| 42. | želi spomniti, da je za naložbe v ERTMS ob progi in na vozilih na voljo finančna podpora EU, ki pa lahko krije le omejen znesek skupnih stroškov uvedbe, pri čemer večino stroškov prepušča posameznim upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu; meni, da je treba izboljšati veljavne finančne instrumente ter spodbuditi obsežne naložbe v ERTMS; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem preuči možnosti uvedbe širokih smernic, da bi podprli obsežno strategijo za financiranje opreme ERTMS ob progi in na vozilih; |
| --- | --- |

42.

želi spomniti, da je za naložbe v ERTMS ob progi in na vozilih na voljo finančna podpora EU, ki pa lahko krije le omejen znesek skupnih stroškov uvedbe, pri čemer večino stroškov prepušča posameznim upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu; meni, da je treba izboljšati veljavne finančne instrumente ter spodbuditi obsežne naložbe v ERTMS; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem preuči možnosti uvedbe širokih smernic, da bi podprli obsežno strategijo za financiranje opreme ERTMS ob progi in na vozilih;

| 43. | poziva Komisijo, naj opredeli sveženj ukrepov, ki bi jih države članice in Evropska unija lahko sprejele za pospešitev uvedbe ERTMS na vozilu, in zagotovi, da bodo podjetja sposobna preživetja, ter pri tem ustrezno upošteva vlogo upravljavcev omrežja kot potencialnih ponudnikov; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj opredeli sveženj ukrepov, ki bi jih države članice in Evropska unija lahko sprejele za pospešitev uvedbe ERTMS na vozilu, in zagotovi, da bodo podjetja sposobna preživetja, ter pri tem ustrezno upošteva vlogo upravljavcev omrežja kot potencialnih ponudnikov;

| 44. | opozarja na ugotovitve Evropskega računskega sodišča, da je bilo v EU na splošno preusmerjenih 50 % sredstev TEN-T, ki so bila prvotno namenjena projektom ERTMS, glavni razlog za to pa so zamude pri izvajanju in krčenje obsega projektov; poziva Komisijo in države članice, naj rešijo to težavo; |
| --- | --- |

44.

opozarja na ugotovitve Evropskega računskega sodišča, da je bilo v EU na splošno preusmerjenih 50 % sredstev TEN-T, ki so bila prvotno namenjena projektom ERTMS, glavni razlog za to pa so zamude pri izvajanju in krčenje obsega projektov; poziva Komisijo in države članice, naj rešijo to težavo;

| 45. | opozarja, da sredstva EU ne zadostujejo za kritje vseh pričakovanih potreb, zato poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo ter sprejmejo načrtovalne, finančne in politične zaveze, da bi dodatno povečale privlačnost naložb v ERTMS in zasebnim vlagateljem zagotovile pravno varnost; ugotavlja, da bi se lahko podaljšalo trajanje sporazuma o nepovratnih sredstvih iz Instrumenta za povezovanje Evrope, da bi boljše odražalo dejansko trajanje izvajanja projektov ERTMS; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da sredstva EU ne zadostujejo za kritje vseh pričakovanih potreb, zato poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo ter sprejmejo načrtovalne, finančne in politične zaveze, da bi dodatno povečale privlačnost naložb v ERTMS in zasebnim vlagateljem zagotovile pravno varnost; ugotavlja, da bi se lahko podaljšalo trajanje sporazuma o nepovratnih sredstvih iz Instrumenta za povezovanje Evrope, da bi boljše odražalo dejansko trajanje izvajanja projektov ERTMS;

| 46. | poudarja, da je treba prednostno financirati opremo za čezmejne povezave; meni, da je stopnja evropskega sofinanciranja ERTMS nezadostna, zato bi jo bilo treba povečati; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem oceni možnost, da bi se v okviru sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope za strateške projekte ERTMS odobrila več kot 50-odstotna stopnja sofinanciranja, kadar so taki projekti del ambicioznih in obsežnih pospešenih načrtov za večjo uvedbo ERTMS, da bi tako spodbudili ambiciozne strategije za ERTMS v državah članicah; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba prednostno financirati opremo za čezmejne povezave; meni, da je stopnja evropskega sofinanciranja ERTMS nezadostna, zato bi jo bilo treba povečati; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem oceni možnost, da bi se v okviru sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope za strateške projekte ERTMS odobrila več kot 50-odstotna stopnja sofinanciranja, kadar so taki projekti del ambicioznih in obsežnih pospešenih načrtov za večjo uvedbo ERTMS, da bi tako spodbudili ambiciozne strategije za ERTMS v državah članicah;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, spodbudijo in olajšajo sinergije v vseh finančnih instrumentih EU, kot so Instrument za povezovanje Evrope in njegov mehanizem mešanega financiranja, kohezijski skladi, program InvestEU in dostop do Instrumenta Evropske unije za okrevanje, ter poziva Komisijo, naj države članice spodbudi, da bodo v svojih načrtih za okrevanje in odpornost ERTMS uvrstile med glavne prednostne naloge; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, spodbudijo in olajšajo sinergije v vseh finančnih instrumentih EU, kot so Instrument za povezovanje Evrope in njegov mehanizem mešanega financiranja, kohezijski skladi, program InvestEU in dostop do Instrumenta Evropske unije za okrevanje, ter poziva Komisijo, naj države članice spodbudi, da bodo v svojih načrtih za okrevanje in odpornost ERTMS uvrstile med glavne prednostne naloge;

| 48. | želi spomniti na strateški pomen instrumenta EU za okrevanje ter mehanizma za okrevanje in odpornost pri podpori ambicioznega načrta za obsežno uvedbo ERTMS v nacionalnih načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo imelo financiranje ERTMS ustrezno težo pri pripravi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

48.

želi spomniti na strateški pomen instrumenta EU za okrevanje ter mehanizma za okrevanje in odpornost pri podpori ambicioznega načrta za obsežno uvedbo ERTMS v nacionalnih načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo imelo financiranje ERTMS ustrezno težo pri pripravi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost;

| 49. | poziva, naj se dodelijo sredstva EU le za tiste nove proge, kjer se bo uporabljala oprema ERTMS; poleg tega poziva, naj Agencija sistematično ocenjuje, kako se v izvajanih projektih upoštevajo tehnične posebnosti interoperabilnosti, da bi se preprečile težave v zvezi s skladnostjo vgrajenih različic ERTMS; |
| --- | --- |

49.

poziva, naj se dodelijo sredstva EU le za tiste nove proge, kjer se bo uporabljala oprema ERTMS; poleg tega poziva, naj Agencija sistematično ocenjuje, kako se v izvajanih projektih upoštevajo tehnične posebnosti interoperabilnosti, da bi se preprečile težave v zvezi s skladnostjo vgrajenih različic ERTMS;

| 50. | poziva države članice, naj odobrijo 75-odstotno zmanjšanje pristojbin za dostop do tirov za najmanj 10 let za tiste prevoznike v železniškem prometu, ki so vse svoje lokomotive uspešno opremili z ERTMS konfiguracije 3; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj odobrijo 75-odstotno zmanjšanje pristojbin za dostop do tirov za najmanj 10 let za tiste prevoznike v železniškem prometu, ki so vse svoje lokomotive uspešno opremili z ERTMS konfiguracije 3;

| 51. | poudarja, da metoda za izračun evropske podpore za opremo ERTMS temelji na pavšalnem znesku za kilometer in je primerna za ravne odseke, a ne za urbana vozlišča, pri katerih je potrebnih več objektov ob progi in kompleksne nastavitve ERTMS na kratkih razdaljah; priporoča, naj se stroški razčlenijo po kretnicah na tiru; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da metoda za izračun evropske podpore za opremo ERTMS temelji na pavšalnem znesku za kilometer in je primerna za ravne odseke, a ne za urbana vozlišča, pri katerih je potrebnih več objektov ob progi in kompleksne nastavitve ERTMS na kratkih razdaljah; priporoča, naj se stroški razčlenijo po kretnicah na tiru;

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

2

(3)  UL L 3, 6.1.2017, str. 6.

3

(4)  UL L 437, 28.12.2020, str. 108.

4

(5)  UL C 86, 6.3.2018, str. 140.

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/6.

7

(8)  Delovni dokument služb Komisije z dne 14. novembra 2017, Delivering an effective and interoperable European Traffic Management System (ERTMS) – the way ahead (Izvedba učinkovitega in interoperabilnega evropskega sistema upravljanja prometa (ERTMS) – pot naprej), SWD(2017)0375.

8

Delivering an effective and interoperable European Traffic Management System (ERTMS) – the way ahead

(9)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

10

(11)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

11

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/10

---

P9_TA(2021)0328

Trgovinski vidiki in posledice pandemije covida-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o trgovinskih vidikih in posledicah pandemije covida-19 (2020/2117(INI))

(2022/C 99/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 17. junija 2020 o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 17. junija 2020 o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij (COM(2020)0253),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“: za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“: za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440) in pisma o nameri predsednice von der Leyen predsedniku Sassoliju in kanclerki Merkel z dne 16. septembra 2020 z naslovom Stanje v Uniji 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440) in pisma o nameri predsednice von der Leyen predsedniku Sassoliju in kanclerki Merkel z dne 16. septembra 2020 z naslovom Stanje v Uniji 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo: Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo: Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. decembra 2020 z naslovom Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. decembra 2020 z naslovom Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022),

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 o povratnih informacijah in nadaljnji poti pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini ter njihovega akcijskega načrta o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v 15 točkah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 o povratnih informacijah in nadaljnji poti pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini ter njihovega akcijskega načrta o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v 15 točkah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (1), z dne 9. junija 2021 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (2), z dne 20. maja 2021 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje digitalnega enotnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (3), z dne 25 marca 2021 o oblikovanju strategije EU za trajnostni turizem (4), z dne 10. marca 2021„Za mehanizem EU za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije“ (5), z dne 10 marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (6), z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (7), z dne 25. novembra 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (8), z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Izvajanje skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (9), z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (10), z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (11), z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (12), z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (1), z dne 9. junija 2021 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (2), z dne 20. maja 2021 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje digitalnega enotnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (3), z dne 25 marca 2021 o oblikovanju strategije EU za trajnostni turizem (4), z dne 10. marca 2021„Za mehanizem EU za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije“ (5), z dne 10 marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (6), z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (7), z dne 25. novembra 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (8), z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Izvajanje skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (9), z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (10), z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (11), z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (12), z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (13),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino z dne 15. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino z dne 15. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0190/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0190/2021),

| A. | ker je virus covida-19 povzročil svetovno pandemijo in zaradi njenih posledic doslej največjo svetovno zdravstveno, gospodarsko, socialno in humanitarno krizo, ki je ustvarila ozka grla in motnje v mednarodni trgovini, kakršnih še ni bilo, veliko zmanjšanje trgovine, medtem ko se je virus širil, znatno zmanjšala je tudi svetovno proizvodnjo in zaposlovanje in raven neposrednih tujih naložb ter povečala geopolitične napetosti; |
| --- | --- |

A.

ker je virus covida-19 povzročil svetovno pandemijo in zaradi njenih posledic doslej največjo svetovno zdravstveno, gospodarsko, socialno in humanitarno krizo, ki je ustvarila ozka grla in motnje v mednarodni trgovini, kakršnih še ni bilo, veliko zmanjšanje trgovine, medtem ko se je virus širil, znatno zmanjšala je tudi svetovno proizvodnjo in zaposlovanje in raven neposrednih tujih naložb ter povečala geopolitične napetosti;

| B. | ker je pandemija pokazala strateško ranljivost v EU in svetovnih dobavnih verigah, vključno s kritičnimi surovinami in osnovnim medicinskim blagom, kot so osebna zaščitna oprema in aktivne farmacevtske učinkovine, ter poudarila potrebo po večji odpornosti in diverzifikaciji na svetovni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija pokazala strateško ranljivost v EU in svetovnih dobavnih verigah, vključno s kritičnimi surovinami in osnovnim medicinskim blagom, kot so osebna zaščitna oprema in aktivne farmacevtske učinkovine, ter poudarila potrebo po večji odpornosti in diverzifikaciji na svetovni, regionalni in lokalni ravni;

| C. | ker je izbruh covida-19 še povečal neenakosti in zaskrbljenost med državljani zaradi izgube delovnih mest v nekaterih sektorjih, spreminjajoče se narave dela ter pritiska na plače in pravice delavcev; ker je treba obravnavati te težave, da bi ohranili javno podporo svetovni trgovini; |
| --- | --- |

C.

ker je izbruh covida-19 še povečal neenakosti in zaskrbljenost med državljani zaradi izgube delovnih mest v nekaterih sektorjih, spreminjajoče se narave dela ter pritiska na plače in pravice delavcev; ker je treba obravnavati te težave, da bi ohranili javno podporo svetovni trgovini;

| D. | ker lahko izbruh covida-19 povzroči nazadovanje v svetovnem boju proti podnebnim spremembam, vendar potrebujemo globalno ukrepanje in sodelovanje, da bi razvili politike in racionalizirali podnebne ukrepe v notranji in zunanji politiki, saj samo cepivo ne bo zadostovalo za reševanje socialne, okoljske in gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija; |
| --- | --- |

D.

ker lahko izbruh covida-19 povzroči nazadovanje v svetovnem boju proti podnebnim spremembam, vendar potrebujemo globalno ukrepanje in sodelovanje, da bi razvili politike in racionalizirali podnebne ukrepe v notranji in zunanji politiki, saj samo cepivo ne bo zadostovalo za reševanje socialne, okoljske in gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija;

| E. | ker je Evropska unija sicer znatno zmanjšala svoje domače emisije toplogrednih plinov, a tiste, ki so vključene v uvoz, kljub temu nenehno naraščajo, s tem pa spodkopavajo prizadevanja Unije za zmanjšanje njenega svetovnega odtisa; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropska unija sicer znatno zmanjšala svoje domače emisije toplogrednih plinov, a tiste, ki so vključene v uvoz, kljub temu nenehno naraščajo, s tem pa spodkopavajo prizadevanja Unije za zmanjšanje njenega svetovnega odtisa;

| F. | ker naj bi se po ocenah Mednarodnega denarnega sklada (14) mednarodna trgovina z blagom in storitvami leta 2022 povečala za 8,4 %, trgovinska politika pa mora v celoti izkoristiti okrevanje po pandemiji covida-19; ker je treba sporočilo Komisije o pregledu trgovinske politike dopolniti s stalnim dialogom in zagotavljanjem preglednosti pred Evropskim parlamentom, ki bo imel ključno vlogo pri izvajanju, ter s strategijo za povečanje odpornosti in strateške avtonomije EU, vključno s prilagojenimi političnimi ukrepi in instrumenti za domačo proizvodnjo, selitev proizvodnje v bližino, diverzifikacijo dobaviteljev in kopičenje zalog; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi se po ocenah Mednarodnega denarnega sklada (14) mednarodna trgovina z blagom in storitvami leta 2022 povečala za 8,4 %, trgovinska politika pa mora v celoti izkoristiti okrevanje po pandemiji covida-19; ker je treba sporočilo Komisije o pregledu trgovinske politike dopolniti s stalnim dialogom in zagotavljanjem preglednosti pred Evropskim parlamentom, ki bo imel ključno vlogo pri izvajanju, ter s strategijo za povečanje odpornosti in strateške avtonomije EU, vključno s prilagojenimi političnimi ukrepi in instrumenti za domačo proizvodnjo, selitev proizvodnje v bližino, diverzifikacijo dobaviteljev in kopičenje zalog;

| G. | ker je EU kot največji trgovinski blok na svetu in s svojo obsežno mrežo trgovinskih sporazumov največji akter na svetovnem trgovinskem prizorišču in ima edinstven položaj za sodelovanje na svetovni ravni, za spodbujanje izvajanja standardov, vrednot in trajnostnih okvirov EU v partnerskih državah ter zagotavljanje trajnostnega okrevanja svetovnega gospodarstva v skladu z evropskim zelenim dogovorom in Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

G.

ker je EU kot največji trgovinski blok na svetu in s svojo obsežno mrežo trgovinskih sporazumov največji akter na svetovnem trgovinskem prizorišču in ima edinstven položaj za sodelovanje na svetovni ravni, za spodbujanje izvajanja standardov, vrednot in trajnostnih okvirov EU v partnerskih državah ter zagotavljanje trajnostnega okrevanja svetovnega gospodarstva v skladu z evropskim zelenim dogovorom in Pariškim sporazumom;

| H. | ker so razhajanja v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) in nujna potreba po njeni reformi zapletli usklajena prizadevanja za ohranitev odprtosti svetovnih dobavnih verig ter je treba zdaj kot prvo povrniti zaupanje v to, da lahko multilateralne institucije poiščejo rešitve na svetovni ravni, tako da pospešijo razprave v Svetovni trgovinski organizaciji o trgovinski in zdravstveni pobudi STO; |
| --- | --- |

H.

ker so razhajanja v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) in nujna potreba po njeni reformi zapletli usklajena prizadevanja za ohranitev odprtosti svetovnih dobavnih verig ter je treba zdaj kot prvo povrniti zaupanje v to, da lahko multilateralne institucije poiščejo rešitve na svetovni ravni, tako da pospešijo razprave v Svetovni trgovinski organizaciji o trgovinski in zdravstveni pobudi STO;

| I. | ker je za celovito reševanje krize pomembno tesno sodelovanje med STO in drugimi mednarodnimi organi, zlasti Svetovno zdravstveno organizacijo, institucijami OZN in Svetovno banko, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zdravstvenim in gospodarskim posledicam v državah v razvoju; |
| --- | --- |

I.

ker je za celovito reševanje krize pomembno tesno sodelovanje med STO in drugimi mednarodnimi organi, zlasti Svetovno zdravstveno organizacijo, institucijami OZN in Svetovno banko, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zdravstvenim in gospodarskim posledicam v državah v razvoju;

Pravične, odporne in zelene vrednostne verige

| 1. | poudarja, da je trgovinska politika na razpotju; ugotavlja, da se je geopolitična realnost spremenila in poudarja, da mora EU še vedno najti svoje mesto v novem okolju; je prepričan, da je zaradi covida-19 potrebna temeljita revizija trgovinske politike EU; poudarja, da je Parlament pripravljen dejavno prispevati k pregledu trgovinske politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da morajo biti vrednostne verige pravične, odporne in trajnostne ter spoštovati človekove pravice, pravice delavcev in okoljske standarde; želi spomniti, da bi to bilo treba doseči z obvezno primerno skrbnostjo v dobavnih verigah; poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti ranljivemu položaju mikro-, malih in srednjih podjetij v EU in zlasti v državah v razvoju, saj lahko večje gospodarske družbe z večjo verjetnostjo prenesejo zunanje pretrese; poudarja pomen uporabe strateškega predvidevanja za povečanje pripravljenosti EU in držav v razvoju na morebitne prihodnje pretrese in zdravstvene krize ter njihovo odpornost nanje, vključno s pojavom novih bolezenskih mutacij in prihodnjih pandemij, da bi razvili strategije in odzive, ki bodo kos izzivom prihodnosti; poudarja, da bi bil ključni steber strategije EU za trajnostno dobavno verigo zahtevati, da za podjetja, ki so v veliki meri izpostavljena mednarodnim dobavnim verigam, veljajo pravno zavezujoče zahteve glede poročanja v okviru prihodnje revizije direktive o nefinančnem poročanju (15); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU, naj zagotovi, da trgovina koristi tudi ekonomsko prikrajšanim; v zvezi s tem opozarja, da so posebni ukrepi za spodbujanje sistemov pravične in etične trgovine, h katerim se je Komisija zavezala v okviru strategije „Trgovina za vse“, v sedanjih okoliščinah postali še pomembnejši, saj lahko pobude pravične trgovine od spodaj navzgor zagotovijo, da bo trgovina koristila gospodarsko prikrajšanim akterjem v dobavni verigi; poudarja, da je pomembna predvidljivost dolgoročnih naročil in je seznanjen z uspešnimi tovrstnimi sistemi naročanja v sektorju pravične trgovine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za pravično trgovino s programi EU, ki vključujejo mlade in zasebni sektor, na področju zunanjega delovanja na splošno, pri izvajanju poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, preko delegacij EU, tako da nagradi najboljšo prakso in spodbuja izmenjavo znanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi, civilno družbo, šolami in univerzami v EU, tudi z razširitvijo nagrade Mesto EU za pravično in etično trgovino na šole in univerze ter organizacijo letnega tedna pravične trgovine, ki ga gosti Komisija v Bruslju; zahteva, da Komisija poroča o podpori, ki jo namenjajo EU in države članice pobudam pravične trgovine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da imajo svetovne vrednostne verige pogosto asimetričen učinek, tudi na najmanj razvite države, neenakomerno porazdelitev tveganj in nesorazmerno negativen vpliv na ženske; obžaluje, da je ta neenakomerna porazdelitev med pandemijo privedla do tega, da so nekatera evropska podjetja stroške manjšega povpraševanja prenesla v celoti na svoje dobavne verige, tudi v državah v razvoju, in odpovedovala naročila že izdelanih in v nekaterih primerih celo že odposlanih proizvodov; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, lokalnimi vladami, zasebnim sektorjem in civilno družbo, da bi dosegli pravičnejšo porazdelitev negativnih učinkov in tveganj po dobavnih verigah; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge, potem ko je sprejela zavezo o „ničelni strpnosti do dela otrok“ pred koncem leta 2021, ki ga je OZN razglasila za mednarodno leto za izkoreninjenje otroškega dela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je vrednostna veriga turizma eden glavnih industrijskih ekosistemov Evrope; v zvezi s tem poudarja, da zaradi omejitev v potovalnih in dobavnih verigah ter motenj, ki jih je povzročila kriza zaradi covida-19, sektorji, povezani s turizmom, kot je gostinstvo, ter druge pomembne industrije (letalska, avtomobilska, jeklarska, ladjedelniška in pomorska) trpijo zaradi trgovinskega in gospodarskega zloma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so potrebna učinkovita pravila za zagotavljanje poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja tako na notranjem trgu kot na trgih tretjih držav, da bi zagotovili vzajemno koristne trgovinske odnose z mednarodnimi partnerji in zaščito enotnega trga pred agresivnimi naložbenimi strategijami akterjev zunaj EU, ki poskušajo izkoristiti sedanjo krizo; poudarja, da so s tem v zvezi pomembni instrumenti za zaščito trgovine; poudarja, da bi morala uredba o izvrševanju pozitivno prispevati k cilju zagotavljanja poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev, ter tudi, da so poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju sestavni del trgovinske politike; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj leta 2021 hitro dokonča izbor instrumentov za trgovinsko zaščito EU s predstavitvijo zakonodajnih predlogov, podprtih z ocenami učinka, in da prednost instrumentu za odvračanje od prisilnih ukrepov, instrumentu za odpravo izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije in podjetja v lasti države, ter zaključku pogajanj o instrumentu za mednarodna javna naročila; poudarja, da imajo ekstrateritorialne sankcije s strani tretjih držav prisilni učinek in da je treba zaščititi delovanje finančnih instrumentov pred takimi ukrepi; ugotavlja, kako je bilo pomembno javno finančno posredovanje med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je prepričan, da bi morali vzporedno z odpiranjem zaščititi svoje strateške sektorje in odprtost tesno povezati z ambiciozno, v prihodnost usmerjeno industrijsko politiko v skladu z evropskim zelenim dogovorom in digitalno strategijo, ki lahko poveča sposobnost EU vzdržati prihodnje pretrese v strateških sektorjih, spodbudi gospodarsko okrevanje in zagotovi konkurenčnost podjetij EU, s čimer bi ustvarili kakovostna delovna mesta in zagotovili, da bo imela Evropa bistveno vlogo pri proizvodnji inovativnega blaga in opravljanju storitev v prihodnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi diverzifikacija in odpornost dobavne verige morala biti ključna prednostna naloga revidirane trgovinske politike EU; poudarja združenost interesov na področju trgovine in varnosti in poziva, naj se sorazmerno okrepi in izvaja pregled neposrednih tujih naložb in s tem dopolnijo ter podprejo prizadevanja držav članic za njegovo izvajanje, da bi zaščitili evropske strateške sektorje in preprečili vzpostavitev škodljive gospodarske odvisnosti, ki jo je mogoče izkoriščati, od akterjev zunaj EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prepričan je, da je EU preveč odvisna od omejenega števila dobaviteljev za nekatere kritične surovine, blago in storitve, zlasti zdravila in farmacevtske proizvode, in da to ogroža njeno strateško avtonomijo in geopolitične cilje; vztraja, da bi morala EU to nezaželeno odvisnost odpraviti s horizontalno kombinacijo politik, da bi podjetja spodbudila k ustvarjanju zalog, povečanju proizvodnje, diverzifikaciji nabavnih strategij in po potrebi spodbujanju selitve proizvodnje v bližino in njenega vračanja, kar bi lahko ustvarilo nove trgovinske priložnosti za partnerice v vzhodnem in južnem sosedstvu, obenem pa je treba zagotoviti približevanje zakonodaje v strateških sektorjih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja tveganja za kritične dobavne verige, ki jih je povzročila kriza covida-19, in poziva Komisijo, naj v prihodnji industrijski strategiji posebno pozornost nameni trajnostnosti dobavnih verig EU ter določi, katerim dobavnim verigam bi lahko koristila povečana odpornost, ki bi jo lahko dosegli z diverzifikacijo oskrbe, vračanjem proizvodnje in ustvarjanjem zalog; vendar meni, da bi se morala podjetja na koncu sama odločiti, kako bodo upravljala svoje svetovne dobavne verige; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi morala Komisija spodbujati krožno gospodarstvo na svetovni ravni, in poudarja vlogo, ki bi jo morali imeti trgovinski sporazumi pri krepitvi ciljev krožnega gospodarstva, diverzifikaciji oskrbe in krepitvi odprtih trgovinskih odnosov za ključno blago in storitve, ter da lahko skrajšanje ali sprememba dobavnih verig v sosedstvu EU in Afriki pozitivno vpliva na njihovo trajnostno, zeleno, vključujočo in odporno gospodarsko rast ter na strateške interese EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da so agroživilske dobavne verige EU med pandemijo še naprej delovale, vendar obžaluje, da so izvozne omejitve in trgovinske ovire povzročile številne motnje; ugotavlja, da se informacijski sistem za kmetijske trge (AMIS), ki združuje glavne države, ki trgujejo s kmetijskimi proizvodi, in ima cilj povečati preglednost trga s hrano in okrepiti odgovor politike na prehransko varnost, lahko obravnava kot primer dobre prakse; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče ta model uporabiti tudi v drugih vrednostnih verigah; podpira ukrepe za spodbuditev trgovine, ki so bili sprejeti za spodbujanje standardov varnosti hrane, ter fitosanitarne ukrepe v odziv na pandemijo covida-19; ugotavlja, da je po podatkih Svetovnega programa OZN za hrano (WFP) pandemija covida-19 leta 2020 v državah z nizkimi in srednjimi dohodki število ljudi, ki jim grozi akutno pomanjkanje hrane, povečala na 265 milijonov, kar je 130 milijonov več kot leta 2019; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z OZN opredeli in preuči najustreznejše ukrepe, s katerimi bo preprečila prehransko krizo zaradi pandemije v državah v razvoju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj pripravi digitalno trgovinsko strategijo, da bi povečala dostop evropskih podjetij do trgov, okrepila digitalno infrastrukturo, uskladila regulativne okvire, posodobila trgovinska in carinska orodja ter zaščitila pravice državljanov EU v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (16); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj temeljito oceni, ali bo nova vzorčna klavzula EU o pretoku podatkov ohranila varstvo podatkov in pravice do zasebnosti Evropejcev v primeru spora s trgovinskim partnerjem; poudarja, da mednarodni trgovinski sporazumi ne smejo ogroziti izvajanja obstoječih in prihodnjih ukrepov, ki ščitijo temeljne pravice do zasebnosti in varstvo osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju ustreznosti tretjih držav, tudi v zvezi s prihodnjimi prenosi podatkov, upošteva njihove zadevne zaveze; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se je digitalna revolucija zaradi pandemije covida-19 pospešila in da mora EU prevzeti vodilno vlogo pri določanju standardov za trajnostno svetovno gospodarstvo, ki bo temeljilo na digitalizaciji, ter ohranjanju odprtih mednarodnih podatkovnih tokov, da bi hitro odpravili več trgovinskih ovir in ozkih grl; poudarja, da lahko EU v svojih dvostranskih in večstranskih prizadevanjih ter večstranskih pogajanjih o e-trgovanju in spodbujanju naložb določi svetovni standard za pravično in odporno digitalno trgovino; poudarja, da lahko to digitalno poglavje v sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom služi kot vzor za prihodnje trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj se podjetjem EU zagotovijo spodbude, tudi s prilagojenimi zakonskimi določbami o državni pomoči, da bi povečali trajnostnost njihovih vrednostnih verig in skrajšali ali prilagodili dobavne verige, če to koristi gospodarstvu, odpornosti, geopolitičnim ciljem in/ali strateški avtonomiji EU, da bi zagotovili popolno vključitev zunanjih socialnih, okoljskih in ekonomskih stroškov v ceno v skladu s politikami EU, kot so strategija „od vil do vilic“, akcijski načrt za krožno gospodarstvo, strategija za biotsko raznovrstnost ter okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj temeljito preuči, kako in v kolikšni meri poteka prenos nastajajočih in prelomnih tehnologij iz EU v avtoritarne države prek trgovinskih in naložbenih tokov; poziva Komisijo, naj predlaga nove ukrepe za omejitev takšnih prenosov, vključno s sodelovanjem v dobavni verigi s podobno mislečimi partnerji; poziva k začetku dialoga o polprevodnikih s Tajvanom; |
| --- | --- |

19.

Trgovinska politika za kritične zdravstvene proizvode: izkušnje, pridobljene med krizo zaradi covida-19

| 20. | poudarja, da ima upravljanje mednarodne trgovine, ki mednarodnemu sodelovanju daje prednost pred konkurenco, bistveno vlogo pri hitrem razvoju zdravljenja in cepiv, hitrem povečanju proizvodnje, razvoju odpornih globalnih vrednostnih verig in pravičnega dostopa do svetovnega trga, ter v zvezi s tem poudarja, da bi morala sedanja pandemija spodbuditi okrepljeno mednarodno sodelovanje in globalno pripravljenost na izredne zdravstvene razmere, za kar je potrebno nadaljnje sodelovanje EU in držav članic, ki delujejo skupaj kot Ekipa Evropa; poudarja, da je treba obravnavati vzroke za pandemije in zoonoze, povezane s trgovino, kot je vpliv trgovine na degradacijo biosfere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja predlog več vladnih voditeljev za mednarodno pogodbo o odzivu na pandemijo in poziva k vključitvi trdnega trgovinskega stebra; poudarja, da mora mednarodni trgovinski okvir spodbujati sodelovanje ter vzpostaviti strukturne mehanizme in mehanizme za hitro odzivanje za pomoč vladam pri premagovanju izzivov, povezanih z izrednimi zdravstvenimi razmerami; poudarja, da bi morale tovrstne ureditve po eni strani vključevati pristop, pri katerem bi na strani povpraševanja upoštevali potrebe ter zagotovili skupno financiranje in globalno usklajene vnaprejšnje nakupe, po drugi strani pa celovito strategijo na strani ponudbe, s katero bi povečali proizvodne zmogljivosti vzdolž vse vrednostne verige; vztraja, da je treba doseči napredek na področjih preglednosti razpoložljivih zalog, globalnih oskrbovalnih omrežij, proizvodnih zmogljivosti in cen osnovnih zdravstvenih proizvodov, izvajanja in razvoja izjem za varnost javnega zdravja v okviru pravic intelektualne lastnine, povečanja globalne mobilnosti osnovnih storitev, zaščite in spodbujanja odpornosti malih in srednjih podjetij ter razvoja medsektorskega pristopa k odpravljanju negativnih učinkov zdravstvenih kriz na enakost spolov, enakost dohodkov in položaj manjšin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k ustanovitvi novega Odbora za trgovino in zdravje na 12. ministrski konferenci STO, da bi pripravili smernice o tem, kako lahko vlade izvajajo obstoječe izjeme in prožnosti v mednarodnem trgovinskem pravu, da bi povečali varnost javnega zdravja, in katere mehanizme je treba vzpostaviti, da bi izboljšali globalni odziv na izredne zdravstvene razmere in postavili temelje za trgovinski steber za pogajanja o prihodnji mednarodni pogodbi o odzivu na pandemijo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da morajo imeti svetovne dobavne verige za surovine ter proizvodnja in distribucija cepiv koristi od odprtih trgovinskih odnosov; poudarja, da lahko protekcionizem pri proizvodnji in distribuciji cepiv ovira odziv na svetovno pandemijo; v zvezi s tem poudarja škodljive učinke enostranskih ukrepov, kot so izvozne omejitve in prepovedi, pomanjkanje preglednosti svetovnih zalog in posledične cenovne špekulacije v zvezi z redkimi osnovnimi dobrinami, zlasti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki; zato poziva EU, naj spodbuja sprejetje trgovinske in zdravstvene pobude STO do konca leta 2021, naj spodbuja tesnejše sodelovanje na svetovni ravni in naj bo veliko zahtevnejša glede preglednosti ponudbe, proizvodnje in stroškov medicinskih izdelkov, odpornosti globalnih zdravstvenih sistemov ter dostopnih in cenovno ugodnih medicinskih izdelkov in storitev; poziva EU, naj zagotovi, da bodo sporazumi EU o predhodnih nakupih v prihodnje v celoti objavljeni, zlasti za nakup naslednje generacije cepiv; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU, naj vključi zaveze glede poslovnih skrivnosti, lastniških podatkov in prenosov tehnologije ter od dobaviteljev zahteva potrebno preglednost, vključno z analizo stroškov in dobička za posamezen izdelek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zato zaskrbljen zaradi novega povečanja izvoznih omejitev za cepiva v glavnih proizvodnih državah, kot so ZDA, Združeno kraljestvo, Kitajska, Indija in v manjši meri EU, ter poudarja, da bi to lahko ogrozilo hitro povečanje zmogljivosti proizvodnje cepiv po vsem svetu, prekinitev proizvodnih verig in privedlo do povračilnih ukrepov; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami proizvajalkami, da bi hitro odpravili izvozne ovire; ponovno poudarja, da je mehanizem EU za odobritev izvoza začasen ukrep, ki se bo uporabljal le kot zadnja možnost in bi se moral razviti v mehanizem preglednosti; vztraja, da je treba Parlamentu zagotoviti pravočasen in celovit dostop do teh podatkov; poudarja, da se je z večjo preglednostjo povečalo zaupanje državljanov EU v uvajanje in upravljanje cepiv v EU zaradi pandemije covida-19; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je globoko zaskrbljen zaradi vedno večjega števila različic covida-19; poudarja, da bi lahko pomanjkanje proizvodnje in distribucije cepiv v tretjih državah privedlo do povečanja novih in različnih vrst različic; priznava, da je EU ena največjih izvoznic cepiv v tretje države, vendar v absolutnem smislu ta izvoz še ne zadostuje za boj proti svetovni pandemiji; poudarja, da instrument COVAX trenutno ne more distribuirati cepiv najbolj ranljivim glede na povpraševanje; poudarja, da lahko pravočasen svetovni dostop do cepiv koristi okrevanju in odpornosti svetovnega gospodarstva, pa tudi gospodarstva EU; poziva Komisijo, naj si prizadeva za učinkovito diplomacijo na področju cepiv in medicinske oskrbe, da bi okrepila verodostojnost in diplomatsko prepoznavnost EU, ter poziva k večjim mednarodnim prizadevanjem za pospešitev dostave cepiv instrumentu COVAX; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morala biti cepiva proti covidu-19 in njegovim različicam svetovna javna dobrina in da bi se morala nujna večstranska prizadevanja osredotočiti na pravično distribucijo cepiv po vsem svetu, hitro povečanje svetovnih proizvodnih zmogljivosti ter vzpostavitev učinkovitih partnerstev in prenosa tehnologije, tudi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki; poudarja, da je na podlagi pridobljenih izkušenj bistveno še naprej izboljševati okvire javno-zasebnih partnerstev za razvoj in proizvodnjo cepiv in drugih bistvenih zdravstvenih tehnologij; pozdravlja svetovni vrh C19 o dobavni verigi in proizvodnji cepiv, ki je potekal 8. in 9. marca 2021, in poziva k vzpostavitvi strukturnih platform za hitro povečanje proizvodnje cepiv v več državah, ki bi lahko bile v obliki posredovalnice javno-zasebnega partnerstva, ki bi združevala zasebne in javne strani, da bi omogočili in okrepili partnerstva, spremljali ozka grla ter opredelili ukrepe za podporo proizvodnji in uvedbi cepiv; poudarja prizadevanja generalnega direktorja STO, da bi članice spodbudili k razpravi o trgovinskih in zdravstvenih pobudah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da mora imeti mednarodna trgovinska politika proaktivno vlogo pri teh prizadevanjih, in sicer s spodbujanjem trgovine s surovinami, zmanjševanjem pomanjkanja usposobljenega in izkušenega osebja, reševanjem težav v dobavni verigi in ponovnim pregledom globalnega okvira za pravice intelektualne lastnine za prihodnje pandemije; v zvezi s tem vztraja, da je potreben konstruktiven dialog o začasni opustitvi Sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi, da državam ne bodo grozili povračilni ukrepi zaradi kršitve patentov v zvezi s covidom-19 med pandemijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so raziskovalci in industrija vložili veliko truda v razvoj novih diagnoz, zdravljenj in cepiv za covid-19; poudarja, da so imeli poglavitno vlogo viri javnega sektorja, s pomočjo katerih so farmacevtska podjetja odpravila tveganja v celotni vrednostni verigi cepiv s financiranjem in zajetnimi subvencijami za raziskave in razvoj, pridobila pa so tudi obsežne vnaprejšnje nakupne pogodbe; poudarja tudi bistveni prispevek zdravstvenih delavcev, pacientov in bolnikov, ki so preživeli covid-19, ter splošne javnosti, ki so vsi sodelovali v kliničnih preskusih in drugih dejavnostih pri raziskavah in razvoju različnih pristopov zdravljenja in cepiv; meni, da lahko večstranski pravni okvir za pravice intelektualne lastnine zagotovi zaščito in spodbude, ki so ključnega pomena za pripravljenost na prihodnje pandemije, in priznava njegovo vlogo pri omogočanju širokega sodelovanja brez primere med vladami, raziskovalnimi ustanovami in farmacevtskimi podjetji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja ključni pomen odprte tehnologije, strokovnega znanja in izmenjave raziskav za učinkovit odziv na pandemijo in polno sodelovanje farmacevtskih podjetij v večstranskih pobudah, kot sta C-TAP (enotna tehnološka točka za COVID-19) in novoustanovljeno vozlišče Svetovne zdravstvene organizacije za prenos tehnologije, da bi v celoti izkoristili njun potencial; |
| --- | --- |

30.

Trgovina in trajnostni razvoj

| 31. | podpira vključevanje evropskega zelenega dogovora in evropske digitalne strategije v sporočilo o pregledu trgovinske politike ter poziva k odločni trgovinski politiki, usmerjeni v multilateralizem, odpornost in trajnost v skladu z zavezo EU k izvajanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja; poziva h konkretnemu akcijskemu načrtu, časovnemu načrtu in časovnici, da bi ta ambicija postala resničnost; zato poziva Komisijo, naj sodeluje s partnerji, da bi posodobili obstoječe trgovinske in naložbene sporazume z uporabo njihovih klavzul o pregledu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja vključitev Pariškega sporazuma kot enega bistvenih elementov v vsak prihodnji trgovinski, naložbeni in partnerski sporazum; poudarja, da sta ratifikacija temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) in spoštovanje človekovih pravic zahtevi za sklenitev prostotrgovinskih sporazumov; poziva Unijo, naj pri pregledovanju sporazumov in pogajanjih o njih sodeluje s prihodnjimi in obstoječimi trgovinskimi partnerji, da bi ratificirali in učinkovito izvajali druge preostale konvencije MOD in večstranske okoljske sporazume; poziva, naj se v vsak trgovinski sporazum vključijo ambiciozna poglavja o enakosti spolov, krepitvi vloge žensk ter malih in srednjih podjetjih, pa tudi posebna poglavja o digitalni trgovini; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je okrevanje po pandemiji covida-19 edinstvena priložnost za določitev agende za spodbujanje trajnostnega razvoja; zato poziva Komisijo, naj pospeši pregled akcijskega načrta o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v 15 točkah v letu 2021, da se bo lahko vključil v potekajoča pogajanja; pričakuje, da bo pregled obravnaval izvršljivost, in v zvezi s tem opozarja na neuradni dokument Nizozemske in Francije o trgovini, družbenih in gospodarskih učinkih ter trajnostnem razvoju (17); predlaga, da bi se upošteval vsaj nedavni napredek glede izvršljivosti trgovinske politike EU, in sicer možnost, da se kot skrajna možnost proti vsakemu nespoštovanju zavez partnerjev ukrepa z enostranskimi sankcijami, kot so uvedba tarif ali kvot na nekatere proizvode ali prekinitev izvajanja drugih delov sporazuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Svet in Komisijo, naj v poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju in o kmetijstvu vključita določbe o dobrobiti živali, pravični trgovini in krožnem gospodarstvu; v zvezi s tem poudarja vlogo glavnega uradnika za trgovinsko skladnost in poziva k tesnemu sodelovanju z Odborom Evropskega parlamenta za mednarodno trgovino pri spremljanju in nadzoru uveljavljanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva Komisijo, naj upošteva izkušnje nedavne skupine strokovnjakov, da bodo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vključevala časovni načrt s konkretnimi in preverljivimi zavezami; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da so izdelki zabavne elektronike še vedno deležni prednostne obravnave v primerjavi z zelenim blagom ter da so tarife in trgovinske ovire v nasprotju s trajnostno trgovino; poudarja, da bi bilo treba odpravo tarif in trgovinskih ovir za zeleno blago in storitve oblikovati v skladu s pravili STO, da bi prispevali k inovativnim rešitvam za reševanje podnebne krize in prispevali k ciljem zelenega dogovora, pa tudi k ciljem trajnostnega razvoja po vsem svetu; poziva Komisijo, naj preuči instrumente za odpravo teh izkrivljanj in uresniči obljube o evropskem zelenem dogovoru z njegovim izvajanjem v vseh vidikih trgovinske politike; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da visoki vnaprejšnji stroški, ki se lahko povrnejo le v daljšem časovnem obdobju, in pomanjkanje strokovnega znanja in opreme trenutno ovirajo ali upočasnjujejo države v razvoju pri njihovem zelenem in digitalnem prehodu; zahteva, da Komisija uporabi vse trgovinske instrumente in politike razvojnega sodelovanja, ki jih ima na razpolago, za povečanje finančne podpore, tehnične pomoči, prenosa tehnologije, krepitve zmogljivosti in digitalizacije, da bi okrepila vlogo držav v razvoju in jim omogočila doseganje trajnostne odpornosti ter boljše izvajanje primerne skrbnosti v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v večstranskem okviru, da bi sodelovala s podobno mislečimi državami in trgovinskimi partnerji pri uresničevanju trdne okoljske agende, vključno s postopnim razvojem disciplin, da bi v trgovinskih sporazumih in v okviru STO, vključno s pravili o subvencijah za fosilna goriva, odpravili subvencije, ki izkrivljajo trg, in okolju škodljive subvencije, pri čemer bi se oprli na načelo, da se ne škoduje bistveno; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, kako pomembno je pripraviti predhodne, vmesne in naknadne ocene učinka na trajnostni razvoj v skladu s konkretnim časovnim načrtom, pri čemer je treba čim prej obravnavati morebitna tveganja in, če se pri naknadnih ocenah izkaže, da je to potrebno, obravnavati negativne učinke; poziva Komisijo, naj Parlament redno obvešča o tekočih in dokončanih ocenah učinka na trajnostni razvoj; poudarja, da je treba razviti celovit okvir s konkretnimi cilji, da bi spodbudili vključevanje ciljev trajnostnega razvoja, evropskega zelenega dogovora in agende MOD za dostojno delo v sporazume o trgovini in naložbah; poudarja, da bi bilo treba nove sporazume sklepati šele, ko bodo ti cilji uresničeni, in da bi bilo treba obstoječe sporazume ustrezno revidirati; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da so preglednost, dialog in dobra komunikacija z državljani in zainteresiranimi stranmi ključni za zagotavljanje podpore trgovinski politiki in izkoriščanje njenih koristi; zato pozdravlja portal Acces2Markets in prizadevanja Komisije za promocijo tega orodja; vztraja, da je treba v političnih in trgovinskih sporazumih EU jasno opredeliti vlogo in odgovornosti civilne družbe in notranjih svetovalnih skupin, katerih nadzorna vloga bi se lahko še razširila, ter da morajo finančno pomoč spremljati ukrepi za krepitev zmogljivosti, da bo lahko učinkovito delovala; poudarja potencial delegacij EU pri podpiranju dela notranjih svetovalnih skupin iz tretjih držav ter spremljanju in izvajanju trgovinskih sporazumov, pri čemer posebno pozornost namenja podpori malim in srednjim podjetjem pri izkoriščanju sporazumov in ukrepov za olajševanje trgovine; obžaluje, da v zvezi s tem ni krovne strukture; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja potrebo po večji skladnosti in preglednosti pri nadzoru trgovinske politike EU; poudarja potrebo po skladnih, jasnih, merljivih in objektivnih merilih za trgovinsko politiko EU in sodelovanje državljanov EU, boljši dialog med Komisijo in Parlamentom, večjo skladnost politik in boljši nadzor nad vsemi vidiki trgovinske politike; v zvezi s tem poudarja vlogo predhodnih, vmesnih in naknadnih ocen učinka na trajnostni razvoj; poziva Komisijo, naj sodeluje s Parlamentom v vseh fazah svojih predlogov, spremlja predloge notranjih svetovalnih skupin, oživi dialog s civilno družbo in intenzivneje sodeluje s civilno družbo v Evropskem ekonomsko-socialnem odboru (EESO); poziva Parlament, naj organizira redna posvetovanja z notranjimi svetovalnimi skupinami; |
| --- | --- |

40.

Multilateralizem in geopolitična vloga Evrope v svetu

| 41. | poziva Komisijo, naj opredeli morebitne konkretne in posebne ukrepe ter časovni načrt za izvajanje koncepta odprte strateške avtonomije in zagotovi, da bodo na voljo vse možnosti; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se po izbruhu covida-19 geopolitična konkurenca in napetosti še pospešile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | želi spomniti na geopolitični pomen močne, diverzificirane in odporne trgovinske politike EU; opozarja, da je visoka stopnja energetske odvisnosti EU izziv za odprto strateško avtonomijo, ki nas sili k pospešitvi energetskega prehoda; poudarja, da bi morala naša odprtost temeljiti na tržni moči, vrednotah in zavezanosti EU sodelovanju, pravičnosti, vzajemnosti in trgovini, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | odločno priporoča, naj EU poišče nova in utrdi obstoječa partnerstva s podobno mislečimi partnerji; meni, da večstranski trgovinski sporazumi z omejenim številom partnerjev in osredotočenost na strateška vprašanja ponujajo boljše in konkretnejše možnosti za izvajanje koncepta odprte strateške avtonomije in bi pritegnili podporo civilne družbe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vendar poudarja, da bi si morala EU, če sodelovanje ne bo mogoče, za svoje interese prizadevati s samostojnimi ukrepi, da bi zaščitila svoje vrednote in se v skladu z mednarodnim pravom borila proti nepoštenim trgovinskim praksam; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja potrditev večstranskosti v pregledu trgovinske politike in obsežne predloge za potrebno poglobljeno reformo STO v vseh njenih funkcijah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | se strinja s poudarkom, ki ga Komisija v svoji viziji za reformo STO namenja gospodarskemu okrevanju, trajnostnemu razvoju, nepoštenim državnim subvencijam in digitalni trgovini, ter jo poziva, naj si še naprej prizadeva za izvajanje svojega programa, vključno s cilji glede enakosti spolov, človekovih pravic in delovnih standardov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti hitro povezavo STO z drugimi organizacijami v večstranskem sistemu, kot je Svetovna zdravstvena organizacija, doseči soglasje v Ženevi, zagotoviti skupno delovanje mednarodnih organizacij pri obvladovanju svetovnih izzivov in zaključiti pogajanja o subvencijah za ribištvo na 12. ministrski konferenci STO; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja pomen trgovinske in podnebne pobude STO ter ponovno izraža podporo sporazumu o okoljskih dobrinah; v zvezi s tem pozdravlja pristop nove generalne direktorice STO in pričakuje, da jo bo Komisija odločno podprla, da bi organizaciji dala nov zagon, da bi se lahko soočila z izzivi, s katerimi se trenutno sooča večstranski trgovinski sistem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja pomen učinkovitega reševanja sporov pri vzpostavljanju stabilnosti in predvidljivosti v večstranskem trgovinskem sistemu ter potrebo po rešitvi sedanjega položaja pritožbenega organa v sodelovanju z ZDA, da bi ta znova začel delovati in tako zagotovil ustrezno reševanje trgovinskih sporov; poziva Komisijo, naj v okviru svoje trgovinske in podnebne pobude STO po potrebi predlaga vključitev okoljskega strokovnega znanja v reševanje sporov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da bo imela oživitev pogajalske funkcije STO ključno vlogo pri vsaki bistveni reformi organizacije; zlasti ugotavlja, da je treba obravnavati izkrivljanje konkurence, ki ga povzročajo industrijske subvencije in podjetja v državni lasti, zlasti na Kitajskem, in poziva Komisijo, naj pripravi predloge za opredelitev in razlikovanje kategorij subvencij glede na njihov prispevek k legitimnim javnim ciljem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da mora EU za oživitev pogajalske funkcije STO sodelovati s podobno mislečimi partnerji, da bi našla skupno podlago za reformo STO v najširšem smislu; ponovno potrjuje, da so za pomemben napredek pri reformi STO potrebni široko soglasje in koalicije enako mislečih partnerjev; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje v večstranskih pogajanjih kot korak k večstranskim sporazumom; podpira predlog Komisije za začetek pogajanj o večstranskem sporazumu o konkurenčni nevtralnosti s podobno mislečimi partnerji; je prepričan, da sta vodilna vloga EU in čezatlantsko sodelovanje bistvena za uspeh vsake pomembne reforme STO; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj si dejavno prizadeva za rešitev neujemanja med stopnjo razvitosti in ravnjo sprejetih zavez v okviru mednarodnega trgovinskega sistema; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti državam v razvoju in njihovim posebnim potrebam v zvezi z gospodarsko rastjo, trajnostnim razvojem in reformo STO; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da mora naslednja ministrska konferenca STO obravnavati režim sankcij, da se prepreči, da bi posledice kršitve pravil mednarodne trgovine s strani nekaterih članov plačali sektorji, ki niso odgovorni za neizpolnjevanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se strinja s predlogom iz pregleda trgovinske politike, da bi morala skupina G20 okrepiti sodelovanje in usklajevati prizadevanja na poti k ogljični nevtralnosti in drugim vidikom zelenega dogovora; vendar poudarja, da bodo morale nekatere članice skupine G20, če naj bo ta pristop učinkovit, povečati svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovit mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podpira novo v prihodnost usmerjeno čezatlantsko agendo, ki temelji na skupnih interesih ter skupnih vrednotah in ciljih in je namenjena uravnoteženju razvoja gospodarskega in trgovinskega sodelovanja v Pacifiku, doseganju smiselne reforme STO in iskanju skupnih rešitev za skupne probleme; |
| --- | --- |

55.

| 56. | obenem priznava, da nekatera razhajanja še vedno obstajajo; poziva Komisijo in administracijo ZDA, naj tesno sodelujeta v novem političnem okviru, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za podjetja, da bi tako povečali dostop do trga za podjetja EU, še naprej preučujeta sporazume o ugotavljanju skladnosti in odpravi industrijskih tarif, se dogovarjata o ambicioznih socialnih, tehnoloških in okoljskih standardih ter se opirata na izkušnje drug drugega, da bi učinkoviteje spodbujali takšne standarde na svetovnem prizorišču; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva obe strani, naj rešita dvostranske trgovinske spore, podpira opustitev tarif v primeru Airbus-Boeing in poziva k trajni rešitvi tega vprašanja, da bi našli rešitev za digitalne davke; poziva ZDA k odpravi carin na jeklo in aluminij iz oddelka 232; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva k skupnim prizadevanjem za umestitev delavcev in podjetij v središče trgovinske politike, da bi izšli iz pandemije, pospešili gospodarsko okrevanje ter olajšali trgovino s cepivi in osnovnim medicinskim blagom; ponavlja, da bi morali sodelovati, da bi dosegli smiselno reformo STO in ponovno vzpostavili dobro delujoč pritožbeni organ; spodbuja obe strani, naj spoštujeta zaveze STO v okviru Sporazuma o vladnih naročilih in poiščeta skupne rešitve za skupne probleme, vendar poudarja, da mora EU po potrebi ukrepati samostojno; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podpira skupno sporočilo z naslovom Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe in poziva k hitri ustanovitvi novega sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo; poziva k tesnemu sodelovanju med EU in ZDA na področju nastajajočih in prelomnih tehnologij, vključno s skupnimi izvoznimi in uvoznimi omejitvami za avtoritarne države; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj trgovino, podnebje in s tem povezane reforme postavi v središče čezatlantskih odnosov, hkrati pa opozarja na visoko raven ambicij, ki jo je pokazala nova ameriška administracija na tem področju, ki bi morala temeljiti tudi na novih pristopih, kot so tisti, uvedeni s sporazumom med ZDA, Mehiko in Kanado; |
| --- | --- |

60.

| 61. | se zaveda pomena trgovinskih odnosov EU s Kitajsko, ki je leta 2020 postala največja trgovinska partnerica EU na področju blagovne menjave; je trdno prepričan, da trgovinski odnosi med EU in Kitajsko zahtevajo bolj uravnotežen in vzajemen pristop; poudarja, da se lahko proces ratifikacije celovitega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko začne šele, ko bo EU dosegla znaten napredek pri oblikovanju ustreznih in učinkovitih avtonomnih ukrepov za boj proti praksam, ki izkrivljajo trg, in za zaščito strateških interesov EU, vključno s prepovedjo proizvodov, izdelanih s prisilnim delom, posodobljenim naborom orodij trgovinske zaščite in delujočim mehanizmom sankcij na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da ratifikacije celovitega sporazuma o naložbah ni mogoče predvideti v okviru razvijajoče se dinamike širših odnosov med EU in Kitajsko, in meni, da je zelo obžalovanja vredno, da Kitajska nesprejemljivo stopnjuje sankcije za izvoljene poslance Evropskega parlamenta in evropske subjekte, saj to dodatno spodkopava zaupanje in ovira dvostransko sodelovanje; poudarja, da se proces ratifikacije celovitega sporazuma o naložbah ne bo začel, dokler ne bodo odpravljene kitajske sankcije proti poslancem in parlamentarnim organom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da bo Parlament sporazum skrbno pregledal, vključno z njegovimi določbami o trajnostnem razvoju, in opominja Komisijo, da bo pri prošnji za potrditev sporazuma o naložbah upošteval razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem, tudi v Hongkongu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s sporazumom o naložbah s Tajvanom, da pokaže zavezanost smiselnemu sodelovanju v trgovinskih in naložbenih odnosih ter sprejme potrebne ukrepe za oceno učinka, javna posvetovanja in predhodno študijo pred koncem leta 2021; ponovno poudarja pomen dvostranskega strukturnega dialoga, tudi o zadevah, povezanih z multilateralizmom in STO, tehnologijo in javnim zdravjem, pa tudi bistvenim sodelovanjem na področju kritičnih dobav, kot so polprevodniki; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja učinkovito, trajno in konstruktivno sodelovanje pri pregledu trgovinske politike v zvezi z Afriko ter vzhodnim in južnim sosedstvom ter poziva h konkretnim ukrepom za poglobitev odnosov EU s temi partnericami, tudi na področju energije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ponovno poudarja pomen strateškega in trajnostnega partnerstva z jugovzhodno Azijo in Indijo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z regijo in proaktivno spodbuja trgovinske odnose, ki temeljijo na pravilih, za celovito in ambiciozno indijsko-pacifiško strategijo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je kriza zaradi covida-19 poudarila pomen novega partnerstva z afriško celino, ki spodbuja vključujoč in trajnosten politični pristop; v zvezi s tem poudarja, da je treba obravnavati vprašanje zmanjšanja dolga in odpisa dolga; poudarja, da mora EU dejavno podpirati diverzifikacijo vrednostnih verig znotraj Afrike; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja začetek veljavnosti afriškega celinskega območja proste trgovine kot instrumenta za dejavno spremljanje regionalnega, gospodarskega in političnega povezovanja Afrike ter izboljšanje njenega dostopa do svetovnih trgov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja pomen zavezanosti EU trgovinskim odnosom z Latinsko Ameriko in Karibi, vključno s čezmorskimi državami in ozemlji; izraža zaskrbljenost zaradi posledic covida-19, zlasti za ženske, v tej regiji; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva vse institucije EU, naj prednostno ohranjajo naše trgovinsko in razvojno sodelovanje ter razvoj večje odpornosti na pandemije in izredne zdravstvene razmere; poziva Komisijo, naj v ta namen ohrani strukturni dialog s partnerji v zgoraj navedenih regijah; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0337.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0261.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0109.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0071.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0073.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0040.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0321.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0252.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0212.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(12)  UL C 369, 11.10.2018, str. 22.

(13)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(14)  Mednarodni denarni sklad, World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries (Svetovni gospodarski obeti: kako upravljati različne načine okrevanja), april 2021.

(15)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

(16)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(17)  Neuradni dokument Nizozemske in Francije o trgovini, družbenih in gospodarskih učinkih ter trajnostnem razvoju, dostopno na „Netherlands at International Organisations (permanentrepresentations.nl)“.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/21

---

P9_TA(2021)0331

Finančne dejavnosti Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020 (2020/2124(INI))

(2022/C 99/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Protokola št. 5 k Pogodbama o statutu Evropske investicijske banke (EIB), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Protokola št. 5 k Pogodbama o statutu Evropske investicijske banke (EIB),

| — | ob upoštevanju podnebne strategije in nove politike posojil v energetskem sektorju, ki jo je EIB sprejela novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podnebne strategije in nove politike posojil v energetskem sektorju, ki jo je EIB sprejela novembra 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020)0021),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Komisije z dne 14. januarja 2020 o ustanovitvi Sklada za pravičen prehod (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Komisije z dne 14. januarja 2020 o ustanovitvi Sklada za pravičen prehod (COM(2020)0022),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1),

| — | ob upoštevanju finančnega poročila Evropske investicijske banke (EIB), ki je bilo objavljeno 5. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega poročila Evropske investicijske banke (EIB), ki je bilo objavljeno 5. maja 2020,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnosti EIB za leto 2019 z naslovom Zelena nit, ki je bilo objavljeno 7. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnosti EIB za leto 2019 z naslovom Zelena nit, ki je bilo objavljeno 7. maja 2020,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta za podnebno banko, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel 11. novembra 2020, in nove podnebne strategije EIB iz novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta za podnebno banko, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel 11. novembra 2020, in nove podnebne strategije EIB iz novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „EIB Operations Inside the European Union“ (Operacije EIB znotraj Evropske unije) za leto 2019, ki je bilo objavljeno 3. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „EIB Operations Inside the European Union“ (Operacije EIB znotraj Evropske unije) za leto 2019, ki je bilo objavljeno 3. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila za leto 2019 o projektih zunaj EU, ki jih je EIB podprla, z naslovom „Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union“ (Svetovni vpliv: učinek EIB zunaj Evropske unije), objavljenega 10. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za leto 2019 o projektih zunaj EU, ki jih je EIB podprla, z naslovom „Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union“ (Svetovni vpliv: učinek EIB zunaj Evropske unije), objavljenega 10. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju finančnega in statističnega poročila EIB za leto 2019, objavljenega 5. in 7. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega in statističnega poročila EIB za leto 2019, objavljenega 5. in 7. maja 2020,

| — | ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora, poročila o dejavnostih preiskovanja goljufij in poročila o pritožbenem mehanizmu EIB za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora, poročila o dejavnostih preiskovanja goljufij in poročila o pritožbenem mehanizmu EIB za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o razkritju obvladovanja tveganja v skupini za leto 2019, objavljenega 6. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o razkritju obvladovanja tveganja v skupini za leto 2019, objavljenega 6. julija 2020,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je EIB 7. oktobra 2016 odobrila ratifikacijo Pariškega sporazuma s strani EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je EIB 7. oktobra 2016 odobrila ratifikacijo Pariškega sporazuma s strani EU,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 11. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru in Next Generation EU, covidu-19, podnebnih spremembah, varnosti in zunanjih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 11. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru in Next Generation EU, covidu-19, podnebnih spremembah, varnosti in zunanjih odnosih,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča (ERS) št. 03/2019 z naslovom Evropski sklad za strateške naložbe: za celovit uspeh sklada EFSI so potrebni nadaljnji ukrepi, ki je bilo objavljeno 29. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča (ERS) št. 03/2019 z naslovom Evropski sklad za strateške naložbe: za celovit uspeh sklada EFSI so potrebni nadaljnji ukrepi, ki je bilo objavljeno 29. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnosti EIB za leto 2020 z naslovom „Crisis Solutions“ (Rešitve za krizo), objavljenega 20. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnosti EIB za leto 2020 z naslovom „Crisis Solutions“ (Rešitve za krizo), objavljenega 20. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila ERS št. 12/2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe – vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen, ki je bilo objavljeno 12. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila ERS št. 12/2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe – vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen, ki je bilo objavljeno 12. maja 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (5),

| — | ob upoštevanju pisma v zvezi z nasprotjem interesov, ki ga je evropska varuhinja človekovih pravic 22. julija 2016 poslala predsedniku EIB, ter odgovora predsednika EIB z dne 31. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma v zvezi z nasprotjem interesov, ki ga je evropska varuhinja človekovih pravic 22. julija 2016 poslala predsedniku EIB, ter odgovora predsednika EIB z dne 31. januarja 2017,

| — | ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje v zadevi 2168/2019/KR o odločitvi Evropskega bančnega organa, da bo ugodil prošnji svojega izvršnega direktorja, ki je želel postati direktor finančne lobistične skupine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje v zadevi 2168/2019/KR o odločitvi Evropskega bančnega organa, da bo ugodil prošnji svojega izvršnega direktorja, ki je želel postati direktor finančne lobistične skupine,

| — | ob upoštevanju poročila koalicije Counter balance z naslovom Ali se EIB uspešno bori proti goljufijam in korupciji? Izzivi za okvir upravljanja banke EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila koalicije Counter balance z naslovom Ali se EIB uspešno bori proti goljufijam in korupciji? Izzivi za okvir upravljanja banke EU,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0200/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0200/2021),

| A. | ker mora EIB na podlagi člena 309 PDEU in v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije prispevati k doseganju ciljev Unije, vključno z različnimi naložbenimi instrumenti, kot so posojila, lastniški kapital, jamstva, instrumenti za porazdelitev tveganj in svetovalne storitve; |
| --- | --- |

A.

ker mora EIB na podlagi člena 309 PDEU in v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije prispevati k doseganju ciljev Unije, vključno z različnimi naložbenimi instrumenti, kot so posojila, lastniški kapital, jamstva, instrumenti za porazdelitev tveganj in svetovalne storitve;

| B. | ker mora EIB v skladu s členom 18 svojega statuta zagotoviti, da se njena sredstva porabljajo čim bolj racionalno v skladu z interesi Unije; |
| --- | --- |

B.

ker mora EIB v skladu s členom 18 svojega statuta zagotoviti, da se njena sredstva porabljajo čim bolj racionalno v skladu z interesi Unije;

| C. | ker je EIB javni posojilni organ Evropske unije in ena največjih večstranskih finančnih institucij na svetu; ker je zato EIB logični partner EU pri izvajanju finančnih instrumentov v tesnem sodelovanju z nacionalnimi in večstranskimi finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

C.

ker je EIB javni posojilni organ Evropske unije in ena največjih večstranskih finančnih institucij na svetu; ker je zato EIB logični partner EU pri izvajanju finančnih instrumentov v tesnem sodelovanju z nacionalnimi in večstranskimi finančnimi institucijami;

| D. | ker je EIB prevzela pomembno vlogo pri mobilizaciji finančnih sredstev za gospodarstvo, zlasti za mala in srednja podjetja, za odpravo gospodarskih posledic pandemije covida-19, ki se je začela leta 2020; |
| --- | --- |

D.

ker je EIB prevzela pomembno vlogo pri mobilizaciji finančnih sredstev za gospodarstvo, zlasti za mala in srednja podjetja, za odpravo gospodarskih posledic pandemije covida-19, ki se je začela leta 2020;

| E. | ker ima EIB pomembno vlogo v strategiji EU za reševanje izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami in okoljem, kot je navedla Komisija, saj so za dosego posodobljenih podnebnih in energetskih ciljev do leta 2030 letno potrebne dodatne naložbe v višini 350 milijard EUR; |
| --- | --- |

E.

ker ima EIB pomembno vlogo v strategiji EU za reševanje izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami in okoljem, kot je navedla Komisija, saj so za dosego posodobljenih podnebnih in energetskih ciljev do leta 2030 letno potrebne dodatne naložbe v višini 350 milijard EUR;

| F. | ker se je EIB leta 2019 zavezala, da bo podprla cilje evropskega zelenega dogovora, uskladila vse svoje dejavnosti financiranja s cilji Pariškega sporazuma in postala „podnebna banka EU“; |
| --- | --- |

F.

ker se je EIB leta 2019 zavezala, da bo podprla cilje evropskega zelenega dogovora, uskladila vse svoje dejavnosti financiranja s cilji Pariškega sporazuma in postala „podnebna banka EU“;

| G. | ker je svet direktorjev EIB sprejel načrt EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025; |
| --- | --- |

G.

ker je svet direktorjev EIB sprejel načrt EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025;

| H. | ker je EIB začela postopek pregleda svoje posojilne politike na področju prometa iz leta 2011, da bi podprla dostopen, učinkovit, okolju prijazen in varen promet; |
| --- | --- |

H.

ker je EIB začela postopek pregleda svoje posojilne politike na področju prometa iz leta 2011, da bi podprla dostopen, učinkovit, okolju prijazen in varen promet;

| I. | ker je podpora malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo temeljni cilj javne politike EIB; ker je skupina EIB samo leta 2020 z dodatnim financiranjem podprla več kot 425 000 malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo; ker je podpora malim in srednjim podjetjem predstavljala 40 % celotnega obsega podpisanih financiranj EIB; |
| --- | --- |

I.

ker je podpora malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo temeljni cilj javne politike EIB; ker je skupina EIB samo leta 2020 z dodatnim financiranjem podprla več kot 425 000 malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo; ker je podpora malim in srednjim podjetjem predstavljala 40 % celotnega obsega podpisanih financiranj EIB;

| J. | ker lahko EIB z naložbami podpre socialni sektor, vključno z zdravstvom, izobraževanjem in stanovanji; |
| --- | --- |

J.

ker lahko EIB z naložbami podpre socialni sektor, vključno z zdravstvom, izobraževanjem in stanovanji;

| K. | ker je EIB leta 2020 odobrila posojila v višini 10,23 milijarde EUR za projekte zunaj Unije, vključno z 2,3 milijarde EUR v najmanj razvitih državah; |
| --- | --- |

K.

ker je EIB leta 2020 odobrila posojila v višini 10,23 milijarde EUR za projekte zunaj Unije, vključno z 2,3 milijarde EUR v najmanj razvitih državah;

| L. | ker je Skupina modrecev na visoki ravni za evropski finančni ustroj za razvoj 7. oktobra 2019 objavila končno poročilo, v katerem je navedla, da se lahko prihodnja evropska banka za podnebne spremembe in trajnostni razvoj vzpostavi na naslednje tri načine: a) z nadgradnjo Evropske banke za obnovo in razvoj in dejavnostmi zunanjega financiranja EIB; b) tako, da se v sklopu nove finančne institucije z mešanim lastništvom združijo zunanje dejavnosti sedanjih finančnih institucij EU; c) s prenosom vseh zunanjih dejavnosti EIB na hčerinsko družbo EIB z drugimi velikimi delničarji; ker je v sklepih Sveta iz decembra 2019 navedeno, da bi bilo treba preučiti le možnosti a) in c); ker rezultati študij glede izvedljivosti posameznih možnosti, ki naj bi bile predloženi jeseni 2020, še vedno niso bili sporočeni; |
| --- | --- |

L.

ker je Skupina modrecev na visoki ravni za evropski finančni ustroj za razvoj 7. oktobra 2019 objavila končno poročilo, v katerem je navedla, da se lahko prihodnja evropska banka za podnebne spremembe in trajnostni razvoj vzpostavi na naslednje tri načine: a) z nadgradnjo Evropske banke za obnovo in razvoj in dejavnostmi zunanjega financiranja EIB; b) tako, da se v sklopu nove finančne institucije z mešanim lastništvom združijo zunanje dejavnosti sedanjih finančnih institucij EU; c) s prenosom vseh zunanjih dejavnosti EIB na hčerinsko družbo EIB z drugimi velikimi delničarji; ker je v sklepih Sveta iz decembra 2019 navedeno, da bi bilo treba preučiti le možnosti a) in c); ker rezultati študij glede izvedljivosti posameznih možnosti, ki naj bi bile predloženi jeseni 2020, še vedno niso bili sporočeni;

| M. | ker si skupina EIB trenutno prizadeva za oblikovanje smernic za usklajevanje med nasprotnimi strankami z okoljskimi in trajnostnimi cilji; |
| --- | --- |

M.

ker si skupina EIB trenutno prizadeva za oblikovanje smernic za usklajevanje med nasprotnimi strankami z okoljskimi in trajnostnimi cilji;

Splošne ugotovitve

| 1. | je resno zaskrbljen zaradi velikih makroekonomskih neravnovesij, ki so posledica pandemije covida-19, in njihovega vpliva na trajnostno gospodarsko rast, naložbe, odpornost, stopnje zaposlovanja, izobraževanje in socialno-ekonomske neenakosti; poudarja, da je gospodarska in socialna kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, močno škodila gospodarski rasti v EU in da je eden glavnih posledic upad naložb, ki trenutno ne zadostujejo za uresničevanje ciljev EU; poudarja, da so se javne in zasebne naložbe zmanjšale na zaskrbljujočo raven; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da ima EIB kot javna banka EU temeljno vlogo, saj kot edina mednarodna finančna institucija, ki je v celoti v lasti držav članic EU in v celoti temelji na politikah in standardih EU, podpira gospodarsko okrevanje po pandemiji in usmerja naložbe v uresničevanje evropskih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da ima EIB ključno vlogo pri podpiranju kratko- in srednjeročnega gospodarskega okrevanja v povezavi z evropskimi podnebnimi pravili, evropsko industrijsko strategijo, instrumentom za okrevanje Next Generation EU, dolgoročnim proračunom EU, InvestEU, in drugimi evropskimi finančnimi instrumenti; pozdravlja finančno udeležbo EIB v InvestEU, da bi pomagala premostiti naložbeno vrzel v EU, kar je temeljni vzrok, ki še vedno ni odpravljen; poleg tega pozdravlja osrednjo vlogo EIB pri zagotavljanju svetovanja v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se strinja z Evropskim svetom, da bi morala imeti EIB potreben kapital za izvajanje politik Unije, in podpira poziv svetu guvernerjev EIB, naj analizira kapitalsko ustreznost EIB glede na instrumente, vključene v večletni finančni okvir in instrument za okrevanje NextGenerationEU, ter prispevek banke k izvajanju zastavljenih ciljev Unije v boju proti podnebnim spremembam in k digitalizaciji evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je povečanje kapitala upravičeno, da bo lahko banka zagotavljala dolgoročno financiranje, spodbujala vključujočo trajnostno rast, socialno in regionalno kohezijo ter podpirala ključne naložbe v realno gospodarstvo, do katerih sicer ne bi bile prišlo, hkrati pa mora obdržati sedanji status AAA, ki je za banko pomemben dejavnik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je EIB institucija z visoko stopnjo finančnih vzvodov; poziva delničarje EIB, naj preučijo, katera struktura lastniškega kapitala bi bila najustreznejša, in dosežejo dogovor o povečanju kapitala, tako v gotovini kot na vpoklic; poudarja, da bi moralo biti povečanje kapitala povezano z večjo preglednostjo, demokratično odgovornostjo, učinkovitostjo strukture upravljanja in okoljsko trajnostjo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi bila zastopana v svetu guvernerjev EIB z vpisom kapitala EIB z uporabo sredstev iz proračuna EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da bo morala EU v skladu načrtom Komisije za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 v obdobju 2021–2030 v primerjavi z obdobjem 2011–2020 vložiti 350 milijard EUR več letno; poudarja, da je za premostitev te vrzeli v naložbah v podnebje vloga EIB še večja; poziva svet guvernerjev EIB, naj izkoristi priložnost ugodnih posojilnih pogojev za povečanje izdajanja in zapadlosti obveznic ter ohranitev trdnega kapitalskega položaja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nedavno povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EIB kot javno banko EU, naj si v skladu z ustreznimi pravnimi določbami čim bolj prizadeva, da bi zagotovila močno financiranje na podlagi politik, s katerim zagotavlja gospodarsko učinkovitost, podpira trajnostno rast in ne ovira dostopa do visokokakovostnih javnih storitev; poziva EIB, naj daje prednost projektom javnega namena, ki spodbujajo politične cilje EU in trajnostno gospodarsko rast, zlasti tistim, ki drugače ne bi bili dobičkonosni, tako v EU kot zunaj nje, da bi obravnavala rekordne svetovne izzive v prihodnjih desetletjih, zlasti z bojem proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EIB, naj dodatno okrepi svoje notranje zmogljivosti in strokovno znanje, da bi zagotovila dolgoročno zavezanost v svojih partnerstvih, spodbujala usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi akterji ter nadalje razvijala pogoje za prevzemanje večjega tveganja pri naložbah v inovacije in rast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno, da EIB zagotovi dejavnik dodatnosti za naložbe po EU; opozarja, da je treba usklajevati strategije z drugimi evropskimi institucijami ter multilateralnimi in nacionalnimi razvojnimi bankami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja prizadevanja EIB pri določanju ciljev in jo spodbuja, naj okrepi izvajanje svojih okoljskih in socialnih standardov ter izboljša ocenjevanje gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov projektov, ki jih podpira, ter njihovo dodatnost in trajnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da si mora EIB prizadevati, da s svojimi dejavnostmi ne bi izrinila zasebnih naložb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je pomembno, da EIB pri svoji posojilni dejavnosti preprečuje dodatna geografska neravnovesja, da bi zagotovila širšo geografsko in sektorsko porazdelitev naložb, obravnavala razlike med regijami zaradi nezadostnih dolgoročnih naložb in geografskih omejitev, ter okrepila ekonomsko in socialno konvergenco in kohezijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja prizadevanja EIB v zvezi s tem, vendar poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi, saj nedavna poročila kažejo na vztrajno visoko geografsko koncentracijo projektov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EIB, naj prispeva k odpravi sistemskih pomanjkljivosti, ki nekaterim regijam ali državam preprečujejo, da bi v celoti izkoristile finančne priložnosti EIB, med drugim tako, da si bolj prizadeva za razširitev posojilnih dejavnosti z zagotavljanjem tehnične pomoči in svetovanja, zlasti v regijah z nizko naložbeno zmogljivostjo, ki med koronavirusno krizo zaradi pomanjkanja finančnih zmogljivosti ali manevrskega prostora države niso imele večjih koristi od odstopanja od pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

17.

Mobilizacija sredstev za boj proti pandemiji covida-19

| 18. | z veseljem ugotavlja, da je EIB hitro mobilizirala do 40 milijard EUR nujnega financiranja za boj proti krizi zaradi izbruha covida-19, tako da je omogočila posojila in odlog plačila ter sprejela ukrepe za izboljšanje likvidnosti malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poleg tega pozdravlja vzpostavitev vseevropskega jamstvenega sklada v višini 25 milijard EUR v odziv na krizo zaradi pandemije covida-19 in njegov pozitiven učinek pri zagotavljanju finančne pomoči malim in srednjim podjetjem v zdravstvenem sektorju; vendar obžaluje počasno uvajanje tega sklada, saj so bila prva sredstva odobrena šele proti koncu leta 2020 zaradi pozne vloge držav članic in postopkov za kliring državne pomoči; poudarja, da je bil vseevropski jamstveni sklad ustanovljen začasno; predlaga, naj se veljavnost vseevropskega jamstvenega sklada zaradi dolgotrajnih posledic krize zaradi covida-19 in nenehne omejitve gibanja v številnih državah članicah podaljša po letu 2021; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi morala biti podpora, ki jo vseevropski jamstveni sklad zagotavlja finančnim posrednikom, odvisna od številnih ocenjevalnih meril, kot so okoljska in socialna politika ter politika upravljanja podjetij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EIB, naj razmisli o tem, da bi ponudila dodatne spodbude za projekte in kreditne linije, ki so že bili odobreni, da bi se projekti čim prej začeli izvajati in da bi se zagotovila hitra uporaba sredstev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja oblikovanje 6 milijard EUR vrednega naložbenega instrumenta za podporo financiranja zdravstvenega sektorja, predvsem zdravstvene infrastrukture, raziskav in razvoja cepiv; poziva EIB, naj prednostno obravnava krepitev sistemov javnega zdravstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je EIB 30. septembra 2020 za odziv na covid-19 odobrila 84 operacij v znotraj EU v skupni vrednosti 23,5 milijarde EUR; je seznanjen s podatkom, da je bilo 88 % odobrenih operacij dodeljenih malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter zdravstvenemu sektorju; poudarja, da je treba podpirati mala in srednja podjetja, saj jih je pandemija covida-19 še posebej prizadela; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja oblikovanje pobude za usmerjeno financiranje v vrednosti do 5,2 milijard EUR v odziv na pandemijo covida-19, da bi podprli države zunaj EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja sodelovanje EIB v instrumentu COVAX z naložbami v višini 400 milijonov EUR na podlagi vnaprejšnje tržne zaveze COVAX; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bo treba te instrumente zaradi zaporednih in nepredvidljivih valov okužb s covidom-19 dodatno okrepiti, izvrševati in podaljšati; poziva EIB, naj bo pripravljena po potrebi spodbuditi obstoječe instrumente in začeti nove podporne finančne pobude; |
| --- | --- |

26.

Preobrazba v podnebno banko EU

| 27. | pozdravlja podatek, da je bilo leta 2020 40 % vseh posojil EIB povezanih z okoljem in podnebjem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja dejstvo, da je EIB največja svetovna izdajateljica zelenih obveznic, ki so v dvanajstih letih zbrale obveznice podnebne ozaveščenosti in obveznice ozaveščenosti o trajnosti v vrednosti 34,6 milijarde EUR; poziva EIB, naj nadaljuje in razširi izdajanje zelenih obveznic, da bi povečala likvidnost tega trga in še naprej sodelovala pri razvoju standarda EU za zelene obveznice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja novi sistem za oceno tveganja podnebnih sprememb, vzpostavljen za oceno fizičnega podnebnega tveganja pri neposrednem posojanju, in predlaga, naj EIB v svojih akcijskih načrtih predlaga usklajene metode pregledovanja, po potrebi na podlagi uredbe o taksonomiji (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja zavezo EIB, da bo podprla akcijski načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti, zlasti z uskladitvijo s taksonomijo EU za spremljanje podnebnih ukrepov in financiranja okoljske trajnosti ter s sprejetjem meril, da se ne škoduje bistveno, kot podlage za ocenjevanje projektov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EIB, naj spoštuje svojo zavezo, da bo čim prej in v časovnem okviru, skladnem s ciljem EU o doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, vse svoje dejavnosti uskladila s cilji Pariškega sporazuma; poudarja, da bodo za razvoj naprednih alternativnih in trajnostnih goriv potrebne znatne naložbe, da bi presegli sedanje tehnološke meje; poziva EIB, naj vzpostavi in sklene pogodbe o zelenem prehodu za sektorje z visokimi emisijami, da bodo njihovi poslovni modeli usklajeni s cilji podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priznava, da morajo EU in njene države članice kapitalske tokove preusmeriti v prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, da bi naša gospodarstva, podjetja in družbe postali odpornejši na podnebne in okoljske pretrese ter tveganja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja, da je svet direktorjev EIB sprejel načrt EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025, zlasti vključitev vzporednega mehanizma za določanje cen ogljika, ki zagotavlja ključen okvir za podporo izvajanja evropskega zelenega dogovora in označuje odločen korak EIB v smeri podnebne banke EU, ki bo v pomembnem prihodnjem desetletju spodbujala trajnostne naložbe in varstvo okolja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja vodilno vlogo EIB v svetu na področju boja proti podnebnim spremembam ter njeno odločitev, da do leta 2025 financiranje v ta namen ter na področju okoljske trajnosti, vključno z energijo iz obnovljivih virov, poveča s 30 % na vsaj 50 %; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je v načrtu predvideno prehodno obdobje do konca leta 2020, kar je problematično zaradi neusklajenosti s cilji Pariškega sporazuma; poziva EIB, naj si v potekajočih postopkih ocenjevanja prizadeva za čim večjo skladnost s Pariškim sporazumom, najpozneje leta 2023 pa popolno skladnost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da bo EIB prihodnje delo v zvezi z izvajanjem načrta zasnovala na podlagi desetih novih akcijskih načrtov, s katerimi se bo nadaljevalo petletno izvajanje podnebne strategije EIB iz leta 2015; v zvezi s tem zahteva, da se ga o izvajanju načrta redno in izčrpno obvešča; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EIB, naj upošteva prispevke ustreznih deležnikov, lokalnih organov, sindikatov in nevladnih organizacij v svoji naložbeni strategiji v vlogi podnebne banke EU in v okviru izvajanja časovnega načrta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja razvoj ocene tveganja za biotsko raznovrstnost na ravni EIB in njeno sprejetje okoljskih, podnebnih in socialnih smernic za razvoj hidroenergije; opozarja, da je zaščita biotske raznovrstnosti temeljnega pomena za trajnost EU in kritičnega pomena za evropske gospodarske, zdravstvene in prehranske razmere; poziva EIB, naj v svojih finančnih instrumentih še naprej razvija preverjanje vpliva na biotsko raznovrstnost, da bi se izognili škodljivim učinkom nanjo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava izzive in napredek, dosežen pri izvajanju finančnega mehanizma za naravni kapital (NCFF); poziva EIB, naj razmisli o zagotovitvi nepovratnih sredstev v okviru finančnega mehanizma za naravni kapital, da bi podprla začetno povečanje števila lokalnih projektov in olajšala ustvarjanje prihodkov; meni, da bi morala EIB oceno finančnega mehanizma za naravni kapital vključiti v širšo oceno o tem, kako podpreti obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti v EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja zavezo EIB v načrtu za podnebno banko, da bo podporo usmerila v trajnostno rejo in mlečno industrijo, zlasti za zagotavljanje dobrobiti živali; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva skupino EIB, naj s svojimi novimi operacijami podpre cilje strategije EU za trajnostni razvoj na področju kemikalij, saj bi spodbudile inovacije za varne in trajnostno zasnovane kemikalije, materiale in izdelke, akcijski načrt za krožno gospodarstvo, ki temelji na kroženju nestrupenih materialov, ter prihodnji akcijski načrt za ničelno onesnaževanje vode, zraka in tal; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja bližajoči se pregled posojilne politike EIB na področju prometa in zavezo EIB, da bo do konca leta 2022 prenehala podpirati širitev letališč; poudarja, da je treba prometni portfelj EIB in posojilno politiko na področju prometa uskladiti s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k hitremu sprejetju nove strategije za politiko financiranja prometa, katere cilj je razogljičenje prometnega sektorja EU najpozneje do leta 2050 ter spodbujanje dostopnih, učinkovitih, zelenih in varnih prevoznih sredstev; v zvezi s tem poudarja, da bi morala EIB še naprej sodelovati pri financiranju inovacij in zelene tehnologije v letalstvu; v zvezi s tem zahteva, da se v novi prometni politiki upoštevajo tudi geografske značilnosti regij v EU, denimo otoških ter najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EIB, naj se poveča podporo za prehod na nizkoogljični prevoz, kot sta kolesarjenje in javni prevoz, zlasti za slabše povezane skupnosti in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja ključno vlogo EIB pri doseganju ciljev mehanizma za pravični prehod in poziva k večji zavezanosti in konkretnim ukrepom na tem področju, in sicer prek posojil za strukturne programe, InvestEU in kot finančna partnerica za instrument za posojila v javnem sektorju; poziva EIB, naj izkoristi svojo vlogo partnerice pri financiranju instrumenta za posojila v javnem sektorju, da bi okrepila svoje zmogljivosti za financiranje manjših projektov in pobud, ki jih vodi skupnost, ter za vzpostavitev partnerstev z občinami in drugimi javnimi subjekti, da v procesu gospodarskega prehoda nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da imajo države članice in regije različna izhodišča; ugotavlja, da mora biti prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo vključujoč in pravičen ter da nihče ne sme biti zapostavljen; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti državljanov in delavcev, ki jih bo prehod najbolj prizadel; predlaga, naj EIB proaktivno sodeluje z državami članicami, da bi podprla regije, v katerih so delovna mesta močno odvisna od industrije z visokimi emisijami; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja novo posojilno politiko EIB na področju energije in njene zaveze, da bo do konca leta 2021 prenehala vlagati v fosilna goriva; poziva EIB, naj oceni združljivost naložb iz leta 2021 v projekte z visokimi emisijami ogljika s posodobljenimi podnebnimi cilji za leto 2030; vztraja, da mora EIB pri vseh posojilih za energijo upoštevati načelo energetske učinkovitosti in se boriti proti energetski revščini; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja pobudo za pametno financiranje pametnih stavb, ki spodbuja naložbe v projekte energetske učinkovitosti; poziva k okrepitvi stanovanjskih naložb, ki spodbujajo energetsko učinkovitost in odpravo energetske revščine, in k dodatnim naložbam v socialna in cenovno dostopna stanovanja, s čimer bi tudi prispevali k doseganju ciljev strategije za val prenove; |
| --- | --- |

48.

Podpora inovacijam, malim in srednjim podjetjem ter digitalizaciji

| 49. | meni, da ne bi smeli ponavljati napak iz preteklosti ter so naložbe v inovacije, infrastrukturo, izobraževanje ter znanja in spretnosti bistvenega pomena za okrevanje po gospodarski in socialni krizi, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest ter doseganje dolgoročne konkurenčnosti; poleg tega poudarja, da tudi regulativno okolje, ki ga sestavljajo predvidljiva pravila, enaki konkurenčni pogoji in upravna učinkovitost, prispeva k privabljanju zasebnih naložb; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja dejstvo, da je EIB v letu 2020 za podporo inovacijam ter znanju in spretnostim namenila 14,43 milijarde EUR; poziva EIB, naj še poveča podporo za mala in srednja podjetja za inovacije in spretnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja na pomembno vlogo EIB pri uspehu programa InvestEU pri okrevanju po pandemiji; poudarja, da bo EIB še naprej glavni naložbeni partner za izvajanje programa InvestEU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | upa, da bo novi program InvestEU omogočil dodatno tveganje EIB pri projektih realnega gospodarstva in podporo zlasti malim in srednjim podjetjem, tudi s kapitalsko podporo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | želi spomniti, da so mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva, saj tvorijo 99 % vseh podjetij v EU in zaposlujejo okoli 100 milijonov ljudi; pozdravlja dejstvo, da je EIB leta 2020 zagotovila financiranje za mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, naložbe pa so dosegle 30,56 milijarde EUR in podprle 425 000 podjetij; |
| --- | --- |

53.

| 54. | znova poudarja, da mora podpora mikro podjetjem, malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo ostati ključni cilj EIB, ki ga je treba dodatno okrepiti med trenutno gospodarsko krizo, zlasti pa jim je treba zagotoviti pomoč pri financiranju, internacionalizaciji, razogljičenju in dostopu do orodij IKT; poudarja, da imajo mala in srednja podjetja pogosto na razpolago omejena upravna sredstva, zato bi lahko imela koristi od dostopnih finančnih kanalov; pozdravlja delo, ki je bilo opravljeno za zagotavljanje spletne podpore in svetovanja malim in srednjim podjetjem glede dostopa do posojil EIB, in poziva da se ta svetovalna funkcija podaljša; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EIB, naj dopolni prizadevanja za izgradnjo podatkovne družbe na pregleden, zaupanja vreden, interoperabilen in vključujoč način ter s posebnim poudarkom na prilagoditvi malih in srednjih podjetij, da okrepijo svojo konkurenčnost; |
| --- | --- |

55.

| 56. | v zvezi s tem poudarja, da evropska mala in srednja podjetja zaostajajo pri uvajanju digitalnih tehnologij, saj je zgolj 66 % proizvodnih podjetij v EU prevzelo vsaj eno digitalno tehnologijo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je treba razširiti posojanje malim in srednjim podjetjem, ki jih vodijo ženske, da bi spodbujali okrevanje z večjo enakostjo spolov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva EIB, naj mobilizira ustrezno podporo za infrastrukturo, namenjeno uvajanju hitrejšega interneta v vseh regijah EU in premostitvi digitalne vrzeli, ter jo poziva, naj nadaljuje svojo podporo razvoju digitalnih znanj in spretnosti, zlasti za zaposlene v gospodarskih sektorjih, ki potrebujejo prilagoditev in prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da je izbruh covida-19 razkril krhkost dobavnih verig EU in pomanjkljivosti njenih omrežij IT; poziva EIB, naj usmeri svojo naložbeno strategijo tako, da bo pomagala zagotoviti večjo odpornost vrednostnih verig notranjega trga ter okrepila evropski industrijski sektor, zlasti na strateških področjih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EIB, naj sodeluje pri podpori in financiranju ustvarjanja inovacijskih ekosistemov in gospodarstev, temelječih na znanju, po vsej EU, ter spodbujanju lokalne industrijske preobrazbe, v okviru katere lahko univerze, podjetja, mala in srednja ter zagonska podjetja razvijejo dolgotrajna partnerstva za skupno dobro in ki lahko smiselno prispeva k doseganju ciljev zelenega dogovora in digitalizacije gospodarstva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da mora EIB veliko pozornosti posvetiti projektom, usmerjenim v mlade, zlasti za zagonske podjetja, in projektom, namenjenim obravnavanju vse večjega problema brezposelnosti mladih in mladih v prekarnih oblikah zaposlitve; |
| --- | --- |

61.

Naložbe v socialno infrastrukturo in socialno varstvo

| 62. | ugotavlja, da so sistemi socialnega varstva v državah članicah med trenutno krizo zaradi pandemije covida-19 rekordno obremenjeni; poziva EIB, naj v partnerstvu s Komisijo in državami članicami poveča naložbe v socialni sektor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | priznava, da je kriza zaradi pandemije covida-19 nesorazmerno vplivala na nekatere dele družbe; poziva EIB, naj pomaga državam članicam pri projektih, ki obravnavajo neenakosti, tudi neenakosti med spoloma, in tiste, ki zadevajo marginalizirane skupnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja zavezo EIB, da bo vlagala v socialni sektor in tako spodbujala dobro počutje, dostop do izobraževanja, zdravje in dostop do stanovanj, ter pridobivanje spretnosti, ki so potrebne za gospodarstvo, temelječe na znanju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva EIB, naj podpre projekte v državah članicah, s katerimi izvajajo evropski steber socialnih pravic, cilje trajnostnega razvoja in socialne reforme, opredeljene v priporočilih za posamezne države v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na izobraževanje in dobro počutje otrok po vsem svetu, saj milijoni otrok zaradi omejitve gibanja še vedno nimajo dostopa do izobraževanja in zato tvegajo nazadovanje, to pa bi jim utegnilo pustiti trajne posledice; pozdravlja naložbe EIB v izobraževanje, saj prispevajo k boju proti revščini in neenakostim, spodbujajo gospodarsko rast in izboljšujejo enakost spolov; poziva EIB, naj poveča naložbe v izobraževanje, da bi pomagala ublažiti resne posledice krize zaradi covida-19 na izobraževalne sisteme na svetovni ravni; |
| --- | --- |

66.

Podpora razvoju in trajnostnosti zunaj EU

| 67. | pozdravlja dejstvo, da je EIB največja večstranska posojilodajalka na svetu, ki si prizadeva podpirati politike EU na področju zunanjega sodelovanja in razvoja; ugotavlja, da je EIB že več kot 50 let dejavna zunaj EU, saj je do konca leta 2020 v 150 različnih državah izdala 150,1 milijardo EUR posojil, od katerih so bila v letu 2020 podpisane pogodbe o posojilih v vrednosti 10,23 milijarde EUR; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva EIB, naj glede na zavezo skupine G20, ki vse delničarje EIB zavezuje, da odložijo dolg 77 držav po dolžniški krizi zaradi izbruha covida-19, odloži odplačevanje posojil, temeljito oceni, kako bodo njene prihodnje dejavnosti vplivale na dolg, in javno izrazi podporo vzpostavitvi večstranskega mehanizma za prestrukturiranje dolgov, s katerim bi se spoprijeli tako s posledicami krize kot s potrebami po financiranju iz Agende 2030; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da morajo biti naložbe EIB v tretjih državah v celoti usklajene z zunanjim delovanjem EU in prednostnimi nalogami na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | je seznanjen, da bo EIB dodatno okrepila svojo podporo zelenim naložbam zunaj EU; vztraja, da bi morala EIB uporabljati enake standarde in merila za ocenjevanje in vrednotenje projektov v Uniji in zunaj nje, tudi tiste, ki so bili nedavno dogovorjeni v okviru načrta za podnebno banko; |
| --- | --- |

70.

| 71. | v zvezi s tem meni, da bi morala EIB okrepiti svoje spremljanje projektov zunaj EU in poročanje o njih, izboljšati svoje analize njihovega gospodarskega, socialnega in okoljskega učinka ter povečati učinkovitost okvira za merjenje rezultatov, pri tem pa okrepiti primerno skrbnost na področju človekovih pravic za projekte v tretjih državah; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da bi bilo treba razmisliti tudi o prilagojenih kazalnikih za merjenje zmanjšanja neenakosti, ustvarjanje davčnih prihodkov za države gostiteljice ter učinek na uravnoteženo zastopanost spolov in marginalizirane skupine; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ugotavlja, da bodo naložbe zasebnega sektorja bistvene za zapolnitev vrzeli v financiranju ciljev trajnostnega razvoja; želi spomniti, da ima EIB ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj v zvezi z zasebnimi naložbami, zlasti v nestabilnih razmerah; a je hkrati zaskrbljen, ker se sredstva EU za razvoj uporabljajo za zmanjševanje tveganj za zasebne naložbe, saj ni dokazov, da lahko ta način financiranja dokazljivo prinaša dodatnost in izpolni razvojne cilje, kot je bilo nedavno navedeno v končnem pregledu Evropskega sklada za trajnostni razvoj in mnenju Evropskega računskega sodišča (št. 7/2020); poudarja, da morajo donatorji dati prednost financiranju na podlagi nepovratnih sredstev, zlasti za najmanj razvite države, te pa naj ne dajejo prednosti kombiniranju, jamstvom ali posojilom namesto nepovratnih sredstev, saj ne izpolnjujejo ciljev trajnostnega razvoja in bi lahko breme dolga držav še povečali; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja sporazum, ki sta ga Evropski svet in Parlament sklenila glede instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje; se zlasti zaveda vloge EIB v okviru evropskega sklada za trajnostne naložbe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da so podnebne spremembe bistven izziv pri doseganju trajnostnega razvoja, saj so grožnja za zaostritev življenjskih razmer in revščine; zato poziva EIB, naj da prednost naložbam v projekte, ki tretjim državam pomagajo dosegati cilje OZN glede trajnostnega razvoja in ki prispevajo k socialni in okoljski pravičnosti, prehranski varnosti, javnim storitvam in poštenim gospodarskim priložnostim za državljane; ceni, da bo EIB dodatno okrepila svojo podporo zelenim naložbam zunaj EU, kar bo pomagalo poudariti vodilno vlogo EU na svetovni ravni pri podnebni in okoljski trajnostnosti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva EIB, naj okrepi svoje delovanje v najmanj razvitih državah in tistih, v katerih so prisotni konflikti, izboljša sodelovanje z delegacijami EU ter poveča svojo prisotnost na terenu z dodatnim osebjem, ki se bo ukvarjalo z razvojnimi vprašanji, pri tem pa naj spoštuje svoj mandat za zunanja posojila; |
| --- | --- |

76.

Uresničevanje upravljanja, odgovornosti, preglednosti in integritete

| 77. | ponavlja svojo zahtevo po medinstitucionalnem dogovoru med EIB in Parlamentom, da bi izboljšali dostop do dokumentov in podatkov EIB ter okrepili demokratično odgovornost, vključno z možnostjo, da se na EIB naslovijo vprašanja za pisni odgovor, ter opredelitvijo pravic Parlamenta in njegovih poslancev glede dostopa do dokumentov in podatkov ter organizacijo predstavitev in organizacijo ekonomskih dialogov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poleg tega predlaga, da se v vmesnem času vzpostavi protokol za začasni memorandum o sodelovanju med EIB in Parlamentom, ki se bo začel uporabljati takoj, da bi izboljšali medinstitucionalni dialog in okrepili preglednost in odgovornost EIB; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva EIB, naj poveča obseg svojega poročanja Parlamentu glede njenih odločitev, doseženega napredka in učinka njene posojilne dejavnosti, predvsem z rednimi strukturiranimi dialogi, ter naj uporablja določbe glede poročanja in odgovornosti, kot so določene v uredbi o Evropskem skladu za strateške naložbe (8); |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva EIB, naj okrepi svoja prizadevanja v zvezi z obveščanjem; meni, da je bistvenega pomena, da EIB komunicira z državljani EU, da bi bolje pojasnila namene svojih politik ter prikazala svoj prispevek k dnevnem življenju državljanov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja javno posvetovanje, ki ga je EIB decembra 2020 začela o pregledu svoje politike preglednosti; vendar ugotavlja, da sedanji predlog ne izpolnjuje zahtev Parlamenta in organizacij civilne družbe, da naj EIB okrepi svojo politiko preglednosti v skladu s primeri dobre prakse in standardi, ki jih uporabljajo druge finančne institucije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva EIB, naj poskrbi za pravočasno objavo obširnejših informacij o vseh svojih finančnih dejavnostih v skladu z mednarodnimi primeri dobre prakse, vključno z okoljskimi in socialnimi ocenami, da bi jih naredila dostopnejše za potencialne upravičence, prizadete skupine in lokalne organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

82.

| 83. | znova poziva EIB, naj deluje na podlagi „domneve razkritja“; jo zlasti poziva, naj pravočasno objavi dnevne rede in zapisnike sej upravnega odbora, ter pozdravlja objavo dnevnih redov in zapisnikov sej sveta direktorjev; poudarja, da bi morala prihodnja politika preglednosti okrepiti zahteve glede preglednosti za vse dejavnosti EIB in od nosilcev projektov zahtevati, da javno objavijo presojo vplivov na okolje in z njo povezane dokumente, in sicer z vključitvijo strogih obveznosti glede preglednosti v posebne pogodbene klavzule, podpisane z vsemi strankami EIB; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno poziva k razkritju mnenj, ki jih je Komisija izdala v okviru postopka v skladu s členom 19 statuta EIB o dejavnostih financiranja EIB, da se oceni njihova skladnost z ustrezno zakonodajo EU in politikami EU; poziva Komisijo in EIB, naj dosežeta dogovor, da bi zagotovili popolno preglednost takšnih mnenj, vključno z njihovo utemeljitvijo; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ugotavlja, da je imenovanje nekdanjega podpredsednika EIB v odbor direktorjev podjetja Iberdrola vzbudilo resne skrbi glede nasprotja interesov, kljub temu, da je bilo imenovanje priglašeno vnaprej in skladno z določbami, ki se uporabljajo za nekdanje člane upravnega odbora EIB; ugotavlja tudi, da proti zavezujočemu mnenju odbora za etiko in skladnost EIB, izdanemu pred imenovanjem, ni bilo ugovora, ter poziva, naj se glede tega mnenja predloži dodatna obrazložitev; ugotavlja, da ta zaposlitev po koncu zaposlitve v javnem sektorju skoraj brez obdobja mirovanja ogroža ugled in neodvisnost EIB; opozarja, da je evropska varuhinja človekovih pravic ugotovila, da je bila odločitev Evropskega bančnega organa, da izvršnemu direktorju ne prepove, da postane izvršni direktor lobijev v finančnem sektorju, nepravilna in da bi bila prepoved menjave delovnega mesta nujen in sorazmeren ukrep; poziva EIB, naj oceni, ali je treba dodatno izboljšati pravila in prakse glede nasprotja interesov; |
| --- | --- |

85.

| 86. | izraža zaskrbljenost, da osem podpredsednikov ob svojih sektorskih obveznostih nadzira tako predloge projektov iz svojih matičnih držav kot obveznosti drugih držav; obžaluje, da EIB ni ukrepala v zvezi z zahtevo Parlamenta, da se v kodeks ravnanja za člane upravnega odbora vključi določba, ki izključuje možnost, da bi lahko člani upravnega odbora nadzorovali posojanje ali izvajanje projektov v svojih matičnih državah; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja notranji pregled in revizijo, ki ju je EIB uvedla glede svoje politike za boj proti goljufijam, ter njeno namero, da politiko dvigne na raven skupine, da bo veljala tako za EIB kot EIF; poziva EIB, naj k temu pregledu pristopi široko in ambiciozno ter obravnava obstoječe pomanjkljivosti pri svojih mehanizmih potrebne skrbnosti in notranjega nadzora ter okrepi svojo politiko proti goljufijam in korupciji v skladu s ponavljajočimi se zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da je pomembno, da ima preiskovalna služba EIB za boj proti goljufijam solidne pristojnosti in ustrezna sredstva, ter da je neodvisna; poziva EIB, naj po potrebi okrepi svoje sodelovanje z evropskim varuhom človekovih pravic, Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom ter o kazenskih zadevah poroča nacionalnim organom; poziva EIB, naj okrepi avtonomijo in učinkovitost službe za mehanizem pritožb in oddelka za preiskave goljufij; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opozarja, da je Komisija pozvala EIB, naj posreduje več informacij o učinkoviti uporabi pogodbenih klavzul, ki EIB omogočajo ustavitev ali umik financiranja (9), in pričakuje, da bo imel Parlament popoln dostop do teh informacij; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju strategije skupine EIB o enakosti spolov in akcijskega načrta za enakost spolov; je seznanjen s poročilom o napredku na področju raznolikosti in vključevanja za leto 2019; ugotavlja, da ženske tvorijo 51,4 % delovne sile EIB; |
| --- | --- |

90.

| 91. | obžaluje, da ženske še vedno niso ustrezno zastopane na upravnih in višjih položajih; meni, da je treba v zvezi s tem storiti več med izvajanjem druge faze akcijskega načrta v letu 2021 in zato poziva EIB, naj dodatno spodbuja udeležbo žensk in aktivno promovira uravnoteženo zastopanost spolov na svojih višjih položajih; poziva EIB, naj dodatno okrepi spodbujanje vseh oblik raznolikosti in vključevanja v svoji organizaciji ter naj določi ambiciozne cilje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva EIB, naj, kjer je to mogoče, zbira podatke, razčlenjene po spolu, in razvije orodja in metodologije za izvajanje analiz na podlagi spola in ocen učinka na enakost spolov za projekte in dejavnosti EIB tako v Evropski uniji kot zunaj nje, ter naj se v ta namen posvetuje z neodvisnimi strokovnjaki; |
| --- | --- |

92.

| 93. | je resno zaskrbljen zaradi obtožb glede nadlegovanja in delovnega okolja v EIB; priznava, da je EIB nedavno sprejela ukrepe, da bi obravnavala ta in druga vprašanja, povezana z osebjem; spodbuja EIB, naj poskrbi za učinkovito izvajanje politike ničelne tolerance do vseh oblik nadlegovanja, vključno s preventivnimi in zaščitnimi ukrepi ter ustreznimi in zanesljivimi mehanizmi za pritožbe in podporo žrtvam; spodbuja upravo EIB, naj vzpostavi pristen dialog s predstavniki zaposlenih, da bi obravnavala njihove pomisleke; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja dejstvo, da bo EIB pregledala svoje okoljske in socialne standarde, in poziva k obsežnemu in vključujočemu javnemu posvetovanju na to temo; poudarja, da lahko EIB vključi dodatne standarde glede drugih prednostnih nalog politike; poziva EIB, naj v oceno škodljivih učinkov potencialnih naložb vključi socialne pomisleke; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponavlja, da je trajnostnost, kot je opredeljena v pravu EU (10), širok koncept, in da so naložbe trajnostne samo, če upoštevajo načelo, da se ne škoduje bistveno, v povezavi s cilji socialne in okoljske trajnostnosti; pozdravlja dejstvo, da se je EIB zavezala, da bo svojo metodologijo sledenja za podnebne ukrepe in cilje glede okoljske trajnostnosti popolnoma uskladila z okvirom, opredeljenim v taksonomiji EU, tudi z vključevanjem načela, da se ne škoduje bistveno (11), v vse njene dejavnosti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva EIB, naj to priložnost izkoristi za okrepitev svoje politike na področju človekovih pravic; zlasti pričakuje okrepitev obveznosti glede primerne skrbnosti na področju človekovih pravic in povečanje pomena razsežnosti človekovih pravic pri načrtovanju projektov, zlasti pri projektih v tretjih državah; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pričakuje, da bo EIB izvajala temeljit nadzor in pri tem v celoti upoštevala pomisleke, ki so jih izrazile zadevne strani in deležniki, zlasti v zvezi s kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja, da morajo podjetja, v katera EIB vlaga, spoštovati načela dobrega upravljanja, tudi v davčnih zadevah; pozdravlja dejstvo, da EIB ne sklepa novih ali obnovljenih poslov s subjekti, registriranimi ali ustanovljenimi v jurisdikcijah, ki so vključene na seznam v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, in da se izvaja individualna ocena tveganja za vsak primer, ko so pogodbene nasprotne stranke registrirane ali ustanovljene v jurisdikcijah, ki so na splošno pripravljene sodelovati, vendar še niso odpravile obstoječih pomanjkljivosti glede dobrega davčnega upravljanja (jurisdikcije iz Priloge II k seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene); |
| --- | --- |

98.

| 99. | poudarja, da so za zagotovitev, da nasprotne stranke ne izkoriščajo drugih zakonitih povezav s tovrstnimi jurisdikcijami, potrebne drage kontrole; poziva EIB, naj izvršuje preventivne ukrepe in redne ocenjuje, ali partnerji uporabljajo jurisdikcije, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, ali škodljive davčne prakse; |
| --- | --- |

99.

| 100. | spodbuja skupino EIB, naj v prihodnosti posodobi svojo politiko glede jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, in sicer na podlagi prihodnjega razvoja dogodkov na področju dobrega davčnega upravljanja v EU in na mednarodni ravni; želi spomniti, da ta politika določa splošno prepoved sklepanja poslov s pogodbenimi nasprotnimi strankami, ki so registrirane ali ustanovljene v jurisdikcijah, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, razen pod strogimi pogoji; |
| --- | --- |

100.

| 101. | je seznanjen z okvirom EIB za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma iz decembra 2020; je zaskrbljen, da okvir ni dovolj natančen glede specifičnih postopkov za usklajevanje dejavnosti banke s pravo EU, in sicer v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in zlasti, ko gre za okrepljeno skrbno preverjanje; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ponavlja pomisleke, ki jih je Parlament izrazil v preteklosti glede pomanjkljivega nadzora nad sredstvi, ki jih upravljajo posredniki, in težav pri spremljanju končnih upravičencev in skladnostjo z merili za upravičenost; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pozdravlja dejstvo, da EIB trenutno razvija smernice za usklajevanje med nasprotnimi strankami; poziva EIB, naj pripravi ambiciozen akcijski načrt za „okvir za usklajevanje z nasprotnimi strankami“ ter zagotovi, da smernice omogočajo večjo preglednost in strožjo potrebno skrbnost nad partnerji in njihovo upravičenostjo do izplačila sredstev, ki jih podpira EIB, pod strogo pogojenostjo, ki vključuje merila glede etike in integritete ter socialna in okoljska merila; ponavlja, da bi moral ta okvir tudi vključevati prihodnje zahteve za vse finančne posrednike in poslovne stranke, da karseda hitro in najpozneje do leta 2025 pripravijo v prihodnost usmerjen načrt za razogljičenje, usklajen s Pariškim sporazumom, ki uporablja cilje glede emisij, ki temeljijo na znanosti, brez poseganja v možnost EIB, da ponudi tehnično pomoč pri oblikovanju tovrstnih načrtov za razogljičenje; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva EIB, naj bolj redno objavlja poglobljene in izčrpne informacije o finančnih posrednikih, pristojnih za doseganje učinka vzvoda sredstev EIB (198), pri tem pa izvzame komercialno občutljive podatke, ter naj vključi pogodbene klavzule o tem, da morajo te institucije obvezno razkriti informacije o posojilni dejavnosti; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poudarja, da bi morala EIB okrepiti in v celoti uporabiti pogodbene določbe, ki ji omogočajo začasno ustavitev izplačil ali drugih blažilnih ukrepov, da bi zaščitila integriteto in ugled svojih dejavnosti v primerih, ko projekti niso skladni z okoljskimi, socialnimi in davčnimi standardi ter standardi glede človekovih pravic in preglednosti; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva k strožji politiki izključevanja, da se iz financiranja EIB izključijo subjekti, ki so udeleženi v goljufijo, korupcijo, pranje denarja ali druge oblike kršitev; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pozdravlja delo Evropskega računskega sodišča v zvezi s proračunskimi sredstvi Unije, ki jih upravlja EIB, in poziva institucije, naj se dogovorijo o okrepitvi revizijskih pravic Evropskega računskega sodišča v okviru omejitev Pogodb; |
| --- | --- |

107.

| 108. | je seznanjen s kritikami Evropskega računskega sodišča v njegovem posebnem poročilu št. 12/2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe – vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen, ter poziva EIB, naj sprejme potrebne sklepe za njeno nadaljnje delo; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Evropsko računsko sodišče, naj pripravi posebno poročilo s priporočili za uspešnost dejavnosti EIB in njihovo usklajevanje s politikami in cilji EU; |
| --- | --- |

109.

| 110. | je seznanjen s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča št. 3/2019 z naslovom Evropski sklad za strateške naložbe: za celovit uspeh sklada EFSI so potrebni nadaljnji ukrepi, zlasti z njegovimi ugotovitvami glede potrebe po primerljivih kazalnikih uspešnosti in spremljanja za vse finančne instrumente in proračunska jamstva EU; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne nadaljnje ukrepe v sodelovanju z EIB kot pomembnim izvajalcem v okviru programa InvestEU; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  UL L 99, 31.03.2020, str. 5.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0305.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0017.

(6)  https://www.eib.org/en/press/all/2021-060-capital-increase-for-eif-boosts-finance-for-covid-19-impacted-companies-and-strengthens-support-for-green-and-digital-transformation-of-the-eu-economy

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(8)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

(9)  Povzetek ocene Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije SWD(2019)0333, 13. september 2019.

(10)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1), člen 2.

(11)  Načrt EIB za podnebno banko, str. 55.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/34

---

P9_TA(2021)0332

Nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2019 (2020/2245(INI))

(2022/C 99/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih skupine Evropske investicijske banke (EIB) za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih skupine Evropske investicijske banke (EIB) za leto 2019,

| — | ob upoštevanju finančnega poročila skupine EIB za leto 2019 in statističnega poročila skupine EIB za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega poročila skupine EIB za leto 2019 in statističnega poročila skupine EIB za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o trajnostnosti skupine EIB za leto 2019 in pripadajočega poročila o ogljičnem odtisu skupine EIB, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o trajnostnosti skupine EIB za leto 2019 in pripadajočega poročila o ogljičnem odtisu skupine EIB,

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju politike preglednosti skupine EIB za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju politike preglednosti skupine EIB za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o pritožbenem mehanizmu EIB za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o pritožbenem mehanizmu EIB za leto 2019,

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2019 o dejavnostih EIB v Afriki, Karibih, Pacifiku ter čezmorskih državah in ozemljih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2019 o dejavnostih EIB v Afriki, Karibih, Pacifiku ter čezmorskih državah in ozemljih,

| — | ob upoštevanju letnega poročila revizijskega odbora za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila revizijskega odbora za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2019/2020: pospešitev preobrazbe Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2019/2020: pospešitev preobrazbe Evrope,

| — | ob upoštevanju poročila skupine EIB o korporativnem upravljanju za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine EIB o korporativnem upravljanju za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih preiskovanja goljufij v letu 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih preiskovanja goljufij v letu 2019,

| — | ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila EIB Evropskemu parlamentu in Svetu o Evropskem skladu za strateške naložbe za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB Evropskemu parlamentu in Svetu o Evropskem skladu za strateške naložbe za leto 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 03/2019 z dne 29. januarja 2019 z naslovom Evropski sklad za strateške naložbe: za celovit uspeh sklada EFSI so potrebni nadaljnji ukrepi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 03/2019 z dne 29. januarja 2019 z naslovom Evropski sklad za strateške naložbe: za celovit uspeh sklada EFSI so potrebni nadaljnji ukrepi (1),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 12/2020 z dne 12. maja 2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe – vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 12/2020 z dne 12. maja 2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe – vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe za leto 2019,

| — | ob upoštevanju ocene Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije SWD(2019)0333, ki jo je pripravila Komisija, in povzetka (SWD(2019)0334), objavljenega 13. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije SWD(2019)0333, ki jo je pripravila Komisija, in povzetka (SWD(2019)0334), objavljenega 13. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 9 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 9 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), njenega Protokola št. 5 o statutu EIB in njenega protokola št. 28 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), njenega Protokola št. 5 o statutu EIB in njenega protokola št. 28 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji,

| — | ob upoštevanju poslovnika Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika Evropske investicijske banke,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (2),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. maja 2019 o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe v letu 2018 (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. maja 2019 o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe v letu 2018 (COM(2019)0244),

| — | ob upoštevanju tristranskega sporazuma iz septembra 2016 med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega sporazuma iz septembra 2016 med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2020 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2020 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2018 (3),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0215/2021),

| A. | ker je EIB s Pogodbama obvezana, da z namenskimi naložbenimi instrumenti, kot so posojila, lastniški kapital, jamstva, instrumenti za porazdelitev tveganj in svetovalne storitve, prispeva k povezovanju EU, njeni ekonomski in socialni koheziji ter regionalnemu razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker je EIB s Pogodbama obvezana, da z namenskimi naložbenimi instrumenti, kot so posojila, lastniški kapital, jamstva, instrumenti za porazdelitev tveganj in svetovalne storitve, prispeva k povezovanju EU, njeni ekonomski in socialni koheziji ter regionalnemu razvoju;

| B. | ker je v skladu s členom 309 PDEU glavni cilj EIB v interesu Unije prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga, in sicer z omogočanjem financiranja projektov za razvoj manj razvitih regij in projektov v skupnem interesu več držav članic, ki jih zaradi obsega ali narave ni mogoče v celoti financirati z različnimi sredstvi, ki so na voljo v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

B.

ker je v skladu s členom 309 PDEU glavni cilj EIB v interesu Unije prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga, in sicer z omogočanjem financiranja projektov za razvoj manj razvitih regij in projektov v skupnem interesu več držav članic, ki jih zaradi obsega ali narave ni mogoče v celoti financirati z različnimi sredstvi, ki so na voljo v posameznih državah članicah;

| C. | ker je skupina EIB pogodbeno zavezana prispevati k povezovanju EU in regionalnemu razvoju v skladu s členom 309 PDEU in Protokolom št. 28; |
| --- | --- |

C.

ker je skupina EIB pogodbeno zavezana prispevati k povezovanju EU in regionalnemu razvoju v skladu s členom 309 PDEU in Protokolom št. 28;

| D. | ker se EU vse od finančne krize dalje sooča z obsežnimi nezadostnimi vlaganji, hkrati pa nujno potrebuje naložbe, da bi se spoprijela z zeleno in digitalno preobrazbo gospodarstva in družbe; |
| --- | --- |

D.

ker se EU vse od finančne krize dalje sooča z obsežnimi nezadostnimi vlaganji, hkrati pa nujno potrebuje naložbe, da bi se spoprijela z zeleno in digitalno preobrazbo gospodarstva in družbe;

| E. | ker je EIB novembra 2019 sprejela novo posojilno politiko na področju energije, decembra 2020 pa načrt za podnebno banko; |
| --- | --- |

E.

ker je EIB novembra 2019 sprejela novo posojilno politiko na področju energije, decembra 2020 pa načrt za podnebno banko;

| F. | ker se pričakuje, da bo imela EIB ključno vlogo pri financiranju evropskega zelenega dogovora prek načrta trajnostnih evropskih naložb; |
| --- | --- |

F.

ker se pričakuje, da bo imela EIB ključno vlogo pri financiranju evropskega zelenega dogovora prek načrta trajnostnih evropskih naložb;

| G. | ker se pričakuje, da bo EIB prek mehanizma za pravični prehod podpirala pravičen prehod na zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

G.

ker se pričakuje, da bo EIB prek mehanizma za pravični prehod podpirala pravičen prehod na zeleno gospodarstvo;

| H. | ker bi morala biti EIB pri svoji nalogi prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga osredotočena predvsem na cilje javne politike, kot so teritorialna in socialna kohezija, trajnostni razvoj ter odpravljanje brezposelnosti (med mladimi), revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala biti EIB pri svoji nalogi prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga osredotočena predvsem na cilje javne politike, kot so teritorialna in socialna kohezija, trajnostni razvoj ter odpravljanje brezposelnosti (med mladimi), revščine in socialne izključenosti;

| I. | ker je EIB v letih 2014–2019 v kohezijskih regijah priskrbela sredstva v znesku več kot 100 milijard EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je EIB v letih 2014–2019 v kohezijskih regijah priskrbela sredstva v znesku več kot 100 milijard EUR;

| J. | ker EIB namerava postati prva multilateralna razvojna banka, usklajena s cilji Pariškega sporazuma, Svet pa je EIB in EBRD že pozval, naj te načrte predložita za nadaljnjo razpravo; |
| --- | --- |

J.

ker EIB namerava postati prva multilateralna razvojna banka, usklajena s cilji Pariškega sporazuma, Svet pa je EIB in EBRD že pozval, naj te načrte predložita za nadaljnjo razpravo;

| K. | ker je treba zaščitne ukrepe pred goljufijami, vključno z davčnimi utajami in pranjem denarja, ter pred tveganji financiranja terorizma in korupcijo ustrezno vključiti v primerno skrbnost in pogodbene pogoje EIB; |
| --- | --- |

K.

ker je treba zaščitne ukrepe pred goljufijami, vključno z davčnimi utajami in pranjem denarja, ter pred tveganji financiranja terorizma in korupcijo ustrezno vključiti v primerno skrbnost in pogodbene pogoje EIB;

| L. | ker ima EIB zaradi svojih dejavnosti zunanjega posojanja pomembno vlogo zunaj EU, saj je največja multilateralna finančna institucija na svetu; |
| --- | --- |

L.

ker ima EIB zaradi svojih dejavnosti zunanjega posojanja pomembno vlogo zunaj EU, saj je največja multilateralna finančna institucija na svetu;

| M. | ker ima EIB osrednjo vlogo pri prizadevanjih EU za izvajanje agende za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

M.

ker ima EIB osrednjo vlogo pri prizadevanjih EU za izvajanje agende za trajnostni razvoj;

Glavni dosežki pri dejavnostih financiranja EIB v letu 2019

| 1. | ugotavlja, da je obseg podpisanih posojil v letu 2019 znašal 63,3 milijarde EUR (od tega 61,9 milijarde iz lastnih virov banke), kar je v skladu s ciljem iz operativnega načrta za leto 2019 (63 milijard +/- 10 %) in bistveno več kot v letu 2018 (55,6 milijarde EUR, od tega 54,3 milijarde iz lastnih virov banke); ugotavlja, da so skupna izplačila v letu 2019 znašala 48,1 milijarde EUR (od tega 47,5 milijarde EUR iz lastnih virov banke), leta 2018 pa 52,6 milijarde EUR (od tega 51,8 milijarde iz lastnih virov banke); ugotavlja, da je EIB ustvarila zdrave finančne rezultate, saj je v letu 2019 zabeležila letni neto presežek v višini 2,4 milijarde EUR v primerjavi z 2,3 milijarde EUR v letu 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen, da je delež oslabljenih posojil ob koncu leta 2019 znašal 0,4 % celotnega portfelja posojil (ob koncu leta 2018 je ta delež znašal 0,3 %), čeprav je banka nedavno prešla na dajanje posojil z večjim tveganjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je EIB v letu 2019 dosegla letni cilj za kohezijska posojila v višini vsaj 30 % vseh novih dejavnosti v EU, predpristopnih državah in državah Efte; ugotavlja, da je EU v letu 2019 za projekte v kohezijskih regijah EU priskrbela 16,13 milijarde EUR; poudarja, kako pomembna je nenehna podpora regionalnemu razvoju ter ciljem EU na področju socialne in ekonomske kohezije, kakor je določeno v protokolu št. 28, ki je priložen Pogodbama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so v operativni načrt EIB za leto 2019 vključeni sklici na izstop Združenega kraljestva iz EU in izidi razprav o vlogi EIB v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021-2027; podpira osredotočenost na poslovno področje „posebnih dejavnosti“ z večjim tveganjem, vključno s projekti, povezanimi z Evropskim skladom za strateške naložbe in svetovalnimi storitvami, pri čemer se je v letu 2019 pričakovalo 530 novih dodelitev za podporo naložbam v višini 35 milijard EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja novo strategijo skupine EIB za področje kapitalskih naložb, ki naj bi bolje obravnavala naložbene vrzeli na trgu lastniških vrednostnih papirjev; poziva EIB, naj izvede priporočilo iz študije „The EIB and the new EU missions framework (EIB in novi okvir nalog EU)“, da bi še naprej spodbujala prevzemanje večjih tveganj z razvojem ustreznih, potrpežljivih, dolgoročnih finančnih instrumentov z večjim tveganjem, ki temeljijo na obstoječih mehanizmih za porazdelitev tveganja (npr. Evropski sklad za strateške naložbe, InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da je bila leta 2019 sprejeta nova ocena tveganja podnebnih sprememb, da se pri neposrednih posojilih zagotovi sistematična ocena fizičnega tveganja za podnebne spremembe, kar EIB in njeni stranki pomaga razumeti, kako lahko podnebne spremembe vplivajo na financirani projekt, in opredeliti popravne ukrepe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da je bila marca 2019 sprejeta nova davčna politika, ki vključuje ukrepe za preprečevanje praks izogibanja davkom s preverjanjem potrebne skrbnosti pri davčni integriteti in zbirko orodij za preprečevanje praks izogibanja davkom; ugotavlja, da EIB ne bo mogla vlagati v države, ki so na črnem seznamu prepovedanih jurisdikcij EU, strožje pa bo morala nadzorovati jurisdikcije, ki ne izpolnjujejo zahtev; poudarja, da bi bilo treba strožji nadzor nad skrbnostjo pri plačilu davkov izvajati vedno, ko se v podjetniški strukturi strank, nosilcev projektov ali posrednikov pojavijo davčne oaze; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EIB, naj v okviru svoje davčne skrbnosti uporablja celotno paleto orodij proti izogibanju davkom za projekte z upoštevanjem tveganja in po potrebi uporabi zahteve za premestitev; je seznanjen z revidiranim okvirom skupine EIB za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AML-CFT) in poziva EIB, naj posodobi svojo politiko glede na peto direktivo o preprečevanju pranja denarja, ki je začela veljati januarja 2020, in sodeluje z ustreznimi organi, da bi zagotovili ustrezne sankcije za kršitve zakonodaje in določili stroge standarde za finančne posrednike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 v okviru pritožbenega mehanizma EIB evidentiranih 84 novih primerov, obravnavanih 173 primerov in zaključenih 113 primerov; poziva EIB, naj si še naprej prizadeva, da bo civilna družba lahko poročala o zaskrbljujočih primerih, ki se bodo obravnavali učinkovito in neodvisno; poudarja, da je pomembno spremljati, kako se izvaja priporočilo pritožbenega mehanizma; poziva EIB, naj ugotovitve pritožbenega mehanizma pospremi s konkretnimi ukrepi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja dejstvo, da EIB izvaja svojo politiko izključitve in da se je zavezala njenemu doslednemu uveljavljanju z diskrecijskimi postopki za izključitev in sporazumi o poravnavi; poziva EIB, naj poroča o številu in obsegu odločitev o začasni ustavitvi/prekinitvi plačil in/ali preklicu posojil ali zahtevkov za predčasno odplačilo posojil zaradi prepovedanega ravnanja ali drugih nepravilnosti, ki vplivajo na financirane dejavnosti; poziva EIB, naj poroča o naravi finančne podpore, pri kateri se je pojavilo domnevno napačno ravnanje, in o geografski porazdelitvi takih primerov, če je to s pravnega vidika mogoče; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je skupina EIB v svoje finančno poročilo za leto 2019 vključila vidik covida-19, ki pojasnjuje sveženj ukrepov za izredne razmere, sprejet leta 2020 za podporo malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključuje bančne kreditne linije in jamstvene sheme za banke in programe za nakup vrednostnih papirjev s premoženjskim kritjem ter obravnava možnost ustanovitve evropskega jamstvenega sklada, ki se bo osredotočil na finančno podporo malim in srednjim podjetjem; z zadovoljstvom ugotavlja, da je skupina EIB povečala prispevek zunaj EU in poseben poudarek namenila naložbam v zdravstveni in zasebni sektor; poziva EIB, naj od podjetij, ki prejemajo podporo iz ESPG ali drugih programov financiranja, vzpostavljenih za reševanje krize zaradi covida-19, zahteva, da prispevajo k uresničevanju ciljev za leto 2030, ki jih je Komisija predlagala v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, prav tako pa naj spoštujejo socialne in okoljske pogoje, vključno s sprejetjem načrtov za razogljičenje, da bi povečala svojo odpornost, ter naj ne izplačujejo dividend, bonusov za višje vodstvo in izvajajo ponovnega odkupa delnic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v zvezi s tem pozdravlja sklop za mala in srednja podjetja v skladu InvestEU; poudarja, da se je treba osredotočiti na dolgoročno financiranje, in sicer s podpiranjem projektov, ki jih sicer ne bi bilo mogoče financirati drugače, zlasti za inovativna zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja; vendar poudarja, da dejavnosti financiranja EIB niso nadomestilo za vzdržne fiskalne politike v državah članicah; poziva EIB, naj poveča naložbe v prodorne inovacije, zlasti za zeleno tranzicijo, da bi podprla evropska podjetja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EIB, naj poveča financiranje za obravnavanje tehnološkega prehoda, podpre razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih trenutnim in prihodnjim potrebam trga dela, nadalje spodbuja naložbe v digitalna znanja in spretnosti zaposlenih in podjetnikov, digitalno infrastrukturo in gradnjo zmogljivosti za digitalizacijo, zagotovi sredstva za dolgoročne raziskave in inovacije ter mala in srednja podjetja, podpira socialno gospodarstvo ter krepi socialno in ozemeljsko kohezijo, in sicer z odpravo sedanjih naložbenih vrzeli na področju javnih stanovanj in infrastrukture; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen z različnimi gospodarskimi razmerami in zmogljivostmi držav članic ter poudarja, kako pomembno je zagotoviti pravičen prehod za pomoč najbolj prizadetim regijam in državam pri prilagajanju na neizogibne spremembe, tako da nihče ne bo zapostavljen; poudarja, da je treba proaktivno podpirati področja, kjer so delovna mesta trenutno odvisna od industrijskih panog z visokimi emisijami, z znatnimi naložbami v usposabljanje in alternativne gospodarske priložnosti za zagotavljanje kakovostnih delovnih mest, s čimer se zagotovi nemoten prehod; meni, da bo pri tem bistvenega pomena doslednost in usklajenost z drugimi finančnimi instrumenti EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spominja na akcijski načrt za enakost spolov, ki je bil podprt, da bi bilo mogoče usmerjati izvajanje strategije EIB za enakost spolov in enakost spolov vključiti v poslovni model EIB; poziva EIB, naj poroča o napredku, ki je bil v prvi fazi akcijskega načrta dosežen pri ciljih, kot je revizija okvira za potrebno skrbnost, da bi obravnavali učinke in tveganja naložb EIB za pravice žensk, zagotovili enak dostop do ugodnosti, ki jih prinašajo naložbe EIB, in vlagali v sodelovanje žensk v gospodarstvu in njihovo udeležbo na trgu dela; |
| --- | --- |

15.

Delovanje in učinkovitost Evropskega sklada za strateške naložbe

| 16. | opozarja, da je struktura upravljanja evropskega sklada za strateške naložbe ločena od EIB, njegove dejavnosti vlaganja pa potekajo na dveh tematskih področjih, in sicer na področju infrastrukture in inovacij, ki ga upravlja EIB, ter na področju malih in srednjih podjetij, ki ga upravlja Evropski investicijski sklad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen z rezultati, predstavljenimi v poročilu Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe za leto 2019; izraža pohvalo Evropskemu svetovalnemu vozlišču za naložbe za njegov pozitivni učinek; poziva k nadaljnji krepitvi notranjih finančnih in svetovalnih zmogljivosti EIB, da se zagotovi dolgoročna zavezanost izvajanju in dolgoročnemu financiranju nalog EU, kot so zmaga v boju proti raku, prilagajanje podnebnim spremembam, omogočanje pravičnega prehoda v regijah, na katere najbolj vplivajo spremembe v okviru evropskega zelenega dogovora, zaščita oceanov, življenje v bolj zelenih mestih ter zagotavljanje zdravja tal in hrane; pozdravlja dejstvo, da je EIB v sklopu nadaljnje obravnave priporočil Računskega sodišča julija 2019 predstavila Študijo v odgovor na priporočilo Računskega sodišča št. 5: izboljšanje geografske razpršenosti naložb, ki jih podpira EFSI; je seznanjen z ugotovitvami te analize, ki priča o znatnih prizadevanjih EIB in Komisije za bolj uravnoteženo geografsko porazdelitev naložb EFSI, da bi prispevali k trajnostni dolgoročni ekonomski konvergenci v vsej Uniji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EIB, naj poskrbi za bolj uravnoteženo geografsko porazdelitev financiranja EIB v skladu z njeno vlogo pri zagotavljanju teritorialne in socialne kohezije; poziva EIB, naj odpravi pomanjkljivosti, ki nekaterim regijam ali državam članicam preprečujejo, da bi v celoti izkoristile vse možnosti njenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se pred odobritvijo projektov okrepita tehnična pomoč in finančno strokovno znanje lokalnih in regionalnih organov, da bi zlasti v regijah z nizko naložbeno zmogljivostjo izboljšali dostopnost; poziva k večjemu sodelovanju z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami; |
| --- | --- |

19.

Vloga EIB pri financiranju evropskega zelenega dogovora

| 20. | poudarja, da se je novembra 2019 svet direktorjev EIB v skladu s političnimi ambicijami evropskega zelenega dogovora odločil povečati zavezanost skupine EIB podnebnim in okoljskim ciljem, s čimer želi EIB preoblikovati iz „banke, ki podpira podnebne cilje“ v „podnebno banko EU“, ter se zavezal, da bo do leta 2025 postopoma povečeval delež financiranja, namenjen podnebnim ukrepom in okoljski trajnostnosti, tako da bo ta dosegel 50 % operacij EIB ter po koncu leta 2020 uskladil vse dejavnosti financiranja s cilji Pariškega sporazuma; pozdravlja sprejetje podnebnega načrta; poziva EIB, naj oceni, ali so projekti, ki so bili načrtovani pred novembrom 2020, skladni s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050, obenem pa poskrbi za neprekinjeno delovanje, pri tem pa upošteva prehodno obdobje, ki je predvideno do konca leta 2022; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja, da EIB postopoma povečuje prikrite stroške ogljika v okviru splošnega pristopa, s čimer želi zagotoviti skladnost operacij EIB s ciljem 1,5 oC, obenem pa omogočiti pravičen prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo, pri katerem ne bo nihče zapostavljen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da podnebnih težav ni mogoče rešiti brez podpore industrije, saj je obsežne spremembe mogoče doseči le z upoštevanjem potreb industrije in zagotavljanjem potrebnih spodbud za inovativne podnebne rešitve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da so v skladu s poročilom EIB o trajnostnosti absolutne emisije portfelja EIB v letu 2019 ocenjene na 3,9 milijona ton ekvivalenta CO2 na leto, kar je več kot leta 2018, ko so bile emisije ocenjene na 2,2 milijona ton ekvivalenta CO2 na leto; ugotavlja, da so bile skupno zmanjšane ali preprečene emisije iz istega financiranja v letu 2019 ocenjene na 3,1 milijona ton ekvivalenta CO2 na leto, v letu 2018 pa na 3,5 milijona ton ekvivalenta CO2 na leto; poziva EIB, naj poveča prizadevanja za zmanjšanje absolutnih emisij; poziva EIB, naj za večjo preglednost sistematično razkriva izračune emisij toplogrednih plinov za vse projekte, ki so predmet ogljičnega odtisa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja posojilno politiko na področju energije, o kateri se je novembra 2019 dogovoril svet direktorjev EIB, zlasti odločitev o prenehanju financiranja projektov na področju energije iz fosilnih goriv; ugotavlja pa, da iz financiranja EIB do konca leta 2021 niso izključeni projekti za plinsko infrastrukturo, ki so vključeni na četrti seznam projektov skupnega interesa in plinski projekti, ki so bili do 14. novembra 2019 že predmet ocene; poudarja, da bi se ti projekti lahko financirali, če bi prispevali k nalogi EIB za spodbujanje pravičnega prehoda in uravnoteženega razvoja v EU; ugotavlja, da je EIB leta 2019 zagotovila sredstva v znesku 685 milijonov EUR za prenos in distribucijo zemeljskega plina; poziva EIB, naj oceni in obravnava morebitna tveganja, povezana z vezanostjo na sredstva z visokimi emisijami ogljika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja EIB na poziv Parlamenta, naj pojasni, kako bosta transanatolijski in transjadranski plinovod do konca leta 2020 usklajena s cilji Pariškega sporazuma; ugotavlja, da je projekt predmet preiskave evropske varuhinje človekovih pravic (4), ker EIB za oba projekta ni zagotovila ustrezne presoje vplivov na podnebje; poziva EIB, naj odpravi pomanjkljivosti pri presoji vplivov na okolje in prednostno obravnava negativne okoljske, podnebne in družbene vplive; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da so v skladu s sedanjo posojilno politiko na področju energije projekti plinskih elektrarn in plinovodnih omrežij, ki so načrtovani za prenos plina z nizkimi emisijami ogljika, upravičeni pod pogojem „verodostojnega načrta“, vključno z gibanjem emisij, določenim v pogodbi o financiranju EIB; poziva EIB, naj poskrbi, da bodo ti načrti veljali za verodostojne in da bodo v skladu z njenim mandatom za prispevanje k pravičnemu prehodu, da bi preprečili podpiranje plinskih projektov, ki niso usklajeni s podnebnimi cilji; ugotavlja, da bo EIB v začetku leta 2022 izvedla vmesni pregled posojilne politike na področju energije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je EIB v letu 2019 podprla več projektov, ki vključujejo vodno energijo; pozdravlja okoljske, podnebne in socialne smernice za razvoj hidroenergije; pozdravlja dejstvo, da EIB trenutno izboljšuje zahteve glede poročanja o posrednih posojilih, da bi upoštevala usklajevanje pogodbenih strank s Pariškim sporazumom in taksonomijo EU o trajnostnem financiranju, pregleduje pa tudi svoj okvir za okoljsko in socialno trajnost; poudarja, da bi morale takšne nove zahteve povečati preglednost dejavnosti EIB, ki vključujejo finančne posrednike, da bi prepoznali in preprečili morebitne negativne vplive hidroenergetskih dejavnosti na okolje ali človekove pravice v EU in zunaj nje, obenem pa ohranjali dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da je skupina EIB vzpostavila okoljski in socialni okvir, pozdravlja dejstvo, da EIB poroča o okoljskih, socialnih in gospodarskih učinkih ter pripravlja predhodne in naknadne ocene pregleda okoljskih in socialnih učinkov; izraža zaskrbljenost, da bi lahko EIB in Evropski investicijski sklad financirala ogljično intenzivne dejavnosti prek finančnih posrednikov; poziva skupino EIB, naj natančno spremlja skladnost z zavezujočimi okoljskimi, socialnimi, upravljavskimi in pravičnimi davčnimi merili kot del prihodnjih smernic o usklajevanju nasprotnih strank, vključno s seznami omejenih dejavnosti in zahtevo, da imajo stranke jasne in zavezujoče načrte za razogljičenje v skladu s Pariškim sporazumom, obenem pa ohranja dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so finančne potrebe kmetov, zlasti mladih in takšnih, ki se šele začenjajo ukvarjati s to panogo, velike ter da imajo kmetje in podjetja v tem sektorju nižjo stopnjo uspešnosti, kadar vlagajo prošnje za financiranje; poziva EIB, naj si prizadeva za financiranje pobud, ki bodo izboljšale dostopnost finančnih sredstev za kmetijski sektor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je seznanjen z vse večjo vključenostjo skupine EIB v kmetijski sektor; vztraja, da je treba s sredstvi EIB podpreti podeželske skupnosti in prehod kmetijskega sektorja v skladu s cilji evropske politike, večjo pozornost pa nameniti tudi dobrobiti živali, pri čemer se ne bi smelo povečevati gostote naseljenosti, ki presega nosilno zmogljivost zemljišč; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da je bilo financiranje prometa v Uniji v letu 2019 večje kot v letu 2018 (9 325 milijonov EUR v primerjavi z 8 237 milijoni EUR v letu 2018) in da je bilo zmanjšanje financiranja za ceste in avtoceste izravnano s povečanjem financiranja železnic in zračnega prometa; poudarja, da je pomembno uskladiti posojilno politiko na področju prometa in prometni portfelj EIB s časovnim načrtom za podnebno banko, zlasti ko gre za razogljičenje prometnega sektorja do leta 2050, pa tudi s prihodnjo strategijo Komisije za trajnostno in pametno mobilnost kot odziv na novi evropski zeleni dogovor ter z drugimi področji prometne politike EU, hkrati pa zagotavljati pravičen prehod ter uravnotežen socialni in teritorialni razvoj; pozdravlja zavezo EIB, da ne bo financirala širitve obstoječih letaliških zmogljivosti in pristaniške infrastrukture, namenjenih prometu in skladiščenju fosilnih goriv; poziva, naj se prepreči vezanost politike na sredstva z visokimi emisijami ogljika in podre prehod na brezogljično mobilnost za tovorni in potniški promet na mestni in medmestni ravni, kot so železnica, varno kolesarjenje in čisti javni prevoz, zlasti za slabše povezane skupnosti in lokalne skupnosti, ter za elektrifikacijsko infrastrukturo, ki temelji na obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja vodilno vlogo EIB na trgu zelenih obveznic v letu 2019 z izdajo 4,1 milijarde EUR v obveznicah podnebne ozaveščenosti in obveznicah ozaveščenosti o trajnostnosti; poudarja, kako pomembna je pregledna in verodostojna dokumentacija, sledenje donosov iz naslova obveznic podnebne ozaveščenosti in obveznic ozaveščenosti o trajnostnosti ter zagotavljanje skladnosti s taksonomijo EU za trajnostno financiranje in prihodnjim standardom EU za zelene obveznice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja prihodnjo revizijo okoljskega in socialnega okvira EIB ter razvoj orodij za obvladovanje podnebnih, okoljskih in socialnih tveganj za oceno fizičnih, prehodnih in sistemskih tveganj; poziva EIB, naj zagotovi, da bodo vzpostavljena do konca leta 2021; pozdravlja zavezo EIB, da bo kot osnovo sprejela merila za preprečevanje znatne škode iz Uredbe (EU) 2020/852 (5) in določila strožje standarde, kadar koli bo to upravičeno; |
| --- | --- |

33.

Dejavnosti EIB zunaj EU

| 34. | priznava, da je mandat za zunanja posojila najpomembnejši mandat, ki usmerja operacije EIB zunaj Unije, in na podlagi katerega so bile operacije EIB v obdobju 2014–2020 krite z namenskim jamstvenim skladom z zgornjo mejo 32,3 milijarde EUR, ki zagotavlja pravno podlago in jamstvo EIB za izgube pri financiranju v 68 državah upravičenkah zunaj EU; ugotavlja, da je Komisija predlagala, naj se mandat za zunanja posojila ne nadaljuje v sedanji obliki; je seznanjen, da je bilo za nove mandate EIB vzpostavljeno jamstvo Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+); |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja podporo EIB v letu 2019 pri oblikovanju mehanizma za pravični prehod, s katerim se pomaga regijam in območjem, ki jih je prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo najbolj prizadel, zlasti tistim, ki imajo najmanj zmogljivosti za obvladovanje stroškov prehoda; poudarja, kako pomembna je EIB za izvajanje mehanizma v prihodnjih letih, pri čemer je treba zagotoviti, da nobena regija ne bo zapostavljena; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da se bo razvojna politika Unije izvajala prek novega instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), katerega glavna izvajalka je EIB; je zaskrbljen, ker se sredstva EU za razvoj uporabljajo za zmanjševanje tveganj zasebnih naložb, saj ni dokazov, da bi to zanesljivo zagotavljalo dodatnost in doseganje razvojnih ciljev, kot je bilo nedavno navedeno v končnem pregledu Evropskega sklada za trajnostni razvoj in v mnenju Evropskega računskega sodišča št. 7/2020 z dne 11. septembra 2020; poudarja, da morajo donatorji dati prednost financiranju na podlagi nepovratnih sredstev kot standardni možnosti, zlasti za najmanj razvite države, da se prepreči povečanje stroškov servisiranja dolga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da naj bi zunanje operacije EIB prispevale k ciljem politike EU in spodbujale trajnostni gospodarski, socialni in okoljski razvoj držav v razvoju, zlasti v najbolj prikrajšanih med njimi, ter bile skladne s cilji, ki jih je odobrila Unija; priznava, da so izkoreninjenje revščine, mobilizacija domačih virov in človekove pravice osrednje teme v strukturi razvojnega financiranja EU; opozarja, da je sodelovanje deležnikov temelj trajnostnega in vključujočega razvoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da EIB zavezuje Listina EU o temeljnih pravicah; poudarja, da so načela človekovih pravic vključena v postopke in standarde potrebne skrbnosti na ravni projektov, pri čemer je mogoče tudi začasno ustaviti izplačila v primeru resnih kršitev človekovih pravic ali okoljskih in socialnih standardov; ugotavlja, da so bili pritožbeni mehanizmi konec leta 2018 okrepljeni; poziva EIB, naj poskrbi, da bo mehanizem za pritožbe zlahka dostopen, pravočasen in učinkovit, da bi odkrili in odpravili morebitne kršitve človekovih pravic v projektih, povezanih z EIB; poziva EIB, naj o tem poroča Parlamentu in svetu guvernerjev; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva EIB, naj s svojimi dejavnostmi v okviru posebnih mandatov, ki sta jih določila Svet ministrov EU in Evropski parlament, v celoti podpira uresničevanje ciljev Združenih narodov na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

39.

Upravljanje, preglednost in odgovornost EIB

| 40. | poudarja pomen etike, integritete, preglednosti, komunikacij in odgovornosti skupine EIB pri vseh njenih operacijah; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti dejavnosti EIB, ki se izvajajo prek finančnih posrednikov, kot so poslovne banke in investicijski skladi; poudarja, da je treba oceniti gospodarski in socialni učinek posredniških posojil, tako da se omogoči dostop do informacij o končnih upravičencih; poziva EIB, naj s finančnimi posredniki določi standardne zahteve glede poročanja končnih upravičencev, pri čemer naj po potrebi upošteva sporazume o zaupnosti med finančnim posrednikom in končnim upravičencem, hkrati pa zagotovi trdno strukturo za zbiranje podatkov in informacij; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izraža resno zaskrbljenost zaradi obtožb zoper EIB v zvezi z nadlegovanjem in spolnim nadlegovanjem na delovnem mestu, nekaznovanjem krivcev za nadlegovanje, nezadovoljstvom zaposlenih, pomanjkljivostmi pri postopkih zaposlovanja višjih uslužbencev in neučinkovitim sodelovanjem zaposlenih pri upravljanju; poziva EIB, naj zagotovi neodvisno preiskavo vseh domnevnih primerov nadlegovanja in preglednost rezultatov preteklih in aktualnih preiskav, pa tudi izrečenih sankcij, da bi povrnila zaupanje in vzpostavila kulturo prevzemanja odgovornosti; poziva EIB, naj objavi rezultate anket o zadovoljstvu zaposlenih za obdobje 2010–2021; poziva k neodvisni oceni preglednosti in kakovosti postopkov zaposlovanja na višje, vodstvene, strokovne in upravne položaje v EIB; poziva EIB, naj predstavi akcijski načrt, da bi povrnila zaupanje med vodstvom in uslužbenci, prav tako pa naj okrepi sodelovanje uslužbencev pri odločanju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izraža zaskrbljenost zaradi poročil, da se je več nekdanjih podpredsednikov zaposlilo v subjektih, povezanih z EIB, ne da bi upoštevali obdobje mirovanja; obžaluje, da takšna praksa ni strogo urejena in prepovedana s kodeksom ravnanja EIB; obžaluje, da je pregled politike po prenehanju zaposlitve še v teku, in poudarja, da bi morala biti pravila strožja; poziva EIB, naj svojo politiko po prenehanju zaposlitve uskladi s politiko Komisije in podobnih institucij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izraža zaskrbljenost, ker je med državami, za katere so odgovorni podpredsedniki, tudi njihova matična država, kar lahko povzroči nasprotje interesov; poziva EIB, naj ukrepa v zvezi z zahtevo Parlamenta, da se v kodeks ravnanja za člane upravnega odbora vključi določba, ki izključuje možnost, da bi lahko člani upravnega odbora nadzorovali posojanje ali izvajanje projektov v svojih matičnih državah; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja sklep EIB z dne 6. februarja 2019 o določitvi notranjih pravil za obdelavo osebnih podatkov s strani oddelka generalnega inšpektorata za preiskave goljufij in urada glavnega nadzornika za skladnost; poudarja, da je treba v smislu skladnosti poslovanja z obstoječimi pravili nameniti ustrezna sredstva za nadzor in spremljanje zunanjih dejavnosti, nasprotja interesov, javnih naročil in daril; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje, da na višji vodstveni ravni in v upravnih organih skupine EIB še vedno ni bila dosežena raznolikost in uravnotežena zastopanost spolov ter da podporne funkcije opravlja zelo visok delež žensk; ugotavlja, da si je banka zastavila cilj do leta 2021 povečati delež vodstvenih delavk na 33 %, delež žensk na višji vodstveni ravni na 40 %, delež žensk na vodstveni ravni pa na 50 %; poziva EIB, naj poveča svoja prizadevanja za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov na vseh ravneh; poziva EIB, naj spodbuja države članice, ki predlagajo kandidate za podpredsednike, naj upoštevajo tudi cilje glede raznolikosti in uravnotežene zastopanosti spolov; poziva EIB, naj v svojem sekretariatu vzpostavi ustrezno zastopanost državljanov iz vseh držav članic, pri tem pa spoštuje kompetence in dosežke kandidatov; poziva EIB, naj za zaposlene na srednjih in višjih vodstvenih položajih objavi razčlenitev po spolu in državljanstvu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | obžaluje, da EIB še vedno ne želi razkriti vseh podrobnosti o dejanskem lastništvu svojih strank; poudarja, da v nekaterih primerih nosilci projektov ali finančni posredniki ne sporočajo podatkov o udeleženih gospodarskih subjektih; poudarja, da je razkritje upravičencev in njihovega dejanskega lastništva v skladu z obstoječim pravnim okvirom; opozarja pa, da lahko države članice v izjemnih okoliščinah predvidijo izjeme pri razkrivanju informacij o dejanskem lastništvu prek registrov in do teh informacij dostopajo; poziva EIB, naj uporabi razpoložljiva orodja in izvaja standarde, ki jih spodbuja peta direktiva o preprečevanju pranja denarja, da bi omogočila dostop do teh podatkov; spodbuja banko, naj preuči, kateri ukrepi bi se lahko sprejeli, če bi katera od jurisdikcij neupravičeno zavrnila posredovanje takšnih informacij; poudarja, da morata oddelek za skladnost poslovanja pri Evropskem investicijskem skladu in urad glavnega nadzornika za skladnost pri EIB sodelovati, da se uskladi oblikovanje in izvajanje politik skupine EIB v sektorjih preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EIB, naj na svojem spletnem mestu objavi podatke o dejanskem lastništvu svojih strank, da bi povečala prepoznavnost svojih dejavnosti in pomagala preprečevati primere korupcije in navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EIB, naj dodeljevanje neposrednih in posrednih posojil pogojuje z objavo davčnih in računovodskih podatkov po posameznih državah ter z razkritjem podatkov o dejanskem lastništvu upravičencev in finančnih posrednikov, ki so vključeni v posle financiranja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva EIB, naj v skladu z zahtevami Parlamenta dokonča revizijo politike skupine EIB za boj proti goljufijam, ki jo je začela leta 2019; pozdravlja tesen dialog med EIB in Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) o njeni posodobitvi; poziva EIB, naj izkoristi podporno vlogo urada OLAF, ki je bila okrepljena z novo strategijo Komisije za boj proti goljufijam, sprejeto aprila 2019; vztraja, da bi moral mandat Evropskega javnega tožilstva vključevati pregon kriminalnih dejavnosti, ki vplivajo na financiranje EIB; |
| --- | --- |

50.

| 51. | znova poudarja, kako pomembno je, da pri ocenjevanju učinka naložb sodelujejo ustrezni nacionalni, regionalni in lokalni deležniki, vključno s strokovnjaki za podnebje, sindikati, akterji civilne družbe, predstavniki podjetij, mala in srednja podjetja ter akademski krogi, pri čemer mora biti komunikacija pregledna, pomembno pa je tudi oceniti potrebe in pričakovanja ljudi, na katere bo projekt vplival; poudarja, da morajo posvetovanja vključevati vse zainteresirane skupnosti, biti dostopna ranljivim skupinam, prilagojena individualnim potrebam deležnikov in potekati skozi celoten življenjski ciklus projektov; poziva k spoštovanju načela skladnosti s spoštovanjem načela svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja vseh prizadetih skupnosti (poleg domorodnega prebivalstva) v primeru naložb, ki temeljijo na zemljiščih in naravnih virih; poziva EIB, naj poroča o izvajanju navedenih načel; je zadovoljen, da se je banka posvetovala z deležniki o izbranih politikah, kakor je določeno v členih 7.10 in 7.11 politike EIB na področju preglednosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva EIB, naj upošteva vsa tveganja za okolje, ki jih predstavljajo veliki infrastrukturni projekti, in naj financira le projekte, ki imajo dokazano dodano vrednost tako za lokalno prebivalstvo kot v okoljskem, socialnem in gospodarskem smislu; poudarja, kako pomembno je v tem kontekstu pozorno spremljati morebitna tveganja za korupcijo in goljufije ter opraviti temeljite predhodne in naknadne preglede projektov, ki se bodo financirali; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da člen 287(3) PDEU opredeljuje revizijske pristojnosti Evropskega računskega sodišča v zvezi z EIB; opozarja, da je Računsko sodišče pristojno za revizijo dejavnosti EIB na področju upravljanja odhodkov in prihodkov Unije; opozarja, da je revizijski odbor pristojen za revizijo delniškega kapitala EIB v skladu s členom 12 protokola 5 (Statut EIB); poudarja, da to pomeni, da Računsko sodišče ne more zagotoviti popolnega pregleda nad povezavo med operacijami skupine EIB in proračunom Unije; spominja, da člen 308(3) PDEU Svetu omogoča spremembo protokola k statutu EIB s preprostim sklepom brez popolne revizije Pogodbe; poudarja, da so jamstva EU in drugi finančni instrumenti, ki jih upravlja EIB, v novem večletnem finančnem okviru vse pomembnejši; zato poziva Svet, naj spremeni člen 12 protokola 5, da bi Računsko sodišče dobilo vlogo pri reviziji delniškega kapitala EIB; ugotavlja, da je sedanji tristranski sporazum med Komisijo, EIB in Računskim sodiščem o revizijah operacij, ki se financirajo iz proračuna Unije ali ta zanje jamči, prenehal veljati leta 2020; poziva Komisijo, Računsko sodišče in EIB, naj okrepijo vlogo Računskega sodišča in dodatno okrepijo njegove revizijske pristojnosti v zvezi z dejavnostmi EIB pri obnovitvi tristranskega sporazuma o pravilih delovanja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva skupino EIB in Komisijo, naj začneta revizijo določb okvirnega finančnega in upravnega sporazuma iz maja 2014 o pravilih, ki urejajo centralno upravljane instrumente EU, zaupane skupini EIB; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EIB, naj skupaj s Komisijo preuči, kako bi bilo mogoče uskladiti sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) ter izključitveno politiko EIB, da bi vzpostavili sinergije in omogočili popolno kritje kritičnih razmer, ki vplivajo na dejavnosti EIB in finančne interese Unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da je skupina EIB marca 2019 sprejela politiko o prijavljanju nepravilnosti in da je ta politika skladna s splošnimi načeli in standardi, vključenimi v Direktivo (EU) 2019/1937 (6), ki je začela veljati pozneje; obžaluje, da ta politika velja samo za notranje prijave nepravilnosti; pričakuje, da bo politika EIB za zaščito žvižgačev ambiciozna in bo postavila visoke standarde; poziva EIB, naj vključi tako notranje kot zunanje žvižgače ter oblikuje jasne in dobro opredeljene postopke, časovne okvire in smernice, da bi žvižgače zanesljivo usmerjala in jih zaščitila pred morebitnim maščevanjem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva EIB, naj okrepi svojo komunikacijsko strategijo; meni, da je izjemno pomembno, da EIB kot vodilna svetovna donatorica in večstranska posojilojemalka jasno in primerno komunicira o svojem poslanstvu in statusu ter da nagovori širok spekter občinstva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ugotavlja, da se je v letu 2019 število obtožb, sporočenih preiskovalnemu oddelku EIB, še povečalo, in sicer je bilo prejetih 228 novih obtožb (184 v letu 2018), od katerih so jih 69 % posredovali uslužbenci, 30 % pa zunanji viri, vključno s strankami, povezanimi s projekti, civilno družbo in mediji; ugotavlja, da se 59 % preiskovalnih ukrepov nanaša na primere goljufij, sledijo pa jim korupcija (15 %) in nedovoljeno dogovarjanje (6 %), več kot tretjina pregledanih obtožb pa se nanaša na prometni sektor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 zaključenih 220 primerov, pri čemer je bilo 40 oziroma 18 % primerov utemeljenih in so bili posredovani pristojnim organom ali pa je bilo zanje podano priporočilo službam skupine EIB; ugotavlja tudi, da je bilo 62 % primerov (25 od 40) posredovanih uradu OLAF; poziva EIB, naj poroča o rezultatih sprejetih ukrepov, vključno z izterjanimi zneski, če so na voljo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EIB, naj poveča proaktivno preglednost, tako da dokumente, ki niso zaupne narave, pravočasno objavi v uporabniško prijazni podatkovni bazi; ponovno poziva k delovanju na podlagi „domneve razkritja“, ne pa na podlagi „domneve zaupnosti“; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva skupino EIB, naj poveča odgovornost; poziva skupino EIB in Parlament, naj skleneta memorandum o soglasju, s čimer bo Parlament pridobil boljši dostop do dokumentov EIB in podatkov v zvezi s strateškimi usmeritvami in politikami financiranja, EIB pa prevzela večjo odgovornost; predstavlja zamisel o četrtletnem dialogu z ustreznimi odbori Parlamenta, da bi zagotovili udeležbo v naložbeni strategiji EIB in ustrezen nadzor; poudarja, da je natančnejši nadzor Parlamenta nad odločitvami sveta direktorjev EIB zelo pomemben; poziva Komisijo k boljši izmenjavi informacij, da bi v odnosu do Parlamenta povečala preglednost pri stališčih, ki jih zastopa v svetu direktorjev EIB; ponovno poziva k razkritju mnenj, ki jih je Komisija izdala v okviru postopka v skladu s členom 19 statuta EIB o dejavnostih financiranja EIB, da se oceni njihova skladnost z ustrezno zakonodajo EU in politikami EU; poziva Komisijo in EIB, naj dosežeta dogovor, da bi zagotovili popolno preglednost takšnih mnenj, vključno z njihovo utemeljitvijo, če je to s pravnega vidika mogoče; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva, naj se celotni dnevni redi in zapisniki sej upravnega odbora in sveta direktorjev pravočasno objavijo; poudarja, da bi morala prihodnja politika preglednosti okrepiti zahteve glede preglednosti za vse dejavnosti EIB in od nosilcev projektov zahtevati, da javno objavijo presojo vplivov na okolje in z njo povezane dokumente, in sicer z vključitvijo strogih obveznosti glede preglednosti v posebne pogodbene klavzule, podpisane z vsemi strankami EIB; poziva EIB, naj bolj redno objavlja poglobljene in izčrpne informacije o finančnih posrednikih, pristojnih za doseganje učinka vzvoda sredstev EIB, ter naj vključi pogodbene klavzule o tem, da morajo te institucije obvezno razkriti informacije o posojilni dejavnosti; |
| --- | --- |

62.

Spremljanje priporočil Parlamenta

| 63. | poziva EIB, naj še naprej poroča o trenutnem stanju in položaju predhodnih priporočil, ki jih je Parlament podal v svojih letnih resolucijah, zlasti kar zadeva:






  (a) | učinke (gospodarske, okoljske in socialne) naložbene strategije in dosežene rezultate, ki prispevajo k uravnoteženemu in stabilnemu razvoju notranjega trga v interesu Unije, |
| --- | --- | --- |

63.

(a)

učinke (gospodarske, okoljske in socialne) naložbene strategije in dosežene rezultate, ki prispevajo k uravnoteženemu in stabilnemu razvoju notranjega trga v interesu Unije,

| (b) | ukrepe, sprejete za izboljšanje preprečevanja nasprotja interesov, |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, sprejete za izboljšanje preprečevanja nasprotja interesov,

| (c) | ukrepe za krepitev preglednosti, ki sledi skrbnemu pregledu integritete strank za preprečevanje izogibanja davkom, goljufij in korupcije, |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za krepitev preglednosti, ki sledi skrbnemu pregledu integritete strank za preprečevanje izogibanja davkom, goljufij in korupcije,

| (d) | ukrepe, sprejete na podlagi pozivov in zahtev, sprejetih s to resolucijo; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, sprejete na podlagi pozivov in zahtev, sprejetih s to resolucijo;

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Svet in svet direktorjev EIB pa poziva, naj razpravljata o stališčih ki jih je v njej predstavil Parlament. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(2)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0191.

(4)  Pritožbo so vložile nevladne organizacije CEE Bankwatch Network, Counter Balance, Re:Common and Friends of the Earth Europe.

(5)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(6)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/45

---

P9_TA(2021)0333

Gensko spremenjena soja DAS-81419-2

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

(2022/C 99/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073421/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073421/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) ter 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) ter 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. oktobra 2016 in objavila 5. decembra 2016 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. oktobra 2016 in objavila 5. decembra 2016 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Dow AgroSciences 9. februarja 2012 pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker ta vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Dow AgroSciences 9. februarja 2012 pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker ta vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja;

| B. | ker je agencija EFSA 26. oktobra 2016 o vlogi sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 5. decembra 2016; |
| --- | --- |

B.

ker je agencija EFSA 26. oktobra 2016 o vlogi sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 5. decembra 2016;

| C. | ker je bila ta gensko spremenjena soja razvita tako, da proizvaja sintetična toksina Bt (Cry1F in Cry1Ac), ki zagotavljata odpornost proti nekaterim vrstam metuljev, in je odporna proti herbicidu glufosinat (5); |
| --- | --- |

C.

ker je bila ta gensko spremenjena soja razvita tako, da proizvaja sintetična toksina Bt (Cry1F in Cry1Ac), ki zagotavljata odpornost proti nekaterim vrstam metuljev, in je odporna proti herbicidu glufosinat (5);

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

| D. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

D.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov v pridelku;

| E. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in torej izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in torej izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8);

| F. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; |
| --- | --- |

F.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov;

| G. | ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala; |
| --- | --- |

G.

ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala;

Odprta vprašanja v zvezi s toksini Bt

| H. | ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni na ta način, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt, saj lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo njihovo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (9); |
| --- | --- |

H.

ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni na ta način, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt, saj lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo njihovo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (9);

| I. | ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki niso nikoli upoštevali, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt; |
| --- | --- |

I.

ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki niso nikoli upoštevali, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt;

| J. | ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (10), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

J.

ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (10), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| K. | ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (11); |
| --- | --- |

K.

ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (11);

Pripombe pristojnih organov držav članic

| L. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (12); ker so med drugim izrazili kritiko, da predloženi podatki o škodljivcih in tveganjih za bolezni ne zadostujejo za podrobno analizo ekološke interakcije gensko spremenjene soje z okoljem, da vlagatelj navaja le večje nenamerne izgube gensko spremenjene soje med natovarjanjem in raztovarjanjem kot način za okoljsko izpostavljenost in da drugi načini izpostavljenosti okolja prek odpadnih materialov pri predelavi ali uporabi soje (npr. gnoj, fekalije živali, ki se krmijo z gensko spremenjeno sojo) niso bili posebej ocenjeni in da predlagani načrt spremljanja ne obravnava pomembnih vprašanj za splošno spremljanje zdravja ljudi in živali in ga ni mogoče šteti za dovolj dodelanega; |
| --- | --- |

L.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (12); ker so med drugim izrazili kritiko, da predloženi podatki o škodljivcih in tveganjih za bolezni ne zadostujejo za podrobno analizo ekološke interakcije gensko spremenjene soje z okoljem, da vlagatelj navaja le večje nenamerne izgube gensko spremenjene soje med natovarjanjem in raztovarjanjem kot način za okoljsko izpostavljenost in da drugi načini izpostavljenosti okolja prek odpadnih materialov pri predelavi ali uporabi soje (npr. gnoj, fekalije živali, ki se krmijo z gensko spremenjeno sojo) niso bili posebej ocenjeni in da predlagani načrt spremljanja ne obravnava pomembnih vprašanj za splošno spremljanje zdravja ljudi in živali in ga ni mogoče šteti za dovolj dodelanega;

Nedemokratičen postopek odločanja

| M. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

M.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| N. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

N.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| O. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

O.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| P. | ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| Q. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (13); |
| --- | --- |

Q.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (13);

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| R. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker naj bi ti legitimni dejavniki vključevali obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

R.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker naj bi ti legitimni dejavniki vključevali obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| S. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (14); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (15); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene soje povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

S.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (14); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (15); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene soje povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

| T. | ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (16); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (17); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (18); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (19); |
| --- | --- |

T.

ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (16); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (17); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (18); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (19);

| U. | ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (20); ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo; ker je v Braziliji gensko spremenjeno sojo že dovoljeno gojiti (21); |
| --- | --- |

U.

ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (20); ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo; ker je v Braziliji gensko spremenjeno sojo že dovoljeno gojiti (21);

| V. | ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da je Unija območje z največjim ogljičnim odtisom na svetu, kar gre zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo soje, pripisati uvozu soje iz Brazilije, in da je njen odtis za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (22); ker so v drugi študiji pred kratkim ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih območij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (23); |
| --- | --- |

V.

ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da je Unija območje z največjim ogljičnim odtisom na svetu, kar gre zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo soje, pripisati uvozu soje iz Brazilije, in da je njen odtis za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (22); ker so v drugi študiji pred kratkim ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih območij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (23);

| 1. | meni da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (24) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v dopisu poslancem z dne 11. septembra 2020 končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (25); je zelo razočaran, da Komisija kljub nasprotovanju Parlamenta in večine držav članic še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjene soje (26); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnostnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; poziva jo tudi, naj sporoči, kako in v kakšnem časovnem okviru bo ta postopek potekal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji trajnostnega razvoja; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (27); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (28) in so podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo za vsak posamezni primer docela raziskana zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, kar pomeni, da je treba opraviti celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, ki so namenjene za živila ali krmo in odporne proti aktivni snovi herbicida, ki je ni dovoljeno uporabljati v Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja napoved zakonodajnega predloga Komisije o ukrepih za preprečevanje ali zmanjšanje dajanja proizvodov, povezanih s krčenjem ali propadanjem gozdov, na trg EU; poziva Komisijo, naj nemudoma ustavi uvoz gensko spremenjene soje, pridelane v Braziliji in Argentini, pri čemer naj po potrebi uporabi člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, dokler ne bodo vzpostavljeni učinkoviti pravno zavezujoči mehanizmi, s katerimi bo mogoče preprečiti, da bi v Uniji na trg dajali proizvode, povezane s krčenjem gozdov in posledičnimi kršitvami človekovih pravic, saj je nujno treba prenehati krčiti gozdove v Amazoniji, Cerradu in Gran Chacu, povpraševanje Unije po gensko spremenjeni soji pa prispeva h krčenju gozdov na tem območju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva k uveljavitvi evropske strategije za proizvodnjo rastlinskih beljakovin in oskrbo z njimi (29), da bo Unija manj odvisna od uvoza gensko spremenjene soje in se bodo skrajšale verige preskrbe s hrano ter se bodo ustvarili regionalni trgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA za gensko spremenjene organizme o dajanju gensko spremenjene soje DAS-81419-2, ki je odporna proti žuželkam, na trg za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2013-116), EFSA Journal 2016; 14(12): 4642, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4642

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081).

(5)  Mnenje agencije EFSA, str. 1.

(6)  Glej npr. Bonny, S. , Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Macintosh, S.C., Kishore, G. M., Perlak, F. J., Marrone, P.G., Stone, T. B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(10)  Za pregled gl. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), str. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(11)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins, EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/ sp.efsa.2019.EN-1551

(12)  Pripombe držav članic o gensko spremenjeni soji so dostopne v registru vprašanj agencije EFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(13)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni podpore kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(14)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(15)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(16)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, COM(2019)0352, str. 1.

(17)  Prav tam, str. 2.

(18)  Gl. cilj 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(19)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, COM(2019)0352, str. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years, ISAAA Brief št. 53,(2017, str. 16 in 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(21)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID =339&Event=DAS81419

(22)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E.K.J., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports, Global Environmental Change, zvezek 62, maj 2020, 102067, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(23)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., The rotten apples of Brazil’s agribusiness, Science 17. julij 2020, zvezek 369, izdaja 6501, str. 246–248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(24)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(27)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005, točka 102.

(28)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0364.

(29)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005, odstavek 64.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/52

---

P9_TA(2021)0334

Gensko spremenjena soja DAS-81419-2 × DAS-44406-6

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

(2022/C 99/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 × DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073422/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 × DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073422/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) ter 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) ter 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 15. oktobra 2020 in objavila 20. novembra 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 15. oktobra 2020 in objavila 20. novembra 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Dow AgroSciences 2. marca 2016 predložila vlogo pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003; ker je vloga obsegala dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 x DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker ta vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Dow AgroSciences 2. marca 2016 predložila vlogo pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003; ker je vloga obsegala dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 x DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker ta vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja;

| B. | ker je agencija EFSA 15. oktobra 2020 o vlogi sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 20. novembra 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je agencija EFSA 15. oktobra 2020 o vlogi sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 20. novembra 2020;

| C. | ker je bila gensko spremenjena soja razvita za odpornost proti trem skupinam herbicidov: glifosat, 2,4-diklorofenoksiocetna kislina (2,4-D) in drugi herbicidi na osnovi fenoksipropionatov (AAD-12) ter glufosinat, kakor tudi odpornost na nekatere škodljivce iz reda Lepidoptera preko izražanja toksinov Bt, Cry1F and Cry1Ac (5); |
| --- | --- |

C.

ker je bila gensko spremenjena soja razvita za odpornost proti trem skupinam herbicidov: glifosat, 2,4-diklorofenoksiocetna kislina (2,4-D) in drugi herbicidi na osnovi fenoksipropionatov (AAD-12) ter glufosinat, kakor tudi odpornost na nekatere škodljivce iz reda Lepidoptera preko izražanja toksinov Bt, Cry1F and Cry1Ac (5);

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

| D. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, glifosata in 2-4,D, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

D.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, glifosata in 2-4,D, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov v pridelku;

| E. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; |
| --- | --- |

E.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

| F. | ker je glufosinat razvrščen kot toksičen za razmnoževanje 1B in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8); |
| --- | --- |

F.

ker je glufosinat razvrščen kot toksičen za razmnoževanje 1B in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8);

| G. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (9); |
| --- | --- |

G.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (9);

| H. | ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala; |
| --- | --- |

H.

ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala;

| I. | ker torej ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene soje varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

I.

ker torej ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene soje varno za zdravje ljudi in živali;

Odprta vprašanja v zvezi s toksini Bt

| J. | ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni na ta način, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt, saj lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo njihovo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (10); |
| --- | --- |

J.

ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni na ta način, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt, saj lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo njihovo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (10);

| K. | ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki niso nikoli upoštevali, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt; |
| --- | --- |

K.

ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki niso nikoli upoštevali, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt;

| L. | ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (11), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

L.

ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (11), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| M. | ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (12); |
| --- | --- |

M.

ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (12);

Pripombe pristojnih organov držav članic

| N. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (13); ker je v kritičnih pripombah navedeno, da orodja, ki so trenutno na voljo za spremljanje horizontalnih genskih prenosov v naravnih okoljih, ne zadoščajo za zajetje redkih dogodkov in da vlagatelj ne upošteva možnosti za ustvarjanje genske variabilnosti s prenosom mutiranih genov pat, epsps in cry ali njihovih delov, da podatki, predloženi v dokaz varnosti ljudi in živali, za gensko spremenjeno sojo na podlagi njene snovne enakovrednosti s konvencionalno sojo, niso prepričljivi in da skupni učinki toksinov cry na okolje zahtevajo nadaljnje raziskave o varnosti, da bi izključili vsakršno tveganje za okolje; |
| --- | --- |

N.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (13); ker je v kritičnih pripombah navedeno, da orodja, ki so trenutno na voljo za spremljanje horizontalnih genskih prenosov v naravnih okoljih, ne zadoščajo za zajetje redkih dogodkov in da vlagatelj ne upošteva možnosti za ustvarjanje genske variabilnosti s prenosom mutiranih genov pat, epsps in cry ali njihovih delov, da podatki, predloženi v dokaz varnosti ljudi in živali, za gensko spremenjeno sojo na podlagi njene snovne enakovrednosti s konvencionalno sojo, niso prepričljivi in da skupni učinki toksinov cry na okolje zahtevajo nadaljnje raziskave o varnosti, da bi izključili vsakršno tveganje za okolje;

Nedemokratičen postopek odločanja

| O. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

O.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| P. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

P.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| Q. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| R. | ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| S. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (14); |
| --- | --- |

S.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (14);

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| T. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker naj bi ti legitimni dejavniki vključevali obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

T.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker naj bi ti legitimni dejavniki vključevali obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| U. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (15); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (16); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene soje povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida; |
| --- | --- |

U.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (15); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (16); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene soje povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida;

| V. | ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (17); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (18); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (19); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (20); |
| --- | --- |

V.

ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (17); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (18); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (19); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (20);

| W. | ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (21); ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo; ker je v Braziliji gensko spremenjeno sojo že dovoljeno gojiti (22); |
| --- | --- |

W.

ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (21); ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo; ker je v Braziliji gensko spremenjeno sojo že dovoljeno gojiti (22);

| X. | ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da je Unija območje z največjim ogljičnim odtisom na svetu, kar gre zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo soje, pripisati uvozu soje iz Brazilije, in da je njen odtis za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (23); ker so v drugi nedavni študiji ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih regij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (24); |
| --- | --- |

X.

ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da je Unija območje z največjim ogljičnim odtisom na svetu, kar gre zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo soje, pripisati uvozu soje iz Brazilije, in da je njen odtis za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (23); ker so v drugi nedavni študiji ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih regij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (24);

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (25), dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (26); vendar je globoko razočaran, da Komisija kljub nasprotovanju Parlamenta in večine držav članic še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjene soje (27); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnostnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; poziva jo tudi, naj sporoči, kako in v kakšnem časovnem okviru bo ta postopek potekal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji trajnostnega razvoja; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (28); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (29) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo za vsak posamezni primer docela raziskana zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, kar pomeni, da je treba opraviti celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, ki so namenjene za živila ali krmo in odporne proti aktivni snovi herbicida, ki je ni dovoljeno uporabljati v Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja napoved zakonodajnega predloga Komisije o ukrepih za preprečevanje ali zmanjšanje dajanja proizvodov, povezanih s krčenjem ali propadanjem gozdov, na trg EU; poziva Komisijo, naj nemudoma ustavi uvoz gensko spremenjene soje, pridelane v Braziliji in Argentini, pri čemer naj po potrebi uporabi člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, dokler ne bodo vzpostavljeni učinkoviti pravno zavezujoči mehanizmi, s katerimi bo mogoče preprečiti, da bi v Uniji na trg dajali proizvode, povezane s krčenjem gozdov in posledičnimi kršitvami človekovih pravic, saj je nujno treba prenehati krčiti gozdove v Amazoniji, Cerradu in Gran Chacu, povpraševanje Unije po gensko spremenjeni soji pa prispeva h krčenju gozdov na tem območju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva k uveljavitvi evropske strategije za proizvodnjo rastlinskih beljakovin in oskrbo z njimi (30), da bo Unija manj odvisna od uvoza gensko spremenjene soje in se bodo skrajšale verige preskrbe s hrano ter se bodo ustvarili regionalni trgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA za gensko spremenjene organizme za odobritev gensko spremenjene soje DAS-81419-2 x DAS-44406-6, ki je odporna proti žuželkam in herbicidom, na trg za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2016-132), EFSA Journal 2020; 18(11):6302, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6302

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081).

(5)  Mnenje agencije EFSA, str. 1.

(6)  Gl. npr. Bonny, S. Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (Povečanje insekticidnega delovanja bakterije Bacillus thuringiensis z inhibitorji serinskih proteaz), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, št. 38, str. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(11)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Cry Bacillus thuringiensis pri sesalcih), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), str. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins“, EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/ sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Pripombe držav članic o gensko spremenjeni soji so dostopne v registru vprašanj agencije EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader? question=EFSA-Q-2012-00753

(14)  V skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 Komisija „lahko“ nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(17)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), str. 1.

(18)  Prav tam, str. 2.

(19)  Gl. cilj 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), str. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Stanje prodaje biotehničnih/gensko spremenjenih poljščin v letu 2017: v 22 letih uporabe biotehniških pridelkov je ta naraščala skupaj z gospodarskimi koristmi), poročilo št. 53 (2017), str. 16 in 21, http://www.isaaa.org/ resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(22)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID= 416&Event=DAS81419%20x%20DA4406

(23)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports“ (Vidni odtis kmetijskih dobrin v okolju: evidentiranje ogljičnega odtisa, povezanega z izvozom brazilske soje), Global Environmental Change, zvezek 62, maj 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/ article/pii/S0959378019308623

(24)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness“ (Gnila jabolka brazilskega kmetijskega podjetništva), Science, 17. julija 2020, zvezek 369, izdaja 6501, str. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(25)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(26)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(27)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(28)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005, odstavek 102.

(29)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0364.

(30)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005, odstavek 64.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/59

---

P9_TA(2021)0335

Gensko spremenjena koruza 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjena koruza s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073423/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073423/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. novembra 2020 in objavila 13. januarja 2021 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. novembra 2020 in objavila 13. januarja 2021 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Pioneer Overseas Corporation (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) 8. decembra 2015 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: zložena gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Pioneer Overseas Corporation (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) 8. decembra 2015 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: zložena gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja;

| B. | ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij koruze s transformacijami iz zložene gensko spremenjene koruze, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni; ker je bilo šest podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze že odobrenih; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostale štiri podkombinacije; |
| --- | --- |

B.

ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij koruze s transformacijami iz zložene gensko spremenjene koruze, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni; ker je bilo šest podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze že odobrenih; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostale štiri podkombinacije;

| C. | ker je agencija EFSA 25. novembra 2020 sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 13. januarja 2021; |
| --- | --- |

C.

ker je agencija EFSA 25. novembra 2020 sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 13. januarja 2021;

| D. | ker zložena gensko spremenjena koruza nastane s križanjem štirih genskih transformacij koruze in povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat in glifosat, ter proizvaja tri insekticidne beljakovine (beljakovine Bt ali Cry): Cry1F, Cry1Ab in Vip3Aa20, ki so toksične za nekatere škodljivce iz reda metuljev (5); |
| --- | --- |

D.

ker zložena gensko spremenjena koruza nastane s križanjem štirih genskih transformacij koruze in povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat in glifosat, ter proizvaja tri insekticidne beljakovine (beljakovine Bt ali Cry): Cry1F, Cry1Ab in Vip3Aa20, ki so toksične za nekatere škodljivce iz reda metuljev (5);

| E. | ker vlagatelj za štiri podkombinacije, zajete v osnutku izvedbenega sklepa Komisije, ni predložil nobenih eksperimentalnih podatkov; |
| --- | --- |

E.

ker vlagatelj za štiri podkombinacije, zajete v osnutku izvedbenega sklepa Komisije, ni predložil nobenih eksperimentalnih podatkov;

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

| F. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata in glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

F.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata in glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku;

| G. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; |
| --- | --- |

G.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

| H. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8); |
| --- | --- |

H.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8);

| I. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v zadevni gensko spremenjeni rastlini komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov (v nadaljnjem besedilu: metaboliti) posledica same genske spremembe (9); |
| --- | --- |

I.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v zadevni gensko spremenjeni rastlini komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov (v nadaljnjem besedilu: metaboliti) posledica same genske spremembe (9);

| J. | ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala; |
| --- | --- |

J.

ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala;

| K. | ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

K.

ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

Odsotnost mejnih vrednosti ostankov in s tem povezanih kontrol

| L. | ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki je namenjena zagotovitvi visoke ravni varstva potrošnikov, določiti specifične mejne vrednosti ostankov za hrano in krmo, proizvedeno v tretjih državah, kadar zaradi uporabe pesticidov pride do ravni ostankov, ki je različna od tiste, do katere pride v okviru kmetijske prakse v Uniji; ker to velja za uvožene gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, in sicer zaradi večje količine herbicidov, ki se uporablja v primerjavi z gensko nespremenjenimi poljščinami; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki je namenjena zagotovitvi visoke ravni varstva potrošnikov, določiti specifične mejne vrednosti ostankov za hrano in krmo, proizvedeno v tretjih državah, kadar zaradi uporabe pesticidov pride do ravni ostankov, ki je različna od tiste, do katere pride v okviru kmetijske prakse v Uniji; ker to velja za uvožene gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, in sicer zaradi večje količine herbicidov, ki se uporablja v primerjavi z gensko nespremenjenimi poljščinami;

| M. | ker pa iz pregleda obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat, ki ga je leta 2018 opravila EFSA, izhaja, da so bili podatki nezadostni za določitev mejnih vrednosti ostankov in vrednosti ocene tveganja za glifosat v odnosu do gensko spremenjene koruze z modifikacijo EPSPS (11); ker ima zložena gensko spremenjena koruza modifikacijo EPSPS (12); |
| --- | --- |

M.

ker pa iz pregleda obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat, ki ga je leta 2018 opravila EFSA, izhaja, da so bili podatki nezadostni za določitev mejnih vrednosti ostankov in vrednosti ocene tveganja za glifosat v odnosu do gensko spremenjene koruze z modifikacijo EPSPS (11); ker ima zložena gensko spremenjena koruza modifikacijo EPSPS (12);

Odprta vprašanja v zvezi s toksini Bt

| N. | ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so bili izvedeni z izoliranimi beljakovinami, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt; ker lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (13); |
| --- | --- |

N.

ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so bili izvedeni z izoliranimi beljakovinami, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt; ker lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (13);

| O. | ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki niso nikoli upoštevali, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt; |
| --- | --- |

O.

ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki niso nikoli upoštevali, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt;

| P. | ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (14), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

P.

ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (14), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| Q. | ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja pri oceni tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (15); |
| --- | --- |

Q.

ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja pri oceni tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (15);

Kmetijske rastline z genom Bt: učinki na neciljne organizme in povečana odpornost

| R. | ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost v času škropljenja in v omejenem času po škropljenju, uporaba gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; |
| --- | --- |

R.

ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost v času škropljenja in v omejenem času po škropljenju, uporaba gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt;

| S. | ker domneve, da imajo toksini Bt en sam ciljni način delovanja, ni več mogoče šteti za pravilno in ker ni mogoče izključiti učinkov na neciljne organizme (16), saj se poroča, da je vse večje število neciljnih organizmov prizadetih na več načinov; ker je v nedavnem pregledu (17) navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja; ker je lahko vrsta neciljnih organizmov v Uniji zaradi uvoza rastlin z genom Bt prek razlitja, njihovih odpadkov in gnoja izpostavljena toksinom Bt; ker učinki na neciljne organizme v oceni tveganja niso bili ocenjeni; |
| --- | --- |

S.

ker domneve, da imajo toksini Bt en sam ciljni način delovanja, ni več mogoče šteti za pravilno in ker ni mogoče izključiti učinkov na neciljne organizme (16), saj se poroča, da je vse večje število neciljnih organizmov prizadetih na več načinov; ker je v nedavnem pregledu (17) navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja; ker je lahko vrsta neciljnih organizmov v Uniji zaradi uvoza rastlin z genom Bt prek razlitja, njihovih odpadkov in gnoja izpostavljena toksinom Bt; ker učinki na neciljne organizme v oceni tveganja niso bili ocenjeni;

| T. | ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev proti toksinom Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe okoljsko manj varnih pesticidov ali povečanja odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker namerava agencija Združenih držav Amerike za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih postopoma opustiti številne križance koruze Bt in nekatere sorte bombaža Bt, saj so žuželke vse bolj odporne proti njim (18); |
| --- | --- |

T.

ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev proti toksinom Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe okoljsko manj varnih pesticidov ali povečanja odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker namerava agencija Združenih držav Amerike za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih postopoma opustiti številne križance koruze Bt in nekatere sorte bombaža Bt, saj so žuželke vse bolj odporne proti njim (18);

| U. | ker se trditve, da naj bi uporaba rastlin z genom Bt vodila k zmanjšanju uporabe insekticidov, ne ujemajo s študijo, opravljeno v Združenih državah Amerike (19), v kateri je bilo ugotovljeno, da več analiz vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni upoštevalo tretiranja semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov, povezanih z rastlinami z genom Bt, morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); |
| --- | --- |

U.

ker se trditve, da naj bi uporaba rastlin z genom Bt vodila k zmanjšanju uporabe insekticidov, ne ujemajo s študijo, opravljeno v Združenih državah Amerike (19), v kateri je bilo ugotovljeno, da več analiz vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni upoštevalo tretiranja semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov, povezanih z rastlinami z genom Bt, morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah);

| V. | ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

V.

ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| W. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

W.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| X. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (20); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (21); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene koruze povečala povpraševanje po tej rastlini, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

X.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (20); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (21); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene koruze povečala povpraševanje po tej rastlini, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

Nedemokratično odločanje

| Y. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

Y.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Z. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

Z.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| AA. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

AA.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| AB. | ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

AB.

ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| AC. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (22); |
| --- | --- |

AC.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (22);

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 (23) Evropskega parlamenta in Sveta omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (24); je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament vedno znova temu nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnostnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; poziva jo tudi, naj sporoči, kako in v kakšnem časovnem okviru bo ta postopek potekal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, odpornih proti aktivni snovi herbicida, katerega uporaba v Uniji ni dovoljena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva agencijo EFSA, naj razišče precejšnje razlike med naravnimi toksini Bt in tistimi, ki se tvorijo pod vplivom sintetičnih transgenov v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, ter naj razširi oceno tveganja, da bo popolnoma upoštevala vse interakcije in kombinatorne učinke med toksini Bt, gensko spremenjenimi rastlinami in njihovimi sestavnimi deli, ostanki škropljenja s komplementarnimi herbicidi, okoljem ter posledicami za zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva agencijo EFSA, naj ne sprejema več študij toksičnosti, pri katerih so bile uporabljene izolirane beljakovine, saj se te po sestavi in bioloških učinkih najverjetneje razlikujejo od tistih, ki jih rastlina proizvede sama, zahteva pa naj tudi, da se vsi testi izvedejo s tkivom gensko spremenjene rastline; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja živil in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

10.

| 11. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (25); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (26) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA za gensko spremenjene organizme o oceni gensko spremenjene koruze 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 in podkombinacij za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2015-127), Strokovno glasilo EFSA 2021; 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081).

(5)  Mnenje EFSA, str. 11, tabela 4.

(6)  Gl. na primer: Bonny, S. (2016) „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“, Environmental Management, januar 2016; 57(1):31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738; in Benbrook, Charles M. (2012) „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“, Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, št. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(10)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1). Glej uvodno izjavo 26.

(11)  Obrazloženo mnenje o pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, Strokovno glasilo agencije EFSA 2018, 16(5):5263, str. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263.

(12)  Mnenje EFSA, str. 12.

(13)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, št. 38, str. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(14)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), str. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(15)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins, Spremljevalne publikacije EFSA, januar2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551.

(16)  Gl. na primer: Hilbeck, A., Otto, M., Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(17)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“, RAGES 2020, str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19)  Douglas, M. R., Tooker, J. F., 'Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops', Environmental Science and Technology 2015, št. 49, 8, str. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(20)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(22)  V skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 Komisija „lahko“ nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(23)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005, odstavek 102.

(26)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/66

---

P9_TA(2021)0336

Gensko spremenjena koruza Bt 11 (SYN-BTØ11-1)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

(2022/C 99/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073424/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D073424/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 11(3) ter 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 11(3) ter 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. novembra 2020 in objavila 13. januarja 2021 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. novembra 2020 in objavila 13. januarja 2021 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Syngenta Crop Protection NV/SA 24. septembra 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Komisiji predložila vlogo za obnovitev odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena koruza) ali so iz nje sestavljeni ter se ne uporabljajo za živila in krmo, razen za gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Syngenta Crop Protection NV/SA 24. septembra 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Komisiji predložila vlogo za obnovitev odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena koruza) ali so iz nje sestavljeni ter se ne uporabljajo za živila in krmo, razen za gojenje;

| B. | ker je agencija EFSA 25. novembra 2020 o tej obnovitvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 13. januarja 2021; ker je agencija EFSA 28. januarja 2009 o tej obnovitvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 17. februarja 2009 (5); |
| --- | --- |

B.

ker je agencija EFSA 25. novembra 2020 o tej obnovitvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 13. januarja 2021; ker je agencija EFSA 28. januarja 2009 o tej obnovitvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 17. februarja 2009 (5);

| C. | ker gensko spremenjena koruza povzroča odpornost na herbicide, ki vsebujejo glufosinat, ter proizvaja insekticidni protein, tj. toksin Bt, Cry1Ab, ki je strupen za nekatere škodljivce iz reda Lepidoptera (6); |
| --- | --- |

C.

ker gensko spremenjena koruza povzroča odpornost na herbicide, ki vsebujejo glufosinat, ter proizvaja insekticidni protein, tj. toksin Bt, Cry1Ab, ki je strupen za nekatere škodljivce iz reda Lepidoptera (6);

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

| D. | ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (7); ker je zato treba pričakovati, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

D.

ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (7); ker je zato treba pričakovati, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku;

| E. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in torej izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (9); |
| --- | --- |

E.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in torej izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (9);

| F. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe; |
| --- | --- |

F.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe;

| G. | ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala; |
| --- | --- |

G.

ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA tega ni obravnavala;

Odprta vprašanja v zvezi s toksini Bt

| H. | ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni na ta način, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt; saj lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo njihovo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (10); |
| --- | --- |

H.

ker se toksikološki testi pri odobritvah gensko spremenjenih organizmov izvedejo z izoliranimi toksini Bt; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni na ta način, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt; saj lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo njihovo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (10);

| I. | ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki ne upoštevajo, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt; |
| --- | --- |

I.

ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ti učinki ne upoštevajo, čeprav so relevantni za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker ni mogoče trditi, da večja toksičnost zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt ni tvegana za ljudi in živali, ki uživajo živila in krmo, ki vsebujejo toksine Bt;

| J. | ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (11), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

J.

ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (11), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| K. | ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (12); |
| --- | --- |

K.

ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; ker je to sporno, saj je znano, da ostanki škropljenja z glufosinatom motijo črevesno floro, kar lahko na primer poveča imunski odziv v kombinaciji s toksini Bt (12);

Kmetijske rastline z genom Bt: učinki na neciljne organizme in povečana odpornost

| L. | ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost v času škropljenja in v omejenem času po škropljenju, uporaba gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; |
| --- | --- |

L.

ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost v času škropljenja in v omejenem času po škropljenju, uporaba gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt;

| M. | ker domneve, da imajo toksini Bt en sam ciljni način delovanja, ni več mogoče šteti za pravilnega in ker ni mogoče izključiti učinkov na neciljne organizme (13), saj se poroča, da je vse večje število neciljnih organizmov prizadetih na več načinov; ker je v nedavnem pregledu navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (14); ker je lahko vrsta neciljnih organizmov v Uniji zaradi uvoza rastlin z genom Bt prek razlitja, njihovih odpadkov in gnoja izpostavljena toksinom Bt; ker učinki na neciljne organizme v oceni tveganja niso bili ocenjeni; |
| --- | --- |

M.

ker domneve, da imajo toksini Bt en sam ciljni način delovanja, ni več mogoče šteti za pravilnega in ker ni mogoče izključiti učinkov na neciljne organizme (13), saj se poroča, da je vse večje število neciljnih organizmov prizadetih na več načinov; ker je v nedavnem pregledu navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (14); ker je lahko vrsta neciljnih organizmov v Uniji zaradi uvoza rastlin z genom Bt prek razlitja, njihovih odpadkov in gnoja izpostavljena toksinom Bt; ker učinki na neciljne organizme v oceni tveganja niso bili ocenjeni;

| N. | ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev proti toksinom Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe okoljsko manj varnih pesticidov ali povečanja odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker namerava agencija Združenih držav Amerike za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih postopoma opustiti številne križance koruze Bt in nekatere sorte bombaža Bt, saj so žuželke vse bolj odporne proti njim (15); |
| --- | --- |

N.

ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev proti toksinom Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe okoljsko manj varnih pesticidov ali povečanja odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker namerava agencija Združenih držav Amerike za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih postopoma opustiti številne križance koruze Bt in nekatere sorte bombaža Bt, saj so žuželke vse bolj odporne proti njim (15);

| O. | ker se trditve, da naj bi uporaba rastlin z genom Bt vodila k zmanjšanju uporabe insekticidov, ne ujemajo s študijo, opravljeno v Združenih državah Amerike (16), v kateri je bilo ugotovljeno, da več analiz vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni upoštevalo tretiranja semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov, povezanih z rastlinami z genom Bt, morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); |
| --- | --- |

O.

ker se trditve, da naj bi uporaba rastlin z genom Bt vodila k zmanjšanju uporabe insekticidov, ne ujemajo s študijo, opravljeno v Združenih državah Amerike (16), v kateri je bilo ugotovljeno, da več analiz vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni upoštevalo tretiranja semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov, povezanih z rastlinami z genom Bt, morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah);

| P. | ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti;

Pripombe pristojnih organov držav članic

| Q. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili številne pripombe (17); ker te pripombe vključujejo kritike v zvezi z iskanjem literature, ki ga je opravil vlagatelj, da so poročila o spremljanju gensko spremenjene koruze za obdobje odobritve zelo pomanjkljiva in da bi podatki o vrednostih ostankov glufosinata, vključno z ustreznimi metaboliti, v rastlinskem materialu iz terenskih študij podprli oceno varnosti hrane, krme in okolja; ker je en pristojni organ zahteval oceno vpliva gensko spremenjenega kmetijskega pridelka na biotsko raznovrstnost v državah proizvajalkah in izvoznicah, vključno s tem, kako uvoz tega kmetijskega pridelka vpliva na izbiro pridelkov v Uniji, in izpostavil etično vprašanje, ali bi bilo treba za uvoz v Unijo odobriti proizvod, katerega gojenje bo povzročilo izpostavljenost izvajalcev dejavnosti glufosinatu, ki je strupen za razmnoževanje in ni več odobren v Uniji; |
| --- | --- |

Q.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili številne pripombe (17); ker te pripombe vključujejo kritike v zvezi z iskanjem literature, ki ga je opravil vlagatelj, da so poročila o spremljanju gensko spremenjene koruze za obdobje odobritve zelo pomanjkljiva in da bi podatki o vrednostih ostankov glufosinata, vključno z ustreznimi metaboliti, v rastlinskem materialu iz terenskih študij podprli oceno varnosti hrane, krme in okolja; ker je en pristojni organ zahteval oceno vpliva gensko spremenjenega kmetijskega pridelka na biotsko raznovrstnost v državah proizvajalkah in izvoznicah, vključno s tem, kako uvoz tega kmetijskega pridelka vpliva na izbiro pridelkov v Uniji, in izpostavil etično vprašanje, ali bi bilo treba za uvoz v Unijo odobriti proizvod, katerega gojenje bo povzročilo izpostavljenost izvajalcev dejavnosti glufosinatu, ki je strupen za razmnoževanje in ni več odobren v Uniji;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| R. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

R.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| S. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (18); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (19); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene koruze povečala povpraševanje po tej koruzi, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida; |
| --- | --- |

S.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (18); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (19); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene koruze povečala povpraševanje po tej koruzi, tretirani s herbicidom, ki je strupen za razmnoževanje in ni več dovoljen za uporabo v Uniji, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev temu herbicidu v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida;

Nedemokratičen postopek odločanja

| T. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

T.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 17. maja 2021, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| U. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

U.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| V. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

V.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 18-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| W. | ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

W.

ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| X. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (20); |
| --- | --- |

X.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (20);

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, namreč da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (21) omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (22); je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament vedno znova temu nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; poziva jo tudi, naj sporoči, kako in v kakšnem časovnem okviru bo ta postopek potekal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, odpornih proti aktivni snovi herbicida, katerega uporaba v Uniji ni dovoljena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva agencijo EFSA, naj razišče precejšnje razlike med naravnimi toksini Bt in tistimi, ki se tvorijo pod vplivom sintetičnih transgenov v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, ter naj razširi oceno tveganja, da bo popolnoma upoštevala vse interakcije in kombinatorne učinke med toksini Bt, gensko spremenjenimi rastlinami in njihovimi sestavnimi deli, ostanki škropljenja s komplementarnimi herbicidi, okoljem ter posledicami za zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva agencijo EFSA, naj ne sprejema več študij toksičnosti, pri katerih so bile uporabljene izolirane beljakovine, saj se te po sestavi in bioloških učinkih najverjetneje razlikujejo od tistih, ki jih rastlina proizvede sama, zahteva pa naj tudi, da se vsi testi izvedejo s tkivom gensko spremenjene rastline; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja živil in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

10.

| 11. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (23); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (24) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme o oceni obnovitve odobritve gensko spremenjene koruze Bt11 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GSO) RX-016), EFSA Journal 2021; 19(1):6347, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2021.6347.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081).

(5)  Mnenje odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme glede vloge EFSA-GMO-RX-Bt11, ki se nanaša na obnovitev odobritve obstoječih proizvodov družbe Syngenta, proizvedenih iz gensko spremenjene koruze Bt11, odporne na insekte, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, EFSA Journal 2009; 7(2):977, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/977.

(6)  EFSA 2009 mnenje, str. 2.

(7)  Glej npr. Bonny, S. Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Učinek gensko spremenjenih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(8)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (Povečanje insekticidnega delovanja bakterije Bacillus thuringiensis z inhibitorji serinskih proteaz), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(11)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), str. 630 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins (Pregled literature v podporo oceni sposobnosti povečanja imunskega odziva /imunogenosti proteinov), EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551.

(13)  Glej na primer Hilbeck, A., Otto, M., Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment (Specifičnost in kombinirani učinki toksinov Cry bakterije Bacillus thuringiensis v oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(14)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design (Insekticidne rastline Bt – pristop agencije EFSA k oceni tveganja za gensko spremenjene rastline Bt je v zasnovi neuspešen), RAGES 2020, str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/ RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(15)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(16)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops (Široka uporaba tretiranih semen je povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, str. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(17)  Pripombe držav članic o gensko spremenjeni koruzi so dostopne v registru vprašanj agencije EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?.

(18)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(19)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic, vendar ji tega ni treba storiti.

(21)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005, odstavek 102.

(24)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/73

---

P9_TA(2021)0337

Zaščita finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (2020/2246(INI))

(2022/C 99/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. septembra 2020 z naslovom Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo za leto 2019 (COM(2020)0363) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 in SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. septembra 2020 z naslovom Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo za leto 2019 (COM(2020)0363) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 in SWD(2020)0160),

| — | ob upoštevanju poročila urada OLAF za leto 2019 in poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila urada OLAF za leto 2019 in poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2019,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2019 z odgovori institucij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2019 z odgovori institucij (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2) (uredba o uradu OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2) (uredba o uradu OLAF),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam OLAF (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam OLAF (3),

| — | ob upoštevanju Sodbe Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 26. junija 2019 v zadevi T-617/17, Vialto Consulting Kft. proti Evropski komisiji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sodbe Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 26. junija 2019 v zadevi T-617/17, Vialto Consulting Kft. proti Evropski komisiji (4),

| — | ob upoštevanju Sodbe Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 6. junija 2019, John Dalli proti Evropski komisiji (zadeva T-399/17) (5) in Sodbe Sodišča (prvi senat) z dne 25. februarja 2021, John Dalli proti Evropski komisiji (zadeva C-615/19 P), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sodbe Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 6. junija 2019, John Dalli proti Evropski komisiji (zadeva T-399/17) (5) in Sodbe Sodišča (prvi senat) z dne 25. februarja 2021, John Dalli proti Evropski komisiji (zadeva C-615/19 P),

| — | ob upoštevanju Sodbe Splošnega sodišča z dne 13. maja 2020 v zadevi T-290/18, Agmin Italy SpA proti Evropski komisiji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sodbe Splošnega sodišča z dne 13. maja 2020 v zadevi T-290/18, Agmin Italy SpA proti Evropski komisiji (6),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (7),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 01/2019 Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2019 z naslovom Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 01/2019 Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2019 z naslovom Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z dne 16. maja 2019 z naslovom Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z dne 16. maja 2019 z naslovom Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje,

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča z dne 9. oktobra 2018 z naslovom „Na kratko o reviziji EU za leto 2017, predstavitev letnih poročil Evropskega računskega sodišča za leto 2017“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča z dne 9. oktobra 2018 z naslovom „Na kratko o reviziji EU za leto 2017, predstavitev letnih poročil Evropskega računskega sodišča za leto 2017“,

| — | ob upoštevanju strokovnega poročila z dne 10. septembra 2020 z naslovom „Študija in poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28: končno poročilo za leto 2020“, ki ga je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strokovnega poročila z dne 10. septembra 2020 z naslovom „Študija in poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28: končno poročilo za leto 2020“, ki ga je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (8) (direktiva o zaščiti finančnih interesov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (8) (direktiva o zaščiti finančnih interesov),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (9),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2020 o pregledu Evropske unije na podlagi mehanizma za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2020 o pregledu Evropske unije na podlagi mehanizma za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji (COM(2020)0793),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (11),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2019 z naslovom Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2019 z naslovom Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU (COM(2019)0196),

| — | ob upoštevanju nadaljevanja izvajanja programa Herkul III, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nadaljevanja izvajanja programa Herkul III,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0209/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0209/2021),

| A. | ker so države članice in Komisija de jure skupaj pristojne in morajo tesno sodelovati, da bi zaščitile finančne interese Unije ter se borile proti goljufijam in korupciji; ker so organi držav članic de facto upravljali približno 74 % odhodkov EU in zbrali tradicionalna lastna sredstva Unije za proračun EU za leto 2019; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice in Komisija de jure skupaj pristojne in morajo tesno sodelovati, da bi zaščitile finančne interese Unije ter se borile proti goljufijam in korupciji; ker so organi držav članic de facto upravljali približno 74 % odhodkov EU in zbrali tradicionalna lastna sredstva Unije za proračun EU za leto 2019;

| B. | ker bi Komisija morala izpolnjevati svoje obveznosti v skupnem upravljanju na področju nadzora in revizije, vendar lahko spremlja le približno 10 % vseh odhodkov; |
| --- | --- |

B.

ker bi Komisija morala izpolnjevati svoje obveznosti v skupnem upravljanju na področju nadzora in revizije, vendar lahko spremlja le približno 10 % vseh odhodkov;

| C. | ker člen 310(6) PDEU določa, da „Unija in države članice v skladu s členom 325 preprečujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije“; ker je v členu 325(2) PDEU določeno, da države članice za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, sprejmejo enake ukrepe, kot jih sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom; ker člen 325(3) PDEU določa, da države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami, in da v ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi; ker se je treba v skladu s členom 325(4) PDEU posvetovati z Evropskim računskim sodiščem o vseh ukrepih, ki jih namerava zakonodajalec sprejeti na področju preprečevanja goljufij, ki škodijo finančnim interesom EU, in boja proti njim; |
| --- | --- |

C.

ker člen 310(6) PDEU določa, da „Unija in države članice v skladu s členom 325 preprečujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije“; ker je v členu 325(2) PDEU določeno, da države članice za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, sprejmejo enake ukrepe, kot jih sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom; ker člen 325(3) PDEU določa, da države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami, in da v ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi; ker se je treba v skladu s členom 325(4) PDEU posvetovati z Evropskim računskim sodiščem o vseh ukrepih, ki jih namerava zakonodajalec sprejeti na področju preprečevanja goljufij, ki škodijo finančnim interesom EU, in boja proti njim;

| D. | ker je korupcija v členu 83 PDEU opredeljena kot posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami; |
| --- | --- |

D.

ker je korupcija v členu 83 PDEU opredeljena kot posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami;

| E. | ker je treba ustrezno obravnavati razlike v pravnih in upravnih sistemih držav članic, da bi vzpostavili enotnejše upravne sisteme in sisteme poročanja v EU ter učinkovito preprečevali nepravilnosti in se borili proti goljufijam in korupciji ter dosegli konkretnejše in zadovoljivejše rezultate; |
| --- | --- |

E.

ker je treba ustrezno obravnavati razlike v pravnih in upravnih sistemih držav članic, da bi vzpostavili enotnejše upravne sisteme in sisteme poročanja v EU ter učinkovito preprečevali nepravilnosti in se borili proti goljufijam in korupciji ter dosegli konkretnejše in zadovoljivejše rezultate;

| F. | ker je DDV za državne proračune pomemben vir prihodkov in ker so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2019 znašala 11,97 % skupnih proračunskih prihodkov EU; |
| --- | --- |

F.

ker je DDV za državne proračune pomemben vir prihodkov in ker so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2019 znašala 11,97 % skupnih proračunskih prihodkov EU;

| G. | ker sistematični, institucionalizirani primeri korupcije na visoki ravni in namerna prizadevanja za oslabitev nadzora in ravnovesja ter neodvisnosti institucij, odgovornih za spremljanje in nadzor financ v nekaterih državah članicah, resno škodijo finančnim interesom Unije in ogrožajo demokracijo, temeljne pravice in pravno državo; opozarja na škodljive posledice korupcije za zaupanje državljanov EU v institucije; |
| --- | --- |

G.

ker sistematični, institucionalizirani primeri korupcije na visoki ravni in namerna prizadevanja za oslabitev nadzora in ravnovesja ter neodvisnosti institucij, odgovornih za spremljanje in nadzor financ v nekaterih državah članicah, resno škodijo finančnim interesom Unije in ogrožajo demokracijo, temeljne pravice in pravno državo; opozarja na škodljive posledice korupcije za zaupanje državljanov EU v institucije;

| H. | ker je po podatkih Evropskega računskega sodišča vpogled Komisije v obseg, naravo in vzroke goljufij nezadosten, prav tako pa se v sistem za upravljanje nepravilnosti ne prijavijo vsi primeri morebitnih goljufij; |
| --- | --- |

H.

ker je po podatkih Evropskega računskega sodišča vpogled Komisije v obseg, naravo in vzroke goljufij nezadosten, prav tako pa se v sistem za upravljanje nepravilnosti ne prijavijo vsi primeri morebitnih goljufij;

| I. | ker korupcija v različnem obsegu zadeva vse države članice in ni le breme za gospodarstvo EU, temveč ogroža tudi demokracijo in pravno državo po vsej Evropi; |
| --- | --- |

I.

ker korupcija v različnem obsegu zadeva vse države članice in ni le breme za gospodarstvo EU, temveč ogroža tudi demokracijo in pravno državo po vsej Evropi;

Splošno

| 1. | pozdravlja 31. letno poročilo Komisije o zaščiti finančnih interesov EU in boju proti goljufijam, v katerem so poudarjeni dosežki iz leta 2019 v zvezi z utrditvijo nacionalnega okvira za boj proti goljufijam in nepravilnostim na ravni EU, zlasti dejstvo, da je 18 držav članic do konca leta v nacionalno zakonodajo preneslo ukrepe iz direktive o zaščiti finančnih interesov, preostale 4 države članice pa so to storile do junija 2020; poziva vse preostale države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe in v najkrajšem možnem času zagotovijo popoln in pravilen prenos direktive; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja postopek prenosa v vseh državah članicah in uporabi svoje posebne pravice za sprožitev postopkov za ugotavljanje kršitev, če države članice ne spoštujejo postopka prenosa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da je morala Komisija 3. decembra 2020 Irski in Romuniji poslati obrazloženi mnenji, ker direktive o zaščiti finančnih interesov nista prenesli v nacionalno zakonodajo; ugotavlja, da je Romunija direktivo o zaščiti finančnih interesov prenesla v nacionalno zakonodajo 15. decembra 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je spoštovanje pravne države predpogoj za dobro finančno upravljanje, tudi učinkovito ter smotrno dodeljevanje in upravljanje sredstev EU in boj proti korupciji ter slabemu upravljanju; s tem v zvezi odločno pozdravlja sprejetje Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija nemudoma začela svoje delo v zvezi z jasno metodologijo in analizo morebitnih primerov; priznava, da je Komisija večkrat jasno izjavila, da bo izpolnila svojo vlogo varuhinje Pogodb in brez nepotrebnega odlašanja uporabljala Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 od datuma, ko je začela veljati, tako da med potrebnim pripravljalnim delom v prvi polovici leta 2021 noben primer ne bo izgubljen; opozarja, da se Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 uporablja za vse obveznosti in plačila od 1. januarja 2021, hkrati pa zagotavlja zaščitne ukrepe za končne upravičence in prejemnike; |
| --- | --- |

4.

Ugotovljene goljufije in nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufijo

| 5. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 skupaj sporočenih 11 726 primerov goljufije in nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufijo (2 % manj primerov kot leta 2018), njihova vrednost pa je znašala približno 1,6 milijarde EUR, kar je 34 % manj kot leta 2018; v zvezi s tem ugotavlja, da se podatki o številu primerov in ustrezna vrednost za posamezno leto stalno ocenjujejo in posodabljajo, zato bi bilo treba upoštevati dolgoročni vidik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je število odkritih nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, pokazatelj obsega in zmogljivosti organov držav članic in EU za odkrivanje morebitnih goljufij, ne pa tudi neposreden pokazatelj stopnje goljufij v škodo proračuna EU ali posamezne države članice; ugotavlja, da ni jasno, koliko nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, se vsako leto prijavi, zaradi česar je zelo težko oceniti učinkovitost dejavnosti boja proti goljufijam; opozarja, da je Evropsko računsko sodišče leta 2019 objavilo posebni poročili, v katerih je poudarilo pomanjkljivosti Komisije glede vpogleda v obseg, naravo in vzroke goljufij ter opredelilo pomanjkljivosti v njenem strateškem pristopu do upravljanja tveganj za goljufijo in pozvalo k bolj proaktivnim ukrepom za obravnavo teh vprašanj; zato poziva Komisijo, naj razvije metodologijo za izboljšanje zanesljivosti in natančnejše ocene obsega goljufij v EU; ugotavlja, da odkrivanje in sporočanje nepravilnosti pomeni, da so bili sprejeti korektivni ukrepi za zaščito finančnih interesov Unije in da se je začel kazenski postopek, kadar je bilo ustrezno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so se število sporočenih nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije (939 primerov – 8 % vseh nepravilnosti), in z njimi povezani finančni zneski (približno 461,4 milijona EUR – 28 % vseh finančnih zneskov, na katere so vplivale nepravilnosti) v primerjavi z letom 2018 občutno zmanjšal; ugotavlja, da je bilo v letu 2019 število sporočenih nepravilnosti, pri katerih je šlo za goljufije, 40 % manjše kot leta 2015 in 25 % nižje od petletnega povprečja za obdobje 2015– 2019; ugotavlja, da je bilo v letu 2019 v zvezi z odhodki prijavljenih 514 nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije, in sicer v višini 0,3 % plačil za leto 2019, v zvezi s prihodki pa je bilo prijavljenih 425 nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije, v višini 0,3 % bruto zneska tradicionalnih lastnih sredstev, zbranih za leto 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z dejstvom, da je število nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufije, v letu 2019 (10 787 primerov) ostalo na podobni ravni kot leta 2018, s tem povezani finančni zneski pa so se zmanjšali za 8 % na približno 1,2 milijarde EUR; ugotavlja, da je bilo v letu 2019 v zvezi z odhodki prijavljenih 6 550 nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufije, in sicer v višini 0,5 % plačil za leto 2019, v zvezi s prihodki pa je bilo prijavljenih 4 237 nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufije, v višini 1,5 % bruto zneska tradicionalnih lastnih sredstev, zbranih za leto 2019; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da sprememba v številu ugotovljenih nepravilnosti, pri katerih gre za goljufijo, in nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufijo, predstavlja trenutni pregled, ki ga je treba razumeti upoštevajoč druge pomembne dejavnike; poudarja, da ugotovljeno zmanjšanje skupnega števila primerov nepravilnosti, pri katerih gre za goljufijo, in nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufijo, lahko pomeni pozitivno spremembo– splošno zmanjšanje goljufij, ali negativno spremembo – zmanjšanje stopnje odkrivanja goljufij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so bila odkritja posebnih primerov nepravilnosti, pri katerih so bile ugotovljene goljufije, zgoščena v nekaj državah članicah, kar kaže, da bi lahko bili uporabljeni različni pristopi k uporabi kazenskega prava za zaščito proračuna EU; poudarja in obžaluje, da številne države članice nimajo posebnih zakonov za boj proti organiziranemu kriminalu mafijske narave, saj se njihovo sodelovanje v čezmejnih dejavnostih in sektorjih, ki vplivajo na finančne interese EU, stalno povečuje; poziva Komisijo, naj obravnava te razlike med državami članicami in razmisli o novih usklajevalnih ukrepih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da pomanjkljivosti v veljavnosti in primerljivosti podatkov in tehnologij poročanja z različno stopnjo digitalizacije še naprej resno ogrožajo kakovost in zanesljivost informacij na voljo Komisiji v sistemu upravljanja nepravilnosti in sistemu OWNRES; obžaluje, da je odkrivanje zlorabe, goljufij in poneverbe sredstev EU večinoma omejeno na naključna odkritja Komisije in Računskega sodišča med njunimi revizijami na podlagi vzorcev ali na preiskave urada OLAF; izraža zaskrbljenost zaradi večkratnih ugotovitev Računskega sodišča, da je delo nacionalnih organov preveč nagnjeno k napakam in zato nezanesljivo; poudarja, da te pomanjkljivosti vplivajo na kakovost podatkov, ki jih države članice sporočajo Komisiji o številu odkritih goljufij in drugih nepravilnosti; ugotavlja, da tri države članice niso poročale o nobeni goljufiji v letu 2019 (15); je še posebej zaskrbljen zaradi pomanjkanja ustreznega osebja in usposobljenosti nekaterih nacionalnih organov ter zaradi pomanjkanja notranjih revizij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja večja tveganja pri izvajanju proračuna EU, ki jih je povzročila pandemija covida-19; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta dve državi članici poročali o več kot polovici nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije, in da nekatere države članice redno ne poročajo niti o enem samem primeru goljufije; poziva Komisijo, naj tem primerom nameni posebno pozornost s spremljanjem in ukrepanjem za zagotovitev popolne zaščite proračuna EU ter naj izvaja naključne preglede na kraju samem, zlasti v izrednih kriznih razmerah; se strinja s Komisijo, da je boj proti goljufijam in nepravilnostim v obdobju krize izjemno pomemben (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice in Komisijo, naj tesneje sodelujejo pri izmenjavi informacij, izboljševanju zbiranja podatkov in povečevanju učinkovitosti nadzora; s tem v zvezi poziva države članice, naj objavijo podatke o končnih uporabnikih v enotnem, strojno berljivem formatu in zagotovijo interoperabilnost informacij z orodji Komisije za spremljanje; odločno poziva Komisijo, naj temeljito analizira vzroke in morebitne strukturne težave, zaradi katerih prihaja do trajnih sistemskih slabosti v zanesljivosti dela nekaterih nacionalnih organov, posebno pozornost pa naj nameni vsem morebitnim razlikam med sistemi posameznih držav; poziva Komisijo, naj na nacionalne organe naslovi jasna priporočila za posamezne države; poziva Komisijo, naj vzpostavi strukturiran dialog z nacionalnimi organi in Računskim sodiščem, da bi si stalno prizadevali za krepitev zmogljivosti in izmenjavo primerov najboljše prakse, s tem pa povečali zanesljivost dela nacionalnih revizijskih organov in obveščali Parlament o doseženem napredku; poziva Komisijo, naj ponudi dodatno podporo za izboljšanje sodelovanja v okviru mreže Eurofisc; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znova poziva Komisijo, naj vzpostavi enoten sistem za zbiranje primerljivih podatkov o nepravilnostih in primerih goljufije iz držav članic, da bi standardizirala postopek poročanja ter zagotovila kakovost in primerljivost posredovanih podatkov; |
| --- | --- |

14.

Prihodki – goljufije v zvezi z lastnimi sredstvi

| 15. | ugotavlja, da je bilo leta 2019 kot goljufije v zvezi s prihodki prijavljenih 425 nepravilnosti, kar je 21 % manj od petletnega povprečja 541 nepravilnosti na leto v obdobju 2015–2019; ugotavlja tudi, da je bil ocenjeni in uresničeni znesek tradicionalnih lastnih sredstev (80 milijonov EUR) v letu 2019 za 19 % nižji od petletnega povprečja v znesku 98 milijonov EUR; ugotavlja, da je bil nadzor, ki ga izvajajo službe za boj proti goljufijam, najuspešnejša metoda za odkrivanje primerov goljufij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 odkritih in prijavljenih 4 237 nepravilnosti, pri katerih ni šlo za goljufije, kar je 6 % manj od petletnega povprečja, in da je ocenjeni in uresničeni znesek tradicionalnih lastnih sredstev v letu 2019 znašal 397 milijonov EUR, kar je 3 % manj od petletnega povprečja; prav tako ugotavlja, da so bile nepravilnosti, pri katerih ni šlo za goljufije, odkrite zlasti s kontrolami po sprostitvi blaga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja na resnost situacije v zvezi z goljufijami, pri katerih ni plačan DDV, zlasti tako imenovanimi davčnimi vrtiljaki; poziva vse države članice, naj sodelujejo na vseh področjih dejavnosti Eurofisca, da bi spodbujale izmenjavo informacij, pomembnih za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | na podlagi poročila o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2020 ugotavlja, da se je ta v letu 2018 zmanjšala na 140 milijard EUR, v letu 2019 pa bi lahko padla pod 130 milijard EUR; vendar je zaskrbljen, da bi vrzel pri pobiranju DDV v letu 2020 lahko dosegla 164 milijard EUR, in poziva Komisijo, naj podrobno pojasni, ali je bilo to povečanje kakor koli povezano s pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je globoko zaskrbljen zaradi daljnosežnega učinka goljufij DDV na proračun EU ter nacionalne proračune; meni, da je zelo pomembno okrepiti boj proti največjim goljufijam na področju DDV – goljufijam znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, katerih stroški po ocenah letno znašajo 40-60 milijard EUR; poziva Komisijo, naj oceni prednosti in slabosti različnih možnih rešitev za odpravo goljufij znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, zlasti uvedbo sistema poročanja v realnem času, ki bi temeljil na digitalnih transakcijah in ga bodo razvili raziskovalci (TX++) ali kombinacijo dokončnega sistema DDV z digitalnim poročanjem v realnem času, ki bo temeljil na transakcijah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so države članice v letu 2019 poročale o 16 ukrepih za boj proti goljufijam v zvezi s prihodki, osmih na področju carinskih goljufij, petih pri davčnih goljufijah in treh na področju obeh; ugotavlja, da je Komisija začela proces ocenjevanja leta 2019, da bi določila, kako koristna je Uredba Sveta (ES) št. 515/97 (17) pri preprečevanju carinskih goljufij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je Komisija v letih 2017–2019 na kraju samem opravila inšpekcijske preglede nadzorne strategije na področju carinske vrednosti v vseh državah članicah in ugotovila, da finančni interesi Unije niso bili učinkovito zaščiteni, zaradi česar se je v proračun EU steklo občutno manj tradicionalnih lastnih sredstev; ugotavlja, da je urad OLAF objavil poročila o preiskavah s priporočili šestim državam članicam, ki niso v celoti izvedle potrebnih ukrepov za dosledno preprečevanje goljufij s prenizkim vrednotenjem; poziva Komisijo, naj poroča Parlamentu o državah članicah, ki bi lahko bile dober primer najboljše prakse, in tistih, v katerih so še ostali veliki nerešeni izzivi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so bili sončni paneli, enako kot v letih 2017 in 2018, tudi v letu 2019 blago, pri katerem je bilo v denarnem smislu največ goljufij in nepravilnosti; poziva Komisijo, naj prizna sistemsko naravo teh goljufij in odločno poziva Svet in države članice, naj trdno ukrepajo v zvezi s tem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da se porajajo resni dvomi o točnosti zneskov tradicionalnih lastnih sredstev (carinske dajatve), ki jih je Združeno kraljestvo na podlagi preiskav urada OLAF v zvezi s prenizkim vrednotenjem tekstilnih izdelkov in obutve, ki so se prek Združenega kraljestva uvozili iz Kitajske, nakazalo v proračun Unije, pa tudi na podlagi preiskav Komisije v okviru upravljanja lastnih sredstev; ostro kritizira dejstvo, da Združeno kraljestvo še vedno noče dati na razpolago manjkajočih zneskov tradicionalnih lastnih sredstev iz obdobja 2011–2017 za proračun EU (bruto 2,679 milijarde EUR); pozdravlja, da je Komisija marca 2019 pri Sodišču Evropske unije vložila tožbo zaradi kršitve, povezane z izgubami v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi zaradi prenizkega vrednotenja uvoza; poziva Komisijo, naj poroča o novostih v zvezi s tem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zelo zaskrbljen zaradi količinsko neopredeljivega pridržka, ki ga je generalni direktorat Komisije za proračun (GD BUDG) ohranil za leto 2019, da so se goljufije s prenizkim vrednotenjem delno preselile v druge države članice, kar je imelo učinek na zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev v obsegu, ki še ni bil dokončno količinsko opredeljen; ugotavlja, da je Komisija izvedla inšpekcijske preglede o prenizkem vrednotenju v vseh državah članicah in preverila, kako so države članice organizirane za obravnavanje vprašanj prenizkega vrednotenja, zlasti v zvezi s tekstilom in čevlji iz Kitajske; ugotavlja, da prenizko vrednotenje blaga, uvoženega v EU, ogroža in bo še naprej ogrožalo prihodke ter predstavlja velik izziv, s katerim se bo treba soočiti v prihodnjih letih; ugotavlja, da bo Komisija spremljala morebitne nastale izgube in zanje zahtevala finančno odgovornost od držav članic; je zaskrbljen, ker so po začasnih izračunih izgube tradicionalnih lastnih sredstev v letu 2019 predstavljale 1 % skupnih tradicionalnih lastnih sredstev za to leto; prosi Komisijo, da takoj obvesti Parlament o ugotovitvah in posledicah svojih inšpekcij ter količinskih opredelitvah, ko bodo dokončane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da je kombinacija različnih metod za odkrivanje (kontrole po sprostitvi in prepustitvi blaga, pregledi s strani služb za boj proti goljufijam ipd.) najuspešnejši način za odkrivanje goljufij in da je učinkovitost posamezne metode odvisna od posamezne države članice, učinkovitega usklajevanja njene uprave in sposobnosti njenih ustreznih služb, da komunicirajo med seboj; poziva Komisijo, naj obvesti Svet o državah članicah, ki bi lahko bile dober primer najboljše prakse, in tistih, in tistih, v katerih so še ostali veliki nerešeni izzivi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da se je v zadnjih petih letih letna stopnja izterjave tradicionalnih lastnih sredstev gibala med 52 % in 66 %, stopnja izterjave za primere, sporočene v letu 2019, pa trenutno znaša 57 %; ugotavlja, da lahko do razlik pri izterjavah med državami članicami pride zaradi dejavnikov, kot so vrsta goljufije ali nepravilnosti oziroma vrsta dolžnika; ugotavlja, da je marca 2020 splošna stopnja izterjave za celotno obdobje 1989–2019 znašala 61 %; ponovno poziva Komisijo, naj vsako leto poroča o znesku lastnih sredstev EU, izterjanih na podlagi priporočil urada OLAF, in organu za podelitev razrešnice sporoči zneske, ki jih je treba še izterjati; |
| --- | --- |

26.

Goljufije v zvezi z odhodki

| 27. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 sporočenih 514 nepravilnosti v zvezi z odhodki, pri katerih je šlo za goljufije, s tem povezani znesek pa je znašal 381,4 milijona EUR (0,3 % plačil v letu 2019); |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 sporočenih 6 550 nepravilnosti v zvezi z odhodki, pri katerih je šlo za goljufije, s tem povezani znesek pa je obsegal 0,5 % plačil v letu 2019; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da so bile nepravilnosti v zvezi s skupno kmetijsko politiko zgoščene v nekaj državah članicah, zlasti ko gre za goljufije, kar kaže, da bi lahko bili različni pristopi k uporabi kazenskega prava za zaščito proračuna EU ali prakse poročanja o domnevnih goljufijah pomembni dejavniki, ki prispevajo k razlikam med državami članicami; ugotavlja, da so bili skupni finančni zneski v letu 2019 razmeroma stabilni, pri čemer so se zneski za neposredno podporo povečali, zneski za razvoj podeželja pa zmanjšali; ugotavlja predvsem, da je šlo pri večini odkritih primerov na področju neposredne podpore za uporabo ponarejenih dokumentov ali prošenj za pomoč in da so se na področju razvoja podeželja številni odkriti primeri nanašali na izvajanje; ugotavlja, da je ustvarjanje umetnih pogojev za prejemanje finančne podpore pogosta vrsta goljufije na področju neposredne podpore, kar kaže na modus operandi v primeru goljufij, ki zadeva etiko in integriteto; ugotavlja, da se je število nepravilnosti, pri katerih gre za goljufijo, na področju razvoja podeželja občutno zmanjšalo, saj se je zmanjšalo število odkritih primerov, povezanih s programskim obdobjem 2007–2013, kar je v skladu z življenjskim ciklom pri načrtovanju programov, prav tako pa so se šele začeli dobro odkrivati primeri za programsko obdobje 2014–2020, ugotavlja pa tudi, da je bilo na področju razvoja podeželja še vedno odkritih več goljufij in nepravilnosti kot pri neposredni podpori; ugotavlja pa, da je bila pri tržnih ukrepih zabeležena najvišja stopnja odkritih goljufij, ki je bila v zvezi z nepravilnostmi, pri katerih gre za goljufijo, z 0,87 % več kot štirikrat višja kot pri razvoju podeželja, medtem ko je bila stopnja odkritih nepravilnosti, pri katerih ne gre za goljufijo, skoraj dvakrat tolikšna kot pri razvoju podeželja; na podlagi letnih poročil Računskega sodišča za leto 2017 (18) prav tako ugotavlja, da način izplačila odhodkov vpliva na tveganje napake in da so bile napake omejene predvsem na povračila stroškov, medtem ko je bila stopnja napake za plačila na podlagi pravic pod 2-odstotnim pragom pomembnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | znova poziva k uvedbi najvišjih zneskov za plačila, ki jih lahko fizična oseba prejme iz prvega in drugega stebra skupne kmetijske politike, in tudi za Kohezijski sklad; meni, da je najvišje zneske za fizične osebe veliko težje zaobiti; opominja, da lahko upravičenci umetno razdelijo svoja podjetja ali ustanovijo dodatna podjetja, ki lahko prejmejo najvišji znesek financiranja, da zaobidejo omejitev za pravne osebe; pozdravlja namero, da se v predlogu za skupno kmetijsko politiko vsa podjetja, ki pripadajo isti skupini, obravnavajo kot en sam upravičenec; vendar meni, da so ta prizadevanja nezadostna, saj je zaradi nepreglednih in zelo zapletenih struktur podjetij, ki pogosto vključujejo subjekte v več državah članicah in/ali tretjih državah, zelo težko zagotoviti, da se vsa podjetja, ki pripadajo isti skupini, opredelijo kot taka in se dejansko obravnavajo kot en sam upravičenec, ter ustvarjajo druge priložnosti za izognitev tem omejitvam; poziva Komisijo, naj v svoj predlog za revizijo finančne uredbe (19) vključi predloge za zgornje meje na fizično osebo za skupno kmetijsko politiko in Kohezijski sklad; |
| --- | --- |

30.

| 31. | znova izraža zaskrbljenost, ker subvencije skupne kmetijske politike še naprej spodbujajo prilaščanje zemljišč s strani kriminalnih in oligarhičnih struktur; znova odločno poziva Komisijo, naj uvede pritožbeni mehanizem za kmete ter mala in srednja podjetja, ki se soočajo s prilaščanjem zemljišč, hudimi kršitvami državnih organov, nepravilno ali pristransko obravnavo pri javnem naročanju ali distribuciji subvencij ter pritiski in ustrahovanjem kriminalnih združb, organiziranega kriminala oziroma oligarhičnih struktur, in drugimi hudimi kršitvami temeljnih pravic, da bodo lahko vložili pritožbo neposredno pri Komisiji; pozdravlja, da je bil tak pritožbeni mehanizem že predlagan za novo uredbo o skupni kmetijski politiki; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen z zapletenostjo analize podatkov kohezijske politike in različnimi fazami programskega obdobja 2007–2013; ugotavlja, da so bili sporočeni finančni zneski znatno nižji kot v izjemnem letu 2018, vendar se v povprečju povečujejo za Kohezijski sklad; poudarja, kako pomembno je sodelovanje s pravosodnimi organi, in poudarja, da je treba v programskem obdobju 2014–2020 več pozornosti nameniti nepričakovanemu upadu finančnih zneskov nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, če izvzamemo „izjemne“ primere finančnih zneskov, povezanih z nepravilnostmi, ki pomenijo goljufijo, za vse sklade v letu 2019, predvsem pa za Evropski sklad za regionalni razvoj; poudarja, da morajo Komisija, urad OLAF in Evropsko javno tožilstvo (EJT) nujno v celoti preučiti, ali so različni vzorci poročanja v državah članicah v smislu njihove nagnjenosti k odkrivanju nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo in vključujejo velike finančne zneske, nekako povezani z morebitnimi nasprotji interesov z deležniki v državah članicah ali celo s kriminalno dejavnostjo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je zelo zaskrbljen zaradi medijskih poročil o naložbah v infrastrukturo, ki jih sofinancira EU in katerih namembnost je bila spremenjena po minimalnem obveznem obdobju treh oziroma petih let; obžaluje obtožbe o goljufijah in osebnem bogatenju v zvezi s to spremembo namembnosti; obžaluje, da Komisija ni bila zmožna posredovati dodatnih informacij, da bi razblinila še preostale dvome; pozdravlja namero Komisije, da bo ustrezno ukrepala v zvezi s temi obtožbami, in poziva Komisijo, naj o svojih ugotovitvah poroča Parlamentu; nadalje poziva Komisijo, naj analizira, katere države članice imajo resne težave s spreminjanjem namembnosti infrastrukturnih projektov, ki jih sofinancira EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je zakonsko zahtevana minimalna trajnost od tri do pet let prekratka glede na velike zneske, ki se sofinancirajo, in življenjsko dobo takšnih projektov; obžaluje, da se sozakonodajalca pri reviziji uredbe o skupnih določbah (20) nista odločila za daljšo zahtevano trajnost; ugotavlja, da se nacionalna pravila držav članic glede trajnosti infrastrukturnih naložb in prezgodnjega spreminjanja namembnosti zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj opravi temeljito analizo različnih nacionalnih pravil o trajnosti zahtev za odobritve sofinanciranih naložb in prezgodnjih spremembah namembnosti infrastrukture in opreme, s posebnim poudarkom na tem, ali nacionalna pravila presegajo minimalne zahteve EU; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o svojih ugotovitvah; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja na zahteve po preglednosti za skupno kmetijsko politiko in kohezijsko politiko, ki obvezujejo pristojne organe držav članic, da ohranijo javno dostopen seznam končnih upravičencev; odločno poziva države članice, naj tovrstne podatke objavijo v enotnem, strojno berljivem formatu in zagotovijo interoperabilnost informacij; poziva Komisijo, naj zbere in združi podatke ter objavlja sezname največjih upravičencev iz vsakega sklada v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da so bili med nepravilnostmi, ki pomenijo goljufijo, odkritimi v letu 2019, ukrepi v zvezi z zdravstveno infrastrukturo, na katere so vplivale kršitve pravil o javnem naročanju, pri čemer so bile ugotovljene najpogostejše težave v zvezi z dokazili: 15 držav članic je poročalo o nepravilnostih pri ukrepih, povezanih z zdravstveno infrastrukturo, sedem držav pa je odkrilo tudi goljufije; ugotavlja, da dejstvo, da druge države članice na tem področju niso poročale o nepravilnostih, ne kaže na to, da jih ta tveganja niso prizadela, ter poziva Komisijo, urad OLAF in EJT, naj zagotovijo, da goljufiva dejanja, zlasti tista, povezana z bojem proti pandemiji covida-19, ne bodo ostala nerazrešena; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen zaradi nenehnih poročil Računskega sodišča in Komisije o stalnih pomanjkljivostih pri javnih naročilih v več državah članicah; poziva Komisijo, naj opravi temeljito analizo držav članic z opaznimi pomanjkljivostmi v zvezi z razlogi za to in natančno opredeli, v kolikšni meri so posledica formalnih napak ali sistemskih goljufij in korupcije; meni, da je treba manjše formalne napake obravnavati drugače in da bi se morala Komisija bolj osredotočiti na resnejša vprašanja, kot so namerne manipulacije razpisnih meril za dajanje prednosti vlogam nekaterih ali posameznih ponudnikov, korupcija v zvezi z izbiro ponudnikov, nasprotja interesov in druge zlorabe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je popolna preglednost poročanja o odhodkih bistvena, predvsem glede infrastrukturnih projektov, ki se financirajo neposredno s sredstvi EU ali finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj državljanom EU omogoči popoln dostop do informacij o sofinanciranih projektih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je potrebna popolna preglednost pri obračunavanju prenosov in posojil, predvidenih v mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi popoln dostop do informacij; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za preprečevanje in odkrivanje goljufij, da bo denar EU še naprej dosegal predvidene upravičence ter prinašal učinkovite in merljive koristi za življenje državljanov; |
| --- | --- |

41.

Digitalizacija kot sredstvo za zaščito finančnih interesov EU

| 42. | poudarja, da je večja stopnja digitalizacije, interoperabilnosti in harmonizacije poročanja, spremljanja in revizije v EU nujna in nepogrešljiva, če upoštevamo čezmejno naravo zlorabe, goljufij, poneverb, nasprotij interesov, dvojnega financiranja in drugih sistemskih težav; poleg tega je zaskrbljen zaradi nadzora nad finančnimi instrumenti, ki jih upravljajo posredniki, in zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti pri preverjanju registriranih sedežev upravičencev; ponovno poudarja, da je treba izplačilo neposrednih in posrednih sredstev pogojevati z razkritjem podatkov o dejanskem lastništvu upravičencev in finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obžaluje, da v skladu z veljavnimi pravili pomanjkanje informacij o lastniških strukturah in dejanskih lastnikih podjetij in skupin podjetij znatno prispeva k nepreglednosti sedanjega razdeljevanja sredstev in ovira učinkovitejše odkrivanje nepravilnosti; ponovno poudarja ključni pomen celovitih, zanesljivih in primerljivih podatkov za učinkovit, uspešen in pravočasen nadzor porabe EU ter zaščito denarja evropskih davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno poziva Komisijo, naj v finančni uredbi predlaga pravno podlago za vzpostavitev interoperabilnega digitalnega sistema poročanja in spremljanja, ki bo organom držav članic omogočal pravočasno, enotno in standardizirano poročanje na področju deljenega upravljanja; spodbuja obvezno uporabo obstoječih orodij za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, kot je orodje Arachne, kot enega od elementov načrtovanega sistema poročanja in spremljanja; poudarja, da tovrsten interoperabilni sistema poročanja in spremljanja ne bi omogočal le zgodnejšega in učinkovitejšega odkrivanja zlorab, goljufij, poneverb, nasprotij interesov, dvojnega financiranja in drugih sistemskih težav, ampak bi tudi omogočal celovit pregled nad dejansko razdelitvijo sredstev EU in potencialno nenačrtovanimi koncentracijami v rokah maloštevilnih oligarhov ali celo kriminalnih končnih upravičencev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da ta sistem ne bi smel povzročiti preobremenjenosti nacionalnih organov z birokracijo oziroma zastoja podatkov; poziva Komisijo, naj določi, kateri kazalniki in podatki so resnično ustrezni, potrebni in sorazmerni za namene revizije in nadzora ter doseganje načrtovanih programskih ciljev, ter naj zmanjša število kazalnikov in mejnikov, ki jih je treba vnesti v sistem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da bi moral sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES), vzpostavljen s členom 135 finančne uredbe, zagotoviti učinkovite sankcije za nezanesljive osebe ali subjekte, tako da se izključijo iz postopkov za oddajo naročil in javnih naročil, ki se financirajo iz proračuna EU, ter se jim naložijo denarne kazni; obžaluje, da je v podatkovni zbirki navedenih le zelo malo gospodarskih subjektov (šest maja 2021); poziva Komisijo, naj pregleda merila, da bi zmanjšala njihovo zapletenost in povečala uporabnost sistema EDES v praksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj v svojem predlogu za revizijo finančne uredbe razmisli o razširitvi sistema EDES na sredstva v okviru deljenega upravljanja ter naj pri tem upošteva načeli sorazmernosti in ustreznosti; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo večjo interoperabilnost obstoječih evropskih in nacionalnih podatkovnih zbirk ter orodij za podatkovno rudarjenje; priznava, da evropski nadzornik za varstvo podatkov ne pričakuje splošnih težav v zvezi z varstvom podatkov pri vzpostavljanju takšne interoperabilnosti, v kolikor obstaja jasna pravna podlaga za to; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja veljavna pravila o elektronskem javnem naročanju, ki določajo, da morajo biti ponudbe objavljene v zbirki podatkov TED (Tenders Electronic Daily), dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila mora biti dostopna elektronsko s hiperpovezavami iz obvestil TED, gospodarski subjekti morajo ponudbe oddati elektronsko, javni naročniki pa morajo sprejeti elektronske račune; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da so javna naročila v fazi digitalne preobrazbe; pozdravlja proces ponovnega razmisleka o javnih naročilih ob upoštevanju digitalnih tehnologij; meni, da bi morala ta reforma preseči zgolj prehod na elektronska orodja in bi morala vključevati različne faze pred dodelitvijo in po njej; vztraja, da bi morale te reforme omogočati tudi vključevanje pristopov, ki temeljijo na podatkih, v različne faze postopka javnih naročil; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost okvirnim sporazumom, ki se sklepajo prek postopkov javnih naročil, saj s tem povezane goljufije in korupcija pomenijo večje tveganje za finančne interese Unije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da je zaradi vse večje digitalizacije javnih storitev in okrepljenih pravil o preglednosti na voljo več informacij o javnih financah EU v elektronski obliki; poleg tega ugotavlja, da računalniška zmogljivost in programska oprema, ki sta trenutno na voljo, omogočata obdelavo velike količine zapletenih podatkov v razmeroma kratkem času, kar ustvarja nove možnosti za odkrivanje goljufij z uporabo specializiranih tehnik za analizo podatkov, kot so velepodatki, podatkovno rudarjenje in tehnologije umetne inteligence na področju odprtih podatkov; meni, da je obilica odprtih podatkov priložnost za podporo oblikovanju zanesljivih „sistemov ugleda“, ki lahko pomagajo preprečevati kriminalne dejavnosti; poziva Komisijo, naj izvede sistemsko analizo, da bi preučila, kako se nove tehnologije uporabljajo na področju odkrivanja in preprečevanja goljufij, ocenila njihove omejitve in pripravila predloge za izboljšanje njihove uporabe; |
| --- | --- |

50.

Nova strategija Komisije za boj proti goljufijam

| 51. | pozdravlja, da je Komisija 29. aprila 2019 sprejela novo strategijo za boj proti goljufijam; pozdravlja politiko ničelne tolerance do goljufij; pozdravlja, da je Komisija znova uvedla korporativni nadzor v zvezi z goljufijami, tako da je urad OLAF dobil močnejšo svetovalno in nadzorno vlogo; opozarja, da strategija predvideva zavezujoč akcijski načrt samo za službe Komisije in izvajalske agencije, čeprav imajo večino odgovornosti države članice; poziva k enotnemu pristopu, ki bi moral vključevati tudi države članice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji svoje nove strategije za boj proti goljufijam, da bi v celoti odražala operacionalizacijo EJT in njegovo vlogo v boju proti goljufijam; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je pomembno dati prednost razvoju in vzpostavitvi nacionalnih strategij za boj proti goljufijam v vseh državah članicah, tudi glede na nove izzive, ki jih prinaša kriza zaradi covida-19, ter načrte za okrevanje in odpornost; je zelo zaskrbljen, ker je v skladu z nadaljnjim ukrepanjem za leto 2018 samo 10 držav članic poročalo o sprejetju ali posodobitvi nacionalne strategije za boj proti goljufijam in jo posredovalo uradu OLAF, medtem ko 17 držav članic strategij še vedno ni sprejelo (21), pri čemer so le štiri od njih razmišljale o sprejetju ali pripravi nove strategije (22); poziva države članice, ki tovrstne strategije še niso sprejele, naj to storijo brez nadaljnjih nepotrebnih zamud; poziva Komisijo, naj oceni sprejete nacionalne strategije za boj proti goljufijam, preuči, zakaj države članice zaostajajo pri njihovem sprejetju, in spodbudi preostale države članice k napredku pri sprejemanju; |
| --- | --- |

53.

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

| 54. | pozdravlja, da so se leta 2019 začela pogajanja o reviziji uredbe o uradu OLAF v zvezi s sodelovanjem z EJT in učinkovitostjo preiskav tega urada; pozdravlja, da je revidirana Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 začela veljati januarja 2021, kar znatno krepi vlogo urada OLAF in utira pot nemotenemu sodelovanju z EJT; ugotavlja, da nova pravila vključujejo jasno opredelitev komplementarnih vlog obeh uradov, jasna pravila o načinu poročanja o primerih in izboljšanje načina, na katerega lahko urad OLAF izvaja lastne preiskave; priznava, da je urad OLAF zaradi novega pravnega okvira učinkovitejši, saj poenostavlja pravila za preglede in inšpekcije na kraju samem, uradu OLAF omogoča dostop do informacij o bančnih računih prek nacionalnih pristojnih organov, krepi pravila, ki urejajo delo služb za usklajevanje boja proti goljufijam v državah članicah, in zagotavlja boljša jamstva tistim, ki jih zadevajo preiskave urada OLAF, in sicer z imenovanjem nadzornika; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da so okrepljene pristojnosti urada OLAF, začetek delovanja EJT in usklajevanje dela v celotni strukturi EU za boj proti goljufijam z namenom odkrivanja, preiskovanja in pregona goljufov velik korak naprej pri zaščiti finančnih interesov EU; v zvezi s tem pozdravlja sklenitev delovnih dogovorov med EJT, Eurojustom in Europolom, ki določajo pravila za sodelovanje in način sodelovanja organov EU v boju proti kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Evropske unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponovno poudarja svojo oceno pomembnosti preiskav urada OLAF in njegove vloge pri usklajevanju prizadevanj za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da urad OLAF ni bil ustanovljen le za notranje preiskave, temveč tudi za podpiranje držav članic pri zunanjih preiskavah; poudarja, da bo po ustanovitvi EJT urad OLAF v državah članicah, ki se ne bodo pridružile ETJ, edini urad, odgovoren za zaščito finančnih interesov EU; opozarja, da čeprav načelo subsidiarnosti uradu OLAF preprečuje, da bi začel preiskave tam, kjer so države članice v boljšem položaju za ukrepanje, to ne pomeni, da urad OLAF ne more opravljati analiz ponavljajočih se primerov, trendov in vzorcev ter načinov, na katere je njegova sposobnost odkrivanja teh pojavov privedla do okrepljenega sodelovanja in uspešnih ukrepov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je trdno prepričan, da je treba urad OLAF okrepiti s proračunskimi sredstvi in osebjem, da bo lahko v celoti opravljal svoje naloge preprečevanja in preiskovanja, zlasti v državah članicah, ki ne sodelujejo v EJT; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo urad OLAF ostal vpliven in dobro delujoč partner EJT; poudarja, da bi moralo prihodnje sodelovanje med uradom OLAF in EJT temeljiti na tesnem sodelovanju, učinkoviti izmenjavi informacij in dopolnjevanju, pri tem pa bi se morali izogniti podvajanju in navzkrižju pristojnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno poudarja, da je naloga urada OLAF pomagati pri oblikovanju in razvoju metod za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim; opozarja, da je eden od ključnih elementov mandata urada OLAF spodbujati in usklajevati izmenjavo operativnih izkušenj in najboljših postopkovnih praks pri zaščiti finančnih interesov Unije z državami članicami in med njimi; zato obžaluje, da v poročilu o zaščiti finančnih interesov ni izrecno navedena ocena rezultatov preiskav urada OLAF o odhodkih; poziva urad OLAF, naj na podlagi analize svojih preiskovalnih izkušenj državam članicam in Komisiji zagotovi konkretne smernice in nasvete; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je seznanjen z upravnim dogovorom o izmenjavi informacij in sodelovanju, ki sta ga urad OLAF in Evropsko računsko sodišče podpisala leta 2019, in pozdravlja bolj strukturirano sodelovanje med organoma; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja dogovor med uradom OLAF in sozakonodajalcema, ki je nastal v tesnem sodelovanju s službami Komisije, o vključitvi standardnih določb o zaščiti finančnih interesov Unije v vso zakonodajo o programih porabe za obdobje po letu 2020, harmonizirano po področjih; |
| --- | --- |

61.

Evropsko javno tožilstvo (EJT)

| 62. | pozdravlja, da je bila Laura Codruța Kövesi leta 2019 imenovana za evropsko glavno tožilko in da je EJT začelo delovati 1. junija 2021; obžaluje, da je bilo treba datum, ko naj bi EJT začelo delovati, večkrat preložiti zaradi pomanjkanja finančnih in človeških virov ter velikih zamud pri imenovanju evropskih in delegiranih tožilcev v nekaj državah članicah; poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva in človeške vire EJT, da se bo lahko soočilo z izzivi, ki bodo nastali zaradi porabe izjemno obsežnega sklada za okrevanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, da se je postopek imenovanja delegiranih evropskih tožilcev začel leta 2019 in končal leta 2020, 22 evropskih tožilcev pa je 28. septembra 2020 zapriseglo pred Sodiščem Evropske unije; obžaluje, da ni bilo imenovanj evropskih delegiranih tožilcev, zlasti iz Slovenije, ki je preklicala postopek imenovanja, kot tudi precejšnje zamude v številnih drugih državah članicah; ugotavlja, da je glavna tožilka Kövesi zelo zaskrbljena zaradi „očitnega pomanjkanja lojalnega sodelovanja“ Slovenije zaradi zamud pri zaposlovanju delegiranih tožilcev; poziva Komisijo, naj strogo spremlja države članice, ki še niso imenovale svojih evropskih delegiranih tožilcev ali niso prilagodile svoje nacionalne zakonodaje za operacionalizacijo EJT, po potrebi z ustavitvijo financiranja na podlagi člena 63(2) in (8) finančne uredbe in pravil za posamezni sektor in/ali z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev; poleg tega ugotavlja, da je do konca leta 2019 osemnajst držav članic obvestilo Komisijo, da so direktivo o zaščiti finančnih interesov vključile v nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi spodbudila vse države članice, da se pridružijo EJT, in poziva pet držav članic, ki se še niso pridružile, naj to storijo brez nepotrebnega odlašanja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opozarja, da izbirna komisija za imenovanje evropskih tožilcev v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2018/1696 oceni kandidate in Svetu posreduje prednostno razvrstitev, ki jo slednji upošteva, vendar ta razvrstitev v skladu z izvedbenim sklepom ni zavezujoča; opozarja, da Svet pri kandidatih, ki so jih predlagale Belgija, Bolgarija in Portugalska, ni upošteval prednostnega vrstnega reda izbirne komisije; opozarja, da so Avstrija, Estonija, Luksemburg in Nizozemska 27. julija 2020 objavili izjavo, v kateri je bilo poudarjeno, da je treba preprečiti konkurenco med razvrstitvami nacionalnih izbirnih komisij in razvrstitvijo evropske izbirne komisije, da ne bi oslabili evropskega elementa postopka imenovanja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | z veliko zaskrbljenostjo poudarja, da Malta ni imenovala treh primernih kandidatov za kolegij evropskih tožilcev, zaradi česar je dokončno imenovanje kolegija odloženo; poleg tega je še posebej zaskrbljen zaradi poročil medijev, da je portugalska vlada Svetu posredovala napačne informacije o nazivu in izkušnjah kandidata, ki ga je evropska izbirna komisija uvrstila na drugo mesto in je bil na koncu imenovan za portugalskega evropskega tožilca; je zaskrbljen tudi zaradi dejstva, da je eden od neuspelih belgijskih kandidatov vložil pritožbo zaradi izbirnega postopka pred Sodiščem Evropske unije; obžaluje, da so ta vprašanja zasenčila ustanovitev kolegija evropskih tožilcev, in poziva vpletene države članice, naj Parlamentu zagotovijo vse potrebne informacije in dokumentacijo, da bo lahko v celoti ocenil zakonitost izbirnega postopka; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opominja, da morajo biti evropski in delegirani tožilci neodvisni in da bi imel lahko vsak sum o vmešavanju nacionalne vlade v korist kandidata, ki bi bil v nasprotju s priporočili evropske izbirne komisije, resne in negativne posledice za ugled, integriteto in neodvisnost EJT kot institucije; |
| --- | --- |

66.

Boj proti korupciji

| 67. | pozdravlja sprejetje Direktive (EU) 2019/1937 (direktiva o prijavljanju nepravilnosti), pri tem pa ugotavlja, da jo je treba v nacionalno zakonodajo prenesti do 17. decembra 2021; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja države članice in jim pomaga, da zagotovi popoln, pravilen in pravočasen prenos direktive ter naj začne ocenjevati izvajanje v državah članicah takoj po izteku roka; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, kako pomembni so neodvisni mediji in preiskovalni novinarji, ter ponavlja, da jih je treba zaščititi; poziva Komisijo, naj zagotovi resno pravno varstvo, podobno tistemu, ki je na voljo prijaviteljem nepravilnosti, in pripravi celovite ukrepe za zaščito in financiranje neodvisnega preiskovalnega novinarstva, vključno z mehanizmom za hitro odzivanje za novinarje v nevarnosti in učinkovito zakonodajo za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, kako pomemben je napredek, dosežen pri zakonodajnih in političnih pobudah Komisije za preprečevanje korupcije in boj proti njej, pa tudi pri rednem spremljanju in ocenjevanju pravnega okvira držav članic v skladu s pravkar uvedenim poročilom o stanju pravne države; vendar opozarja, da je novo poročilo o stanju pravne države zelo opisno, čeprav ponovno izraža obžalovanje, da Komisija meni, da ni več treba objaviti posebnega poročila o boju proti korupciji; poziva Komisijo, naj ta poročila dopolni z izdajo priporočil o primerih, v katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev iz poročila o stanju pravne države za leto 2020, v katerem so izpostavljeni pomisleki glede učinkovitosti preiskav, pregona in sojenja v primerih korupcije, vključno s primeri korupcije na visoki ravni v več državah članicah, kot so Bolgarija, Hrvaška, Češka, Madžarska, Malta in Slovaška; vztraja, da je treba korupcijo na visoki ravni sistematično spremljati z doslednimi in odločnimi ukrepi za začetek kazenskih preiskav in preganjati primere korupcije, v katere so vpleteni visoki uradniki ali njihov neposredni krog, kadar se pojavijo resne obtožbe; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da morajo institucije, ki jim je zaupano izvrševanje kazenskega prava, delovati učinkovito in nepristransko ter razpolagati z ustreznim financiranjem, človeškimi viri, tehničnimi zmogljivostmi in specializiranim strokovnim znanjem, da bodo lahko izvajale svoje naloge; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da lahko povezava med korupcijo in goljufijami v EU negativno vpliva na proračun EU; poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi mreže organov za preprečevanje korupcije v Evropski uniji; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja, da ima Unija v Skupini držav proti korupciji (GRECO) vlogo opazovalke, a znova priporoča, naj EU postane članica te skupine; v celoti podpira stockholmsko deklaracijo iz decembra 2019, v kateri so bili evropski nosilci odločanja pozvani, naj okrepijo boj proti korupciji; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ugotavlja, da je ustrezna pravna podlaga za polnopravno članstvo EU v skupini GRECO člen 83 PDEU v povezavi s členom 218 PDEU; ugotavlja, da bi bilo za polnopravno članstvo EU v skupini GRECO potrebno povabilo Odbora ministrov Sveta Evrope in sklenitev sporazuma med Svetom Evrope in EU o ureditvi članstva; ugotavlja, da je veljavni postopek odločanja določen v členu 218 PDEU za sklepanje mednarodnih sporazumov, v skladu s katerim bi moral Svet na priporočilo Komisije slednjo pooblastiti za pogajanja o ureditvi članstva v skupini GRECO s Svetom Evrope in od Parlamenta zahtevati odobritev, nato pa bi lahko Svet sprejel končno odločitev o sklenitvi sporazuma; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ugotavlja, da lahko v primeru polnopravnega članstva EU v skupini GRECO skupina držav spremlja in ocenjuje institucije EU; poudarja, da bi moral ocenjevalni sistem skupine GRECO upoštevati posebno naravo EU kot unije, ki temelji na načelu podeljenih pristojnosti, njenih institucij in posebnih značilnosti prava EU; poudarja, da bi bilo treba pravice in obveznosti EU v skupini GRECO in praktične ureditve za njeno članstvo kot ločenega pravnega subjekta, skupaj z vsemi njenimi državami članicami, vnaprej pojasniti v sporazumu o ureditvi članstva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ugotavlja, da so države članice leta 2019 poročale o osmih ukrepih zakonodajne, organizacijske in upravne narave na področju večje preglednosti, boja proti korupciji in preprečevanja nasprotij interesov pri javnih naročilih; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponovno poziva Komisijo, naj vzpostavi notranji mehanizem za ocenjevanje korupcije za institucije EU; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je zaskrbljen, ker češki generalni državni tožilec kot razlog za svoj nedavni odstop navaja stalni pritisk ministra za pravosodje; poziva Komisijo, naj razišče ranljivost češkega pravosodnega sistema in natančno preuči, ali so bili zaradi pritiska oziroma neupravičenega vmešavanja umaknjeni ali predčasno zaključeni tudi drugi primeri, v katere so vpleteni člani češke vlade; poziva Komisijo, naj izvede tako analizo tudi za vse druge države članice in naj Parlament obvešča o svojih ugotovitvah in zaključkih; |
| --- | --- |

78.

Priporočila

| 79. | znova poziva Komisijo, naj vzpostavi digitalen in interoperabilen enoten sistem za zbiranje primerljivih podatkov o nepravilnostih in primerih goljufije iz držav članic, da bi standardizirala postopek poročanja ter zagotovila kakovost in primerljivost posredovanih podatkov; opozarja, da je pomembno uskladiti opredelitve za pridobivanje primerljivih podatkov po vsej EU; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo, naj poskrbi za popolno preglednost in kakovost podatkov, ki jih države članice sporočajo v okviru sistema za upravljanje nepravilnosti; poziva države članice, naj pravočasno posredujejo popolne podatke; poziva Komisijo in države članice, naj sistem za upravljanje nepravilnosti povežejo s sistemom EDES in orodjem Arachne ter zagotovijo dostop do njega vsem državam članicam in Komisiji; |
| --- | --- |

80.

| 81. | meni, da bi države članice morale tesneje sodelovati pri izmenjavi informacij, da bi tako izboljšale zbiranje podatkov in povečale učinkovitost kontrol; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da ima sistem EDES kot črni seznam EU ogromen potencial za opozarjanje na ljudi in podjetja, ki zlorabljajo sredstva EU; poleg tega je seznanjen s sodbo Splošnega sodišča z dne 13. maja 2020 v zadevi T-290/18 (Agmin Italy SpA proti Evropski komisiji), v kateri je Sodišče Evropske unije potrdilo veljavnost vlog posebne komisije in odredbodajalcev ter ugotovilo, da se je v kontradiktornem postopku, ki ga je vodila posebna komisija, v celoti spoštovala pravica zadevnega subjekta do zaslišanja; poziva Komisijo, naj v svoj predlog za revizijo finančne uredbe vključi razširitev sistema EDES na sredstva v okviru deljenega upravljanja; poziva Komisijo, naj temu sistemu zagotovi potrebne finančne in kadrovske vire, da bo lahko deloval s polnim delovnim časom; |
| --- | --- |

82.

| 83. | obžaluje, da obstaja več kot 290 sistemov spremljanja in poročanja za skupno kmetijsko politiko in Kohezijski sklad, kar onemogoča preverjanje končnih upravičencev do teh sredstev ter učinkovito preprečevanje in preiskovanje goljufij in korupcije; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo usklajen oziroma enoten sistem poročanja s pravočasnimi in točnimi podatki, da bi se to stanje izboljšalo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opozarja na potrebo po odločnejšem in učinkovitejšem odzivanju in usklajevanju na ravni Unije in nacionalni ravni v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, tudi kriminalu mafijske narave, pri čemer se je treba še posebej osredotočiti na nadnacionalne in čezmejne vidike, da bi goljufom onemogočili nenehno prilagajanje na nove tehnologije in scenarije; poudarja, da bi to lahko dosegli z uporabo orodij umetne inteligence, podatkovnega rudarjenja in drugih ustreznih digitaliziranih orodij, pri tem pa je treba spoštovati varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja poseben pomen institucij in organov EU ter nacionalnih institucij in organov za boj proti goljufijam v okviru povečanja sredstev EU prek mehanizma za okrevanje in odpornost; opozarja, kako pomembno je podpirati in krepiti sodelovanje med institucijami EU, EJT, uradom OLAF, agencijami EU, zlasti Europolom in Eurojustom, ter nacionalnimi organi, da bi učinkoviteje odkrivali in odpravljali goljufije in korupcijo, hkrati pa zagotovili, da se vloge ne prekrivajo, in spodbujali izmenjavo informacij; opozarja, da je treba v prihodnjih proračunih zagotoviti večje in ustreznejše vire za EJT, urad OLAF in primerne agencije EU; ponovno poziva EJT, naj finančna sredstva iz proračuna za leto 2021 uporabi za dodatno zaposlovanje osebja, zlasti glede na povečano delovno obremenitev zaradi sprejetja novega dolgoročnega proračuna EU, instrumenta Next Generation EU in drugih stroškovno naravnanih projektov; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, kako pomembna je strukturirana izmenjava informacij med pristojnimi organi za navzkrižno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi preprečili čezmejne goljufije v zvezi s strukturnimi in investicijskimi skladi; znova poziva Komisijo, naj v svoj delovni program vključi zakonodajni predlog za horizontalno uredbo o medsebojni upravni pomoči na področju odhodkov EU; poudarja, da bi morala ta izmenjava informacij potekati v digitalni obliki in prek interoperabilnih ali skupnih informacijskih sistemov in orodij, da bi omogočili hitrejše in učinkovitejše sodelovanje; |
| --- | --- |

86.

| 87. | obžaluje, da je samo 13 držav članic pri izvajanju analiz tveganja uporabilo orodje Arachne; ponovno poudarja pomen tega orodja ter interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk za namene analize tveganja in odkrivanja goljufij; ponovno poziva Komisijo in zlasti države članice v Svetu, naj se približajo stališču Parlamenta o obvezni uporabi orodja Arachne; poziva države članice, naj poskrbijo, da bo sistem prejel pravočasne in zanesljive podatke; meni, da morajo imeti Komisija, Računsko sodišče, EJT in urad OLAF dostop do teh podatkov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ugotavlja, da je 16 držav članic okrepilo analizo tveganja za odkrivanje goljufij in nepravilnosti z uporabo informacijskih orodij; poziva Komisijo, naj omogoči izmenjavo dobrih praks med temi državami in državami članicami brez izkušenj; |
| --- | --- |

88.

| 89. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v poročilu o zaščiti finančnih interesov ni informacij o analizi primerov nasprotij interesov, čeprav je nova določba, sprejeta leta 2018 v finančni uredbi, izjemno pomembna, splošno znani pa so tudi pomen in posledice tega pojava; poziva Komisijo, naj to vrzel zapolni v naslednjem poročilu o zaščiti finančnih interesov in več pozornosti nameni goljufijam v zvezi z javnimi naročili; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da bi morala Komisija za učinkovit boj proti korupciji in zaščito finančnih interesov EU sprejeti celosten, skladen in sistematičen pristop z oblikovanjem boljših pravil o preglednosti, nezdružljivosti in nasprotjih interesov, mehanizmih notranjega nadzora, nelegitimnem lobiranju in scenarijih pojava vrtljivih vrat, kar bi lahko škodilo odnosom med institucijami in zastopniki interesov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo, naj preuči nove možnosti za izmenjavo in analizo poročila o zaščiti finančnih interesov skupaj z drugimi viri informacij in letnimi poročili, kot je poročilo o stanju pravne države, vključno z okrepljenim dialogom med Europolom, Eurojustom in EJT, da bi pomagali ugotoviti, kakšni so trendi pri nepravilnostih, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnostih, ki ne pomenijo goljufije, odkrili pomanjkljivosti in pridobili koristne izkušnje, na podlagi katerih bi lahko vsi deležniki sprejeli ukrepe za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja dogodke, ki jih je urad OLAF organiziral v letu 2019 in so bili posebej namenjeni podpori državam, ki niso članice EU; odločno spodbuja Komisijo, urad OLAF ter vse druge institucije in organe EU, odgovorne za zaščito finančnih interesov Unije, naj se aktivno posvetujejo in sodelujejo s partnerskimi organi v državah kandidatkah, potencialnih kandidatkah in državah vzhodnega partnerstva, in sicer s spodbujanjem ukrepov za učinkovito obravnavo morebitnih primerov goljufij; poziva Komisijo, naj pripravi posebne in redne mehanizme za učinkovito preprečevanje goljufij s sredstvi EU v teh državah in boj proti njim; |
| --- | --- |

92.

| 93. | obžaluje, da mora Parlament večkrat obravnavati več priporočil, ne da bi od Komisije prejel kakršen koli jasen odgovor; z obžalovanjem ugotavlja, da Komisija na podlagi nekaterih ugotovitev in priporočil ni sprejela oprijemljivih ukrepov ali ukrepov; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi jasno razlago, kadar se odloči, da ne bo upoštevala enega od njegovih priporočil; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  UL C 377, 9.11.2020, str. 13.

(2)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(3)  UL L 437, 28.12.2020, str. 49.

(4)  UL C 295, 2.9.2019, str. 24.

(5)  UL C 255, 29.7.2019, str. 31.

(6)  UL C 215, 29.6.2020, str. 29.

(7)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(8)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(9)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(10)  UL L 274, 28.10.2019, str. 1.

(11)  UL C 252, 18.7.2018, str. 56.

(12)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(13)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(14)  UL L 172, 17.5.2021, str. 110.

(15)  Ciper, Luksemburg in Malta.

(16)  Poročilo o zaščiti finančnih interesov, poglavje 10.2, str. 31.

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

(18)  Evropsko računsko sodišče, „Na kratko o reviziji EU za leto 2017, predstavitev letnih poročil Evropskega računskega sodišča za leto 2017“, str. 11.

(19)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(20)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(21)  Belgija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Hrvaška, Ciper, Luksemburg, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Finska in Švedska.

(22)  Belgija, Španija, Nizozemska in Romunija.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/88

---

P9_TA(2021)0338

Vpliv vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (2019/2158(INI))

(2022/C 99/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 iz sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 iz sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“ (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju priporočil Komisije iz maja 2020 o pozitivnih medsebojnih vplivih med vetrnimi elektrarnami na morju in ribištvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Komisije iz maja 2020 o pozitivnih medsebojnih vplivih med vetrnimi elektrarnami na morju in ribištvom,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o modrem gospodarstvu za leto 2020 z dne 11. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o modrem gospodarstvu za leto 2020 z dne 11. junija 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (COM(2020)0562),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“ (COM(2020)0741),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o morski strategiji) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o morski strategiji) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva za pomorsko prostorsko načrtovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva za pomorsko prostorsko načrtovanje),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (3),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (4),

| — | ob upoštevanju kartiranja človekovih dejavnosti in gostote plovil za leto 2019, ki ga je opravila mreža EMODnet, in kartiranja razvoja pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju za leto 2018, ki ga je opravil sistem OSPAR za upravljanje podatkov in informacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kartiranja človekovih dejavnosti in gostote plovil za leto 2019, ki ga je opravila mreža EMODnet, in kartiranja razvoja pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju za leto 2018, ki ga je opravil sistem OSPAR za upravljanje podatkov in informacij,

| — | ob upoštevanju mnenja svetovalnega sveta za Severno morje (NSAC) z dne 28. decembra 2020 o razvoju medsebojnih vplivov med vetrnimi elektrarnami na morju in ribištvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja svetovalnega sveta za Severno morje (NSAC) z dne 28. decembra 2020 o razvoju medsebojnih vplivov med vetrnimi elektrarnami na morju in ribištvom,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi z dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi z dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (5),

| — | ob upoštevanju študije o vplivu uporabe vetra na morju in drugih obnovljivih morskih virov energije na evropsko ribištvo, ki jo je 12. novembra 2020 naročil Odbor za ribištvo (PECH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o vplivu uporabe vetra na morju in drugih obnovljivih morskih virov energije na evropsko ribištvo, ki jo je 12. novembra 2020 naročil Odbor za ribištvo (PECH),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0184/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0184/2021),

| A. | ker je cilj EU postati podnebno nevtralna najkasneje do leta 2050, v skladu s cilji zelenega dogovora; ker je Komisija predlagala cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030, Parlament pa je pozval k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 60 % do leta 2030; ker je med možnostmi, ki si jih lahko izberejo države članice za doseganje tega cilja, tudi pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bi moralo igrati ključno vlogo pri doseganju teh ciljev, in sicer prek celovitega pristopa, ki upošteva tri stebre trajnostnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj EU postati podnebno nevtralna najkasneje do leta 2050, v skladu s cilji zelenega dogovora; ker je Komisija predlagala cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030, Parlament pa je pozval k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 60 % do leta 2030; ker je med možnostmi, ki si jih lahko izberejo države članice za doseganje tega cilja, tudi pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bi moralo igrati ključno vlogo pri doseganju teh ciljev, in sicer prek celovitega pristopa, ki upošteva tri stebre trajnostnosti;

| B. | ker je EU v skladu s Pogodbama odgovorna za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe in ker so države članice odgovorne za določanje strukture svoje oskrbe z energijo in izbiro virov energije, ob spoštovanju ciljev EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

B.

ker je EU v skladu s Pogodbama odgovorna za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe in ker so države članice odgovorne za določanje strukture svoje oskrbe z energijo in izbiro virov energije, ob spoštovanju ciljev EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050;

| C. | ker bo po ocenah Komisije leta 2050 30 % povpraševanja po električni energiji v EU pokrito z vetrno energijo na morju, kar ustreza povečanju s sedanjih 12 GW zmogljivosti pridobivanja vetrne energije na morju v EU-27 na ciljnih 300 GW leta 2050; ker bo po ocenah Komisije povpraševanje do leta 2050 doseglo 40 GW zmogljivosti za oceansko energijo; |
| --- | --- |

C.

ker bo po ocenah Komisije leta 2050 30 % povpraševanja po električni energiji v EU pokrito z vetrno energijo na morju, kar ustreza povečanju s sedanjih 12 GW zmogljivosti pridobivanja vetrne energije na morju v EU-27 na ciljnih 300 GW leta 2050; ker bo po ocenah Komisije povpraševanje do leta 2050 doseglo 40 GW zmogljivosti za oceansko energijo;

| D. | ker mora evropska energetska politika v skladu s členom 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotoviti delovanje energetskega trga in zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbujati energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo, razvijanje obnovljivih virov energije in medsebojno povezovanje energetskih omrežij; ker opredelitev mešanice energijskih virov držav članic ostaja v nacionalni pristojnosti, zato so mešanice energijskih virov zelo raznolike; |
| --- | --- |

D.

ker mora evropska energetska politika v skladu s členom 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotoviti delovanje energetskega trga in zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbujati energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo, razvijanje obnovljivih virov energije in medsebojno povezovanje energetskih omrežij; ker opredelitev mešanice energijskih virov držav članic ostaja v nacionalni pristojnosti, zato so mešanice energijskih virov zelo raznolike;

| E. | ker severna morja (Severno morje, Baltsko morje in severovzhodni Atlantski ocean) tvorijo več kot 85 % vseh zmogljivosti za pridobivanje vetrne energije na morju v vodah EU-27; |
| --- | --- |

E.

ker severna morja (Severno morje, Baltsko morje in severovzhodni Atlantski ocean) tvorijo več kot 85 % vseh zmogljivosti za pridobivanje vetrne energije na morju v vodah EU-27;

| F. | ker se geografske značilnosti držav članic in evropskih morskih bazenov po EU zelo razlikujejo; ker se razvoj vetrnih elektrarn na morju in drugih sistemov obnovljivih virov energije trenutno osredotoča na Severno morje in Baltsko morje, kjer so razmere ugodnejše; ker se bo tudi v prihodnje možnost ali zaželenost gradnje oziroma povečanja velikosti ali zmogljivosti obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju v vsakem morskem bazenu in državi članici prav tako zelo razlikovala; |
| --- | --- |

F.

ker se geografske značilnosti držav članic in evropskih morskih bazenov po EU zelo razlikujejo; ker se razvoj vetrnih elektrarn na morju in drugih sistemov obnovljivih virov energije trenutno osredotoča na Severno morje in Baltsko morje, kjer so razmere ugodnejše; ker se bo tudi v prihodnje možnost ali zaželenost gradnje oziroma povečanja velikosti ali zmogljivosti obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju v vsakem morskem bazenu in državi članici prav tako zelo razlikovala;

| G. | ker je bilo s sporazumom o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom dogovorjeno, da bodo ribiška plovila EU še naprej imela vzajemen dostop do voda Združenega kraljestva in bodo torej še naprej delila evropski morski prostor, na katerem je trenutno 110 vetrnih elektrarn na morju z več kot 5 000 vetrnimi turbinami; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo s sporazumom o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom dogovorjeno, da bodo ribiška plovila EU še naprej imela vzajemen dostop do voda Združenega kraljestva in bodo torej še naprej delila evropski morski prostor, na katerem je trenutno 110 vetrnih elektrarn na morju z več kot 5 000 vetrnimi turbinami;

| H. | ker je lahko dobava vetrne energije zaradi spreminjajočih se vremenskih razmer neredna in nestabilna; |
| --- | --- |

H.

ker je lahko dobava vetrne energije zaradi spreminjajočih se vremenskih razmer neredna in nestabilna;

| I. | ker so možnosti za shranjevanje vetrne energije še vedno zelo omejene; |
| --- | --- |

I.

ker so možnosti za shranjevanje vetrne energije še vedno zelo omejene;

| J. | ker imajo drugi obnovljivi morski viri energije, kot so tehnologije za zajemanje energije valovanja, energije plimovanja in toplotne energije morij, plavajoči fotonapetostni obrati in uporaba alg za proizvodnjo biogoriv, pomembno vlogo v strategiji Komisije za energijo iz obnovljivih morskih virov, čeprav trenutno še ne obratuje noben večji obrat; ker lahko prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti in krepitvi vodilne vloge Evrope ter ustvarjajo nova delovna mesta; ker je treba nadaljevati z raziskavami in inovacijami, saj bi lahko bili drugi obnovljivi viri energije na morju obetavni in primernejši za nekatera območja ter bi manj vplivali na ribolovne dejavnosti, staleže rib in morsko okolje; |
| --- | --- |

J.

ker imajo drugi obnovljivi morski viri energije, kot so tehnologije za zajemanje energije valovanja, energije plimovanja in toplotne energije morij, plavajoči fotonapetostni obrati in uporaba alg za proizvodnjo biogoriv, pomembno vlogo v strategiji Komisije za energijo iz obnovljivih morskih virov, čeprav trenutno še ne obratuje noben večji obrat; ker lahko prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti in krepitvi vodilne vloge Evrope ter ustvarjajo nova delovna mesta; ker je treba nadaljevati z raziskavami in inovacijami, saj bi lahko bili drugi obnovljivi viri energije na morju obetavni in primernejši za nekatera območja ter bi manj vplivali na ribolovne dejavnosti, staleže rib in morsko okolje;

| K. | ker imajo morske vetrne turbine povprečni življenjski cikel 25 do 30 let; ker je bilo doslej zelo malo turbin razgrajenih in je recikliranje še vedno zelo zapleteno, pri tem, da se reciklira 85–90 % razgrajene vetrne turbine; ker je ob koncu projekta potrebna dolgoročna vizija, ki bo temeljila na krožnem gospodarstvu in pristopu življenjskega cikla, da bi ocenili učinke na druge dejavnosti, kot je ribolov, ter na lokalne skupnosti in ekosisteme; ker lahko okoljsko primerna zasnova z uporabo posebnih materialov in zasnovo infrastrukture spodbudi razvoj lokalne biotske raznovrstnosti; ker je treba metode recikliranja ali vzdrževanje infrastrukture, kot so umetni grebeni, oceniti v zgodnji fazi zasnove projekta; |
| --- | --- |

K.

ker imajo morske vetrne turbine povprečni življenjski cikel 25 do 30 let; ker je bilo doslej zelo malo turbin razgrajenih in je recikliranje še vedno zelo zapleteno, pri tem, da se reciklira 85–90 % razgrajene vetrne turbine; ker je ob koncu projekta potrebna dolgoročna vizija, ki bo temeljila na krožnem gospodarstvu in pristopu življenjskega cikla, da bi ocenili učinke na druge dejavnosti, kot je ribolov, ter na lokalne skupnosti in ekosisteme; ker lahko okoljsko primerna zasnova z uporabo posebnih materialov in zasnovo infrastrukture spodbudi razvoj lokalne biotske raznovrstnosti; ker je treba metode recikliranja ali vzdrževanje infrastrukture, kot so umetni grebeni, oceniti v zgodnji fazi zasnove projekta;

| L. | ker bi bil stroškovno in prostorsko najučinkovitejši način za dosego cilja glede zmogljivosti na morju do leta 2050 ta, da bi različni sektorji obenem uporabljali isti pomorski prostor, ob upoštevanju pristopa posrednih koristi, v skladu s katerim ima vsaka dejavnost koristi od druge, saj je lahko sobivanje dejavnosti pozitivno z vidika okolja in družbeno-gospodarskih koristi; |
| --- | --- |

L.

ker bi bil stroškovno in prostorsko najučinkovitejši način za dosego cilja glede zmogljivosti na morju do leta 2050 ta, da bi različni sektorji obenem uporabljali isti pomorski prostor, ob upoštevanju pristopa posrednih koristi, v skladu s katerim ima vsaka dejavnost koristi od druge, saj je lahko sobivanje dejavnosti pozitivno z vidika okolja in družbeno-gospodarskih koristi;

| M. | ker se pojavlja vse večja konkurenca med različnimi rabami pomorskega prostora, zaradi česar se pogosto spregleda zgodovinska uporaba očitne zgodovinske, kulturne, družbene in gospodarske vrednosti, kot je ribolov; |
| --- | --- |

M.

ker se pojavlja vse večja konkurenca med različnimi rabami pomorskega prostora, zaradi česar se pogosto spregleda zgodovinska uporaba očitne zgodovinske, kulturne, družbene in gospodarske vrednosti, kot je ribolov;

| N. | ker je z direktivo o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje določeno, da morajo države članice upoštevati medsebojne vplive dejavnosti in načinov uporabe, kot so akvakultura, ribolov ter obrati in infrastruktura za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, pa tudi podmorskih kablov, spodbujati soobstoj ustreznih dejavnosti in uporabljati pristop, ki bo temeljil na ekosistemih; |
| --- | --- |

N.

ker je z direktivo o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje določeno, da morajo države članice upoštevati medsebojne vplive dejavnosti in načinov uporabe, kot so akvakultura, ribolov ter obrati in infrastruktura za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, pa tudi podmorskih kablov, spodbujati soobstoj ustreznih dejavnosti in uporabljati pristop, ki bo temeljil na ekosistemih;

| O. | ker bi si morale države članice prizadevati, da bi prek svojih pomorskih prostorskih načrtov prispevale k trajnostnemu razvoju energetskih sektorjev na morju, pomorskega prometa, ribiškega sektorja in sektorja akvakulture ter k ohranjanju, varstvu in izboljševanju okolja, vštevši odpornost na učinke sprememb podnebja; ker bi bilo treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti interesom ribolova in akvakulture in jih ne potisniti na obrobje, ko bodo države članice nadaljevale delo in ko bodo opravljale revizije nacionalnih pomorskih prostorskih načrtov; |
| --- | --- |

O.

ker bi si morale države članice prizadevati, da bi prek svojih pomorskih prostorskih načrtov prispevale k trajnostnemu razvoju energetskih sektorjev na morju, pomorskega prometa, ribiškega sektorja in sektorja akvakulture ter k ohranjanju, varstvu in izboljševanju okolja, vštevši odpornost na učinke sprememb podnebja; ker bi bilo treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti interesom ribolova in akvakulture in jih ne potisniti na obrobje, ko bodo države članice nadaljevale delo in ko bodo opravljale revizije nacionalnih pomorskih prostorskih načrtov;

| P. | ker je v predlogu Komisije za strategijo EU za biotsko raznovrstnost navedeno, da bo EU dajala prednost rešitvam, kot so oceanska energija in vetrna energija na morju, ki omogoča tudi obnovo staleža rib, nedavna študija, ki jo je objavil njen generalni direktorat za notranjo politiko (6), pa razkriva, da potencialne koristi ribištva, ki so posledica obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, niso dobro razumljene in empirični dokazi še niso na voljo; |
| --- | --- |

P.

ker je v predlogu Komisije za strategijo EU za biotsko raznovrstnost navedeno, da bo EU dajala prednost rešitvam, kot so oceanska energija in vetrna energija na morju, ki omogoča tudi obnovo staleža rib, nedavna študija, ki jo je objavil njen generalni direktorat za notranjo politiko (6), pa razkriva, da potencialne koristi ribištva, ki so posledica obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, niso dobro razumljene in empirični dokazi še niso na voljo;

| Q. | ker je Komisija v svojem sporočilu z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje potenciala energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“ javne organe pozvala, naj dolgoročno in v zgodnji fazi načrtujejo uporabo energije iz obnovljivih virov na morju, ocenijo njihovo okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostnost, zagotovijo sobivanje z drugimi dejavnostmi, kot sta ribištvo in akvakultura, ter zagotovijo, da javnost sprejme načrtovane uporabe; |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija v svojem sporočilu z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje potenciala energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“ javne organe pozvala, naj dolgoročno in v zgodnji fazi načrtujejo uporabo energije iz obnovljivih virov na morju, ocenijo njihovo okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostnost, zagotovijo sobivanje z drugimi dejavnostmi, kot sta ribištvo in akvakultura, ter zagotovijo, da javnost sprejme načrtovane uporabe;

| R. | ker ribištvo predstavlja relativno majhen del BDP; ker je ribištvo izjemnega pomena za ribiške skupnosti v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

R.

ker ribištvo predstavlja relativno majhen del BDP; ker je ribištvo izjemnega pomena za ribiške skupnosti v številnih državah članicah;

| S. | ker je približno 80 % vseh ribiških plovil v EU malih plovil, ki so večinoma že več generacij družinska podjetja, dejavna predvsem v priobalnih vodah; |
| --- | --- |

S.

ker je približno 80 % vseh ribiških plovil v EU malih plovil, ki so večinoma že več generacij družinska podjetja, dejavna predvsem v priobalnih vodah;

| T. | ker tekoče in prihodnje kopičenje posegov v okolje za pridobivanje energije iz obnovljivih morskih virov najbolj vpliva na ribolovne dejavnosti, ki lovijo pridnene vrste in rake; |
| --- | --- |

T.

ker tekoče in prihodnje kopičenje posegov v okolje za pridobivanje energije iz obnovljivih morskih virov najbolj vpliva na ribolovne dejavnosti, ki lovijo pridnene vrste in rake;

| U. | ker poudarja, da zajem energije na morju, ki sicer zagotavlja varstvo okolja in trajnostni razvoj ribištva in drugih gospodarskih dejavnosti, zahteva skupno načrtovanje in natančno oceno kumulativnih učinkov, zajemši socialno-ekonomske učinke; |
| --- | --- |

U.

ker poudarja, da zajem energije na morju, ki sicer zagotavlja varstvo okolja in trajnostni razvoj ribištva in drugih gospodarskih dejavnosti, zahteva skupno načrtovanje in natančno oceno kumulativnih učinkov, zajemši socialno-ekonomske učinke;

| V. | ker so potrebne dodatne raziskave o učinkih vetrnih elektrarn na morju in drugih sistemov obnovljivih virov energije na morju na morsko okolje in ribolovne vire; |
| --- | --- |

V.

ker so potrebne dodatne raziskave o učinkih vetrnih elektrarn na morju in drugih sistemov obnovljivih virov energije na morju na morsko okolje in ribolovne vire;

| W. | ker Parlament vztraja, da mora biti cilj Unije za podnebje do leta 2030 60-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu v primerjavi z letom 1990; |
| --- | --- |

W.

ker Parlament vztraja, da mora biti cilj Unije za podnebje do leta 2030 60-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu v primerjavi z letom 1990;

| X. | ker je treba raziskati vire vetrne energije na morju v EU in spodbujati projekte za energijo iz obnovljivih virov na morju na način, ki je združljiv s preostalimi rabami morskega prostora, predvsem z ribolovom, pri tem pa iskati sinergije in varovati biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

X.

ker je treba raziskati vire vetrne energije na morju v EU in spodbujati projekte za energijo iz obnovljivih virov na morju na način, ki je združljiv s preostalimi rabami morskega prostora, predvsem z ribolovom, pri tem pa iskati sinergije in varovati biotsko raznovrstnost;

| Y. | ker sta spremljanje in empirična analiza ribolovnih praks pred izgradnjo vetrnih elektrarn na morju, med njo in po njej pomembni za boljše razumevanje soobstoja; |
| --- | --- |

Y.

ker sta spremljanje in empirična analiza ribolovnih praks pred izgradnjo vetrnih elektrarn na morju, med njo in po njej pomembni za boljše razumevanje soobstoja;

| Z. | ker bi lahko temelji naprav za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju privlačili morske organizme in bi lahko delovali kot umetni grebeni; |
| --- | --- |

Z.

ker bi lahko temelji naprav za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju privlačili morske organizme in bi lahko delovali kot umetni grebeni;

| AA. | ker Mednarodna hidrografska organizacija (IHO) priporoča izogibanje ribolovnim dejavnostim na razdalji najmanj 0,25 morske milje (463 metrov) na obeh straneh podmorskega kabla, da bi čim bolj zmanjšali tveganja; |
| --- | --- |

AA.

ker Mednarodna hidrografska organizacija (IHO) priporoča izogibanje ribolovnim dejavnostim na razdalji najmanj 0,25 morske milje (463 metrov) na obeh straneh podmorskega kabla, da bi čim bolj zmanjšali tveganja;

| 1. | poudarja, da se je treba izogniti morebitnega negativnega dolgoročnega vpliva, ki ga imajo vetrne turbine na morju na določene ekosisteme, ribje staleže in biotsko raznovrstnost, s tem pa na celotno ribištvo; poudarja, da je za njihov razvoj potreben pristop življenjskega cikla, od gradnje do delovanja in razgradnje, zato so potrebne natančne in podrobne študije za oceno učinkov obstoječih vetrnih turbin na morju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi moralo izkoriščanje morske energije ustvarjati priložnosti za druge dejavnosti, in sicer z okoljskim, socialnim in gospodarskim pristopom posrednih koristi, ki bo koristil ribičem ter lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da bo energija iz obnovljivih virov na morju trajnostna le, če ne bo negativno vplivala na okolje ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, zlasti v regijah, ki so odvisne od ribištva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja raziskav o razgradnji vetrnih turbin na morju in učinkih razgradnje na okolje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potrjuje, da je za odločanje o nacionalni mešanici energijskih virov in tehnologijah še vedno pristojna država članica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da sta energija iz obnovljivih virov in energetska učinkovitost ključna za doseganje gospodarstva z neto ničelnimi emisijami; poudarja, da je treba za izpolnitev cilja za energijo iz obnovljivih virov do leta 2030 ustrezno povečati infrastrukturne zmogljivosti in proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomemben potencial obnovljivega vodika, vključno z vetrno in sončno energijo, za doseganje cilja Unije glede podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi se plavajoče vetrne elektrarne lahko razvile v globokih vodah, s čimer bi razširili območje, primerno za razvoj vetrne energije, in hkrati zmanjšali njihovo vidnost z obale; zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo nadgradnjo in trženje trajnostne plavajoče vetrne tehnologije na morju, ki dodatno zmanjšuje vpliv na ribištvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba zmanjšati tveganje, da bi obsežno uvajanje vetrnih elektrarn na morju fizično vplivalo na delovanje morskega bazena, zlasti na morske in zračne tokove, kar bi lahko prispevalo k mešanju stratificiranih vodnih ravni in tako vplivalo na kroženje hranilnih snovi, nastajanje valov, bibavične amplitude in premike morskih usedlin, ter da je treba te učinke natančno opazovati, medtem ko bi infrazvočni hrup, ki nastaja pri vrtenju lopatic, lahko odganjal ribe in morske sesalce stran od vetrnih elektrarn na morju, elektromagnetna polja okoli podvodnih kablov ter podvodni hrup zaradi zabijanja pilotov pa bi lahko imeli hude negativne vplive na rake in življenje v morju; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni nadaljnji razvoj in raziskave o tem, kako se izogniti in ublažiti te negativne učinke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na pomen izvajanja dobre prakse v smislu zmanjševanja motenj in blaženja škode za ekosisteme v fazah načrtovanja, delovanja in razgradnje dejavnosti na morju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je treba namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju vključiti v razvojne strategije in energetsko suverenost vsake države, ki se morajo tudi odzvati nanje, pri tem pa upoštevati cilje evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, kako pomembno je upoštevati morfološke in geografske značilnosti območij, na katerih bodo zgrajene vetrne elektrarne na morju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morale odločitve o vzpostavitvi infrastrukture za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju temeljiti na najboljših znanstvenih ocenah s tem povezanih učinkov in vključiti vse deležnike, ki izkoriščajo območja, na katerih se bo gradilo, zlasti pridružene ribiške skupnosti in njihova združenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da je treba raziskati morebitne učinke, kot so učinki umetnega grebena sistemov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, na morske organizme in ribištvo, ki bi lahko bili omejeni na obratovalno fazo, in preučiti, kako bi se lahko razgradnja izvedla tako, da njene koristi ne bi bile nujno le začasne; poudarja, da je treba pri razgradnji vetrnih elektrarn na morju pustiti območja v stanju, ki dovoljuje ribolovne dejavnosti, če so bile dovoljene pred gradnjo ali med obratovalno fazo, ter varuje in spoštuje okolje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba pri postavitvi vetrnih elektrarn na morju upoštevati značilnosti morskega dna, da ne bi gradili infrastrukture, kjer bi to lahko spremenilo lokalni habitat in ekosistem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaga oceno kombiniranja in združevanja vetrnih elektrarn na morju v zaščitenih morskih območjih glede na jasno opredeljene cilje ohranjanja habitatov in biotske raznovrstnosti, zajemši tudi tiste, ki se nanašajo na ribolovne vire; poudarja, da bi bilo treba v teh zaščitenih morskih območjih ustanoviti upravljalne odbore, da bi dosegli boljši soobstoj dejavnosti, in da je treba pridobiti odobritev ustreznega organa, pristojnega za zaščitena morska območja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi bilo treba vetrne elektrarne na morju, kadar je le mogoče, namestiti na območja, kjer ribolov ni dovoljen, da bi čim bolj zmanjšali negativne vplive na ribiško industrijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navaja, da lahko vetrne elektrarne na morju vplivajo na ribištvo, ker spremenijo prostorsko porazdelitev in številčnost komercialno lovljenih morskih vrst, ter z zaprtjem njihovega območja iz varnostnih razlogov ali z zahtevo po spremembi ribolovne dejavnosti ali metode, na primer z aktivne na pasivno; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja pri vzpostavitvi dialoga in sodelovanja z ribiči v zgodnji fazi procesa; poudarja, da je treba upoštevati lokalne ekosisteme in posebnosti lokalnih skupnosti; poudarja, da je treba ribičem ponuditi ustrezno nadomestilo, če izgradnja vetrnih elektrarn na morju vpliva na njihove dejavnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | jemlje na znanje, da je v sporočilu Komisije o strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030 zapisano, da bo EU bo dajala prednost rešitvam, kot so oceanska energija in vetrna energija na morju, ki omogočajo tudi obnovo staležev rib, in da se razmišlja tudi o kombinaciji vetrnih elektrarn na morju in zavarovanih območij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je okoljski, družbeni in gospodarski vpliv vetrnih elektrarn na morju odvisen od specifičnih lokalnih razmer, ekosistemov in človekovih dejavnosti ter da je sodelovanje deležnikov pri zasnovi, izvajanju in upravljanju vetrnih elektrarn na morju ključnega pomena za reševanje vprašanj skupnega interesa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da bi lahko sektor malega, priobalnega in obrtnega ribolova nosil največjo obremenitev zaradi namestitve teh obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju, glede na to, da te dejavnosti potekajo relativno blizu obale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi premestitev dejavnosti zlasti prizadela mala in priobalna ribiška podjetja, ki morda nimajo zmogljivosti za selitev na nova, bolj oddaljena ribolovna območja, niti za spremembo ribolovnih metod, zlasti če so vetrne elektrarne na morju nameščene v ozemeljskih vodah (12 navtičnih milj od obale); poziva k ustreznemu nadomestilu kot izhodu v skrajni sili; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba omogočiti enostaven dostop do zavarovanja za ribiška plovila, ki delujejo na območjih vetrnih elektrarn na morju ali plujejo skozi ta območja, saj je to trenutno zelo problematično, ker njihove zavarovalne police ne nudijo zadostne ravni odškodnin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da vsaka omejitev dostopa do tradicionalnih ribolovnih območij neposredno vpliva na možnosti preživljanja ribičev z različnih obalnih držav članic EU in na odvisna delovna mesta na kopnem; zato poudarja, da bi bilo treba ponuditi ustrezno nadomestilo kot izhod v skrajni sili, če je to potrebno; nadalje opozarja, da bi omejitve dostopa lahko ogrozile odgovorno in trajnostno zagotavljanje preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj v skladu z določbami o pomorskem prostorskem načrtovanju določijo posebna zgodovinska in tradicionalna ribolovna območja lokalnih ribičev kot območja, kjer proizvodnja energije iz obnovljivih virov na morju ni mogoča; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da analiza prekrivanja proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju in ribištva kaže, da se bodo v prihodnjih letih zelo povečale možnosti prostorskih sporov v določenih evropskih morskih bazenih; v zvezi s tem poudarja potrebo po zgodnjem prostorskem načrtovanju, pri katerem sodelujejo vsi ustrezni deležniki, tako v zvezi z namestitvijo kot tudi z razporeditvijo vetrnih elektrarn na morju; poziva k vzpostavitvi učinkovitega sodelovanja, dialogov in mrež v zgodnji fazi, da bi zmanjšali in preprečili spore; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da trenutno obstaja nekaj primerov sodelovanja (aktivnih ali pasivnih) z ribolovnimi dejavnostmi na območjih z vetrnimi elektrarnami na morju; poudarja, da lahko sodelovalni pristopi skupne zasnove za izgradnjo vetrnih elektrarn na morju, da bi jih združili z drugimi načini uporabe, zmanjšajo morebitni vpliv na ribištvo, okrepijo odnos med različnimi zadevnimi sektorji in omogočijo koristno sodelovanje med njimi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava potencial za akvakulturo in alge ter za pasivni ribolov na območjih z vetrnimi elektrarnami na morju; vendar poudarja, da je potrebnih več raziskav, da bi ocenili njihov ekološki vpliv in gospodarski potencial; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen, ker se ribiči, ne glede na prepovedi in omejitve ribolovnih dejavnosti, zaradi tveganja nenamerne škode, zatikanja mrež in izgube ribolovnega orodja izogibajo ribolovu na območjih vetrnih elektrarn na morju, tudi če je dostop dovoljen, in da strah pred morebitno odgovornostjo ovira soobstoj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so mešanice energijskih virov najbolj oddaljenih regij in otokov zelo odvisne od uvoza fosilnih goriv, kljub lokalnim značilnostim, ki prispevajo k razvoju obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost razvoju energije iz obnovljivih virov na morju na teh ozemljih in mu namenijo posebno financiranje, da bi čim bolj zmanjšali odvisnost od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priznava potencial plavajočih vetrnih naprav na morju, ki odpira možnosti za namestitev teh naprav v območjih globokih voda, kar pomeni večjo oddaljenost od obale, manjšo vidnost in manj možnosti za prostorsko prekrivanje z ribolovnimi območji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da razgradnja vetrnih turbin na morju ne sme trajno vplivati na okolje ali ogrožati ribiških plovil zaradi ostankov infrastrukture pod morskim dnom; poleg tega poudarja, da bi bilo treba nadalje razviti metode recikliranja, da bi zmanjšali vplive na okolje; meni, da je bistveno zagotoviti, da bodo vetrne elektrarne na morju lahko zgrajene le, če se uporabi celostni pristop k procesom življenjskega cikla vetrnih turbin na morju, kar pomeni, da je že od začetka jasno, kako je mogoče vetrne turbine na morju trajnostno načrtovati, zgraditi, uporabljati, razgraditi in reciklirati; meni tudi, da treba strategije razgradnje, v katerih je predvidena alternativna prihodnja uporaba ali odstranitev konstrukcij, vključiti v zasnovo in načrte za postavitev od začetka, prav tako pa je treba upoštevati dolgoročni trajnostni vpliv, da bi upoštevali načela krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k vzpostavitvi mednarodnega standarda, ki opredeljuje način razgradnje turbin in zagotavlja celovit pregled nad pravili in predpisi o razgradnji, upoštevaje načela krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti finančno ureditev za kritje dolgoročnih tveganj, ki izhajajo iz opuščene infrastrukture na morju, ki bi se lahko odstranila, da bi tja lahko spet vrnil ribolov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi bilo treba vsako infrastrukturo pod morskim dnom, ki ostane na kraju samem, ustrezno spremljati; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da nedavne empirične študije ne vsebujejo ocen o gospodarskem, družbeno-gospodarskem in družbeno-kulturnem vplivu pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju na ribištvo; zato spodbuja Komisijo, naj izvede dodatne raziskave poleg preučevanja okoljskih vplivov, da bi ocenila morebitne gospodarske in družbene učinke naložb v pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju na ribištvo in da bi opredelila ustrezne načine za preseganje teh negativnih učinkov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da so potrebni standardizirani programi spremljanja in harmonizacija podatkov o ribolovnem naporu, da bi lahko pripravili kumulativno oceno ekološkega in družbeno-gospodarskega vpliva širitve pridobivanja energije iz obnovljivih morskih virov ter da je treba izboljšati združljivost in primerljivost podatkov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga, naj države članice okrepijo usklajevanje na področju raziskav v zvezi z vetrnimi elektrarnami na morju, da bi olajšali zbiranje in izmenjavo izsledkov raziskav in podatkov ter izmenjavo dobre prakse; opozarja, da je energija iz vetrnih elektrarn na morju ena najnaprednejših tehnologij, vendar pa veliko obetajo tudi drugi sistemi energije iz obnovljivih virov, ki so včasih celo primernejši za določena območja, kjer potekajo ribolovne dejavnosti, kar bi bilo z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika manj škodljivo; poudarja pomen spodbujanja naložb v raziskave in razvoj v zvezi s tem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo čezmejno sodelovanje pri pomorskem prostorskem načrtovanju, tudi skupaj z Združenim kraljestvom, ki je največji proizvajalec vetrne energije na morju v Evropi, da bi našle rešitve za skupne težave, združile elektroenergetske povezave in se učile iz dobre prakse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da je za ustvarjanje razmer, ki bodo obojestransko koristne trajnostnemu ribištvu, sektorju akvakulture in energetskemu sektorju na morju, izjemno pomembno, da ima pomorsko prostorsko načrtovanje osrednjo vlogo, saj vsako pomorsko območje opredeli na podlagi njegovih lastnosti, večji poudarek pa je treba nameniti tudi oceni možnosti za kolokacijo in večnamensko uporabo vetrnih elektrarn na morju, pomembno pa je tudi za doseganje učinkovitega sodelovanja ribištva v postopku odločanja v primerjavi z nejasnimi idejami „posvetovanj“ in „opazovalcev“, izpolnjevanja danih zavez in predhodnega razreševanja sporov glede uporabe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice kot pristojni organ za pomorsko prostorsko načrtovanje, naj pri svojem nadaljnjem delu in prihodnjih revizijah nacionalnih pomorskih prostorskih načrtov upoštevajo, da je treba preprečiti negativni vpliv vetrnih turbin na morju na ribištvo in da jih je treba zato postaviti stran od ribolovnih območij; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pri pomorskem prostorskem načrtovanju spodbuja uporabo na ekosistemih temelječega pristopa, da bi zagotovili na sistemih temelječ okvir za razumevanje in upravljanje pomorskih ekosistemov in njihove interakcije z družbeno-gospodarskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen skupnostnih shem za proizvodnjo energije, ki obalnim skupnostim in zadrugam, zajemši ribiče, omogočajo proizvodnjo lastne električne energije in vložitev dobička nazaj v skupnost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da se lahko vetrne elektrarne na morju gradijo le, če v skladu s cilji modrega gospodarstva in evropskega zelenega dogovora ne bodo imele negativnih okoljskih in ekoloških posledic ter gospodarskih, družbeno-gospodarskih in družbeno-kulturnih učinkov na ribiče in proizvajalce v sektorju akvakulture; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj pri določanju svoje mešanice energetskih virov upoštevajo vpliv proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju na pomorske ekosisteme in ribištvo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj še naprej delajo na razvoju in uporabi drugih oblik proizvodnje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka pričakovanih gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic gradnje novih vetrnih elektrarn na morju na območjih, kjer bodo verjetno ustvarile konflikt z ribiškim sektorjem in trajnostim življenjem v morju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da bo sodelovanje med sektorji, dejavnimi na področju okolja in gospodarstva na morju, tudi gonilo za pravičen prehod; poziva Komisijo, naj oceni pobude, ki spodbujajo lokalna gospodarstva in gospodarske dejavnosti na morju, ter poišče sinergije med sektorji, ki so lahko temelj gospodarskega okrevanja, ki bo kos izzivom prihodnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da že obstajajo primeri soobstoja ribiškega sektorja in sektorja vetrne energije na morju, te izkušnje pa bi bilo treba uporabiti za iskanje in izmenjavo najboljše razpoložljive prakse za celoten življenjski cikel morske infrastrukture; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da bi morali imeti deležniki pravico do sodelovanja in vplivanja na pomorsko prostorsko načrtovanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da bi lahko z zgodnjim, enakopravnim, učinkovitim in stalnim posvetovanjem z deležniki in njihovim sodelovanjem, zlasti z ribiči in proizvajalci iz sektorja akvakulture, oblikovanjem preglednih smernic in plačilom nadomestil zmanjšali možnosti sporov in ustvarili enake konkurenčne pogoje za ribištvo in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva EU, naj v skladu s cilji zelenega dogovora spodbuja in podpira vetrne elektrarne na morju pri svojem zunanjem delovanju, zlasti v tretjih državah, v katerih je dostop do energije še vedno neenakomeren in omejen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije uporabljati previdnostno načelo, kadar je treba sprejeti odločitve, preden je na voljo potrebno znanje ali podatki; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi na ravni EU, tudi zakonodaja, glede na dokaze, ki kažejo, da pomorsko prostorsko načrtovanje držav članic ne zagotavlja pravične vključitve ribičev in drugih deležnikov ter, kjer je to primerno, nadomestila za ribiče; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj pomorski prostorski načrti zagotavljajo pravično vključitev ribištva ter trajnostno nadaljevanje njihovih dejavnosti in pošteno odražajo legitimne interese ribičev, nabiralcev školjk in proizvajalcev v sektorju akvakulture; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(2)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(3)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

(4)  UL C 458, 19.12.2018, str. 9.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0309.

(6)  Študija – „Impact of the use of offshore wind and other marine renewables on European fisheries“ (Učinek uporabe vetrne energije na morju in drugih morskih obnovljivih virov energije na evropsko ribištvo), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 12. novembra 2020.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/96

---

P9_TA(2021)0345

Dialog z državljani in njihova udeležba pri odločanju o zadevah EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o dialogu z državljani in njihovi udeležbi pri odločanju o zadevah EU (2020/2201(INI))

(2022/C 99/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 10(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 11 PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 PEU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (2),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije v obliki predlogov sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije v obliki predlogov sprememb,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0213/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0213/2021),

| A. | ker so bili izidi evropskih volitev leta 2019 pozitiven znak, da se evropski državljani vse bolj zanimajo za dogajanje na ravni EU in menijo, da zakonodaja EU vpliva na njihovo vsakdanje življenje; ker je splošna volilna udeležba leta 2019 znašala 50,6 %, kar je največ po letu 1994 in opazno povečanje glede na leto 2014, ko je bila volilna udeležba 42,6 %; ker se je udeležba v letu 2019 povečala v vseh skupinah prebivalstva, vendar se je najbolj povečala ravno v mlajši generaciji, konkretno pri mlajših od 25 let in v starostni skupini med 25 in 39 let; ker kljub splošnemu povečanju volilne udeležbe še vedno obstajajo velike razlike med posameznimi državami članicami; |
| --- | --- |

A.

ker so bili izidi evropskih volitev leta 2019 pozitiven znak, da se evropski državljani vse bolj zanimajo za dogajanje na ravni EU in menijo, da zakonodaja EU vpliva na njihovo vsakdanje življenje; ker je splošna volilna udeležba leta 2019 znašala 50,6 %, kar je največ po letu 1994 in opazno povečanje glede na leto 2014, ko je bila volilna udeležba 42,6 %; ker se je udeležba v letu 2019 povečala v vseh skupinah prebivalstva, vendar se je najbolj povečala ravno v mlajši generaciji, konkretno pri mlajših od 25 let in v starostni skupini med 25 in 39 let; ker kljub splošnemu povečanju volilne udeležbe še vedno obstajajo velike razlike med posameznimi državami članicami;

| B. | ker je v raziskavi eurobarometra o državljanski udeležbi, opravljeni junija 2020 (3), 55 % vprašanih menilo, da je glasovanje na evropskih volitvah najučinkovitejši način za zagotovitev, da nosilci odločanja na ravni EU slišijo mnenje državljanov; ker je več raziskav eurobarometra pokazalo, da državljani niso zadovoljni z delovanjem demokracije v EU, čeprav je eden od njenih ciljev prav nenehno izboljševanje delovanja demokracije; ker to nezadovoljstvo ni bilo zaznano le na ravni EU, temveč tudi na nacionalni ravni; ker velik delež državljanov EU meni, da njihovo mnenje ni upoštevano, in dojema EU kot oddaljen subjekt; |
| --- | --- |

B.

ker je v raziskavi eurobarometra o državljanski udeležbi, opravljeni junija 2020 (3), 55 % vprašanih menilo, da je glasovanje na evropskih volitvah najučinkovitejši način za zagotovitev, da nosilci odločanja na ravni EU slišijo mnenje državljanov; ker je več raziskav eurobarometra pokazalo, da državljani niso zadovoljni z delovanjem demokracije v EU, čeprav je eden od njenih ciljev prav nenehno izboljševanje delovanja demokracije; ker to nezadovoljstvo ni bilo zaznano le na ravni EU, temveč tudi na nacionalni ravni; ker velik delež državljanov EU meni, da njihovo mnenje ni upoštevano, in dojema EU kot oddaljen subjekt;

| C. | ker so člena 10 in 11 PEU ter členi 20, 21, 24, 227 in 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) podlaga za udeležbo državljanov pri oblikovanju politik in zakonodaje EU; |
| --- | --- |

C.

ker so člena 10 in 11 PEU ter členi 20, 21, 24, 227 in 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) podlaga za udeležbo državljanov pri oblikovanju politik in zakonodaje EU;

| D. | ker ima v skladu s členom 10(3) PEU vsak državljan pravico vključevati se v demokratično življenje Unije, odločitve pa se morajo sprejemati na čim bolj odprt način in v kar najtesnejši povezavi z državljani; |
| --- | --- |

D.

ker ima v skladu s členom 10(3) PEU vsak državljan pravico vključevati se v demokratično življenje Unije, odločitve pa se morajo sprejemati na čim bolj odprt način in v kar najtesnejši povezavi z državljani;

| E. | ker člen 11(1) in (2) PEU od institucij zahteva, da „dajejo državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije“ ter „vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo“; |
| --- | --- |

E.

ker člen 11(1) in (2) PEU od institucij zahteva, da „dajejo državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije“ ter „vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo“;

| F. | ker je v odstavku 19 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4) poudarjeno, da je posvetovanje z javnostjo in deležniki nepogrešljivo za sprejemanje dobro utemeljenih odločitev in kakovostnejšo pripravo zakonodaje; |
| --- | --- |

F.

ker je v odstavku 19 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4) poudarjeno, da je posvetovanje z javnostjo in deležniki nepogrešljivo za sprejemanje dobro utemeljenih odločitev in kakovostnejšo pripravo zakonodaje;

| G. | ker člen 165(2) PDEU določa, da mora EU spodbujati razvoj izmenjave mladih in izmenjave pedagoških in drugih strokovnih delavcev ter spodbujati sodelovanje mladih v demokratičnem življenju v Evropi; |
| --- | --- |

G.

ker člen 165(2) PDEU določa, da mora EU spodbujati razvoj izmenjave mladih in izmenjave pedagoških in drugih strokovnih delavcev ter spodbujati sodelovanje mladih v demokratičnem življenju v Evropi;

| H. | ker lahko državljani EU, če želijo uveljaviti svoje pravice iz Pogodb, vključno z Listino o temeljnih pravicah, le pod določenimi pogoji sprožijo postopek neposredno pred Sodiščem Evropske unije; ker so demokratične volitve v Evropski parlament najpomembnejši instrument od spodaj navzgor, ki je na voljo državljanom v EU, okrepiti pa je treba tudi druge instrumente, ki pomembno dopolnjujejo parlamentarno pot, in sicer evropsko državljansko pobudo, možnost pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic in peticije, naslovljene na Parlament; |
| --- | --- |

H.

ker lahko državljani EU, če želijo uveljaviti svoje pravice iz Pogodb, vključno z Listino o temeljnih pravicah, le pod določenimi pogoji sprožijo postopek neposredno pred Sodiščem Evropske unije; ker so demokratične volitve v Evropski parlament najpomembnejši instrument od spodaj navzgor, ki je na voljo državljanom v EU, okrepiti pa je treba tudi druge instrumente, ki pomembno dopolnjujejo parlamentarno pot, in sicer evropsko državljansko pobudo, možnost pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic in peticije, naslovljene na Parlament;

| I. | ker je bilo doslej izvedenih šest uspešnih evropskih državljanskih pobud – zadnji sta bili pobuda „Zaščita manjšin“ in pobuda „Končajmo dobo kletk“; ker je namen Uredbe (EU) 2019/788 (5) o evropski državljanski pobudi, ki je začela veljati januarja 2020, državljanom zagotoviti enostavnejšo možnost, da od Komisije zahtevajo, naj predlaga zakonodajne akte na področjih v pristojnosti Unije; ker je bila pobuda Zaščita manjšin prva evropska državljanska pobuda, o kateri je Parlament razpravljal na podlagi revidirane uredbe o evropski državljanski pobudi, decembra 2020 pa jo je s 76 % oddanih glasov tudi odločno podprl; ker je kljub temu učinek evropskih državljanskih pobud majhen, deloma zaradi neukrepanja Komisije; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo doslej izvedenih šest uspešnih evropskih državljanskih pobud – zadnji sta bili pobuda „Zaščita manjšin“ in pobuda „Končajmo dobo kletk“; ker je namen Uredbe (EU) 2019/788 (5) o evropski državljanski pobudi, ki je začela veljati januarja 2020, državljanom zagotoviti enostavnejšo možnost, da od Komisije zahtevajo, naj predlaga zakonodajne akte na področjih v pristojnosti Unije; ker je bila pobuda Zaščita manjšin prva evropska državljanska pobuda, o kateri je Parlament razpravljal na podlagi revidirane uredbe o evropski državljanski pobudi, decembra 2020 pa jo je s 76 % oddanih glasov tudi odločno podprl; ker je kljub temu učinek evropskih državljanskih pobud majhen, deloma zaradi neukrepanja Komisije;

| J. | ker priporočila evropskega varuha človekovih pravic niso pravno zavezujoča, vendar je stopnja ukrepanja v skladu z njegovimi ugotovitvami stalno visoka; |
| --- | --- |

J.

ker priporočila evropskega varuha človekovih pravic niso pravno zavezujoča, vendar je stopnja ukrepanja v skladu z njegovimi ugotovitvami stalno visoka;

| K. | ker imajo državljani EU in vse fizične in pravne osebe s prebivališčem oziroma sedežem v eni od držav članic pravico, da v skladu s členoma 24 in 227 PDEU Evropskemu parlamentu predložijo peticijo o temi, ki jih neposredno zadeva in sodi na področje delovanja EU; |
| --- | --- |

K.

ker imajo državljani EU in vse fizične in pravne osebe s prebivališčem oziroma sedežem v eni od držav članic pravico, da v skladu s členoma 24 in 227 PDEU Evropskemu parlamentu predložijo peticijo o temi, ki jih neposredno zadeva in sodi na področje delovanja EU;

| L. | ker spletna javna posvetovanja, ki jih opravlja Komisija, večinoma zadevajo določeno ciljno skupino, niso predstavljena širši javnosti in so včasih premalo obsežna, kar pomeni, da ne dosežejo znatnega deleža prebivalstva; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2019 opravilo celovit pregled politike Komisije o posvetovanju, v katerem je Komisiji priporočilo, naj izboljša način, kako vzdržuje stik z državljani, da bi spodbudila večjo udeležbo; |
| --- | --- |

L.

ker spletna javna posvetovanja, ki jih opravlja Komisija, večinoma zadevajo določeno ciljno skupino, niso predstavljena širši javnosti in so včasih premalo obsežna, kar pomeni, da ne dosežejo znatnega deleža prebivalstva; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2019 opravilo celovit pregled politike Komisije o posvetovanju, v katerem je Komisiji priporočilo, naj izboljša način, kako vzdržuje stik z državljani, da bi spodbudila večjo udeležbo;

| M. | ker Komisija dialoge z državljani vodi na način, da jim posreduje informacije, namesto da bi z njimi razpravljala o njihovi viziji in o tem, kaj bi si želeli spremeniti v EU, in ker ni vzpostavila povratnega mehanizma, prek katerega bi državljane obveščala o rezultatih njihove udeležbe; |
| --- | --- |

M.

ker Komisija dialoge z državljani vodi na način, da jim posreduje informacije, namesto da bi z njimi razpravljala o njihovi viziji in o tem, kaj bi si želeli spremeniti v EU, in ker ni vzpostavila povratnega mehanizma, prek katerega bi državljane obveščala o rezultatih njihove udeležbe;

| N. | ker državljani ob sedanjem načinu delovanja obstoječih instrumentov udeležbe, kot so evropska državljanska pobuda, javna posvetovanja in dialogi z državljani, ne morejo zadostno vplivati na odločanje v EU; ker je glavni razlog za to nezadostno nadaljnje ukrepanje v procesu odločanja na institucionalni ravni; |
| --- | --- |

N.

ker državljani ob sedanjem načinu delovanja obstoječih instrumentov udeležbe, kot so evropska državljanska pobuda, javna posvetovanja in dialogi z državljani, ne morejo zadostno vplivati na odločanje v EU; ker je glavni razlog za to nezadostno nadaljnje ukrepanje v procesu odločanja na institucionalni ravni;

| O. | ker večino oblik udeležbe redko uporabljajo posamezni državljani; ker posamezni državljani večinoma ne poznajo obstoječih instrumentov udeležbe in so zato premalo zastopani v stališčih in podatkih, zbranih z obstoječimi instrumenti; ker državljanska udeležba ne nadomešča organizirane civilne družbe; |
| --- | --- |

O.

ker večino oblik udeležbe redko uporabljajo posamezni državljani; ker posamezni državljani večinoma ne poznajo obstoječih instrumentov udeležbe in so zato premalo zastopani v stališčih in podatkih, zbranih z obstoječimi instrumenti; ker državljanska udeležba ne nadomešča organizirane civilne družbe;

| P. | ker sedanji instrumenti udeležbe ne izkoriščajo polnega potenciala državljanske udeležbe in torej ne prispevajo dovolj h krepitvi demokratične legitimnosti EU ter povečanju občutka odgovornosti državljanov za sooblikovanje EU v skladu s svojimi potrebami in vizijami; |
| --- | --- |

P.

ker sedanji instrumenti udeležbe ne izkoriščajo polnega potenciala državljanske udeležbe in torej ne prispevajo dovolj h krepitvi demokratične legitimnosti EU ter povečanju občutka odgovornosti državljanov za sooblikovanje EU v skladu s svojimi potrebami in vizijami;

| Q. | ker je mogoče demokratično legitimnost EU okrepiti med drugim s preoblikovanjem obstoječih instrumentov udeležbe, pri čemer se posebna pozornost nameni najmanj zastopanim skupinam v družbi, zlasti mladim, ter z nadaljnjim razvojem evropskega javnega prostora; |
| --- | --- |

Q.

ker je mogoče demokratično legitimnost EU okrepiti med drugim s preoblikovanjem obstoječih instrumentov udeležbe, pri čemer se posebna pozornost nameni najmanj zastopanim skupinam v družbi, zlasti mladim, ter z nadaljnjim razvojem evropskega javnega prostora;

| R. | ker je nadvse pomembno, da izboljšamo udeležbo državljanov in preglednost na ravni EU, saj bomo tako približali Unijo državljanom, povečali njihovo zaupanje v institucije EU ter dosegli resnično demokracijo na več ravneh; ker brez preglednosti ni mogoča javna razprava o zakonodajnih aktih; ker nimajo vsi deležniki enakega dostopa do institucij EU ali informacij o njenem delu; ker bi morala Komisija voditi odprt, pregleden in reden dialog z državljani in organizacijami civilne družbe; ker bi morala EU zagotoviti, da lahko civilna družba dejavno sodeluje v javni razpravi in da lahko vpliva na postopke oblikovanja politik in odločanja; |
| --- | --- |

R.

ker je nadvse pomembno, da izboljšamo udeležbo državljanov in preglednost na ravni EU, saj bomo tako približali Unijo državljanom, povečali njihovo zaupanje v institucije EU ter dosegli resnično demokracijo na več ravneh; ker brez preglednosti ni mogoča javna razprava o zakonodajnih aktih; ker nimajo vsi deležniki enakega dostopa do institucij EU ali informacij o njenem delu; ker bi morala Komisija voditi odprt, pregleden in reden dialog z državljani in organizacijami civilne družbe; ker bi morala EU zagotoviti, da lahko civilna družba dejavno sodeluje v javni razpravi in da lahko vpliva na postopke oblikovanja politik in odločanja;

| S. | ker je treba okrepiti evropsko razsežnost državljanske vzgoje ter povečati poznavanje EU med državljani, da bi omogočili državljansko udeležbo; |
| --- | --- |

S.

ker je treba okrepiti evropsko razsežnost državljanske vzgoje ter povečati poznavanje EU med državljani, da bi omogočili državljansko udeležbo;

| T. | ker v državah članicah narašča potreba po evropski državljanski vzgoji; ker je v tem okviru treba priznati delo organizacij civilne družbe na področju državljanske vzgoje in učenja ter spodbuditi celosten pristop k državljanski vzgoji, vključno s formalnim in neformalnih izobraževanjem; |
| --- | --- |

T.

ker v državah članicah narašča potreba po evropski državljanski vzgoji; ker je v tem okviru treba priznati delo organizacij civilne družbe na področju državljanske vzgoje in učenja ter spodbuditi celosten pristop k državljanski vzgoji, vključno s formalnim in neformalnih izobraževanjem;

| U. | ker so obstoječi uspešni projekti o sodelovanju državljanov, kot sta pobudi European HomeParlaments in mladinski dialog EU, pokazali, da želijo biti državljani redno vključeni v postopke odločanja EU; |
| --- | --- |

U.

ker so obstoječi uspešni projekti o sodelovanju državljanov, kot sta pobudi European HomeParlaments in mladinski dialog EU, pokazali, da želijo biti državljani redno vključeni v postopke odločanja EU;

| V. | ker Svet še vedno deluje za zaprtimi vrati, kot je potrdila preiskava evropske varuhinje človekovih pravic OI/2/2017/TE o pomanjkanju preglednosti v Svetu glede dostopa javnosti do njegovih zakonodajnih dokumentov in glede njegovih postopkov odločanja; |
| --- | --- |

V.

ker Svet še vedno deluje za zaprtimi vrati, kot je potrdila preiskava evropske varuhinje človekovih pravic OI/2/2017/TE o pomanjkanju preglednosti v Svetu glede dostopa javnosti do njegovih zakonodajnih dokumentov in glede njegovih postopkov odločanja;

| W. | ker Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj odprto vlado opredeljuje kot kulturo upravljanja, temelječo na inovativnih in trajnostnih javnih politikah in praksah, ki jo vodijo načela preglednosti, odgovornosti in udeležbe in ki spodbuja demokracijo in vključujočo rast“; |
| --- | --- |

W.

ker Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj odprto vlado opredeljuje kot kulturo upravljanja, temelječo na inovativnih in trajnostnih javnih politikah in praksah, ki jo vodijo načela preglednosti, odgovornosti in udeležbe in ki spodbuja demokracijo in vključujočo rast“;

| X. | ker so se posvetovanja z evropskimi državljani o prihodnosti Evrope, ki so jih leta 2018 izvedle države članice, izkazala kot učinkovito orodje za sodelovanje z državljani v zadevah, ki se nanašajo na EU; ker v tem procesu ni bilo konkretnih nadaljnjih ukrepov in kontinuitete, zaradi česar je ta poskus državljanske udeležbe privedel do mešanih rezultatov; |
| --- | --- |

X.

ker so se posvetovanja z evropskimi državljani o prihodnosti Evrope, ki so jih leta 2018 izvedle države članice, izkazala kot učinkovito orodje za sodelovanje z državljani v zadevah, ki se nanašajo na EU; ker v tem procesu ni bilo konkretnih nadaljnjih ukrepov in kontinuitete, zaradi česar je ta poskus državljanske udeležbe privedel do mešanih rezultatov;

| Y. | ker bi morala biti javnost čim bolj udeležena na konferenci o prihodnosti Evrope, ki bi lahko bila dragocena izkušnja sodelovanja z državljani in bi pripomogla k razumevanju, kaj resnično pričakujejo od EU in dela institucij; |
| --- | --- |

Y.

ker bi morala biti javnost čim bolj udeležena na konferenci o prihodnosti Evrope, ki bi lahko bila dragocena izkušnja sodelovanja z državljani in bi pripomogla k razumevanju, kaj resnično pričakujejo od EU in dela institucij;

| 1. | poudarja, da je treba razmisliti o tem, kako bi lahko Unija postala učinkovitejša pri sodelovanju z državljani v skladu s temeljnimi načeli Unije o predstavniški demokraciji; meni, da bi morali imeti državljani večjo vlogo pri odločanju v EU, da bi Unija bolje odražala stališča državljanov ter postala odpornejša, bolj demokratična in učinkovita; v zvezi s tem meni, da sprememba Pogodb ne bi smela biti izključena, čeprav to ne bi smel biti cilj sam po sebi, in da je konferenca o prihodnosti Evrope priložnost za konstruktiven dialog z državljani o teh ključnih vprašanjih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da se vsaka reforma, katere namen je, da bi Unija postala bolj socialna, pravična, povezana, združena, osredotočena, zmogljiva, suverena in odgovorna, okrepi z neposrednim sodelovanjem z državljani prek mehanizmov udeležbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da obstaja temeljno neskladje med vizijo EU, osredotočene na države članice, in vizijo EU, osredotočene na institucije EU, ki ga je mogoče preseči z razvojem pristopa in instrumentov za Evropsko unijo državljanov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da imajo obstoječi instrumenti udeležbe različne pomanjkljivosti, zato bi jih bilo treba izboljšati in razviti nove, da bi bila državljanska udeležba dostopnejša, bolj vključujoča, plodnejša in učinkovitejša; meni, da je treba olajšati udeležbo javnosti v širših političnih razpravah in državljanom omogočiti, da vplivajo na politične rezultate s pomočjo sinergij v obstoječih mehanizmih, ter da je zato nujno sodelovanje državljanov strukturirati na način, ki ustreza pričakovanjem državljanov; meni, da bi moral ta pristop k udeležbi od spodaj navzgor dopolnjevati predstavniško demokracijo v EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen evropske državljanske pobude, ki je edino orodje udeležbe, s katerim je mogoče doseči zakonodajne spremembe na ravni EU; poziva k okrepitvi odziva na to pobudo s sprejetjem parlamentarne resolucije za vsako uspešno evropsko državljansko pobudo; opozarja, da mora Komisija dosledno izpolnjevati svojo pravno obveznost, da navede zadostne razloge, zakaj je oziroma ni ukrepala v zvezi z evropsko državljansko pobudo, in meni, da mora biti ta razlaga celovitejša, tako da bodo imeli državljani natančno predstavo o tem, kaj naj pričakujejo, ko začnejo evropsko državljansko pobudo ali se ji pridružijo; obžaluje, da Komisija uspešnih evropskih državljanskih pobud ne pospremi z zakonodajnimi ukrepi; meni, da bi lahko Parlament v skladu s členom 15 Uredbe (EU) 2019/788, kadar Komisija v predpisanem roku ne objavi svojih namer ali sporoči, da ne namerava ukrepati v zvezi z evropsko državljansko pobudo, ki izpolnjuje postopkovne zahteve in je v skladu s Pogodbama, zlasti temeljnimi vrednotami Unije iz člena 2 PEU, sklenil, da bo evropski državljanski pobudi v skladu s členom 222 svojega Poslovnika sledil z zakonodajnim samoiniciativnim poročilom; poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo predložila zakonodajni predlog, potem ko bo Parlament sprejel takšno samoiniciativno poročilo; pri tem predlaga spremembo sedanjega okvirnega sporazuma o odnosih med Parlamentom in Komisijo; poziva k spremembi uredbe o evropski državljanski pobudi, da se Komisijo spodbudi k predložitvi zakonodajnega predloga, kadar predložena evropska državljanska pobuda izpolnjuje ustrezne zahteve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi morala Komisija na podlagi poročila Evropskega računskega sodišča (6), ki je priznalo učinkovitost javnih posvetovanj Komisije, in glede na zadovoljivo mnenje državljanov izboljšati svoj postopek javnega posvetovanja, da bi spodbudila večjo udeležbo državljanov ter bolje spremljala in ocenjevala njihove prispevke; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi bilo treba okrepiti in posodobiti sedanjo zasnovo in prakso dialogov z državljani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja koristi sodelovanja z državljani in civilno družbo pri razvoju evropskega javnega prostora in dopolnjevanju demokratične legitimnosti EU, ki ji jo zagotavljajo predstavniške institucije in demokratični postopki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da niso vsi deležniki enako politično aktivni ter glasni ali vplivni, zlasti državljani in skupine civilne družbe; zato meni, da je za ohranitev participativne demokracije v EU treba podpreti neorganizirane državljane in jim olajšati dostop do volilnih in drugih možnosti udeležbe po vseh kanalih, najsi bodo povezani z EU ali ne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je zaupanje državljanov v institucije EU bistveno za demokracijo, dobro upravljanje in učinkovito oblikovanje politik; meni, da si morajo institucije EU prizadevati za doseganje kar najvišjih standardov preglednosti, odgovornosti in integritete; poudarja, da je dostop državljanov do dokumentov evropskih institucij temelj participativne demokracije; poziva zlasti Svet, naj poveča preglednost svojega postopka odločanja in dostop do dokumentov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja potencial novih tehnologij, ki lahko zagotovijo nove možnosti za sodelovanje z državljani, zagotovijo učinkovit pristop od spodaj navzgor in izboljšajo zmožnost državljanov, da nadzirajo odgovorno ravnanje institucij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je odprta vlada, ki združuje ukrepe za večjo preglednost in odgovornost ter orodja udeležbe, dober odziv na demokratični primanjkljaj, ki je posledica vtisa o nezadostni udeležbi državljanov EU pri odločanju v EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja predvideno ustanovitev organa za etiko kot neodvisnega organa za krepitev preglednosti v institucijah EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na novi program za državljane, enakost, pravice in vrednote, ki naj bi zagotovil večjo prepoznavnost in vpliv dejavnosti, ki prispevajo k dialogu z državljani in njihovemu sodelovanju v participativnih demokracijah; poudarja, da je treba zagotoviti kontinuiteto in povečati sredstva za sklop, namenjen državljanom, tudi za partnerstva med mesti in dejavnosti spominjanja; pozdravlja uvedbo dejavnosti za nadaljnjo krepitev evropskih vrednot v okviru tega programa, kot je ozaveščanje o skupni evropski zgodovini; poziva k hitri ustanovitvi „skupine za civilni dialog“ znotraj novega programa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je pomembno spodbujati izmenjave med državljani različnih držav na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti prek mrež mest in regij ter z omogočanjem medregionalnega dialoga; poziva Komisijo, naj v ta namen zagotovi zadostna finančna sredstva v sklopu „Udeležba in sodelovanje državljanov“ programa za državljanstvo, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bodo boljše informacije o pomislekih državljanov institucijam EU pomagale, da bodo lahko na te pomisleke bolj pozorne in se nanje bolje odzivale, tako da bodo zagotovile ustrezne kanale za stik z državljani in zbiranje njihovih pomislekov ter v postopku odločanja, ki bo temu sledil, ustrezno ukrepale; poziva k izboljšanju mehanizmov udeležbe, da bi lahko državljanska udeležba pomembno vplivala na odločanje v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba zlasti z mladimi sodelovati v politični razpravi o prihodnosti Evrope ter jih dosledno vključiti v mehanizme udeležbe in redne dialoge z državljani, saj bodo današnje odločitve določale njihovo prihodnost; poudarja, da je treba opredeliti nove načine komuniciranja in interakcije, prilagojene interesom mladih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja posvete, ki jih vodi Komisija in so posebej namenjeni otrokom, in podpira vzpostavitev platforme EU za udeležbo otrok v prihodnosti; pozdravlja vključitev mladih v digitalno platformo in okrogle mize državljanov v okviru konference o prihodnosti Evrope; poziva institucije EU, naj oblikujejo načine za podobno strukturno sodelovanje z otroki in mladimi v prihodnosti z ustreznimi mehanizmi za povratne informacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k resnični udeležbi mladih in mladinskih organizacij pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju prireditev in programov; izraža pohvalo prizadevanjem v okviru mladinskega dialoga EU, da bi mlade in mladinske organizacije vključili v oblikovanje politik in odločanje; poziva institucije EU, naj se zavežejo, da bodo na podlagi izidov tega dialoga sprejele konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba v sodelovanju z izobraževalnimi ustanovami in organizacijami za državljansko vzgojo zagotoviti, da aktivno evropsko državljanstvo postane del učnega načrta po vsej EU; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo za dopolnitev izobraževalnih programov v vseh državah članicah, zlasti s podpiranjem razvoja skupnega učnega načrta o evropski in svetovni državljanski vzgoji, s spodbujanjem boljšega poznavanja obstoječih institucij EU ter zgodovine in kultur držav članic ter s spodbujanjem objektivnega in kritičnega razmišljanja o koristih Evropske unije; predlaga, naj se v učne načrte vključijo moduli o delovanju in zgodovini EU, ter poziva Komisijo, naj predlaga smernice za takšne module; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti na deklaracijo ministrov EU za izobraževanje s 17. marca 2015 o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem, v kateri so zahtevali okrepitev ukrepov na področju izobraževanja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi zaščitili našo pluralistično družbo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj uvede vsakoletne olimpijske igre o delovanju in zgodovini Evropske unije za mlade v srednjih šolah, poklicnem usposabljanju in drugih izobraževalnih strukturah, da bi povečali zanimanje, udeležbo in razpravo o zadevah Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba program Erasmus+ uporabiti tudi za krepitev evropske državljanske vzgoje, zlasti med študenti in mladimi; poudarja, da mora Komisija bolje podpirati programe s področja zadev EU in študijske programe EU, ki obstajajo po vsej Evropi in zunaj nje, in sicer z nadgradnjo uspešnega programa Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bo zagotavljanje sodelovanja mladih bistven del dolgoročnega učinka pobud za dialog z državljani; poudarja, da se je zato treba pri vseh učnih dejavnostih EU osredotočiti na mlade in predlaga, naj se spodbuja uporaba orodij za sodelovanje mladih s posebnim poudarkom na družbenih medijih, mobilnih aplikacijah, mobilnih igrah, kvizih in drugih mladim prijaznih oblikah; kot zglede dobre prakse pozdravlja izobraževalne programe med vrstniki, kot sta Evropski mladinski parlament in strukturirani dialog EU z mladimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen, ki ga imajo akademski krogi, raziskovalci in univerze za izboljšanje ravni znanja in izkušenj državljanov o mehanizmih udeležbe v EU, da bi povečali njihovo udeležbo v postopku odločanja EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so z evropsko razsežnostjo državljanske vzgoje tesno povezani učinkoviti dialogi z državljani in njihova aktivna udeležba; zato poudarja, da je treba okrepiti evropsko razsežnost državljanske vzgoje, da bi državljanom omogočili udeležbo in delovanje kot obveščenih državljanov ter njihov polno udeležbo v civilnem in družbenem življenju tako na evropski ravni kot na ravni držav članic, na podlagi razumevanja političnih, pravnih, družbenih in gospodarskih konceptov in struktur, pa tudi globalnega razvoja in trajnostnosti; poziva Komisijo, naj razvije celovito evropsko strategijo za razširitev državljanskih kompetenc v EU ter podporne ukrepe, ki bodo namenjeni zagotavljanju enakega dostopa do državljanske vzgoje vsem ljudem, ki prebivajo v EU, da bi jim omogočili uveljavljanje njihovih političnih pravic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | predlaga vzpostavitev evropske mreže za državljansko vzgojo kot platforme za izmenjavo dobre prakse in znanja o metodah za krepitev evropske razsežnosti državljanske vzgoje; poudarja, da so potrebni novi modeli in instrumenti državljanske vzgoje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja vlogo, ki jo imajo mediji pri oblikovanju državljanskega mnenja o politiki Evropske unije in sami Evropski uniji; poudarja, da je treba ohraniti neodvisno in raznoliko medijsko okolje po vsej Evropi, vendar meni, da bi si bilo treba bolj prizadevati proti dezinformacijam in napačnemu poročanju o vprašanjih Evropske unije v medijih, zlasti z večjo podporo vseevropskim medijskim projektom, ki temeljijo na dejstvih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pravico državljanov do dostopa do zanesljivih neodvisnih in dejanskih informacij o Evropski uniji, njenih politikah in postopkih odločanja; priznava, da je treba vzpostaviti raznovrsten dostop do nevtralnega, neodvisnega in informativnega skupnega evropskega informacijskega središča, ki bo na voljo v vseh uradnih jezikih EU; se tudi zaveda, kako pomembni so obstoječi evropski mediji; meni, da se je treba konkretno spopasti s širjenjem napačnih informacij in dezinformacij, zlasti v kriznih časih, ko so še toliko bolj potrebne veljavne, zanesljive in pravočasne informacije; poudarja, da je v teh procesih neodvisnost medijev bistvena; poziva, naj se v delovanje spletnih platform uvedejo nadaljnje povratne informacije, preverjanje dejstev in moderiranje v zvezi z napačnimi informacijami in dezinformacijami, ki bodi spoštovali temeljne pravice, zlasti svobodo izražanja; zato meni, da je treba nujno izboljšati izobraževanje novinarjev, da bi spodbudili neodvisno in kritično razmišljanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja cilj akcijskega načrta za evropsko demokracijo, da bi z informiranim odločanjem izboljšali sodelovanje državljanov v demokratičnih sistemih; poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje mladih in državljansko udeležbo ljudi iz prikrajšanih okoljih v okviru programa Erasmus+ in evropske solidarnosti; pozdravlja napovedane ukrepe iz akcijskega načrta za evropsko demokracijo za okrepitev svobode medijev, svobode izražanja in kakovostnega novinarstva; z veseljem pričakuje predloge Komisije o praktičnih in učinkovitih orodjih za boljše zagotavljanje varnosti novinarjev, ki so prepogosto žrtve groženj in neupravičenega ustrahovanja, kar omejuje pravico državljanov do obveščenosti; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni posebnih predlogov za zagotavljanje umetniške svobode in zaščito cenzuriranih in preganjanih umetnikov, ter poziva Komisijo, naj v okviru akcijskega načrta za evropsko demokracijo nadalje razvija to področje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je seznanjen s pravico vseh državljanov EU, da od institucij EU zahtevajo in prejemajo informacije v enem od uradnih jezikov EU; poudarja, da sta resničen dialog ter dejavno in informirano sodelovanje državljanov EU v postopku odločanja o zadevah EU mogoča le, če ni jezikovnih ovir, zato poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za komuniciranje z državljani v vseh uradnih jezikih EU; ugotavlja, da je treba za izboljšanje vključevanja, ozaveščenosti in prepoznavnosti čim bolj izboljšati dostopnost spletnih vsebin; predlaga, naj bodo vsa spletišča EU uporabniku prijazna in na voljo v vseh uradnih jezikih EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da evropske politike in zakonodajo najpogosteje izvajajo lokalne in regionalne uprave, ki lažje dosežejo državljane in imajo osrednjo vlogo pri izobraževanju državljanov o EU, saj gre za ravni upravljanja, ki sta državljanom najbližji; poudarja, da bi lahko bil prvi korak povečanje sredstev, dodeljenih pisarnam evropskih institucij za stike, in razvoj njihove teritorialne mreže po vsej Evropi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja mnenje Odbora regij s 14. oktobra 2020 z naslovom Lokalne in regionalne oblasti v stalnem dialogu z državljani (7); zahteva, da se poleg vseevropskih orodij za državljansko udeležbo vzpostavi mreža upravljanja na več ravneh, ki bi morala služiti kot veriga prenosa med evropskimi institucijami in državljani; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba državljane v celoti vključiti v odločanje EU, da bi povečali legitimnost EU in zaupanje javnosti v delo institucij; zato poudarja pomen stalnih mehanizmov udeležbe za dodatno lajšanje in spodbujanje državljanske udeležbe pri odločanju EU, ki so bolj daljnosežni kot glasovanje in drugi obstoječi načini in instrumenti; podpira dejavnosti ozaveščanja o teh mehanizmih, da bi čim bolj povečali njihov učinek in učinkovitost; poudarja, da so taki mehanizmi potrebni na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter da je potrebno ustrezno horizontalno in vertikalno usklajevanje med institucijami na različnih ravneh; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bi lahko imeli redni participativni postopki z državljani različne namene, kot je vplivanje na letne politične ali zakonodajne prednostne naloge, oblikovanje posebnih predlogov v zvezi s posebnimi vprašanji, razpravljanje o institucionalnih zadevah ali odločanje o porabi nekaterih javnih sredstev; vendar poudarja, da se bo z ustreznimi in preglednimi nadaljnjimi postopki državljanska udeležba sicer izkazala za koristno na nekaterih področjih, da pa morajo državljani jasno razumeti rezultate sodelovanja, pa tudi neločljivo povezane omejitve; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da mehanizmi za državljansko udeležbo zajemajo širok nabor orodij, ki se dopolnjujejo, kot so skupščine državljanov, državljanske pobude, javna posvetovanja, dialogi z državljani, participativno načrtovanje proračuna, referendumi itd.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | želi spomniti, da bi morali mehanizmi za državljansko udeležbo posameznikom omogočiti, da izrazijo svoje zamisli in pomisleke; poudarja, da morajo biti participativni, vključujoči, odprti, namerni, nadnacionalni, pregledni, nestrankarski, odgovorni, učinkoviti, vidni in privlačni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je potreben vključujoč pristop, če naj bi dosegli čim večje število ljudi; poudarja dejstvo, da bi morala izbira udeležencev zagotoviti uravnoteženo zastopanost prebivalstva in bi bilo treba z ustrezno uporabo mehanizmov obveščanja doseči v raznoliko javnost, da bi se v celoti odražala družbena in teritorialna raznolikost; poudarja, da bi morali imeti vsi državljani enak dostop do mehanizmov udeležbe, tudi tisti, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, ali tisti, ki so manj izpostavljeni informacijam EU; poziva, naj se mehanizmi udeležbe razširijo na vse, tudi državljane tretjih držav, ki prebivajo v EU, in državljane EU, ki prebivajo v drugi državi članici ali v državi, ki ni članica EU, katerim bi bilo treba ponuditi alternativne mehanizme, prilagojene njihovim potrebam; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da morajo imeti državljani dostop do mehanizmov udeležbe v vseh uradnih jezikih Unije; opozarja, da so zaradi jezikovnih ovir evropske institucije oddaljene od državljanov, prav te ovire pa preprečujejo razvoj resnično vključujoče evropske demokracije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je pomembno invalidom omogočiti popoln dostop do vseh različnih instrumentov, ki jih EU zagotavlja državljanom, zlasti s sistematičnim tolmačenjem in prevajanjem v znakovni jezik in lahko berljiv jezik; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi morale imeti organizacije civilne družbe, socialni partnerji in drugi deležniki pomembno vlogo pri participativnih instrumentih; meni, da so ustrezne metodologije, ki podpirajo njihovo udeležbo, bistvenega pomena; poudarja, da morata biti, če naj bi bili ti instrumenti uspešni, vključena tudi Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da je treba že od samega začetka obveščati o namenu, pravilih in časovnici participativnega postopka z državljani, da bi bili učinkoviti; poudarja, da je treba pri obveščanju o državljanski udeležbi poudariti praktično vlogo vsakega mehanizma, sicer se bo zaradi neizpolnjenih pričakovanj zmanjšala udeležba in s tem legitimnost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba najti dobro ravnovesje med skupno obliko rednih dialogov z državljani in različnimi nacionalnimi praksami, da bi državljanom zagotovili evropski okvir, ki bo upošteval različne tradicije posvetovanja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da bi morala digitalna tehnologija dopolnjevati instrumente za osebno udeležbo in da bi jo bilo treba uporabljati predvsem za spodbujanje udeležbe med prebivalci, ki težko sodelujejo v tradicionalnih participativnih instrumentih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo dostopna, inovativna in vključujoča orodja za udeležbo in dialog državljanov in bolje izkoristijo digitalno tehnologijo, da bodo lahko vsi državljani (mladi in starejši, invalidi, mobilni državljani EU, prebivalci podeželja ali manj naseljenih območij) dejansko sodelovali pri odločanju v EU, pri čemer naj gradijo na izkušnjah, ki so jih pridobile med pandemijo covida-19, ko se je povečala uporaba digitalnih orodij; poudarja dodano vrednost nebirokratskega in celovitega spletnega mesta, na katerem državljani pridobijo informacije o vseh evropskih participativnih pobudah; poudarja ključno vlogo družbenih medijev, zlasti za otroke; poudarja, da naj bi se s temi inovativnimi orodji podpirala predstavniška demokracija in da bi bilo treba zagotoviti preglednost na vseh ravneh; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva k preverjanju dejstev in moderiranju v boju proti dezinformacijam pri delovanju spletnih platform, ki se uporabljajo za državljansko udeležbo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | želi spomniti, da se morajo institucije EU pred začetkom teh participativnih postopkov zavezati, da bodo na podlagi njihovih rezultatov nadalje ukrepale glede na svoje pristojnosti in zakonodajne postopke, saj je vzrok za razočaranje državljanov često, da ni prišlo do nadaljnjega ukrepanja; poudarja, da bi morali državljani jasno razumeti strukture za državljansko udeležbo in dialog, da bodo pričakovanja uresničljiva, saj drugače obstaja tveganje, da njihove pravice ne bodo spoštovane; poudarja, da bi morala vsak nov participativni instrument spremljati večja kampanja obveščanja s sodelovanjem visoke politične ravni na ravni EU in nacionalni ravni, ki bi bila podobna uspešni predvolilni kampanji za volitve v Evropski parlament leta 2019; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da morajo institucije EU udeležencem v celotnem participativnem postopku dejavno zagotavljati smernice; poudarja, da je treba na koncu tega postopka jasno opredeliti rezultat, da je lahko predmet pravno zavezujočega nadaljnjega odziva; predlaga, da se udeležencem po vsaki taki udeležbi zagotovijo pisne povratne informacije o vsakem predlogu ali priporočilu v jasnem jeziku, v katerih institucije EU pojasnijo, da nameravajo ta predlog ali priporočilo izvesti, ali pa utemeljijo svojo odločitev, zakaj tega ne bodo storile; priznava, da obstajajo težave in izzivi, ki jih je treba premagati, če naj mehanizmi udeležbe več prispevajo k demokratični kakovosti in s tem občutku lastne odgovornosti in evropski identiteti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je treba vzpostaviti ustrezen mehanizem ukrepanja na podlagi dialogov z državljani, da se bo njihov prispevek učinkovito upošteval; predlaga, da bi lahko bil del nadaljnjih ukrepov prenos rezultatov v samoiniciativna poročila in javne predstavitve ter vključevanje državljanov v vse te korake, vključno z najslabše zastopanimi družbenimi skupinami, zlasti mladimi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da morajo postopki državljanske udeležbe dosegati najvišjo možno raven preglednosti; ugotavlja, da preglednost in odprti podatki krepijo zaupanje v javne institucije in s tem v njihovo legitimnost; poudarja, da je za spodbujanje demokratične legitimnosti institucij EU z udeležbo javnosti potrebno boljše razumevanje odločanja EU; poziva k oblikovanju standarda za odprto upravljanje na ravni EU, ki bi lahko služilo kot podlaga za druge ravni upravljanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | predlaga, naj spletno mesto Komisije „Povejte svoje mnenje“ postane vir, kjer so na voljo vse informacije na enem mestu, ki omogoča dostop do vseh participativnih instrumentov na ravni EU; ugotavlja, da je pandemija covida-19 spodbudila uporabo digitalnih medijev in spletnih konferenčnih sistemov, zato meni, da digitalizacija ponuja dodatne priložnosti za udeležbo državljanov; poudarja, da je to pomagalo državljanom, da hitreje, obširneje in bolj vključujoče sodelujejo pri odločanju; meni, da bi morala EU promovirati nove in inovativne načine državljanske udeležbe ter omogočiti uporabo orodij digitalne tehnologije, ki olajšujejo večjezični dialog z državljani; poziva Komisijo, naj sprejme dodatne digitalne možnosti za državljansko udeležbo v vseh uradnih jezikih EU, vključno z navodili, preteklimi primeri in informacijami o ustrezni zakonodaji; meni, da je treba poskrbeti za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | spodbuja k vzpostavitvi neodvisnega foruma civilne družbe, akademskih krogov in socialnih partnerjev, ki bi spremljal postopek in nadaljnje ukrepanje institucij EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | spodbuja vzpostavitev neodvisne mreže organizacij civilne družbe na podlagi prostovoljnega sodelovanja, ki bi združevala različne pobude za demokracijo, tudi v različnih regijah, da bi olajšali izmenjavo informacij in prenos znanja ter zagotovili uporabo dobrih praks; meni, da bi s tem izboljšali ozaveščenost državljanov o postopkih odločanja EU in zagotovili več priložnosti za državljane, da vplivajo na oblikovanje politik; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja predlog predsednikov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij za vzpostavitev medinstitucionalne delovne skupine za državljansko udeležbo v postopkih odločanja EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se zavezuje, da bo sodeloval z drugimi institucijami EU in deležniki pri izboljšanju dodatnih načinov za prispevek državljanov, vključno s širitvijo dialogov z državljani in vzpostavitvijo stalnega mehanizma za državljansko udeležbo s formalno zavezujočim postopkom nadaljnjega ukrepanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog medinstitucionalnega sporazuma o civilnem dialogu na podlagi člena 11(2) Pogodbe o Evropski uniji, ki bo določal, da institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je potrebno usklajeno in skladno spodbujanje aktivne državljanske udeležbe in sodelovanja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba okrepiti vlogo in dejavnosti predstavništev Evropske komisije in pisarn Evropskega parlamenta za stike v državah članicah, da bi omogočili državljansko udeležbo in neposreden dialog z državljani, zagotovili dostop do informacij o Evropski uniji in njenih politikah ter širjenje teh informacij s široko in dobro usklajeno uporabo komunikacijskih orodij za digitalno in fizično udeležbo državljanov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja na pobudo novi evropski Bauhaus kot nedavno inovacijo za spodbujanje in lajšanje državljanske udeležbe; poudarja, da pobuda združuje državljane, strokovnjake, podjetja in institucije ter omogoča razpravo o tem, kako bi poskrbeli, da bi bili bivalni prostori v prihodnosti cenovno ugodnejši in dostopnejši; |
| --- | --- |

57.

| 58. | predlaga uvedbo mehanizma za državljansko udeležbo za pilotne projekte, vključno s participativno pripravo proračuna, da bi državljanom omogočili sodelovanje pri oblikovanju proračuna Unije na strani odhodkov in črpanja iz množic, da bi lahko bili državljani skupaj z nosilci odločanja v EU udeleženi pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je treba ob zadostni udeležbi institucij EU olajšati državljansko udeležbo v strukturnih reformah EU z reformo metode Konvencije, kot je določeno v členu 48 Pogodbe o Evropski uniji; predlaga, naj se o tem razpravlja na konferenci o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja konferenco o prihodnosti Evrope in meni, da je to odlična priložnost za neposredno sodelovanje z državljani v konstruktivnem dialogu o prihodnosti Evrope in za odziv na njihove zahteve; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja pomen uravnoteženega sodelovanja organizacij civilne družbe in institucionalnih predstavnikov na konferenci o prihodnosti Evrope; poudarja, da bo treba konkretno ukrepati v zvezi z izidom konference, državljane obveščati o različnih korakih v postopku odločanja, ki bo sledil, in zagotoviti, da bo dialog z državljani smiseln in da se bo nadaljeval tudi po uradnem koncu konference o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi morale agore državljanov, organizirane v okviru konference o prihodnosti Evrope, služiti kot pilotni projekt za njihovo prihodnjo institucionalizacijo kot stalni mehanizem za državljansko udeležbo v ključnih razpravah; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pričakuje, da bo konferenca o prihodnosti Evrope pomembno prispevala k nadaljnjemu razvoju državljanske udeležbe v postopku oblikovanja politik EU in utrla pot za vzpostavitev novega stalnega mehanizma za državljansko udeležbo; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je konferenca o prihodnosti Evrope priložnost za razpravo o možnih mehanizmih za dejavno državljansko udeležbo v postopku posvetovanja, da bi vplivali na letni delovni program Komisije in govor o stanju v Uniji; ugotavlja, da bi tak mehanizem lahko deloval vsakoletno in bi se z njim začelo v prvih mesecih vsakega leta z nacionalnimi in regionalnimi državljanskimi agorami, ki bi morale pripraviti prednostne naloge, o katerih se bo razpravljalo v nadnacionalni agori evropskih državljanov, ki bi se lahko končala na dan Evrope; poudarja, da bi bilo treba institucijam EU predstaviti prednostne naloge, ki izhajajo iz agore evropskih državljanov, da bi jih vključile v mehanizem posvetovanja, ki vodi k oblikovanju letnega delovnega programa Komisije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0010.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0153.

(3)  Hitra anketa Eurobarometra FL4023.

(4)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

(5)  Uredba (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (UL L 130, 17.5.2019, str. 55).

(6)  Posebno poročilo št. 14/2019: „Povejte svoje mnenje!“. Evropsko računsko sodišče, september 2019.

(7)  UL C 440, 18.12.2020, str. 49.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/105

---

P9_TA(2021)0346

Sodelovanje med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (2020/2257(INI))

(2022/C 99/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 42, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 42,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (3),

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Organizacije Severnoatlantske pogodbe (Nato) z dne 2. avgusta 2019 o pogodbi o jedrskem orožju srednjega dosega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Organizacije Severnoatlantske pogodbe (Nato) z dne 2. avgusta 2019 o pogodbi o jedrskem orožju srednjega dosega,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 26. novembra 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in Direktive 2008/118/ES o splošnem režimu za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 26. novembra 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in Direktive 2008/118/ES o splošnem režimu za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju Direktive 2009/81/ES glede oddaje naročil na področju obrambe in varnosti ter Direktive 2009/43/ES glede prenosa obrambnih proizvodov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju Direktive 2009/81/ES glede oddaje naročil na področju obrambe in varnosti ter Direktive 2009/43/ES glede prenosa obrambnih proizvodov (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. novembra 2016 o globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko Unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. novembra 2016 o globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko Unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/971 z dne 8. junija 2017 o ureditvah za načrtovanje in izvajanje vojaških misij EU, v okviru SVOP, brez izvršilnih pooblastil ter o spremembi sklepov 2010/96/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil, 2013/34/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) in (SZVP) 2016/610 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (8), s katerim se je vzpostavila vojaška zmogljivost EU za načrtovanje in izvajanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/971 z dne 8. junija 2017 o ureditvah za načrtovanje in izvajanje vojaških misij EU, v okviru SVOP, brez izvršilnih pooblastil ter o spremembi sklepov 2010/96/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil, 2013/34/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) in (SZVP) 2016/610 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (8), s katerim se je vzpostavila vojaška zmogljivost EU za načrtovanje in izvajanje,

| — | ob upoštevanju obrambnega svežnja, ki ga je Komisija predstavila 7. junija 2017 v dokumentu z naslovom Razmislek o prihodnosti evropske obrambe (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrambnega svežnja, ki ga je Komisija predstavila 7. junija 2017 v dokumentu z naslovom Razmislek o prihodnosti evropske obrambe (COM(2017)0315),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. decembra 2018 o varnosti in obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. decembra 2018 o varnosti in obrambi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2020 o varnosti in obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2020 o varnosti in obrambi,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1639 z dne 5. novembra 2020 o določitvi splošnih pogojev, pod katerimi bi bile tretje države lahko izjemoma povabljene k sodelovanju pri posameznih projektih PESCO (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1639 z dne 5. novembra 2020 o določitvi splošnih pogojev, pod katerimi bi bile tretje države lahko izjemoma povabljene k sodelovanju pri posameznih projektih PESCO (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 z naslovom „Okrevanje, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 z naslovom „Okrevanje, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu PESCO 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu PESCO 2020,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 6. maja 2021 o odobritvi sodelovanja ZDA, Kanadi in Norveški v projektu PESCO o vojaški mobilnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 6. maja 2021 o odobritvi sodelovanja ZDA, Kanadi in Norveški v projektu PESCO o vojaški mobilnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji,

| — | ob upoštevanju odločitve ZDA, da ponovno pristopijo k Pariškemu sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve ZDA, da ponovno pristopijo k Pariškemu sporazumu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu EU-ZDA 15. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu EU-ZDA 15. junija 2021,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu EU-Kanada 15. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhu EU-Kanada 15. junija 2021,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta za podnebne spremembe in obrambo, ki ga je predlagala Evropska služba za zunanje delovanje 6. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta za podnebne spremembe in obrambo, ki ga je predlagala Evropska služba za zunanje delovanje 6. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. decembra 2020 z naslovom Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. decembra 2020 z naslovom Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 o odnosih med EU in ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 o odnosih med EU in ZDA,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021 o varnosti in obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021 o varnosti in obrambi,

| — | ob upoštevanju dogovora med pogajalci Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. decembra 2020 o Evropskem obrambnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med pogajalci Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. decembra 2020 o Evropskem obrambnem skladu,

| — | ob upoštevanju političnega dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom z dne 18. decembra 2020 o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) za obdobje naslednjega večletnega finančnega okvira (2021-2027), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom z dne 18. decembra 2020 o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) za obdobje naslednjega večletnega finančnega okvira (2021-2027),

| — | ob upoštevanju sporazuma o varnosti podatkov z dne 14. marca 2003 med EU in Natom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o varnosti podatkov z dne 14. marca 2003 med EU in Natom,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 8. julija 2016 podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednik Evropske komisije in generalni sekretar Nata, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 8. julija 2016 podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednik Evropske komisije in generalni sekretar Nata,

| — | ob upoštevanju skupnega sklopa 74 predlogov za izvajanje varšavske skupne izjave, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sklopa 74 predlogov za izvajanje varšavske skupne izjave, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 10. julija 2018 v Bruslju podpisali predsednika Evropskega sveta in Evropske komisije ter generalni sekretar Nata, in izjave z vrha v Bruslju, ki so jo sprejeli voditelji držav in vlad na zasedanju Severnoatlantskega sveta 11. in 12. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 10. julija 2018 v Bruslju podpisali predsednika Evropskega sveta in Evropske komisije ter generalni sekretar Nata, in izjave z vrha v Bruslju, ki so jo sprejeli voditelji držav in vlad na zasedanju Severnoatlantskega sveta 11. in 12. julija 2018,

| — | ob upoštevanju petih poročil o napredku podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve oz. podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnega sekretarja Nata o izvajanju skupnega sklopa predlogov, predloženih junija in decembra 2017 ter junija 2018, 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petih poročil o napredku podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve oz. podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnega sekretarja Nata o izvajanju skupnega sklopa predlogov, predloženih junija in decembra 2017 ter junija 2018, 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju obveznosti glede jedrskega razoroževanja za države pogodbenice z jedrskim orožjem iz člena VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti glede jedrskega razoroževanja za države pogodbenice z jedrskim orožjem iz člena VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT),

| — | ob upoštevanju izjave z vrha v Walesu, ki so jo podali voditelji držav in vlad na srečanju Severnoatlantskega sveta v Walesu 5. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha v Walesu, ki so jo podali voditelji držav in vlad na srečanju Severnoatlantskega sveta v Walesu 5. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila z vrha v Bruslju, ki so ga podali voditelji držav in vlad, ki so se udeležili srečanju Severnoatlantskega sveta v Bruslju 14. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z vrha v Bruslju, ki so ga podali voditelji držav in vlad, ki so se udeležili srečanju Severnoatlantskega sveta v Bruslju 14. junija 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila voditeljev skupine G7 z dne 13. junija 2021 z naslovom „Naša skupna agenda za ukrepanje na svetovni ravni za boljšo obnovo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila voditeljev skupine G7 z dne 13. junija 2021 z naslovom „Naša skupna agenda za ukrepanje na svetovni ravni za boljšo obnovo“,

| — | ob upoštevanju vrha ZDA-Rusija, ki je potekal 16. junija 2021 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha ZDA-Rusija, ki je potekal 16. junija 2021 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju agende OZN za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti,

| — | ob upoštevanju poročila skupine za razmislek, ki jo je imenoval generalni sekretar Nata, z dne 25. novembra 2020 z naslovom NATO 2030: United for a New Era (Nato 2030: združeni za novo dobo), ki ji predsedujeta Thomas de Mazière in Wess Mitchell, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine za razmislek, ki jo je imenoval generalni sekretar Nata, z dne 25. novembra 2020 z naslovom NATO 2030: United for a New Era (Nato 2030: združeni za novo dobo), ki ji predsedujeta Thomas de Mazière in Wess Mitchell,

| — | ob upoštevanju poročila skupine NATO 2030 Young Leaders z dne 4. februarja 2021 z naslovom NATO 2030: Embrace the change, guard the values (Nato 2030: sprejmimo spremembe, ohranimo vrednote), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine NATO 2030 Young Leaders z dne 4. februarja 2021 z naslovom NATO 2030: Embrace the change, guard the values (Nato 2030: sprejmimo spremembe, ohranimo vrednote),

| — | ob upoštevanju obiska generalnega sekretarja Nata v kolegiju komisarjev 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska generalnega sekretarja Nata v kolegiju komisarjev 15. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju udeležbe podpredsednika/visokega predstavnika na srečanju obrambnih ministrov Nata 17. in 18. februarja 2021 ter na srečanju zunanjih ministrov Nata 23. in 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju udeležbe podpredsednika/visokega predstavnika na srečanju obrambnih ministrov Nata 17. in 18. februarja 2021 ter na srečanju zunanjih ministrov Nata 23. in 24. marca 2021,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Komisije Junckerja o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Komisije Junckerja o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju izjav političnih voditeljev Nata in EU z dne 19. februarja 2021 na posebni münchenski varnostni konferenci, naslovljeni Beyond Westlessness (Onkraj brezzahodnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav političnih voditeljev Nata in EU z dne 19. februarja 2021 na posebni münchenski varnostni konferenci, naslovljeni Beyond Westlessness (Onkraj brezzahodnosti),

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj na medparlamentarni konferenci za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko 3. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj na medparlamentarni konferenci za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko 3. marca 2021,

| — | ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 9/2019 z dne 12. septembra 2019 o evropski obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 9/2019 z dne 12. septembra 2019 o evropski obrambi,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj z generalnim sekretarjem Nata na skupni seji Odbora za zunanje zadeve, Pododbora za varnost in obrambo ter delegacije za odnose s parlamentarno skupščino Nata 15. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj z generalnim sekretarjem Nata na skupni seji Odbora za zunanje zadeve, Pododbora za varnost in obrambo ter delegacije za odnose s parlamentarno skupščino Nata 15. marca 2021,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0192/2021),

| A. | ker sta evropska in čezatlantska solidarnost in partnerstvo podlaga za preteklo, sedanjo in prihodnjo varnost čezatlantskega partnerstva; ker se Nato in EU po svoji naravi sicer razlikujeta, vendar se razvijata v istem spremenljivem geopolitičnem kontekstu; |
| --- | --- |

A.

ker sta evropska in čezatlantska solidarnost in partnerstvo podlaga za preteklo, sedanjo in prihodnjo varnost čezatlantskega partnerstva; ker se Nato in EU po svoji naravi sicer razlikujeta, vendar se razvijata v istem spremenljivem geopolitičnem kontekstu;

| B. | ker sta tako EU kot Nato začela razmislek, da bi se ustrezno prilagodila izjemnim spremembam na področju svetovne varnosti; ker so se voditelji EU junija 2020 dogovorili, da bodo začeli proces za določitev „strateškega kompasa“; ker so se voditelji Nata na nedavnem vrhu 14. junija 2021 odločili, da bodo začeli pripravljati naslednji strateški koncept, ki bo potrjen na njihovem naslednjem vrhu leta 2022; |
| --- | --- |

B.

ker sta tako EU kot Nato začela razmislek, da bi se ustrezno prilagodila izjemnim spremembam na področju svetovne varnosti; ker so se voditelji EU junija 2020 dogovorili, da bodo začeli proces za določitev „strateškega kompasa“; ker so se voditelji Nata na nedavnem vrhu 14. junija 2021 odločili, da bodo začeli pripravljati naslednji strateški koncept, ki bo potrjen na njihovem naslednjem vrhu leta 2022;

| C. | ker so novembra 2020 obveščevalne službe držav članic EU skupaj pripravile prvo celovito analizo po metodi 360 stopinj o vseh grožnjah in izzivih, s katerimi se sooča ali bi se lahko soočila EU v bližnji prihodnosti; ker naj bi novembra 2021 podpredsednik/visoki predstavnik predstavil osnutek strateškega kompasa, ki bo podlaga za razpravo držav članic in ki naj bi bil sprejet marca 2022; ker je namen strateškega kompasa spodbuditi oblikovanje skupne evropske varnostne in obrambne kulture; |
| --- | --- |

C.

ker so novembra 2020 obveščevalne službe držav članic EU skupaj pripravile prvo celovito analizo po metodi 360 stopinj o vseh grožnjah in izzivih, s katerimi se sooča ali bi se lahko soočila EU v bližnji prihodnosti; ker naj bi novembra 2021 podpredsednik/visoki predstavnik predstavil osnutek strateškega kompasa, ki bo podlaga za razpravo držav članic in ki naj bi bil sprejet marca 2022; ker je namen strateškega kompasa spodbuditi oblikovanje skupne evropske varnostne in obrambne kulture;

| D. | ker EU izrecno priznava vlogo Nata pri obrambi Evrope in njenih državljanov (člen 42(7) PEU); ker ima Nato glavno odgovornost za kolektivno obrambo (člen 5 Washingtonske pogodbe) in ker z vidika zmogljivosti ostaja bistven porok za tehnično in človeško interoperabilnost zavezniških sil ter za skladnost njihovih politik na področju opreme; ker je zavezanost h kolektivni samoobrambi, ki je zapisana v členu 5 Severnoatlanstke pogodbe in členu 42(7) PEU, jamstvo za solidarnost med zaveznicami in državami članicami; |
| --- | --- |

D.

ker EU izrecno priznava vlogo Nata pri obrambi Evrope in njenih državljanov (člen 42(7) PEU); ker ima Nato glavno odgovornost za kolektivno obrambo (člen 5 Washingtonske pogodbe) in ker z vidika zmogljivosti ostaja bistven porok za tehnično in človeško interoperabilnost zavezniških sil ter za skladnost njihovih politik na področju opreme; ker je zavezanost h kolektivni samoobrambi, ki je zapisana v členu 5 Severnoatlanstke pogodbe in členu 42(7) PEU, jamstvo za solidarnost med zaveznicami in državami članicami;

| E. | ker so skupne vrednote, skupna zgodovina in posebni odnosi, ki jih imajo EU, evropske članice Nata, ZDA in Kanada, temelj čezatlantskega zavezništva; ker se EU in Nato soočata s skupnimi varnostnimi izzivi, imata skupne obrambne interese in delujeta v istem okolju z vedno več varnostnimi izzivi; |
| --- | --- |

E.

ker so skupne vrednote, skupna zgodovina in posebni odnosi, ki jih imajo EU, evropske članice Nata, ZDA in Kanada, temelj čezatlantskega zavezništva; ker se EU in Nato soočata s skupnimi varnostnimi izzivi, imata skupne obrambne interese in delujeta v istem okolju z vedno več varnostnimi izzivi;

| F. | ker se je po sprejetju skupne izjave iz leta 2016 začel proces sodelovanja med EU in Natom, ki je bil osredotočen na 74 skupnih predlogov za ukrepanje na področjih preprečevanja hibridnih groženj, operativnega sodelovanja, tudi na morju in na področju migracij, kibernetske varnosti in obrambe, obrambnih zmogljivosti, obrambne industrije in raziskav, vaj ter podpore prizadevanjem za razvoj zmogljivosti vzhodnih in južnih partneric; |
| --- | --- |

F.

ker se je po sprejetju skupne izjave iz leta 2016 začel proces sodelovanja med EU in Natom, ki je bil osredotočen na 74 skupnih predlogov za ukrepanje na področjih preprečevanja hibridnih groženj, operativnega sodelovanja, tudi na morju in na področju migracij, kibernetske varnosti in obrambe, obrambnih zmogljivosti, obrambne industrije in raziskav, vaj ter podpore prizadevanjem za razvoj zmogljivosti vzhodnih in južnih partneric;

| G. | ker varnost in obramba Evrope temelji na politični volji ter civilni in vojaški zmogljivosti Evropejcev, da prevzamejo odgovornost v strateškem okolju, ki se je v zadnjih letih znatno poslabšalo; ker Nata ne bi smeli obravnavati le kot nadaljevanje projekta iz preteklosti, temveč kot vizijo za prihodnost svetovne varnosti in stabilnosti, ki mora svojo politično strategijo prilagoditi novim izzivom, ohraniti politično solidarnost in kohezijo ter ostati verodostojna, tehnično inovativna organizacija; |
| --- | --- |

G.

ker varnost in obramba Evrope temelji na politični volji ter civilni in vojaški zmogljivosti Evropejcev, da prevzamejo odgovornost v strateškem okolju, ki se je v zadnjih letih znatno poslabšalo; ker Nata ne bi smeli obravnavati le kot nadaljevanje projekta iz preteklosti, temveč kot vizijo za prihodnost svetovne varnosti in stabilnosti, ki mora svojo politično strategijo prilagoditi novim izzivom, ohraniti politično solidarnost in kohezijo ter ostati verodostojna, tehnično inovativna organizacija;

| H. | ker je edini pravni okvir za odnose med EU in Natom še vedno dogovorjen okvir iz leta 2003, ki je omejen na skupno uporabo kolektivnih Natovih struktur za načrtovanje, sredstev in zmogljivosti pri načrtovanju in izvajanju vojaških operacij kupne varnostne in obrambne politike EU v skladu z dogovori „Berlin Plus“; |
| --- | --- |

H.

ker je edini pravni okvir za odnose med EU in Natom še vedno dogovorjen okvir iz leta 2003, ki je omejen na skupno uporabo kolektivnih Natovih struktur za načrtovanje, sredstev in zmogljivosti pri načrtovanju in izvajanju vojaških operacij kupne varnostne in obrambne politike EU v skladu z dogovori „Berlin Plus“;

| I. | ker je generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg 10. novembra 2020 izjavil, da si moramo nujno prizadevati za nadzor nad jedrskim orožjem in za jedrsko razoroževanje in so zaveznice Nata 15. decembra 2020 ponovno potrdile svojo zavezanost ohranjanju in krepitvi nadzora nad orožjem, razoroževanju in neširjenju orožja; |
| --- | --- |

I.

ker je generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg 10. novembra 2020 izjavil, da si moramo nujno prizadevati za nadzor nad jedrskim orožjem in za jedrsko razoroževanje in so zaveznice Nata 15. decembra 2020 ponovno potrdile svojo zavezanost ohranjanju in krepitvi nadzora nad orožjem, razoroževanju in neširjenju orožja;

| J. | ker EU in njene države članice, zlasti po objavi globalne strategije EU iz leta 2016, izvajajo politike, ki jim omogočajo, da na področju miru in varnosti postanejo dejavnejši in vplivnejši svetovni akter ter so zato okrepile svoje sodelovanje na področju varnosti in obrambe; ker mejnike predstavljajo vzpostavitev Evropskega obrambnega sklada in njegovih predhodnih programov, začetek stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in usklajeni letni pregled na področju obrambe ter dogovor o evropskem mirovnem instrumentu; |
| --- | --- |

J.

ker EU in njene države članice, zlasti po objavi globalne strategije EU iz leta 2016, izvajajo politike, ki jim omogočajo, da na področju miru in varnosti postanejo dejavnejši in vplivnejši svetovni akter ter so zato okrepile svoje sodelovanje na področju varnosti in obrambe; ker mejnike predstavljajo vzpostavitev Evropskega obrambnega sklada in njegovih predhodnih programov, začetek stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in usklajeni letni pregled na področju obrambe ter dogovor o evropskem mirovnem instrumentu;

| K. | ker usklajeni letni pregled na področju obrambe EU zagotavlja instrument za nadaljnjo harmonizacijo prizadevanj držav članic pri razvoju obrambnih zmogljivosti in opredelitvi dodatnih področij sodelovanja; |
| --- | --- |

K.

ker usklajeni letni pregled na področju obrambe EU zagotavlja instrument za nadaljnjo harmonizacijo prizadevanj držav članic pri razvoju obrambnih zmogljivosti in opredelitvi dodatnih področij sodelovanja;

| L. | ker v okviru skupne varnostne in obrambne politike trenutno 5 000 vojaških in civilnih uslužbencev EU deluje v šestih vojaških in enajstih civilnih misijah in operacijah na treh celinah; ker te misije uspešno zagotavljajo podporo, krepitev zmogljivosti in usposabljanje, da bi zagotovile mir, varnost in stabilnost na konfliktnih in pokonfliktnih območjih; ker zmogljivost Evrope v veliki meri temelji na sposobnosti EU, da verodostojno posreduje na zunanjih območjih operacij; |
| --- | --- |

L.

ker v okviru skupne varnostne in obrambne politike trenutno 5 000 vojaških in civilnih uslužbencev EU deluje v šestih vojaških in enajstih civilnih misijah in operacijah na treh celinah; ker te misije uspešno zagotavljajo podporo, krepitev zmogljivosti in usposabljanje, da bi zagotovile mir, varnost in stabilnost na konfliktnih in pokonfliktnih območjih; ker zmogljivost Evrope v veliki meri temelji na sposobnosti EU, da verodostojno posreduje na zunanjih območjih operacij;

| M. | ker je v zadnjih mesecih prišlo do stikov na visoki ravni med EU in Natom brez primere v zgodovini, kot sta prva razprava generalnega sekretarja Nata s kolegijem komisarjev EU decembra 2020 in njegova udeležba na Evropskem svetu februarja 2021; |
| --- | --- |

M.

ker je v zadnjih mesecih prišlo do stikov na visoki ravni med EU in Natom brez primere v zgodovini, kot sta prva razprava generalnega sekretarja Nata s kolegijem komisarjev EU decembra 2020 in njegova udeležba na Evropskem svetu februarja 2021;

| N. | ker Nato s svojim procesom obrambnega načrtovanja (NDPP) vsaka štiri leta določi „raven ambicij“, tako da kvalitativno ali kvantitativno opredeli razpoložljive sile, opremo in zmogljivosti, ki bi jih morale imeti zaveznice na voljo za podpiranje celotnega spektra misij Nata ter za odziv na morebitne grožnje in izzive; |
| --- | --- |

N.

ker Nato s svojim procesom obrambnega načrtovanja (NDPP) vsaka štiri leta določi „raven ambicij“, tako da kvalitativno ali kvantitativno opredeli razpoložljive sile, opremo in zmogljivosti, ki bi jih morale imeti zaveznice na voljo za podpiranje celotnega spektra misij Nata ter za odziv na morebitne grožnje in izzive;

| O. | ker ZDA že dolgo pozivajo EU in njene države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, kar zadeva naložbe za varnost in obrambo, kot pomemben prispevek za delitev bremena v okviru zavezništva; |
| --- | --- |

O.

ker ZDA že dolgo pozivajo EU in njene države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, kar zadeva naložbe za varnost in obrambo, kot pomemben prispevek za delitev bremena v okviru zavezništva;

| P. | ker pandemija covida-19 pomembno vpliva na mednarodne odnose in nacionalne proračune ter dodatno zaostruje obstoječe svetovne napetosti in varnostne izzive, kot je neodgovorna in agresivna uporaba vojaške sile; ker sta zlasti Kitajska in Rusija poskušali pandemijo izkoristiti za uveljavljanje svojih strateških interesov; ker se EU in Nato od začetka pandemije tesno usklajujeta pri obravnavanju zadev, kot so porazdelitev medicinske opreme in osebja, vračanje državljanov, kibernetske in hibridne grožnje, boj proti dezinformacijam in sovražni propagandi; |
| --- | --- |

P.

ker pandemija covida-19 pomembno vpliva na mednarodne odnose in nacionalne proračune ter dodatno zaostruje obstoječe svetovne napetosti in varnostne izzive, kot je neodgovorna in agresivna uporaba vojaške sile; ker sta zlasti Kitajska in Rusija poskušali pandemijo izkoristiti za uveljavljanje svojih strateških interesov; ker se EU in Nato od začetka pandemije tesno usklajujeta pri obravnavanju zadev, kot so porazdelitev medicinske opreme in osebja, vračanje državljanov, kibernetske in hibridne grožnje, boj proti dezinformacijam in sovražni propagandi;

| Q. | ker je Komisija ob predstavitvi obrambnega akcijskega načrta poudarila, da presežne industrijske zmogljivosti, razdrobljenost in neučinkovitost proizvodnje evropskih vojaških zmogljivosti letno predstavljajo strošek, ki znaša 25 do 100 milijard EUR, krijejo pa ga nacionalni proračuni za obrambo držav članic EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija ob predstavitvi obrambnega akcijskega načrta poudarila, da presežne industrijske zmogljivosti, razdrobljenost in neučinkovitost proizvodnje evropskih vojaških zmogljivosti letno predstavljajo strošek, ki znaša 25 do 100 milijard EUR, krijejo pa ga nacionalni proračuni za obrambo držav članic EU;

| R. | ker se morajo demokracije ustrezno odzvati na današnje izzive; ker se številne članice Nata in EU soočajo z notranjimi izzivi za demokracijo; ker se zdi, da so avtoritarni režimi, kot sta Rusija in Kitajska, po vsem svetu utrdili svoj vpliv in si prizadevajo za agresivno agendo; |
| --- | --- |

R.

ker se morajo demokracije ustrezno odzvati na današnje izzive; ker se številne članice Nata in EU soočajo z notranjimi izzivi za demokracijo; ker se zdi, da so avtoritarni režimi, kot sta Rusija in Kitajska, po vsem svetu utrdili svoj vpliv in si prizadevajo za agresivno agendo;

| S. | ker okrepljeno vojaško navzočnost Nata na vzhodnem krilu zavezništva s štirimi večnacionalnimi bojnimi skupinami v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem vodijo Združene države Amerike, Združeno kraljestvo, Kanada in Nemčija; |
| --- | --- |

S.

ker okrepljeno vojaško navzočnost Nata na vzhodnem krilu zavezništva s štirimi večnacionalnimi bojnimi skupinami v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem vodijo Združene države Amerike, Združeno kraljestvo, Kanada in Nemčija;

| T. | ker je Nato uspešno preizkusil svojo pobudo za hitro letalsko mobilnost, da bi omogočil nujen prevoz medicinske opreme med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

T.

ker je Nato uspešno preizkusil svojo pobudo za hitro letalsko mobilnost, da bi omogočil nujen prevoz medicinske opreme med pandemijo covida-19;

70-letna čezatlantska vez v okviru Nata

| 1. | je prepričan, da se varnostni in obrambni interesi EU in Nata zbližujejo; pozdravlja okrepljeno sodelovanje med EU in Natom, ki se je začelo s podpisom varšavske skupne izjave leta 2016 in poglobilo s podpisom skupne izjave v Bruslju leta 2018, in poudarja, da je na novo oživljeno strateško partnerstvo med EU in Natom bistveno za reševanje varnostnih izzivov, s katerimi se soočata Evropa in njeno sosedstvo; izreka pohvalo za dosežke zavezništva in poudarja, da je še vedno pomembno; poudarja, da mora Nato okrepiti svoja prizadevanja za prilagoditev spreminjajoči se naravi in povečanju groženj, da bi ostal verodostojen in trajen svetovni akter za kolektivno varnost in mir v svetu; poudarja, da je za države članice EU, ki so tudi zaveznice Nata, zavezništvo glavni okvir za kolektivno obrambo; poziva EU, naj še naprej poglablja čezatlantsko vez in svoje pomembno partnerstvo z Natom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno izraža zavezanost ambicijam EU na področju varnosti in obrambe ter poudarja, da želi biti EU na čelu svetovnih prizadevanj za mir in varnost; poudarja, da je Nato še naprej temelj varnosti in kolektivne obrambe svojih članic in čezatlantske skupnosti kot celote in nepogrešljiv forum za posvetovanja zaveznikov in sprejemanje odločitev na področju varnosti; ponovno potrjuje svojo podporo čezatlantskemu sodelovanju, partnerstvu in prijateljstvu, ki so v zadnjih 70 letih prispevali k uspehu Evrope ter so temelj njene stabilnosti in varnosti od konca druge svetovne vojne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da partnerstvo med EU in Natom ter čezatlantsko sodelovanje nasploh temeljita na skupni zgodovini in temeljnih vrednotah, kot so demokracija, svoboda, spoštovanje človekovih pravic, pravna država ter spodbujanje miru in mednarodnega sodelovanja ter na pravilih temelječ mednarodni red; poudarja, da je Nato več kot le vojaško zavezništvo in predstavlja simbol skupnih demokratičnih vrednot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je Nato tudi pomemben partner držav članic EU, ki niso njegove članice; priznava, da Nato sodeluje z nekaterimi članicami EU, ki niso članice Nata, med drugim prek programa partnerstvo za mir in pobude za interoperabilnost med partnerji; opozarja, da sodelovanje med EU in Natom ne sme vplivati na varnostno in obrambno politiko držav članic EU, ki niso članice Nata; opozarja, da je sodelovanje med Natom in državami članicami EU, ki niso članice Nata, sestavni del sodelovanja med EU in Natom; pozdravlja sodelovanje držav članic EU, ki niso članice Nata, v pobudah zavezništva, ob upoštevanju politik nevtralnosti, ustreznih ustavnih okvirov, vključenosti tretjih držav in ambicij EU; poudarja, da imata organizaciji očitno različne značilnosti in da bi morali pri sodelovanju v celoti spoštovati avtonomnost in postopke odločanja druga druge na podlagi načel vzajemnosti in vključevanja brez poseganja v posebno naravo varnostne in obrambne politike katere koli države članice; opozarja na različno naravo in vlogo obeh organizacij, saj je EU civilna organizacija, ki ima vojaško vejo za operacije zunaj svojega ozemlja na podlagi člena 43(1) PEU (petersberške naloge), Nato pa je vojaško in politično zavezništvo, ki je odgovorno za organizacijo kolektivne obrambe ozemlja svojih članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da se čezatlantska skupnost sooča s številnimi novimi grožnjami, sistemsko konkurenco in neprimerljivimi skupnimi izzivi za naše demokratične družbe, pravno državo in spoštovanje temeljnih svoboščin, ki neposredno ali posredno vplivajo na varnost držav članic in njihovih državljanov ter vključujejo konvencionalne grožnje, neučinkovit nadzor nad orožjem in širjenje orožja za množično uničevanje, pomanjkanje zmanjševanja tveganja za jedrsko orožje, nestabilnost v južnem in vzhodnem sosedstvu, podnebne spremembe, pandemije in terorizem, hibridne grožnje, dezinformacije, kibernetske napade, zlonamerno uporabo novih in prelomnih tehnologij, nevarne migracije in premik v ravnovesju moči na svetovni ravni; poudarja, da glede na izziv, s katerim se zaradi tega sooča na pravilih temelječ mednarodni red, okrepljeno sodelovanje med EU in Natom prispeva k učinkovitemu svetovnemu upravljanju in multilateralizmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se bo čezatlantska skupnost lahko uspešno spoprijela s temi izzivi le z nadaljnjim poglabljanjem sodelovanja in vzpostavitvijo partnerstva na novi ravni; poudarja, da imata tako EU kot Nato posebne sposobnosti in prednosti; zato meni, da sta dopolnjevanje prizadevanj in okrepljeno sodelovanje izjemnega pomena za ohranjanje čezatlantske varnosti; poudarja, da morata biti ohranjanje politične kohezije in enotnosti ter krepitev političnega posvetovanja prednostni nalogi partnerstva med EU in Natom, da bi se lahko bolje spoprijemali s skupnimi izzivi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je prepričan, da je čezatlantska skupnost sposobna prilagoditi se novim izzivom in se z njimi tudi spoprijeti; izraža hvaležnost za odlično delo, ki ga opravljajo številni uslužbenci EU, Nata in držav, ki trdo delajo za zaščito naših državljanov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža poklon in spoštovanje vsem pripadnikom oboroženih sil čezatlantskega zavezništva, ki so izgubili življenje ali bili ranjeni med svojim služenjem, ter tistim, ki so trenutno v vojaški službi; |
| --- | --- |

8.

Krepitev čezatlantskega sodelovanja ter sodelovanja med EU in Natom

| 9. | pozdravlja močan signal čezatlantske enotnosti in sodelovanja, ki ga je poslal vrh Nata 14. junija 2021 in ki je pokazal, da je zavezništvo še vedno ključnega pomena in se je zmožno prilagoditi sedanjim in novim izzivom; meni, da bi se morali sklepi o sodelovanju med EU in Natom odraziti tudi pri pripravi naslednjega strateškega koncepta Nata; pozdravlja imenovanje neodvisne skupine strokovnjakov, ki jo je imenoval generalni sekretar Nata, in ji izreka pohvalo, zlasti za njena priporočila za tesnejše sodelovanje med EU in Natom; podpira predloge za varnostni in obrambni dialog med EU in ZDA, ki sta jih decembra 2020 predstavila predsednica Komisije in podpredsednik/visoki predstavnik; pozdravlja jasno izraženo zavezo Bidenove administracije, da bo s partnericami EU in Nata sodelovala na vseh področjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odločno pozdravlja vrh EU-ZDA, ki je potekal 15. junija 2021 in na katerem je bila izražena neomajna podpora trdnemu sodelovanju med Natom in EU; pozdravlja skupno priznanje EU in ZDA, da lahko pobude EU na področju varnosti in obrambe prispevajo k evropski in čezatlantski varnosti, ter pozdravlja izraženo namero za začetek posebnega dialoga med EU in ZDA o varnosti in obrambi; poudarja, da je navzočnost varnostnih sil ZDA v Evropi ključna za njeno varnost in da je Evropa povsem zavezana čezatlantskemu varnostnemu sodelovanju; poudarja, da je močno partnerstvo med EU in ZDA ključni element uspešnega sodelovanja med EU in Natom; poudarja, da čezatlantskemu partnerstvu koristita predvidljivo oblikovanje zunanje politike in večstransko sodelovanje; meni, da je menjava administracije ZDA priložnost za ponovno potrditev skupnih vrednot, kot so demokracija, pravna država, multilateralizem, mir in blaginja, ter za izboljšanje mednarodnega sodelovanja pri spopadanju s skupnimi grožnjami, ki bi po možnosti lahko vključevalo skupne sankcije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v celoti podpira stališče, navedeno v končnem sporočilu z nedavnega vrha Nata, da so sedanji strateški procesi v okviru Nata in EU edinstvena priložnost za nadaljnjo krepitev naših posvetovanj in sodelovanja, da bi okrepili varnost naših državljanov ter spodbudili mir in stabilnost v evroatlantskem območju in širše; zato ponavlja svoj poziv, da naj potekajoče in prihodnje delo v zvezi s strateškim kompasom EU in nedavno napovedane priprave na naslednji strateški koncept Nata potekajo vzporedno, da bi našli dodatne sinergije za krepitev čezatlantske vezi in tesnejše sodelovanje med EU in Natom; poziva vse udeležene akterje, naj izkoristijo to priložnost za povezovanje teh procesov na politični in tehnični ravni; poudarja, da morata oba procesa zagotoviti skladnost in opredeliti skupne regionalne in globalne grožnje ter nadaljnje ukrepe za njihovo obravnavo; izraža svojo vizijo, da bi strateški kompas EU lahko bil osnova za prispevek EU k naslednjemu strateškemu konceptu Nata; meni, da bi morali v obeh procesih posebej poudariti dodano vrednost vsake organizacije, po potrebi prispevati k jasnejši delitvi nalog ter na podlagi stalnega dialoga in tesnega usklajevanja ugotoviti, ali bi morala na določenem področju vodilno vlogo prevzeti EU ali Nato, in sicer na način, ki bi ju vzajemno krepil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pričakuje, da bo dokončanje strateškega kompasa poglobilo solidarnost EU in prispevalo k razvoju skupne strateške kulture med državami članicami; pozdravlja prvo skupno analizo groženj iz novembra 2020 in poziva k prehodu na dogovorjeno skupno ocenjevanje groženj; meni, da bi lahko integrirani pristop EU dopolnili in pri tem upoštevali ugotovitve iz analize groženj, opravljene v okviru strateškega kompasa; meni, da bi bilo treba pri pripravi strateškega kompasa ustrezno upoštevati varnostno razsežnost držav v neposredni soseščini EU, zlasti vzhodnega partnerstva in Zahodnega Balkana, saj evropskega varnostnega okolja in evropske odpornosti ni mogoče doseči brez dolgoročne varnosti in odpornosti vseh sosed EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so člen 5 Severnoatlantske pogodbe ter člen 42(7) PEU in člen 222 PDEU pomembni instrumenti za zagotavljanje solidarnosti članicam teh organizacij v kriznih razmerah; opozarja, da je bil člen 5 Severnoatlantske pogodbe uporabljen po terorističnih napadih v New Yorku in Washingtonu septembra 2001, da bi izrazili solidarnost z ZDA, člen 42(7) PEU pa je bil uporabljen po terorističnih napadih v Parizu novembra 2015, da bi izrazili solidarnost s Francijo; spodbuja, naj se pri pregledu strateškega koncepta in oblikovanju strateškega kompasa preuči povezava med členom 42(7) PEU in členom 5 Severnoatlantske pogodbe, ki vzpostavljata nedvoumno zavezanost EU in Nata solidarnosti in varnosti, pri čemer je treba v celoti spoštovati avtonomno odločanje obeh organizacij; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja pozitivno stališče do sodelovanja med EU in Natom v končnem sporočilu z vrha Nata 14. junija 2021; vendar meni, da so potrebna precej večja prizadevanja za poglobitev sodelovanja med EU in Natom ter doseganje resničnega strateškega partnerstva; poudarja, da je EU Natova partnerica in da ju njuno sodelovanje vzajemno krepi, pri čemer to sodelovanje temelji na dogovorjenih vodilnih načelih preglednosti, vzajemnosti, vključenosti in avtonomije odločanja obeh organizacij; poudarja, da je razvoj skladnih, dopolnilnih in interoperabilnih obrambnih zmogljivosti bistven za povečanje varnosti evroatlantskega območja v skladu z načelom enotnega nabora sil; ponovno poudarja, da je evropska zmogljivost za partnersko ali samostojno delovanje bistvenega pomena za dopolnjevanje in prispevanje k izpolnjevanju osrednjih nalog Nata ter za boljše preprečevanje konfliktov in s tem za varnost celotne evropske celine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi moralo prihodnje sodelovanje med EU in Natom temeljiti na izkušnjah in spoznanjih, pridobljenih tako z edinstvenim strokovnim znanjem EU na področjih civilnega kriznega upravljanja in krepitve zmogljivosti, zlasti civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), in z njenim strokovnim znanjem na področju vojaškega kriznega upravljanja v okviru vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij“ (MPCC), skupaj z izkušnjami, pridobljenimi z izvajanjem 37 vojaških operacij na terenu od leta 2003 in zagotavljanjem pomoči vojaškim akterjem v partnerskih državah prek pobude za krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju (CBSD) in mirovne pomoči za Afriko, ki je bila vključena v evropski mirovni instrument; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja jasna stališča v sporočilu vrha Nata z dne 14. junija 2021 glede pomena odpornosti; meni, da bi morala EU in NATO okrepiti sodelovanje in ga učinkoviteje usklajevati na ključnem področju odpornosti, ter poudarja ambicije EU, da razvije smiseln pristop h krepitvi različnih civilnih in vojaških vidikov odpornosti, med drugim na področju zaščite kritične infrastrukture, kot so prometni, energetski in informacijski sektor, ter vloge EU kot ključnega akterja v boju proti dezinformacijam in lažnim novicam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja sklep Sveta z dne 6. maja 2021, v skladu s katerim lahko koordinator projekta za vojaško mobilnost, Nizozemska, povabi ZDA, Kanado in Norveško na njihovo zahtevo k sodelovanju v projektu PESCO o vojaški mobilnosti; poudarja, da bi tako sodelovanje pomenilo pomemben korak k bolj usklajenim prizadevanjem EU in Nata za razvoj zmogljivosti ter bi pomenilo oprijemljiv primer oživitve čezatlantskega partnerstva; želi spomniti, da je lahko izredna udeležba tretjih držav pri projektih PESCO, če to ne ogroža cilja spodbujanja SVOP EU in če izpolnjujejo dogovorjene politične, vsebinske in pravne pogoje, v strateškem interesu Unije, zlasti če zagotavljajo tehnično strokovno znanje ali dodatne zmogljivosti; meni, da to zlasti velja za strateške partnerje, kot so zaveznice Nata, države Zahodnega Balkana in partnerice vzhodnega partnerstva; želi spomniti na svoje stališče, da lahko tretje države sodelujejo le izjemoma, o čemer se odloča za vsak primer posebej in na povabilo držav članic EU, ter poudarja, da bi moralo takšno sodelovanje zagotoviti dodano vrednost in prispevati h krepitvi SVOP; želi spomniti tudi, da je treba pri sodelovanju tretjih držav spoštovati ustrezna pravila iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1639; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen čezatlantskega sodelovanja pri vrsti mednarodnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, odziv na pandemijo, nastajajoče prelomne tehnologije, umetna inteligenca, kibernetska varnost, boj proti terorizmu, vključno z džihadističnim in državnim terorizmom, energija, pomorska varnost in odpornost, ter na področju vesolja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava pomembno sodelovanje med EU in Natom na Zahodnem Balkanu, kot je sodelovanje med misijo EU za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX) in mednarodnimi silami na Kosovu (KFOR); izreka priznanje operaciji EUFOR ALTHEA, katere operativni štab je na Vrhovnem poveljstvu zavezniških sil v Evropi (SHAPE) na podlagi dogovorov Berlin Plus z Natom, ki v skladu s temi dogovori prispeva k varnemu in stabilnemu okolju v Bosni in Hercegovini, odkar je leta 2004 prevzela Natove stabilizacijske sile (SFOR); ugotavlja, da so izkušnje in znanje, pridobljeno s temi misijami in operacijami, bistvenega pomena za zagotavljanje, da bo vsako sedanje in prihodnje sodelovanje med EU in Natom prineslo mir, varnost in stabilnost v prizadete regije, za podpiranje in usposabljanje lokalnih partnerjev ter za gradnjo zmogljivosti; je seznanjen s pomembno vlogo, ki jo je imelo vključevanje Nata na Zahodnem Balkanu s stabilizacijo teh držav, kar je bilo pomembno za njihovo perspektivo EU in postopno vključevanje v EU; meni, da bi morala EU in NATO zagotoviti večjo podporo državam Zahodnega Balkana za boj proti zlonamernemu tujemu vmešavanju iz držav, kot so Rusija, Kitajska, Turčija in Savdska Arabija, pa tudi radikalnih skupin in nedržavnih akterjev; pozdravlja, da so tri države Zahodnega Balkana, ki so v procesu pristopa k EU, to so Albanija, Črna gora in Severna Makedonija, postale zaveznice Nata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice in zaveznice Nata, naj izkoristijo vsa razpoložljiva sredstva za podporo krepitvi sodelovanja na področju vojaške varnosti z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami za članstvo v EU, pa tudi s partnericami iz vzhodnega in južnega sosedstva, saj brez tega ni mogoče zagotoviti varnosti in stabilnosti v regiji; želi spomniti, da lahko ima EU pomembno vlogo pri podpiranju Natove politike odprtih vrat z ohranjanjem tesne politične in operativnih sinergij z državami, ki si prizadevajo za članstvo, torej Bosno in Hercegovino, Ukrajino in Gruzijo; poudarja pomen prispevkov različnih partnerskih držav Nata k evroatlantski varnosti; poziva k boljšemu usklajevanju in učinkoviti delitvi dela med EU in Natom pri sodelovanju s tretjimi državami, s posebnim poudarkom na državah Natovega partnerstva za večje priložnosti; ponovno izraža podporo širitvi EU in Nata; |
| --- | --- |

20.

Grožnje in izzivi, pred katerimi sta EU in Nato

| 21. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi stalnih revizionističnih, militarističnih in agresivnih politik, ki jih Rusija izvaja pod vodstvom predsednika Putina; pozdravlja jasna stališča glede Rusije, ki so bila izražena na nedavnih vrhih Nata in EU-ZDA ter pozdravlja vzpostavitev dialoga na visoki ravni med EU in ZDA o Rusiji; poudarja, da morata imeti NATO in EU dosledno in proaktivno strategijo ter se zakonito, hitro in enotno odzivati na dejanja tradicionalne in hibridne agresije in provokacije Rusije; ponovno obsoja nelegitimno in nezakonito priključitev Krima Rusiji leta 2014; obsoja, da Rusija nenehno uporablja kibernetske napade, kampanje dezinformiranja, lažne novice, atentate in zastrupljanje pripadnikov opozicije; poziva EU in Nato, naj izkoristita in razširita sedanje zaveze za boj proti neposrednim in posrednim napadom Rusije ter dejavnostim, usmerjenim proti Ukrajini, Gruziji in Moldaviji, pa tudi njenim stalnim odločnim dejavnostim v regijah Baltskega in Črnega morja, Azovskem morju, vzhodnem Sredozemlju in na skrajnem severu; želi spomniti na pomen spoštovanja mednarodnih meja in ozemeljske celovitosti sosed Rusije; opozarja, da morajo čezatlantski partnerji uskladiti svoj dvotirni pristop odvračanja in dialoga z Rusijo ter ohranjati redne stike na področjih nadzora nad orožjem, vojaške preglednosti in vseh drugih vprašanj, povezanih z varnostjo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja nedavne ruske sankcije proti vodilnim evropskim uradnikom in drugim državljanom EU, vključno s predsednikom Evropskega parlamenta, ter obžaluje, da predsednik Putin očitno zavrača dialog ter krši številne pomembne mednarodne zaveze in nenehno krši človekove pravice in temeljne svoboščine ter meni, da nenehna agresivna dejanja in večja vojaška odločnost Rusije ogrožajo mednarodno varnost in stabilnost; izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih obsežnih ruskih vojaških dejavnosti v Ukrajini in njeni okolici; v zvezi s tem izraža neomajno podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine ter poziva k okrepitvi njenih vojaških zmogljivosti in odpornosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava, da je treba vse večji vpliv, odločnost ter vojaški, tehnološki in politični vzpon Kitajske obravnavati z usklajeno čezatlantsko strategijo; zato pozdravlja ostre izjave, izražene na nedavnih vrhih Nata in EU-ZDA; izraža resno zaskrbljenost v zvezi s politikami, ki jih izvajajo organi Kitajske komunistične partije, med drugim v zvezi z zatiranjem demokracije v Hongkongu, diskriminatornim obravnavanjem verskih in kulturnih manjšin, zlasti Ujgurov v Xinjiangu, grožnjami Tajvanu ali agresivnimi politikami in dejanji v Južnokitajskem morju; nadalje opozarja, da je Kitajska, ki je država z avtoritarnim režimom, začela sistemsko tekmo s čezatlantskim partnerstvom, tako da spodkopava mednarodni red, ki temelji na pravilih in je bil zgrajen v več desetletjih, in ga hkrati poskuša preoblikovati v skladu z vrednotami, doktrino in interesi svoje komunistične partije; opozarja na povečano prisotnost Kitajske na mednarodnem prizorišču in v Evropi prek pobude En pas, ena pot, njenih naložb v kritično infrastrukturo v Evropi, dejavnosti v kibernetskem prostoru, arktični regiji in v Afriki ter dokumentirane kraje intelektualne lastnine in kopičenja zalog balističnih izstrelkov; poziva, naj se pozorno spremlja kitajska dejavnost na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), zlasti v zvezi z njeno pobudo „digitalna svilena cesta“, da bi preprečili odvisnost od infrastrukture pod nadzorom kitajskih podjetij, ki prinaša tveganje enostranskega kitajskega vpliva na razvoj mednarodnih predpisov v IKT; poziva EU in NATO, naj okrepita usklajevanje za zaščito kritične digitalne infrastrukture in telekomunikacijskih omrežij pred nedovoljenimi posegi s strani tujih držav, s postopnim opuščanjem opreme, ki jo proizvajajo podjetja iz nedemokratičnih držav, kot je Kitajska; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja EU in NATO, naj začneta strateški dialog za razvoj skupnega in usklajenega pristopa do Kitajske na podlagi prednosti in zmogljivosti obeh organizacij, da bi dosegli največjo možno dodano vrednost na podlagi skupno dogovorjenih strateških ciljev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža resno zaskrbljenost, da avtoritarne nasprotnice in tekmice čezatlantskega partnerstva za spodkopavanje naših družb in demokracij ne uporabljajo le vojaških, temveč tudi politična, gospodarska, tehnološka in socialna orodja; opozarja na pomembne varnostne in gospodarske izzive, ki jih prinašajo hibridne grožnje, kibernetski napadi, tuje vmešavanje, vmešavanje v volitve in dezinformacijske kampanje, ki so usmerjeni v samo bistvo naših demokracij; obsoja nedavne večje število kibernetskih napadov in vohunjenja državnih in nedržavnih akterjev proti članicam EU in zaveznicam Nata v okviru pandemije covida-19, vključno z napadi na zdravstveni sektor; poudarja, da mora vsakršno evropsko prizadevanje na področju odpornosti kot podlago za zagotavljanje podpore našim obrambnim dejavnostim vključevati tudi jasno strategijo komuniciranja za povečanje ozaveščenosti javnosti o čezatlantskih varnostnih izzivih; meni, da bi si morala EU in NATO prizadevati za dogovor in izvajanje vseobsegajočega pristopa za drznejše, usklajene in sorazmerne odzive ter ustrezne mehanizme preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja za boj proti skupnim novim grožnjam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da NATO ostaja edinstven forum za obrambno sodelovanje med EU in njeno nekdanjo članico, Združenim kraljestvom; poziva k celovitemu, vključujočemu in strateškemu partnerstvu na področju varnosti in obrambe med EU in Združenim kraljestvom; poziva NATO in EU, naj okrepita skupno ukrepanje na mednarodni ravni za zaščito demokracije, tudi s krepitvijo večstranskih organizacij, da bi zaščitili na pravilih temelječ večstranski red pred avtoritarnimi silami v vzponu; poziva k aktivnemu utrjevanju vezi s podobno mislečimi demokracijami po vsem svetu; meni, da okrepljena partnerstva z državami, kot so Japonska, Avstralija in Indija, ki skupaj z ZDA vodijo štiristranski dialog o varnosti, pa tudi z Južno Korejo in Novo Zelandijo ter okrepljeno partnerstvo s Tajvanom, ne bi le povečala naše splošne varnosti, temveč bi lahko pripomogla k učinkovitejšemu uveljavljanju svetovnih norm in pravil, ki so bili določeni v okviru večstranskih forumom, kot je OZN; spodbuja tudi sodelovanje med EU in Natom s članicami združenja ASEAN v zvezi s tem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | spodbuja EU, NATO in OZN, naj še dodatno preučijo možnosti za tesnejše sodelovanje pri kriznem upravljanju, humanitarnih ukrepih, ohranjanju miru in gradnji zmogljivosti partnerjev, zlasti na skupnih področjih delovanja; poziva k vzpostavitvi bolj vključujočega okolja z večjo udeležbo žensk pri treh osrednjih nalogah ter njihovih političnih in vojaških strukturah; poziva EU in NATO, naj si skupaj prizadevata za bolj sistematično izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter razvijeta skupne dejavnosti izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja potrebo po skladnem, jasnem, doslednem in usklajenem pristopu EU in Nata do južnega sosedstva, s katerim se bodo obravnavale tako tradicionalne grožnje, na primer terorizem, kot vse večja agresivna navzočnost Rusije in Kitajske; izpostavlja minulo sodelovanje med Natovo operacijo Ocean Shield in pomorskimi silami EU Atalanta v boju proti piratstvu in za zagotavljanje varnega prehoda v Adenskem zalivu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k sodelovanju in usklajevanju med vojaško operacijo EUNAVFOR MED IRINI in Natovo operacijo Sea Guardian v Sredozemlju; poudarja, da obe operaciji prispevata k varnosti in stabilnosti na tem območju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen zaradi vse večjih napetosti v indijsko-pacifiški regiji, ki ogrožajo regionalno in svetovno stabilnost, in poziva k okrepljenemu sodelovanju s podobno mislečimi partnerji v regiji, ki bi moralo vključevati reden politični dialog in posvetovanje, izmenjavo informacij ter usklajevanje usposabljanja in vaj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k močni zavezanosti in usklajevanju med EU in Natom pri vzdrževanju napredka, doseženega v zadnjih dveh desetletjih v Afganistanu glede na umik misije Resolute Support v Afganistanu, ki bi moral potekati urejeno in usklajeno; spodbuja nadaljnjo podporo mirovnim pogajanjem znotraj Afganistana z vztrajanjem, da mora proces ohraniti in nadgraditi politične, gospodarske in družbene dosežke afganistanskega prebivalstva od leta 2001, zlasti varstvo pravic žensk, otrok in manjšin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira okrepljeno usklajevanje med EU, OZN in Natom v Iraku, med drugim prek svetovalne misije EU (EUAM) v Iraku in misije NATO Iraq, ki obe prispevata k stabilizaciji države; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja dialog in sodelovanje med EU in Natom s partnerskimi državami v Latinski Ameriki in na Karibih; poudarja, da je Kolumbija edina partnerica Nata v Latinski Ameriki in tudi, kako pomembno je še utrditi dodatna partnerstva v regiji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da hibridni in kibernetski napadi sovražnih držav in nedržavnih akterjev vodijo k spremembi tradicionalne opredelitve meddržavnih konfliktov, vohunjenja in sabotaž; poziva EU, naj še naprej razvija lastno zbirko orodij za zaščito kritične infrastrukture pred hibridnimi napadi; pozdravlja delo, ki je bilo opravljeno v okviru posvetovalnega foruma za trajnostno energijo v varnostnem in obrambnem sektorju (CF SEDSS) pri Evropski obrambni agenciji (EDA), da bi izboljšali zaščito kritične infrastrukture v EU; poudarja, da bi morala EU in NATO dodatno okrepiti lastne zmogljivosti za preprečevanje hibridnih in kibernetskih napadov, odvračanje od njih in odzivanje nanje, vključno z napadi proti lastnim institucijam; pozdravlja pojasnilo v sporočilu vrha Nata iz leta 2021, da se lahko Severnoatlantski svet odloči za uporabo člena 5 v primeru hibridnega vojskovanja in v primeru oboroženega napada; poziva k okrepljenemu sodelovanju in usposabljanju na področju kibernetske obrambe; predlaga, naj se ustanovi skupno informacijsko vozlišče za področje kibernetskih groženj, pa tudi skupna projektna skupina za kibernetsko varnost, da bi v soglasju opredelili skupen odziv na kibernetske grožnje; v zvezi s tem poziva k odločnemu usklajevanju med Agencijo EU za kibernetsko varnost (ENISA) in Natovim centrom odličnosti za sodelovanje pri kibernetski obrambi; poziva k večjemu usklajevanju med EU in Natom pri določanju skupne odgovornosti za zlonamerne kibernetske incidente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja delo Evropskega centra odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj (Hybrid COE), skupine za odzivanje na računalniške grožnje za institucije, organe in agencije EU (CERT-EU) in Natove zmogljivosti za odzivanje na računalniške incidente (NCIRC) ter meni, da je to dober primer sodelovanja med EU in Natom; meni, da bi lahko skupni odziv na kibernetske grožnje nadalje razvili prek centra Hybrid COE, vključno s skupnimi tečaji in usposabljanjem; je prepričan, da je potrebnih več ukrepov, kot so prizadevanja za več sinergij med civilnimi in vojaškimi komponentami, da bi spodbudili skupno odpornost in s tem preprečili prihodnje hibridne grožnje; poleg tega opozarja na potencial EU in Nata pri oblikovanju svetovnih kibernetskih norm, temelječih na naših skupnih vrednotah; meni, da bi morala EU in NATO usklajevati svoja stališča pri oblikovanju agende za mednarodni nadzor nad orožjem na ključnih področjih nastajajočih in prelomnih tehnologij z vojaško uporabo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU in NATO, naj okrepita skupna prizadevanja za doseganje in ohranjanje globalne tehnološke vodilne vloge pri vojaških zmogljivostih, tudi s skupnim financiranjem raziskovalnih projektov, ki temeljijo na pionirskih tehnologijah, kvantnem računalništvu in umetni inteligenci, s čimer bi omogočili razvoj najsodobnejših vojaških zmogljivosti, ki bi temeljile na demokratičnih vrednotah; poudarja vlogo, ki jo imajo civilno usmerjena zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja pri današnjih inovacijah na področju nastajajočih tehnologij; poudarja, da nastajajoče tehnologije ponujajo tudi priložnosti za okrepitev naše skupne obrambne drže; poudarja tudi, da so interoperabilnost, skupni tehnološki standardi in skupne naložbe v najsodobnejšo tehnologijo, raziskave in inovacije ključnega pomena za EU in NATO, da bosta lahko nadaljevala s svojimi ambicijami glede varovanja naših državljanov na najboljši možni način; poudarja, da je treba za razvoj umetne inteligence, ki spoštuje temeljne pravice in podpira javni interes, okrepiti okvir EU za umetno inteligenco, ki vključuje javne in zasebne deležnike ter deležnike civilne družbe; priporoča, naj se s pobudami, kot so evropski program za razvoj obrambne industrije, stalno strukturno sodelovanje in Evropski obrambni sklad, olajša sodelovanje malih in srednjih podjetij, tako da se povečajo prizadevanja za podporo inkubaciji in kapitalskim naložbam; se zavzema za razvoj skupnih zmogljivosti EU na področju umetne inteligence, da bi zapolnili tehnične vrzeli, zaradi katerih bi sicer lahko bile izključene države, ki nimajo ustrezne tehnologije, strokovnega znanja ali sposobnosti za uporabo sistemov umetne inteligence v svojih ministrstvih za obrambo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja na hiter tehnološki razvoj, vključno z digitalizacijo in povečanim potencialom umetne inteligence, ter poziva države članice EU in zaveznice Nata, naj si prizadevajo za tesnejše sodelovanje, da bi ohranile tehnološko prednost teh veletrendov, zagotovile interoperabilnost svojih informacijskih sistemov ter si skupaj prizadevale za razvoj skupnih etičnih standardov za te nove tehnologije in jih spodbujale na svetovni ravni; poziva EU in NATO, naj prevzameta vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za vzpostavitev celovitega regulativnega okvira za razvoj in etično uporabo orožja z določeno stopnjo avtonomnosti; spodbuja EU in zaveznice Nata, naj dejavno sodelujejo v mednarodnih pogajanjih o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedoval smrtonosno avtonomno orožje brez pomembnega človeškega nadzora; poudarja, da je sodelovanje med EU in Natom bistveno za boj proti ambicijam nasprotnikov, kot sta Kitajska in Rusija, po tehnološki prevladi in zlonamerni uporabi tehnologije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava, da podnebne spremembe prinašajo izjemne izzive za svetovni mir, blaginjo, varnost, vključno s človekovo varnostjo, in stabilnost, saj se z njimi obstoječe grožnje in kriza še povečujejo; poziva k okrepljenemu dialogu med EU in Natom ter nizu ukrepov za boj proti podnebnim spremembam in njihovim večstranskim posledicam za mednarodno varnost; želi spomniti, da ima EU več pristojnosti in instrumentov, ki ji omogočajo celovit odziv na izzive, ki jih prinašajo podnebne spremembe in propad biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi morala EU in NATO bolj vlagati v zelene tehnologije, da bi izboljšali vojaško učinkovitost, pri tem pa čim bolj zmanjšali okoljski odtis in preprečili nadaljnje poškodbe ekosistemov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | se zaveda, da je vesolje ključno področje in da nove tehnologije hitro omogočajo njegovo uporabo kot enega od področij obrambe; priznava, da to ustvarja priložnosti za sodelovanje med EU in Natom ter izzive za čezatlantsko varnost; se zaveda, da je delovanje Nata na področju vesolja odvisno od vesoljskih zmogljivosti njegovih članov, pri tem pa poudarja potrebo po okrepitvi sodelovanja na podlagi obstoječih programov EU, kot sta Galileo in Copernicus; meni, da bi sodelovanje med EU in Natom na področju vesolja lahko pripomoglo k spodbujanju standardov varnosti v vesolju in najboljših praks v mednarodni skupnosti, s čimer bi zagotovili vzajemne koristi na področjih komunikacij, navigacije in obveščevalne dejavnosti; poudarja, da si morata EU in NATO prizadevati za preprečevanje oboroževanja v vesolju; je seznanjen z vedno večjim pomenom varnosti in satelitov v vesolju; poudarja pomen satelitskega centra EU in poziva agencijo, naj analizira varnost in/ali ranljivost satelitov EU in držav članic, kar zadeva vesoljske odpadke, kibernetske napade in neposredne napade z izstrelki, ter o tem predloži poročilo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznava vse večji strateški pomen regij na skrajnem severu in Arktiki ter njihove politične, gospodarske, okoljske in varnostne razsežnosti ter priznava pomen usklajevanja med EU in Natom na Arktiki; poudarja, da mora Arktika ostati območje miroljubnega sodelovanja, in poziva k ukrepom za izgradnjo zaupanja, da bi preprečili korake, ki bi vodili k večji vojaški prisotnosti v regiji; ugotavlja, da je Arktični svet pooblaščen za krepitev konstruktivnega dialoga in trajnostnega razvoja; želi spomniti na prošnjo EU za status opazovalke v Arktičnem svetu, želi spomniti, da EU trenutno posodablja svojo politiko za Arktiko, in ponovno poziva k okrepljenemu sodelovanju z vsemi arktičnimi partnerji, tako dvostransko kot regionalno, tudi v okviru Arktičnega sveta, Barentsovega evroarktičnega sveta in partnerstev severne dimenzije, pri vseh vprašanjih skupnega interesa; poudarja pomen zagotavljanja svobode plovbe na skrajnem severu; želi spomniti na parlamentarno razsežnost sodelovanja na Arktiki, med drugim prek stalnega odbora poslancev arktične regije, v katerem sodeluje Evropski parlament; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izreka pohvalo za tesno sodelovanje EU in Nata med pandemijo covida-19; poudarja pomembno vlogo oboroženih sil držav zaveznic Nata in držav članic EU med pandemijo covida-19 in pozdravlja vojaško pomoč operacijam civilne podpore, zlasti pri uporabi poljskih bolnišnic, prevozu bolnikov ter zagotavljanju in distribuciji opreme; spodbuja pobude EU in Nata, namenjene lažji čezmejni uporabi vojaških logističnih zmogljivosti za soočanje s takšnimi izrednimi razmerami, da bi omogočili boljše usklajevanje, sinergije, solidarnost in podporo; poudarja, da je treba povečati pripravljenost EU in Nata na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske obrambe; je prepričan, da skupna prizadevanja EU in Nata pri spopadanju s krizo zaradi covida-19 neposredno prispevajo k večji odpornosti naših družb; poudarja, da je pandemija covida-19 pokazala izzive, ki jih za našo sedanjo odpornost predstavljajo prelomne izredne razmere, zlasti netradicionalne narave, kot so pandemije in naravne nesreče; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kriza zaradi covida-19 negativno vplivala ne le na javno zdravje in gospodarstvo, temveč tudi na varnost, saj je pospešila geopolitična rivalstva in povečala negotovosti, kot je neprekinjenost dobavnih verig, s trajnimi posledicami za evropsko in mednarodno varnost in stabilnost; poziva k okrepitvi sodelovanja med EU in Natom za boljše obravnavanje netradicionalnih izrednih razmer, ki bi moralo vključevati vaje na podlagi izkušenj iz pandemije covida-19, redne vaje usposabljanja, da bi države članice in zaveznike bolje pripravili na predvidevanje in boljše obvladovanje naravnih nesreč ter nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravo zalog nujne opreme in potrebnih sredstev; |
| --- | --- |

41.

Čas za uresničitev obrambnih ambicij EU

| 42. | je prepričan, da si morajo države članice bolj prizadevati, da bi dosegle raven ambicij EU in da bi lahko EU ukrepala z bolj zmogljivim, interoperabilnim in vzdržnim naborom vojaških in civilnih zmogljivosti in sil, ki jih bo lažje razporediti, saj bi bil s tem njen prispevek k čezatlantski varnosti enakopravnejši in odločnejši, poleg tega pa bi lahko dosegla napredek glede strateške avtonomije in se približala postopnemu oblikovanju evropske obrambne unije v duhu člena 42 PEU, če se bo Evropski svet soglasno tako odločil; poudarja, da strateška avtonomija krepi čezatlantsko varnost in nikakor ni namenjena podvajanju ukrepov in virov ali ločitvi od Nata ali njegovi oslabitvi, ampak je njen cilj dopolnjevati prizadevanja in zmogljivosti Nata ter biti interoperabilna z njimi; hkrati poudarja, da strateška avtonomija EU ne vključuje le razvoja obrambnih zmogljivosti na podlagi močne, konkurenčne in inovativne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB), temveč tudi institucionalne zmogljivosti, da bi lahko EU delovala s partnerji, zlasti z Natom, če je to mogoče, po potrebi pa tudi neodvisno; meni, da bo lahko EU na podlagi teh večjih prizadevanj za razvoj evropskih zmogljivosti prevzela večjo odgovornost za evropsko varnost, vključno z evropskim sosedstvom, in svetovno stabilnost ter bolj podpirala skupne interese in vrednote EU in Nata; poudarja, da bo Evropska unija s strateško avtonomijo postala temelj čezatlantskega zavezništva ter omogočila učinkovitejši in uspešnejši pristop k številnim svetovnim izzivom, ki se pojavljajo danes in v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je trdno prepričan, da morajo ambicije EU v stalnem strukturnem sodelovanju in razvoju zmogljivosti glede na izzive brez primere zajemati kompaktne in kompletne skupne bojne sile; želi spomniti, da so naložbe EU v obrambo naložbe v varnost čezatlantske skupnosti kot celote, kar bo omogočilo pravičnejšo porazdelitev bremen med čezatlantskimi partnerji v Natu; poudarja, da je treba razvoj obrambnih zmogljivosti pospešiti, da bi se ustrezno odzvali na skupne grožnje; meni, da morajo države članice EU, zlasti 21 držav, ki so članice EU in Nata, delovati usklajeno ter razmisliti o določitvi jasne „evropske ambicije“ v zvezi z razvojem zmogljivosti, zlasti s povečanjem svojih naložb v raziskave in inovacije in brez zapostavljanja čezatlantskega partnerstva; poziva 21 skupnih članic EU in Nata, naj uporabijo načelo „enotnega nabora sil“ in navedejo isto skupino potencialno razpoložljivih zmogljivosti za načrtovanje v EU in Natu; spodbuja članice obeh organizacij, naj si bolj prizadevajo, da bi dosegle večjo usklajenost izložkov med Natovim procesom obrambnega načrtovanja in pobudami EU za razvoj zmogljivosti, zlasti zmogljivostnimi cilji z visoko učinkovitostjo, načrtom EU za razvoj zmogljivosti in usklajenim letnim pregledom EU na področju obrambe (CARD), kjer se zahteve prekrivajo, da bi preprečili nepotrebno podvajanje in se bolje odzvali na nove grožnje; podarja pomembno vlogo EDA pri pripravi načrta EU za razvoj zmogljivosti; poudarja, da se mora vsak pregled ciljev EU odražati tudi pri glavnih ciljih in zmogljivostnih ciljih z visoko učinkovitostjo; poudarja, da je ta pregled bistven, da bo mogoče izkoristiti vse prednosti pobud, kot je PESCO; je tudi prepričan, da mora EU izboljšati povezavo med načrtovanjem, raziskavami in razvojem zmogljivosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi si morali evropski zavezniki v Natu, kjer je to mogoče, ob podpori evropskih partnerjev, ki niso iz Nata, po potrebi prizadevati za ustrezno delitev bremena in odgovornosti, da bi prispevali ustrezen delež Natovega procesa obrambnega načrtovanja, pri tem pa upoštevali pomen in vlogo Evropejcev v zavezništvu; meni, da bi to hkrati povečalo zmožnost Evrope, da se brani, in posledično povečalo njene operativne zmogljivosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je lahko čezatlantsko partnerstvo uspešno le, če vse države članice izpolnjujejo svoje zaveze, vključno z zavezami glede naložb v obrambo, in se vzajemno podpirajo; izpostavlja cilj „dveh odstotkov“, ki je bil ponovno potrjen septembra 2014 na vrhu Nata v Walesu in ga je izpolnilo nekaj evropskih zaveznikov Nata, ter poudarja, da je izpolnitev tega cilja tudi naložba v evropsko varnost in stabilnost, s čimer se bo zagotovila pripravljenost na nove svetovne izzive; prav tako želi spomniti na zavezo, da se 20 % letnega obrambnega proračuna porabi za ključno področje raziskav in razvoja; poudarja, da so nove grožnje, na primer kibernetske in hibridne, dodatni varnostni izzivi in zato zahtevajo dodatne vire; poudarja, da je pandemija pokazala, da varnosti ni mogoče meriti samo v smislu porabljenega odstotka BDP, temveč bi bilo treba pri presojanju prispevkov k skupni obrambi zavezništva upoštevati tudi številne druge elemente; poziva, naj se izdatki za obrambo v absolutnih zneskih ne zmanjšajo zaradi gospodarskih izzivov, s katerimi se soočajo članice EU in Nata zaradi pandemije covida-19; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bi se morala Evropa s temi strateški izzivi soočiti na čim bolj celovit in skladen način prek integriranega pristopa EU, ki bi ga bilo treba nenehno izboljševati z mehanizmi za usklajevanje in poveljevalnimi strukturami ter z upoštevanjem novih groženj in izzivov, nato pa bi morali razmisliti, katere zmogljivosti, ki bodo služile kot prispevek držav članic EU v Natove skupne obrambne zmogljivosti in prispevale k interoperabilnosti njihovih obstoječih zmogljivosti, bi lahko razvijali skupaj; |
| --- | --- |

46.

| 47. | znova izreka podporo učinkovitemu izvajanju direktiv iz obrambnega svežnja o javnih naročilih na področju obrambe in varnosti ter prenosu obrambnih proizvodov; poudarja, da bi bilo polno izvajanje teh direktiv pomemben korak k evropski obrambni uniji, saj bi tako postala obrambna politika EU skladnejša, spodbudili pa bi tudi razvoj evropske obrambne industrije; je prepričan, da je izvajanje učinkovit odgovor na razdrobljenost evropskega trga obrambnih proizvodov, zaradi katerega v državah članicah še vedno prihaja do nepotrebnega podvajanja ter neučinkovitosti pri porabi javnih sredstev za obrambo; poudarja, kako pomembna sta trdna, konkurenčna in inovativna baza EDTIB v povezavi z nastajajočim trgom obrambne opreme v EU, ki v celoti upošteva pravila mednarodnega trga, in skupno stališče EU o izvozu orožja; meni, da bi to povečalo evropsko varnost in bolje opremilo člane obeh organizacij; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za popolnoma delujoč skupen obrambni trg; opozarja na pomen evropskega obrambnega sklada pri združevanju nacionalnih virov za skupne raziskave, razvoj, nabave, javna naročila, vzdrževanje in usposabljanje in poziva, naj se za njegovo financiranje projektov uporabi dolgoročna strateška usmeritev; poziva k večjim sinergijam med EDTIB in vodilnimi akterji zasebnega sektorja pri razvoju tehnologij v vzponu z dvojno rabo, kot je umetna inteligenca, ob hkratnem zagotavljanju sinergij z drugimi akterji (člani civilne družbe, raziskovalci itd.); poudarja pomen sodelovanja med EDA in Natom ter priznava pomen sodelovanja EU na področju obrambne industrije v okviru čezatlantskega sodelovanja na področju obrambne tehnologije in industrije (TADIC); opozarja na dolgoročno željo po vzpostavitvi močnega čezatlantskega sodelovanja v obrambnem in industrijskem sektorju, da bi olajšali čezatlantski tehnološki in industrijski razvoj, pri čemer bi med drugim obravnavali vprašanja, povezana z zanesljivostjo oskrbe, skupnim pristopom k pravicam intelektualne lastnine, neposrednimi tujimi naložbami in vzajemnim dostopom do obrambnih trgov; poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z Natom, da bi olajšala čezatlantski tehnološki in industrijski razvoj; opozarja, da evropske obrambne pobude dopolnjujejo pobude Nata in so namenjene spodbujanju sodelovanja držav članic na področju obrambe; spodbuja tesno sodelovanje med EDA in mednarodnim štabom Nata; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja pomen skupnih evropskih projektov, kot so bojni zračni sistem prihodnosti (FCAS), Eurodrone, ob popolnem spoštovanju mednarodnega prava, in glavni sistem kopenskega bojevanja (MGCS), in poziva k nadaljnjim ambicioznim in oprijemljivim projektom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja zavezo EU in ZDA, ki sta jo izrazili na nedavnem vrhu EU-ZDA, da si bosta prizadevali za upravni dogovor med EDA in ZDA; poziva k sklenitvi podobnega dogovora z drugimi zaveznicami Nata, ki niso članice EU, zlasti tistimi, s katerimi so se začela pogajanja o pristopu k EU, kot je to ustrezno, ob upoštevanju vseh potrebnih zaščitnih ukrepov za zaščito varnostnih in obrambnih interesov EU in njenih držav članic, da bi poglobili čezatlantsko obrambno sodelovanje z zagotavljanjem popolne interoperabilnosti uporabljene vojaške tehnologije na tehnični ravni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja podaljšanje nove pogodbe o omejevanju strateškega orožja med Rusko federacijo in ZDA (START), s katero sta podpisnici pridobili čas za nadaljevanje pogajanj, da bi se dogovorili o novem instrumentu za nadzor nad orožjem; poziva EU in NATO, naj si prizadevata za udeležbo drugih držav, zlasti Kitajske; opozarja, da je treba povečati sodelovanje in naložbe na ključnem področju zračne in raketne obrambe; izraža globoko zaskrbljenost zaradi izteka veljavnosti pogodbe o prepovedi jedrskih raket srednjega dosega, kar je povzročilo novo varnostno tveganje zlasti za evropske države; poziva k priznanju in ustrezni obravnavi varnostnih pomislekov Evrope; obžaluje nedavne odstope od pogodbe o odprtih zračnih prostorih; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno poudarja, da v celoti podpira zavezanost EU in njenih držav članic Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja kot temelju režima neširjenja jedrskega orožja in razorožitve; poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za jedrsko razorožitev; ponavlja svojo prejšnjo izjavo, da se mednarodni mir in varnost krepita v svetu brez obstoja in širjenja jedrskega orožja; poziva EU in NATO, naj si prizadevata za ambiciozen program za ohranitev in okrepitev učinkovitih mednarodnih režimov nadzora nad orožjem, razoroževanja in neširjenja orožja kot temeljev svetovne, čezatlantske in evropske varnosti, ter želi spomniti, da je treba izvajati politike, zasnovane tako, da spodbujajo zmanjševanje vseh zalog jedrskega orožja, ter določiti omejitve za uporabo hiperzvočnih izstrelkov; izraža zaskrbljenost zaradi trenutnega razvoja in pobud v Iranu v zvezi z njegovim programom za bogatenje urana; ponovno izraža svojo nadaljnjo podporo skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja kot najboljšemu možnemu sredstvu za pridobitev zagotovil o izključno miroljubni uporabi jedrske energije v Iranu; pozdravlja nadaljevanje pogovorov in poziva vse strani, naj ponovno zagotovijo popolno skladnost; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva EU in njene institucije, naj na podlagi „celostnega pristopa“ razvijejo tako skupno varnostno in obrambno kulturo, ki bo spoštovala poseben značaj varnostne in obrambne politike posameznih držav članic, kot strateški pristop, in sicer skozi ves proces oblikovanja politik, zlasti pa pri sprejemanju odločitev na področjih trgovine, upravljanja dobavnih verig, pregleda naložb, razvojnega sodelovanja, infrastrukture, mobilnosti in digitalnih tehnologij; poudarja ključno vlogo strateškega kompasa v zvezi s tem; poudarja, da imajo institucije EU na področjih, kot so hibridne in kibernetske grožnje ter boj proti dezinformacijskim kampanjam, veliko možnosti za oblikovanje skupnih ukrepov za odzivanje; v zvezi s tem pozdravlja sveženj o varnostni uniji iz decembra 2020 in meni, da je to ustrezen prvi korak, ki mu morajo čim prej slediti nadaljnji ukrepi; je seznanjen s predlogom direktive o varnosti omrežij in informacij 2; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja pomen vojaške mobilnosti pri zagotavljanju hitrega gibanja sil znotraj in zunaj EU, kar je pomembno za učinkovito in preventivno obrambo; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja za nadaljnje zmanjšanje postopkovnih ovir za vojaško mobilnost; pozdravlja nepogrešljivo vlogo EU pri krepitvi vojaške mobilnosti in zahteva, naj se znatno povečajo prizadevanja za izvajanje tega projekta, zlasti v okviru PESCO, pa tudi s spodbujanjem držav članic, da bi za svojo industrijsko bazo zagotovile spodbude za predlaganje konkurenčnih projektov, upravičenih do sofinanciranja EU; poziva k večji sinergiji med različnimi udeleženimi akterji na strani EU; poudarja, da je za uspeh vojaške mobilnosti potreben pristop celostnega upravljanja, ki bi moral vključevati institucije EU, države članice in NATO; poziva k razmisleku o akcijskem načrtu, v katerem bi se osredotočili na skupne interese EU in Nata na področju vojaške mobilnosti s povečanjem ambicij na področjih, kot so digitalizacija, kibernetska odpornost prometne infrastrukture in sistemov ter možnost za uporabo rešitev umetne inteligence za namene vojaške mobilnosti; meni, da projekt dokazuje dodano vrednost sodelovanja med EU in Natom, pa tudi to, kako o lahko EU s svojimi instrumenti in pristojnostmi prispeva k Natovi kolektivni obrambi; pozdravlja, da je bil za skupne obrambne projekte dodeljen znaten znesek sredstev EU, čeprav ne tolikšen, kot je bilo prvotno načrtovano; opozarja, da je 38 od 46 potekajočih projektov PESCO v skladu s prednostnimi nalogami Nata na področju obrambnega načrtovanja, in podpira morebitno udeležbo tretjih držav pri teh projektih v skladu z določbami ustreznega sklepa Sveta; |
| --- | --- |

53.

Na poti k ambicioznemu partnerstvu

| 54. | v celoti podpira izjavo v nedavnem sporočilu Nata, da je Evropska unija še vedno edinstvena in bistvena partnerica Nata; zato poudarja svoje trdno prepričanje, da je treba odnose med EU in Natom nadgraditi, da bodo dosegli resnično strateško raven, da bi tako uresničili celoten potencial partnerstva na podlagi že doseženega izjemnega napredka in s skupnim ciljem izgradnje pristnega odnosa med organizacijama; poziva k rednim posebnim vrhom, na katerih bodo sodelovali vsi voditelji držav in vlad Nata in EU, da bi se na najvišji ravni ohranilo zaupanje in razumevanje, ter izraža svojo dolgoročno vizijo, da bi ustanovili partnerski svet EU in Nata; poleg tega spodbuja razpravo o ustanovitvi stalnega sveta obrambnih ministrov EU, ki bi moral biti tesno povezan s srečanji obrambnih ministrov Nata; v zvezi s tem opozarja na načelo vključevanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponavlja načelo vključevanja in se zavzema za več skupnih neformalnih srečanj ter skupnih izjav in sporočil vodstvenega osebja EU in Nata; ponovno poziva EU in NATO, naj na podlagi obstoječe prakse vzporednih in usklajenih vaj organizirata redne in ambicioznejše skupne vaje, pri katerih bodo sodelovale vse države članice in zaveznice, saj bi se s tem utrdilo medsebojno razumevanje med EU in Natom ter dodatno okrepilo sodelovanje med njunim osebjem; spodbuja k obsežnejši izmenjavi netajnih in tajnih informacij v okviru prihodnjih vaj na vključujoč in nediskriminatoren način, kar bi bil prvi korak k izmenjavi informacij v resničnih kriznih razmerah; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva vse članice, naj si prizadevajo za sklenitev varnostnega sporazuma med Ciprom in Natom; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja napredek pri uresničevanju 74 skupnih predlogov za ukrepanje; vseeno meni, da je za to, da bi jih v celoti uresničili, potrebne več politične podpore; poleg tega poziva, naj se predlagajo vodilni projekti, na primer na področju nastajajočih in prelomnih tehnologij in oskrbe z gorivom v zraku, po vzoru projektov, kot je na primer na področju vojaške mobilnosti, da bi povečali odgovornost in zagotovili, da bo sodelovanje bolj oprijemljivo in usmerjeno v rezultate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da morata EU in NATO usklajevati svoja prizadevanja za boj proti terorizmu z izboljšanjem sedanjih praks izmenjave obveščevalnih podatkov med državami članicami in zaveznicami Nata, s posebnim poudarkom na situacijskem zavedanju na ključnih področjih, vključno z nastajajočimi varnimi območji, uporabo nastajajočih in prelomnih tehnologij za teroristične namene ter hibridnimi taktikami; |
| --- | --- |

58.

| 59. | priznava, da zaradi institucionalnih omejitev sodelovanje med EU in Natom v veliki meri poteka v obliki neformalnih in tehničnih izmenjav med osebjem ter da je zato aktivno sodelovanje vseh držav članic in zaveznic včasih omejeno; meni, da te omejitve slabijo čezatlantsko, pa tudi evropsko varnost, med drugim tudi zaradi potencialne blokade dostop do struktur Nata za operacije SVOP EU; meni, da to stanje ni vzdržno, zato odločno poziva vse deležnike, naj v dobri veri sodelujejo pri iskanju rešitve, da bi sodelovanje na vseh ravneh postalo bolj formalno in predvidljivo ter da bi se med organizacijama vzpostavil pristen in stabilen odnos; pozdravlja razpravo o prihodnjih vojaških poveljniških zmogljivostih EU, ki morajo biti interoperabilne in združljive z Natom, da se zagotovi najučinkovitejša operativna zmogljivost enotnega nabora sil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba okrepiti enotnost, solidarnost in kohezijo med zaveznicami; se zaveda, da med zaveznicami v vzhodnem Sredozemlju obstajajo resni spori; pozdravlja, da je NATO vzpostavil mehanizem za umiritev razmer; želi spomniti na svojo zaskrbljenost, ker je Turčija kupila ruski raketni sistem S-400; poudarja, da je pomembno sprejeti nadaljnje ukrepe za krepitev zaupanja, ki bodo temeljili na dialogu in medsebojnem spoštovanju; je globoko zaskrbljen zaradi obnašanja Turčije, strateško pomembne sosede in zaveznice Nata; poziva jo, naj se izogiba nadaljnjim provokacijskim in destabilizacijskim ukrepom, ter jo spodbuja, naj izvaja zunanjo, varnostno in notranjo politiko, ki bo usklajena z obveznostmi in pričakovanji države kandidatke za članstvo v EU in zaveznice Nata; |
| --- | --- |

60.

| 61. | želi spomniti, da tako EU kot NATO temeljita na skupnih demokratičnih načelih; opozarja, da je Severnoatlantska pogodba neposredno povezana z Ustanovno listino OZN; poziva NATO, naj od svojih članic zahteva popolno skladnost z vsemi členi Ustanovne listine OZN; poudarja, da čezatlantsko partnerstvo ne potrebuje le močnih vojaških sil, temveč tudi močne in odporne družbe; poudarja povezavo med trdnimi demokratičnimi temelji, ki izhajajo iz spoštovanja na pravilih temelječega mednarodnega reda, in trdnim čezatlantskim partnerstvom, ki vzajemno krepi oba elementa, ki lahko le skupaj zagotovita dolgoročno prihodnost naših demokracij; podpira zamisel o svetovnem vrhu demokracij, ki jo je predstavila Bidnova administracija; poziva k večjim prizadevanjem za upoštevanje velikih teženj mlajših generacij in za dejansko sodelovanje v naših demokratičnih procesih in tudi, da bi mladim jasno predstavili strateške izzive naših družb, da bi se tudi oni posvetili tem ključnim vprašanjem in dejavno podprli naša skupna prizadevanja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | želi spomniti, da so v raziskavah Eurobarometra državljani EU večjo vlogo EU na področju varnosti in obrambe označili kot prednostno nalogo; meni, da bi bilo treba sodelovanje med EU in Natom ter varnostna in obrambna vprašanja na splošno obravnavati na prihodnji konferenci o prihodnosti Evrope, da bi zagotovili, da se bo slišal glas ljudi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da je proaktivno, učinkovito in pregledno komuniciranje v EU in zunaj nje ključnega pomena, ter poziva, naj ustrezno osebje Nata in EU še tesneje sodeluje pri strateškem komuniciranju, zlasti v zvezi z bojem proti dezinformacijam, zunanjemu vmešavanju in kibernetskim napadom, na strateško pomembnih območjih, kot so države Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva; poziva k boljši izmenjavi informacij pri prepoznavanju hibridnih napadov, da bi povečali odzivnost; vendar vztraja, da morata EU in NATO ohraniti svoje neodvisne zmogljivosti; podpira zamisel o ustanovitvi neodvisnih centrov odličnosti za študij tujih jezikov, ki se govorijo v strateško pomembnih regijah; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja pomen parlamentarne diplomacije in ponovno poziva k okrepljeni vlogi parlamentarne skupščine Nata; priporoča, naj stalni odbor parlamentarne skupščine Nata status delegacije Evropskega parlamenta v tej skupščini nadgradi v polnopravnega, saj bi se v tem odražal pomen sodelovanja med EU in Natom; poziva, naj se Odbor Parlamenta za zunanje zadeve (AFET) in Odbor predstavniškega doma ZDA za zunanje zadeve skupaj sestaneta, da bi razpravljala o skupnih varnostnih grožnjah čezatlantskemu partnerstvu in o tem, kako bi lahko EU in Nato z okrepljenim sodelovanjem te grožnje pomagala odpravljati; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja, da se je generalni sekretar Nata 15. decembra 2020 sploh prvič udeležil seje kolegija komisarjev in tako poslal jasno sporočilo o vzajemni zavezanosti krepitvi partnerstva med Natom in EU; izreka pohvalo generalnemu sekretarju Nata Jensu Stoltenbergu za njegovo vodenje in odločenost, da doseže napredek v odnosih med EU in Natom, kar je tudi v skladu z ambicijam in prednostnimi nalogami, ki jih je določilo vodstvo EU; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Nata, Evropski obrambni agenciji, vladam in nacionalnim parlamentom držav članic EU in Nata ter parlamentarni skupščini Nata. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  UL C 28, 27.1.2020, str. 49.

(2)  UL C 388, 13.11.2020, str. 22.

(3)  UL C 449, 23.12.2020, str. 149.

(4)  UL C 232, 16.6.2021, str. 71.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0009.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0008.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0102.

(8)  UL L 146, 9.6.2017, str. 133.

(9)  UL L 371, 6.11.2020, str. 3.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/122

---

P9_TA(2021)0347

Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 6, 153, 156 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6, 153, 156 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 in 35 (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 in 35 (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča EU, ki potrjujejo, da je načelo nediskriminacije glede na starost temeljno načelo v pravu Unije, saj gre za posebno vprašanje enakega obravnavanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča EU, ki potrjujejo, da je načelo nediskriminacije glede na starost temeljno načelo v pravu Unije, saj gre za posebno vprašanje enakega obravnavanja (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2010 o aktivnem staranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2010 o aktivnem staranju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. septembra 2020 o človekovih pravicah, participaciji in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. septembra 2020 o človekovih pravicah, participaciji in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju politične izjave in mednarodnega akcijskega načrta o staranju, ki je bil sprejet na drugi svetovni skupščini o staranju v Madridu od 8. do 12. aprila 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave in mednarodnega akcijskega načrta o staranju, ki je bil sprejet na drugi svetovni skupščini o staranju v Madridu od 8. do 12. aprila 2002,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave o staranju, ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije Organizacije združenih narodov v Lizboni, z naslovom „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Trajnostna družba za vse starosti: izkoriščanje potenciala daljšega življenja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave o staranju, ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije Organizacije združenih narodov v Lizboni, z naslovom „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Trajnostna družba za vse starosti: izkoriščanje potenciala daljšega življenja),

| — | ob upoštevanju poročila neodvisnega strokovnjaka OZN za uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb o učinku koronavirusne bolezni (COVID-19) na uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb, predloženega na 75. zasedanju Generalne skupščine OZN 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisnega strokovnjaka OZN za uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb o učinku koronavirusne bolezni (COVID-19) na uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb, predloženega na 75. zasedanju Generalne skupščine OZN 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti (2012) (2) in predhodnega sporočila Komisije z dne 6. septembra 2010 o tem (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti (2012) (2) in predhodnega sporočila Komisije z dne 6. septembra 2010 o tem (COM(2010)0462),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (5) in z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (5) in z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (11),

| — | ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v pravi obravnavi 28. marca 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+: programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v pravi obravnavi 28. marca 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+: programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (12),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o vzpostavitvi splošnega okvira enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (13) ter določitvi načela nediskriminacije pri zaposlovanju in delu na podlagi vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o vzpostavitvi splošnega okvira enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (13) ter določitvi načela nediskriminacije pri zaposlovanju in delu na podlagi vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta z dne 2. julija 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta z dne 2. julija 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost (COM(2006)0571),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. decembra 2006 z naslovom „European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)“ (Evropsko gospodarstvo: vpliv staranja na javne izdatke: projekcije za države članice EU-25 o pokojninah, zdravstvenem varstvu, izobraževanju in dodatkih za brezposelnost, 2004–2050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. decembra 2006 z naslovom „European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)“ (Evropsko gospodarstvo: vpliv staranja na javne izdatke: projekcije za države članice EU-25 o pokojninah, zdravstvenem varstvu, izobraževanju in dodatkih za brezposelnost, 2004–2050),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije in Odbora za socialno zaščito za ministre Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Adequate Social Protection for Long-Term Care Needs in an Ageing Society“ (Ustrezna socialna zaščita za potrebno dolgotrajno oskrbo v starajoči se družbi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije in Odbora za socialno zaščito za ministre Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Adequate Social Protection for Long-Term Care Needs in an Ageing Society“ (Ustrezna socialna zaščita za potrebno dolgotrajno oskrbo v starajoči se družbi),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. novembra 2017 o staranju prebivalstva za leto 2018: glavne predpostavke in metodologija napovedi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. novembra 2017 o staranju prebivalstva za leto 2018: glavne predpostavke in metodologija napovedi,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 25. maja 2018 o staranju prebivalstva za leto 2018: gospodarske in proračunske projekcije za države članice EU (2016-2070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 25. maja 2018 o staranju prebivalstva za leto 2018: gospodarske in proračunske projekcije za države članice EU (2016-2070),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 1. aprila 2002 z naslovom Aktivno staranje: okvir politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 1. aprila 2002 z naslovom Aktivno staranje: okvir politike,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 1. oktobra 2007 z naslovom „Global Age-Friendly Cities: A Guide“ (Smernice za starosti prijazna mesta), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 1. oktobra 2007 z naslovom „Global Age-Friendly Cities: A Guide“ (Smernice za starosti prijazna mesta),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 30. septembra 2015 o staranju in zdravju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 30. septembra 2015 o staranju in zdravju,

| — | ob upoštevanju globalne strategije in akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije o staranju in zdravju za obdobje 2016–2020 ter sklepa Združenih narodov, da se desetletje 2021–2030 razglasi za desetletje zdravega staranja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije in akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije o staranju in zdravju za obdobje 2016–2020 ter sklepa Združenih narodov, da se desetletje 2021–2030 razglasi za desetletje zdravega staranja,

| — | ob upoštevanju načel OZN za starejše, sprejetih z resolucijo Generalne skupščine št. 46/91 z dne 16. decembra 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel OZN za starejše, sprejetih z resolucijo Generalne skupščine št. 46/91 z dne 16. decembra 1991,

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa staranja za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa staranja za leto 2015,

| — | ob upoštevanju poročila OZN iz leta 2019 o staranju svetovnega prebivalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN iz leta 2019 o staranju svetovnega prebivalstva,

| — | ob upoštevanju, da je bilo aktivno staranje eden od osrednjih elementov strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bilo aktivno staranje eden od osrednjih elementov strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju programa znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost,

| — | ob upoštevanju britanskega zakona o enakosti spolov iz leta 2010, po katerem je diskriminacija ljudi na podlagi spremembe spola, spolne usmerjenosti in spola nezakonita, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju britanskega zakona o enakosti spolov iz leta 2010, po katerem je diskriminacija ljudi na podlagi spremembe spola, spolne usmerjenosti in spola nezakonita,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (15) (direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (15) (direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0194/2021),

Splošne pripombe

| A. | ker je staranje evropskega prebivalstva demografski pojav, pri katerem se zmanjšujeta rodnost in smrtnost ter podaljšuje pričakovana življenjska doba; |
| --- | --- |

A.

ker je staranje evropskega prebivalstva demografski pojav, pri katerem se zmanjšujeta rodnost in smrtnost ter podaljšuje pričakovana življenjska doba;

| B. | ker se prebivalstvo EU zmanjšuje; ker so prebivalci EU leta 1960 šteli 13,5 % svetovnega prebivalstva, leta 2018 6,9 %, do leta 2070 pa naj bi se ta delež zmanjšal na okrog 4 % (16); ker je ta položaj med drugim povezan z upadom rodnosti v EU v primerjavi z drugimi regijami po svetu, kar vodi v staranje prebivalstva in vpliva na starostno sestavo in relativne deleže različnih starostnih skupin ter prispeva k preobratu v demografski piramidi; ker je demografski prehod univerzalen pojav in ker je upadanje deleža EU v svetovnem prebivalstvu del globalnega procesa, ki se je začel že prej (17); ker aktivne udeležbe starejših v družbi ne bi smeli podcenjevati; ker v formalnih in/ali neformalnih prostovoljnih dejavnostih sodeluje več kot 20 % starejših v starosti od 65 do 74 let in okrog 15 % starejših v starosti 75 let in več (18); |
| --- | --- |

B.

ker se prebivalstvo EU zmanjšuje; ker so prebivalci EU leta 1960 šteli 13,5 % svetovnega prebivalstva, leta 2018 6,9 %, do leta 2070 pa naj bi se ta delež zmanjšal na okrog 4 % (16); ker je ta položaj med drugim povezan z upadom rodnosti v EU v primerjavi z drugimi regijami po svetu, kar vodi v staranje prebivalstva in vpliva na starostno sestavo in relativne deleže različnih starostnih skupin ter prispeva k preobratu v demografski piramidi; ker je demografski prehod univerzalen pojav in ker je upadanje deleža EU v svetovnem prebivalstvu del globalnega procesa, ki se je začel že prej (17); ker aktivne udeležbe starejših v družbi ne bi smeli podcenjevati; ker v formalnih in/ali neformalnih prostovoljnih dejavnostih sodeluje več kot 20 % starejših v starosti od 65 do 74 let in okrog 15 % starejših v starosti 75 let in več (18);

| C. | ker aktualne demografske razmere močno vplivajo na socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo EU; ker mora EU demografske vidike vključiti v vse svoje politike; ker naj bi se število delovno zmožnega prebivalstva (oseb v starosti med 15 in 64 let) po pričakovanjih precej zmanjšalo, in sicer s 333 milijonov leta 2016 na 292 milijonov leta 2070; ker naj bi do leta 2100 ljudje, v starosti 80 let in več, po napovedih predstavljali 14,6 % prebivalstva (19); |
| --- | --- |

C.

ker aktualne demografske razmere močno vplivajo na socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo EU; ker mora EU demografske vidike vključiti v vse svoje politike; ker naj bi se število delovno zmožnega prebivalstva (oseb v starosti med 15 in 64 let) po pričakovanjih precej zmanjšalo, in sicer s 333 milijonov leta 2016 na 292 milijonov leta 2070; ker naj bi do leta 2100 ljudje, v starosti 80 let in več, po napovedih predstavljali 14,6 % prebivalstva (19);

| D. | ker je enakost spolov ena od temeljnih vrednot EU, priznana v Pogodbah in Listini, in ker se je EU zavezala, da jo bo vključila v vse svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je enakost spolov ena od temeljnih vrednot EU, priznana v Pogodbah in Listini, in ker se je EU zavezala, da jo bo vključila v vse svoje dejavnosti;

| E. | ker je dolgoživost izjemen skupni dosežek, ki temelji na velikem napredku pri gospodarskem in socialnem razvoju ter zdravju, kar je močno izboljšalo kakovost življenja in prispevalo k desetletnemu podaljšanju povprečne pričakovane življenjske dobe moških in žensk v zadnjih 50 letih; ker naj bi se pričakovana življenjska doba med letoma 2016 in 2070 podaljšala z 78,3 na 86,1 leta za moške in s 83,7 na 90,3 leta za ženske; ker je treba podaljševanje povprečne pričakovane življenjske dobe v vseh okoliščinah razumeti kot dejavnik civilizacijskega napredka in nikoli kot oviro; ker je leta 2018 ocenjeno število zdravih let življenja pri ženskah znašalo 64,2 leta, pri moških pa 63,7 leta (20); ker pa je neskladje med pričakovano življenjsko dobo in zdravimi leti življenja zaskrbljujoče in bi ga bilo treba nujno obravnavati; |
| --- | --- |

E.

ker je dolgoživost izjemen skupni dosežek, ki temelji na velikem napredku pri gospodarskem in socialnem razvoju ter zdravju, kar je močno izboljšalo kakovost življenja in prispevalo k desetletnemu podaljšanju povprečne pričakovane življenjske dobe moških in žensk v zadnjih 50 letih; ker naj bi se pričakovana življenjska doba med letoma 2016 in 2070 podaljšala z 78,3 na 86,1 leta za moške in s 83,7 na 90,3 leta za ženske; ker je treba podaljševanje povprečne pričakovane življenjske dobe v vseh okoliščinah razumeti kot dejavnik civilizacijskega napredka in nikoli kot oviro; ker je leta 2018 ocenjeno število zdravih let življenja pri ženskah znašalo 64,2 leta, pri moških pa 63,7 leta (20); ker pa je neskladje med pričakovano življenjsko dobo in zdravimi leti življenja zaskrbljujoče in bi ga bilo treba nujno obravnavati;

| F. | ker je daljše in bolj zdravo življenje dragoceno za posameznike in družbe, saj ustvarja nove priložnosti za sodelovanje starejših v gospodarskem in družbenem življenju ter vključevanje vanj; ker družbeno udejstvovanje v starosti po drugi strani prispeva k zdravju in dobremu počutju posameznikov; ker obstaja povezava med dolgoživostjo in družbenim statusom; ker sodelovanje v različnih družabnih dejavnostih, kot so prostovoljstvo, šport in hobiji, ter reden stik z družino in prijatelji pozitivno vplivata na zdravje starejših in preprečujeta njihovo izoliranost; |
| --- | --- |

F.

ker je daljše in bolj zdravo življenje dragoceno za posameznike in družbe, saj ustvarja nove priložnosti za sodelovanje starejših v gospodarskem in družbenem življenju ter vključevanje vanj; ker družbeno udejstvovanje v starosti po drugi strani prispeva k zdravju in dobremu počutju posameznikov; ker obstaja povezava med dolgoživostjo in družbenim statusom; ker sodelovanje v različnih družabnih dejavnostih, kot so prostovoljstvo, šport in hobiji, ter reden stik z družino in prijatelji pozitivno vplivata na zdravje starejših in preprečujeta njihovo izoliranost;

| G. | ker je naravni prirast prebivalstva EU od leta 2012 negativen, pri čemer je bilo leta 2019 v EU več smrti (4,7 milijona) kot rojstev (4,2 milijona); ker stopnja rodnosti pada, in sicer je leta 2018 v EU znašala 1,55; ker je to povezano z različnimi dejavniki, kot sta boljše zdravje in višja stopnja izobrazbe (21), pa tudi s splošnimi socialno-ekonomskimi razmerami, vključno z negotovostjo in devalvacijo dohodka, ki zadeva vse skupine, predvsem pa mlade, zlasti pa vpliva na njihovo kakovost življenja, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter načrtovanje življenja; ker bi lahko demografske spremembe srednje- in dolgoročno vplivale na gospodarsko in socialno vzdržnost EU; ker je dostop do kakovostnih javnih storitev odločilen dejavnik kakovosti življenja; ker je zaradi gospodarskih in socialnih posledic demografskih sprememb očitno, da je treba okrepiti sisteme socialne varnosti in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

G.

ker je naravni prirast prebivalstva EU od leta 2012 negativen, pri čemer je bilo leta 2019 v EU več smrti (4,7 milijona) kot rojstev (4,2 milijona); ker stopnja rodnosti pada, in sicer je leta 2018 v EU znašala 1,55; ker je to povezano z različnimi dejavniki, kot sta boljše zdravje in višja stopnja izobrazbe (21), pa tudi s splošnimi socialno-ekonomskimi razmerami, vključno z negotovostjo in devalvacijo dohodka, ki zadeva vse skupine, predvsem pa mlade, zlasti pa vpliva na njihovo kakovost življenja, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter načrtovanje življenja; ker bi lahko demografske spremembe srednje- in dolgoročno vplivale na gospodarsko in socialno vzdržnost EU; ker je dostop do kakovostnih javnih storitev odločilen dejavnik kakovosti življenja; ker je zaradi gospodarskih in socialnih posledic demografskih sprememb očitno, da je treba okrepiti sisteme socialne varnosti in zdravstvenega varstva;

| H. | ker raziskave kažejo na korelacijo med rodnostjo in politikami, ki spodbujajo boljše zaposlitvene možnosti, dostojne delovne in življenjske pogoje, prožno ureditev dela, dostojno podporo za družine, finančno podporo med materinskim dopustom, očetovski in starševski dopust, kakovostno otroško varstvo od zgodnjih let ter enakomernejšo porazdelitev obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

H.

ker raziskave kažejo na korelacijo med rodnostjo in politikami, ki spodbujajo boljše zaposlitvene možnosti, dostojne delovne in življenjske pogoje, prožno ureditev dela, dostojno podporo za družine, finančno podporo med materinskim dopustom, očetovski in starševski dopust, kakovostno otroško varstvo od zgodnjih let ter enakomernejšo porazdelitev obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami;

| I. | ker je s krajšim delovnim časom zaposlenih več žensk (31,3 %) kot moških (8,7 %), prav tako več starejših žensk (64,1 %) kot starejših moških (49,8 %); ker je leta 2018 v EU-28 povprečno število običajnih delovnih ur na teden pri moških v starosti med 65 in 74 let znašalo 30,3, pri ženskah enake starosti pa 24,1, in ker se predvideva, da bodo moški del delovne sile 38,6 leta, ženske pa 33,7 leta (22); |
| --- | --- |

I.

ker je s krajšim delovnim časom zaposlenih več žensk (31,3 %) kot moških (8,7 %), prav tako več starejših žensk (64,1 %) kot starejših moških (49,8 %); ker je leta 2018 v EU-28 povprečno število običajnih delovnih ur na teden pri moških v starosti med 65 in 74 let znašalo 30,3, pri ženskah enake starosti pa 24,1, in ker se predvideva, da bodo moški del delovne sile 38,6 leta, ženske pa 33,7 leta (22);

| J. | ker je odprava vrzeli v stopnji zaposlenosti po spolu odvisna od izpolnjevanja temeljnih socialnih pravic in zagotavljanja osnovnih socialnih storitev; |
| --- | --- |

J.

ker je odprava vrzeli v stopnji zaposlenosti po spolu odvisna od izpolnjevanja temeljnih socialnih pravic in zagotavljanja osnovnih socialnih storitev;

| K. | ker je stopnja zaposlenosti žensk v starosti med 55 in 64 let nižja kot pri moških iz iste starostne skupine (52,4 % v primerjavi s 65,4 %), pri teh ženskah pa je tudi najverjetneje, da bodo doma opravljale storitve neformalne oskrbe (23); |
| --- | --- |

K.

ker je stopnja zaposlenosti žensk v starosti med 55 in 64 let nižja kot pri moških iz iste starostne skupine (52,4 % v primerjavi s 65,4 %), pri teh ženskah pa je tudi najverjetneje, da bodo doma opravljale storitve neformalne oskrbe (23);

| L. | ker se bo skupno število delovno zmožnega prebivalstva (15–64 let) v EU v obdobju 2005–2030 zmanjšalo za 20,8 milijona, ko se bo upokojila generacija „baby boom“, zaradi česar bodo zdravstveni in pokojninski sistemi držav članic še bolj obremenjeni; ker naj bi skupno razmerje odvisnosti do leta 2100 doseglo 57 %, kar je skoraj dvakrat več kot leta 2019 (31 %); |
| --- | --- |

L.

ker se bo skupno število delovno zmožnega prebivalstva (15–64 let) v EU v obdobju 2005–2030 zmanjšalo za 20,8 milijona, ko se bo upokojila generacija „baby boom“, zaradi česar bodo zdravstveni in pokojninski sistemi držav članic še bolj obremenjeni; ker naj bi skupno razmerje odvisnosti do leta 2100 doseglo 57 %, kar je skoraj dvakrat več kot leta 2019 (31 %);

| M. | ker se je mediana starosti v EU-28 z 38,3 leta v letu 2001 povišala na 43,1 leta v letu 2018 (24); ker je bilo leta 2018 19 % državljanov EU starih 65 let in več in ker bi bilo treba njihove potrebe upoštevati pri političnem odločanju na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

M.

ker se je mediana starosti v EU-28 z 38,3 leta v letu 2001 povišala na 43,1 leta v letu 2018 (24); ker je bilo leta 2018 19 % državljanov EU starih 65 let in več in ker bi bilo treba njihove potrebe upoštevati pri političnem odločanju na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni;

| N. | ker življenje prinaša spremembe, kot so izguba partnerja, sorodnikov ali prijateljev, poslabšanje zdravja in spremembe posameznikovih navad, delovnih vzorcev in finančnega položaja; ker so starejši še zlasti izpostavljeni socialni izključenosti in izoliranosti; ker se vse več odraslih v EU sooča z družbeno izolacijo (75 milijonov ljudi, kar je 18 % prebivalstva); ker je tveganje družbene izolacije največje med starejšimi, medtem ko je občutek osamljenosti najizrazitejši v starostni skupini 26–45 let (25); |
| --- | --- |

N.

ker življenje prinaša spremembe, kot so izguba partnerja, sorodnikov ali prijateljev, poslabšanje zdravja in spremembe posameznikovih navad, delovnih vzorcev in finančnega položaja; ker so starejši še zlasti izpostavljeni socialni izključenosti in izoliranosti; ker se vse več odraslih v EU sooča z družbeno izolacijo (75 milijonov ljudi, kar je 18 % prebivalstva); ker je tveganje družbene izolacije največje med starejšimi, medtem ko je občutek osamljenosti najizrazitejši v starostni skupini 26–45 let (25);

| O. | ker je več kot 50 % neformalnih oskrbovalcev, mlajših od 65 let, tudi zaposlenih; ker so, kot pogosto poudarja Komisija, obveznosti oskrbe eden glavnih razlogov za manjšo udeležbo žensk na trgu dela, saj ženske zaradi opravljanja teh obveznosti bodisi opravijo manj delovnih ur bodisi povsem zapustijo plačano delo, zaradi česar Evropa vsako leto izgubi 370 milijard EUR; ker po ocenah 80 % celotne oskrbe v EU opravijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), kar pomeni, da obstajajo razlike med ženskami in moškimi pri oskrbi, ki močno vplivajo na razlike v pokojninah med spoloma; ker je še posebno problematična oskrba, ki jo neformalni oskrbovalci zagotavljajo brez uradne pogodbe o zaposlitvi, saj zaradi tega delujejo zunaj trga dela in nimajo možnosti, da bi pravno uredili svoj položaj; ker take razmere povzročajo dvojni negativen učinek, s tem da so na eni strani ti neformalni oskrbovalci (večinoma ženske) praviloma slabo plačani, niso socialno zaščiteni, ne plačujejo prispevkov za socialno varnost in zato po koncu delovnega življenja ne prejemajo pokojnin ali prejemajo le minimalno pokojnino, na drugi strani pa so država in njene zadevne institucije prikrajšane za prispevke za socialno varnost in davke, ki jih plačujejo delodajalci in zaposleni; |
| --- | --- |

O.

ker je več kot 50 % neformalnih oskrbovalcev, mlajših od 65 let, tudi zaposlenih; ker so, kot pogosto poudarja Komisija, obveznosti oskrbe eden glavnih razlogov za manjšo udeležbo žensk na trgu dela, saj ženske zaradi opravljanja teh obveznosti bodisi opravijo manj delovnih ur bodisi povsem zapustijo plačano delo, zaradi česar Evropa vsako leto izgubi 370 milijard EUR; ker po ocenah 80 % celotne oskrbe v EU opravijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), kar pomeni, da obstajajo razlike med ženskami in moškimi pri oskrbi, ki močno vplivajo na razlike v pokojninah med spoloma; ker je še posebno problematična oskrba, ki jo neformalni oskrbovalci zagotavljajo brez uradne pogodbe o zaposlitvi, saj zaradi tega delujejo zunaj trga dela in nimajo možnosti, da bi pravno uredili svoj položaj; ker take razmere povzročajo dvojni negativen učinek, s tem da so na eni strani ti neformalni oskrbovalci (večinoma ženske) praviloma slabo plačani, niso socialno zaščiteni, ne plačujejo prispevkov za socialno varnost in zato po koncu delovnega življenja ne prejemajo pokojnin ali prejemajo le minimalno pokojnino, na drugi strani pa so država in njene zadevne institucije prikrajšane za prispevke za socialno varnost in davke, ki jih plačujejo delodajalci in zaposleni;

| P. | ker so različno stari invalidi ali ljudje, ki pripadajo etničnim, rasnim, jezikovnim, spolnim ali drugim manjšinam, prikrili ali prikrivajo del svoje identitete zaradi strahu pred zavračanjem ali zlorabo ali zaradi grožnje zavračanja ali zlorabe; ker se starejši invalidi ali osebe različnega rasnega, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika ali spolne usmerjenosti srečujejo z večjo diskriminacijo, stigmatizacijo in postopki, s katerimi ne soglašajo, ter so izpostavljeni večjemu tveganju socialne izključenosti; |
| --- | --- |

P.

ker so različno stari invalidi ali ljudje, ki pripadajo etničnim, rasnim, jezikovnim, spolnim ali drugim manjšinam, prikrili ali prikrivajo del svoje identitete zaradi strahu pred zavračanjem ali zlorabo ali zaradi grožnje zavračanja ali zlorabe; ker se starejši invalidi ali osebe različnega rasnega, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika ali spolne usmerjenosti srečujejo z večjo diskriminacijo, stigmatizacijo in postopki, s katerimi ne soglašajo, ter so izpostavljeni večjemu tveganju socialne izključenosti;

| Q. | ker pandemija covida-19 močno vpliva tudi na demografijo; ker so mnogi starejši umrli, nekatere študije pa kažejo, da je koronavirus precej vplival na trende gibanja prebivalstva v EU, kot sta skrajševanje pričakovane življenjske dobe in načrtovanje družine; |
| --- | --- |

Q.

ker pandemija covida-19 močno vpliva tudi na demografijo; ker so mnogi starejši umrli, nekatere študije pa kažejo, da je koronavirus precej vplival na trende gibanja prebivalstva v EU, kot sta skrajševanje pričakovane življenjske dobe in načrtovanje družine;

| R. | ker bi morali pri oblikovanju politik o staranju ustrezno upoštevati vpliv razlik med spoloma pri zdravju in neenakosti v zdravju, povezanih z družbeno-kulturnimi dejavniki; ker imajo nekatere s starostjo povezane bolezni in stanja, kot so depresija in srčno-žilne bolezni, različne učinke na ženske in moške; ker nekatere bolezni in stanja prizadenejo več žensk kot moških, npr. Alzheimerjeva bolezen ali demenca, rak dojk, inkontinenca, osteoporoza in osteoartritis; ker se bo razširjenost teh stanj v naših starajočih se družbah povečala; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali pri oblikovanju politik o staranju ustrezno upoštevati vpliv razlik med spoloma pri zdravju in neenakosti v zdravju, povezanih z družbeno-kulturnimi dejavniki; ker imajo nekatere s starostjo povezane bolezni in stanja, kot so depresija in srčno-žilne bolezni, različne učinke na ženske in moške; ker nekatere bolezni in stanja prizadenejo več žensk kot moških, npr. Alzheimerjeva bolezen ali demenca, rak dojk, inkontinenca, osteoporoza in osteoartritis; ker se bo razširjenost teh stanj v naših starajočih se družbah povečala;

| S. | ker demografske spremembe ne vplivajo na vse države in regije enako, vendar močneje vplivajo na regije, ki že zdaj zaostajajo v razvoju, s čimer se obstoječe teritorialne in družbene neenakosti še povečujejo; ker je odseljevanje najbolj prizadelo podeželske, obrobne in najbolj oddaljene regije, vključno z otoki, saj ta območja zapuščajo predvsem mladi in ženske, zaradi česar se povečuje delež starejših, ki tam živijo, kar bi lahko povečalo tveganje družbene izolacije; ker je v nekaterih regijah verjetnost, da bi bilo podeželsko prebivalstvo izpostavljeno nevarnosti revščine in socialne izključenosti, manjša kot pri mestnem prebivalstvu (26); |
| --- | --- |

S.

ker demografske spremembe ne vplivajo na vse države in regije enako, vendar močneje vplivajo na regije, ki že zdaj zaostajajo v razvoju, s čimer se obstoječe teritorialne in družbene neenakosti še povečujejo; ker je odseljevanje najbolj prizadelo podeželske, obrobne in najbolj oddaljene regije, vključno z otoki, saj ta območja zapuščajo predvsem mladi in ženske, zaradi česar se povečuje delež starejših, ki tam živijo, kar bi lahko povečalo tveganje družbene izolacije; ker je v nekaterih regijah verjetnost, da bi bilo podeželsko prebivalstvo izpostavljeno nevarnosti revščine in socialne izključenosti, manjša kot pri mestnem prebivalstvu (26);

| T. | ker se bo število starejših oseb v EU (starih 80 let in več) med letoma 2010 in 2030 povečalo za 57,1 % (27), kar bo imelo precejšnje posledice za sistem socialne varnosti; |
| --- | --- |

T.

ker se bo število starejših oseb v EU (starih 80 let in več) med letoma 2010 in 2030 povečalo za 57,1 % (27), kar bo imelo precejšnje posledice za sistem socialne varnosti;

| U. | ker so ukrepi zapore zaradi covida-19 in recesija nesorazmerno vplivali na ženske zaradi neuravnotežene porazdelitve obveznosti oskrbe, sektorske specializacije in povečanega nasilja v družini; |
| --- | --- |

U.

ker so ukrepi zapore zaradi covida-19 in recesija nesorazmerno vplivali na ženske zaradi neuravnotežene porazdelitve obveznosti oskrbe, sektorske specializacije in povečanega nasilja v družini;

| V. | ker se je delež prebivalstva v EU, v starosti 60 let in več, v obdobju 2000–2015 v mestih povečal za 68 %, na podeželju pa za 25 %; |
| --- | --- |

V.

ker se je delež prebivalstva v EU, v starosti 60 let in več, v obdobju 2000–2015 v mestih povečal za 68 %, na podeželju pa za 25 %;

| W. | ker Evropsko omrežje za spremljanje prostorskega razvoja napoveduje, da se bo prebivalstvo v evropskih aglomeracijah do leta 2050 povečalo za 24,1 milijona in bo predstavljalo skoraj polovico celotnega prebivalstva EU, podeželsko prebivalstvo pa se bo zmanjšalo za 7,9 milijona; |
| --- | --- |

W.

ker Evropsko omrežje za spremljanje prostorskega razvoja napoveduje, da se bo prebivalstvo v evropskih aglomeracijah do leta 2050 povečalo za 24,1 milijona in bo predstavljalo skoraj polovico celotnega prebivalstva EU, podeželsko prebivalstvo pa se bo zmanjšalo za 7,9 milijona;

| X. | ker je pri starejših ženskah navadno bolj kot pri starejših moških verjetno, da bodo imele resne težave pri dostopu do osnovnih dobrin in storitev, kot so zdravstvene storitve, dolgotrajna oskrba in dostojna nastanitev, kar je posledica vrste dejavnikov, kot so razlika med plačami moških in žensk ter razlika v pokojninah med spoloma, daljša življenjska doba žensk ali večji delež starejših žensk, ki živijo same (28); |
| --- | --- |

X.

ker je pri starejših ženskah navadno bolj kot pri starejših moških verjetno, da bodo imele resne težave pri dostopu do osnovnih dobrin in storitev, kot so zdravstvene storitve, dolgotrajna oskrba in dostojna nastanitev, kar je posledica vrste dejavnikov, kot so razlika med plačami moških in žensk ter razlika v pokojninah med spoloma, daljša življenjska doba žensk ali večji delež starejših žensk, ki živijo same (28);

| Y. | ker je bolj verjetno, da bodo starejši imeli omejen dostop do interneta, pa tudi premalo ozaveščenosti in znanja o obstoječih in nastajajočih tehnologijah; ker ima le 35 % ljudi, starih od 55 do 74 let, osnovne digitalne spretnosti in znanja v primerjavi z 82 % oseb, starih od 16 do 24 let (29), zaradi česar so starejši bolj izpostavljeni izključenosti, vključno z digitalno izključenostjo; ker so tako socialno kot digitalno izključenost starejših še poslabšali omejitev gibanja in ukrepi omejevanja stikov, ki so jih države članice sprejele v odziv na pandemijo covida-19; ker lahko uporabnikom prijazne tehnologije brez ovir pomagajo premagati te izzive; ker je Svet obravnaval ta problem v letu 2020 in sprejel sklepe o človekovih pravicah, participaciji in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije; |
| --- | --- |

Y.

ker je bolj verjetno, da bodo starejši imeli omejen dostop do interneta, pa tudi premalo ozaveščenosti in znanja o obstoječih in nastajajočih tehnologijah; ker ima le 35 % ljudi, starih od 55 do 74 let, osnovne digitalne spretnosti in znanja v primerjavi z 82 % oseb, starih od 16 do 24 let (29), zaradi česar so starejši bolj izpostavljeni izključenosti, vključno z digitalno izključenostjo; ker so tako socialno kot digitalno izključenost starejših še poslabšali omejitev gibanja in ukrepi omejevanja stikov, ki so jih države članice sprejele v odziv na pandemijo covida-19; ker lahko uporabnikom prijazne tehnologije brez ovir pomagajo premagati te izzive; ker je Svet obravnaval ta problem v letu 2020 in sprejel sklepe o človekovih pravicah, participaciji in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije;

| Z. | ker se je število prebivalcev v nekaterih regijah EU med letoma 1998 in 2018 zmanjšalo za do 15 % zaradi hitrega odseljevanja in staranja prebivalstva; ker hitre demografske spremembe povzročajo nesorazmerno velike stroške prilagajanja; ker imata skoraj dve tretjini regij, v katerih se prebivalstvo hitro zmanjšuje, nizek BDP na prebivalca (30); ker staranje prebivalstva povzroča zmanjševanje števila delovno sposobnega prebivalstva, zaradi njega pa lahko pride tudi do upada občin in vasi po vsej EU; ker lahko popolno izginotje občin in vasi povzročijo tudi odločitve za združitev občin in vasi ali njihovo vključitev v druge občine; |
| --- | --- |

Z.

ker se je število prebivalcev v nekaterih regijah EU med letoma 1998 in 2018 zmanjšalo za do 15 % zaradi hitrega odseljevanja in staranja prebivalstva; ker hitre demografske spremembe povzročajo nesorazmerno velike stroške prilagajanja; ker imata skoraj dve tretjini regij, v katerih se prebivalstvo hitro zmanjšuje, nizek BDP na prebivalca (30); ker staranje prebivalstva povzroča zmanjševanje števila delovno sposobnega prebivalstva, zaradi njega pa lahko pride tudi do upada občin in vasi po vsej EU; ker lahko popolno izginotje občin in vasi povzročijo tudi odločitve za združitev občin in vasi ali njihovo vključitev v druge občine;

| AA. | ker je treba v vseh politikah, s katerimi se obravnavajo demografske priložnosti in izzivi, uporabiti vključujoč pristop, ki temelji na pravicah in dokazih ter je osredotočen na ljudi, in upoštevati načela enakosti, zlasti enakosti spolov in nediskriminacije, ter zaščititi pravice žensk, vključno z njihovimi spolnimi, reproduktivnimi in ekonomskimi pravicami; ker spopadanje z demografskimi izzivi nikakor ne sme omajati reproduktivne neodvisnosti posameznika; ker je dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter dobrin bistven za dobro fizično, duševno in socialno počutje; |
| --- | --- |

AA.

ker je treba v vseh politikah, s katerimi se obravnavajo demografske priložnosti in izzivi, uporabiti vključujoč pristop, ki temelji na pravicah in dokazih ter je osredotočen na ljudi, in upoštevati načela enakosti, zlasti enakosti spolov in nediskriminacije, ter zaščititi pravice žensk, vključno z njihovimi spolnimi, reproduktivnimi in ekonomskimi pravicami; ker spopadanje z demografskimi izzivi nikakor ne sme omajati reproduktivne neodvisnosti posameznika; ker je dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter dobrin bistven za dobro fizično, duševno in socialno počutje;

| AB. | ker v nekaterih državah članicah obstajajo težnje po instrumentalizaciji demografskih sprememb, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter tako prispevali k odpravi osebnih svoboščin; ker morajo vse politike, ki obravnavajo demografske spremembe, temeljiti na pravicah, biti osredotočene na ljudi, prilagojene potrebam in temeljiti na dokazih ter spoštovati spolne in reproduktivne pravice; |
| --- | --- |

AB.

ker v nekaterih državah članicah obstajajo težnje po instrumentalizaciji demografskih sprememb, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter tako prispevali k odpravi osebnih svoboščin; ker morajo vse politike, ki obravnavajo demografske spremembe, temeljiti na pravicah, biti osredotočene na ljudi, prilagojene potrebam in temeljiti na dokazih ter spoštovati spolne in reproduktivne pravice;

| AC. | ker morajo biti ukrepi EU na področju staranja in demografskih sprememb v celoti skladni s strategijo EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025; ker obstaja tesna povezava med demografskimi izzivi in vključevanjem načela enakosti spolov, kar bi se moralo odražati v ustreznih političnih odzivih; |
| --- | --- |

AC.

ker morajo biti ukrepi EU na področju staranja in demografskih sprememb v celoti skladni s strategijo EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025; ker obstaja tesna povezava med demografskimi izzivi in vključevanjem načela enakosti spolov, kar bi se moralo odražati v ustreznih političnih odzivih;

| AD. | ker je iz statističnih podatkov o uporabi časa razvidno, da je po vsej Evropi obveznost oskrbe neenakomerno porazdeljena med spoloma; ker ženske nosijo nesorazmeren delež bremena oskrbe (pri tem sicer obstajajo velike razlike med državami, ki so povezane z razširjenostjo storitev socialnega varstva in socialnih storitev ter razlikami v stopnji delovne aktivnosti žensk), kar močno vpliva na njihovo uspešnost na trgu dela in na odločitev, da imajo otroke; |
| --- | --- |

AD.

ker je iz statističnih podatkov o uporabi časa razvidno, da je po vsej Evropi obveznost oskrbe neenakomerno porazdeljena med spoloma; ker ženske nosijo nesorazmeren delež bremena oskrbe (pri tem sicer obstajajo velike razlike med državami, ki so povezane z razširjenostjo storitev socialnega varstva in socialnih storitev ter razlikami v stopnji delovne aktivnosti žensk), kar močno vpliva na njihovo uspešnost na trgu dela in na odločitev, da imajo otroke;

| AE. | ker je treba tudi visoki starosti nameniti posebno pozornost, da bi ljudem, ki izgubijo samostojnost, po potrebi pomagali, da ne bi postali izolirani; |
| --- | --- |

AE.

ker je treba tudi visoki starosti nameniti posebno pozornost, da bi ljudem, ki izgubijo samostojnost, po potrebi pomagali, da ne bi postali izolirani;

| AF. | ker se v EU delež upokojencev v starosti 65 let ali več, ki so izpostavljeni tveganju revščine, od leta 2013 postopno povečuje; |
| --- | --- |

AF.

ker se v EU delež upokojencev v starosti 65 let ali več, ki so izpostavljeni tveganju revščine, od leta 2013 postopno povečuje;

| AG. | ker starejši prispevajo k družbi in to počnejo tudi med pandemijo covida-19 kot delavci, oskrbovalci ali prostovoljci; ker so se denimo številni starejši zdravstveni delavci vrnili iz upokojitve na delo, da bi pomagali pri prizadevanjih za zajezitev pandemije; ker so neformalni oskrbovalci, večinoma ženske, okrepili prizadevanja, da bi nadomestili zmanjšani obseg storitev izobraževanja, varstva otrok in dolgotrajne oskrbe med pandemijo; |
| --- | --- |

AG.

ker starejši prispevajo k družbi in to počnejo tudi med pandemijo covida-19 kot delavci, oskrbovalci ali prostovoljci; ker so se denimo številni starejši zdravstveni delavci vrnili iz upokojitve na delo, da bi pomagali pri prizadevanjih za zajezitev pandemije; ker so neformalni oskrbovalci, večinoma ženske, okrepili prizadevanja, da bi nadomestili zmanjšani obseg storitev izobraževanja, varstva otrok in dolgotrajne oskrbe med pandemijo;

| AH. | ker lahko starejše prebivalstvo zagotavlja znanje o lokalnih tradicijah, hrani in življenjskih navadah na podeželju, ki se lahko uporabi za razvoj lokalnega turizma in podjetništva; |
| --- | --- |

AH.

ker lahko starejše prebivalstvo zagotavlja znanje o lokalnih tradicijah, hrani in življenjskih navadah na podeželju, ki se lahko uporabi za razvoj lokalnega turizma in podjetništva;

| AI. | ker naj bi prihodnja dolgoročna vizija za podeželje začrtala strategijo EU, s katero naj bi se spoprijeli z vplivom demografskih sprememb na socialno in ekonomsko tkivo naše družbe; |
| --- | --- |

AI.

ker naj bi prihodnja dolgoročna vizija za podeželje začrtala strategijo EU, s katero naj bi se spoprijeli z vplivom demografskih sprememb na socialno in ekonomsko tkivo naše družbe;

| AJ. | ker je zamenjava generacij eden od izrecnih ciljev skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2020; ker sta prenos znanja in medgeneracijsko učenje bistvena za povečanje medgeneracijskega sodelovanja in solidarnosti, s čimer bi premostili generacijsko vrzel; |
| --- | --- |

AJ.

ker je zamenjava generacij eden od izrecnih ciljev skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2020; ker sta prenos znanja in medgeneracijsko učenje bistvena za povečanje medgeneracijskega sodelovanja in solidarnosti, s čimer bi premostili generacijsko vrzel;

Zdravje in oskrba

| AK. | ker je treba vedno ustrezno upoštevati etična tveganja, ki izhajajo iz uporabe tehnologije na področju zdravja; |
| --- | --- |

AK.

ker je treba vedno ustrezno upoštevati etična tveganja, ki izhajajo iz uporabe tehnologije na področju zdravja;

| AL. | ker STO opredeljuje zdravo staranje kot proces razvoja in vzdrževanja funkcionalne sposobnosti, ki na starost omogoča dobro počutje; ker obstaja povezava med zaznanim zdravjem in dohodkom; ker je leta 2017 manj kot tretjina (32,4 %) starejših v prvem dohodkovnem kvintilu (20 % prebivalstva z najnižjimi dohodki) svoje zdravje ocenila kot dobro ali zelo dobro, ta odstotek pa je pri 20 % starejšega prebivalstva z najvišjimi dohodki znašal 54,7 % (31); ker rezultati evropske ankete o zdravju kažejo, da ima večina starejših kakšno bolezen ali kronične zdravstvene težave, in samo vsaka deveta oseba poroča, da nima težav, ter ker se številne oblike invalidnosti pojavijo ali postanejo izrazitejše v poznejši starosti; ker ima skoraj polovica starejšega prebivalstva (v starosti 65 let in več) težave z najmanj eno dejavnostjo v osebni negi ali gospodinjstvu (32); ker se je leta 2018 z dolgotrajnimi omejitvami zaradi zdravstvenih težav spoprijemala približno četrtina prebivalstva EU (33); ker ima približno 15 % odraslih, v starosti 60 let in več, duševno motnjo; |
| --- | --- |

AL.

ker STO opredeljuje zdravo staranje kot proces razvoja in vzdrževanja funkcionalne sposobnosti, ki na starost omogoča dobro počutje; ker obstaja povezava med zaznanim zdravjem in dohodkom; ker je leta 2017 manj kot tretjina (32,4 %) starejših v prvem dohodkovnem kvintilu (20 % prebivalstva z najnižjimi dohodki) svoje zdravje ocenila kot dobro ali zelo dobro, ta odstotek pa je pri 20 % starejšega prebivalstva z najvišjimi dohodki znašal 54,7 % (31); ker rezultati evropske ankete o zdravju kažejo, da ima večina starejših kakšno bolezen ali kronične zdravstvene težave, in samo vsaka deveta oseba poroča, da nima težav, ter ker se številne oblike invalidnosti pojavijo ali postanejo izrazitejše v poznejši starosti; ker ima skoraj polovica starejšega prebivalstva (v starosti 65 let in več) težave z najmanj eno dejavnostjo v osebni negi ali gospodinjstvu (32); ker se je leta 2018 z dolgotrajnimi omejitvami zaradi zdravstvenih težav spoprijemala približno četrtina prebivalstva EU (33); ker ima približno 15 % odraslih, v starosti 60 let in več, duševno motnjo;

| AM. | ker v večini razvitih držav za starejše osebe veljajo osebe, stare 65 let in več; ker je starostna skupina nad 65 let zelo heterogena, pri čemer so znotraj nje precejšnje razlike glede zdravja, življenjskega sloga, statusa ter življenjskih in socialnih razmer; ker bi se bilo zato treba izogibati posploševanju; ker opredelitev starosti 65 let kot zgornje starostne meje za zbiranje podatkov pogosto ne ustreza dejanskemu stanju glede ekonomskih in družbenih dejavnosti starejših, zaradi česar so podatki nepopolni in netočni; ker se starejši v številnih statistikah in pri zbiranju podatkov ne upoštevajo, saj se statistični podatki običajno ne zbirajo za ljudi, starejše od 65 let; ker to ni več ustrezno, saj se povečuje delež prebivalstva, ki doseže višjo starost; |
| --- | --- |

AM.

ker v večini razvitih držav za starejše osebe veljajo osebe, stare 65 let in več; ker je starostna skupina nad 65 let zelo heterogena, pri čemer so znotraj nje precejšnje razlike glede zdravja, življenjskega sloga, statusa ter življenjskih in socialnih razmer; ker bi se bilo zato treba izogibati posploševanju; ker opredelitev starosti 65 let kot zgornje starostne meje za zbiranje podatkov pogosto ne ustreza dejanskemu stanju glede ekonomskih in družbenih dejavnosti starejših, zaradi česar so podatki nepopolni in netočni; ker se starejši v številnih statistikah in pri zbiranju podatkov ne upoštevajo, saj se statistični podatki običajno ne zbirajo za ljudi, starejše od 65 let; ker to ni več ustrezno, saj se povečuje delež prebivalstva, ki doseže višjo starost;

| AN. | ker je razlika med spoloma v stopnji izobrazbe v večini evropskih držav sicer v prid ženskam, vendar so na področju dela ženske kljub temu v slabšem položaju zaradi materinstva, medtem ko moški prejemajo očetovske delovne dodatke za stopnjo aktivnosti in dodatke na plačo; ker je pomembno opozoriti na težave, s katerimi se srečujejo ženske, ki želijo materinstvo uskladiti z razvojem poklicne poti, saj imajo na voljo manj možnosti za tako materinstvo kot tudi razvoj poklicne poti; ker se usklajevanje poklicne poti in materinstva običajno konča tako, da se ženske za materinstvo odločijo pozneje, zaradi česar se zmanjša potencialno število otrok, ali pa sploh nimajo otrok; ker se zaradi vseh teh dejavnikov zmanjšuje stopnja rodnosti, ki ne dosega stopnje umrljivosti, zato se prebivalstvo stara; |
| --- | --- |

AN.

ker je razlika med spoloma v stopnji izobrazbe v večini evropskih držav sicer v prid ženskam, vendar so na področju dela ženske kljub temu v slabšem položaju zaradi materinstva, medtem ko moški prejemajo očetovske delovne dodatke za stopnjo aktivnosti in dodatke na plačo; ker je pomembno opozoriti na težave, s katerimi se srečujejo ženske, ki želijo materinstvo uskladiti z razvojem poklicne poti, saj imajo na voljo manj možnosti za tako materinstvo kot tudi razvoj poklicne poti; ker se usklajevanje poklicne poti in materinstva običajno konča tako, da se ženske za materinstvo odločijo pozneje, zaradi česar se zmanjša potencialno število otrok, ali pa sploh nimajo otrok; ker se zaradi vseh teh dejavnikov zmanjšuje stopnja rodnosti, ki ne dosega stopnje umrljivosti, zato se prebivalstvo stara;

| AO. | ker se število ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih ali potrebujejo zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, s starostjo povečuje; ker je delež posameznikov, ki potrebujejo take storitve, večji pri osebah, starih 80 let ali več; ker odvisnost narašča s starostjo, na to pa vplivajo tudi drugi elementi, kot so socialno-ekonomske in okoljske razmere, stopnja izobrazbe, medosebni odnosi in dobro počutje; ker so potrebe po oskrbi in podpori raznolike, prav tako pa se razlikujejo ustrezna sredstva za zagotavljanje samostojnosti in neodvisnosti; ker veliko večino oskrbe starejših vzdrževanih oseb zagotavljajo neformalne, običajno neplačane oskrbovalke, ki so tudi same stare 60 let ali več; |
| --- | --- |

AO.

ker se število ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih ali potrebujejo zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, s starostjo povečuje; ker je delež posameznikov, ki potrebujejo take storitve, večji pri osebah, starih 80 let ali več; ker odvisnost narašča s starostjo, na to pa vplivajo tudi drugi elementi, kot so socialno-ekonomske in okoljske razmere, stopnja izobrazbe, medosebni odnosi in dobro počutje; ker so potrebe po oskrbi in podpori raznolike, prav tako pa se razlikujejo ustrezna sredstva za zagotavljanje samostojnosti in neodvisnosti; ker veliko večino oskrbe starejših vzdrževanih oseb zagotavljajo neformalne, običajno neplačane oskrbovalke, ki so tudi same stare 60 let ali več;

| AP. | ker so neformalni in formalni sistemi oskrbe pod pritiskom zaradi demografskih sprememb, kar še stopnjuje pomanjkanje formalnih negovalcev; ker raziskave Eurofounda kažejo, da je treba za ljudi z manjšimi potrebami po dolgotrajni oskrbi omogočiti oskrbo na domu ali v skupnosti, ne le za podporo neformalnim negovalcem in izboljšanje življenja negovanih, temveč tudi za hitro zaznavanje nastajajočih potreb in odzivanje nanje; |
| --- | --- |

AP.

ker so neformalni in formalni sistemi oskrbe pod pritiskom zaradi demografskih sprememb, kar še stopnjuje pomanjkanje formalnih negovalcev; ker raziskave Eurofounda kažejo, da je treba za ljudi z manjšimi potrebami po dolgotrajni oskrbi omogočiti oskrbo na domu ali v skupnosti, ne le za podporo neformalnim negovalcem in izboljšanje življenja negovanih, temveč tudi za hitro zaznavanje nastajajočih potreb in odzivanje nanje;

| AQ. | ker v EU nimamo enotne opredelitve odvisnosti; ker višja starost ne pomeni nujno odvisnosti; |
| --- | --- |

AQ.

ker v EU nimamo enotne opredelitve odvisnosti; ker višja starost ne pomeni nujno odvisnosti;

| AR. | ker nekateri starejši ne morejo izkoristiti ukrepov in politik aktivnega staranja zaradi različnih dejavnikov, kot so kraj prebivanja, zdravstveno stanje, pomanjkanje motivacije, pomanjkanje navad ali priložnosti za redne telesne, duševne, kulturne ali družbene dejavnosti in rekreacijo; ker imajo lahko starejši tudi težave pri dostopu do športnih in kulturnih centrov ter centrov za fizično rehabilitacijo ter se soočajo s finančnimi omejitvami ali pomanjkanjem oziroma neustreznostjo dejavnosti, prilagojenih njihovemu individualnemu psihofizičnemu stanju; ker bi morala učinkovita strategija staranja pozitivno vplivati na starejše, družbo in gospodarstvo na splošno; |
| --- | --- |

AR.

ker nekateri starejši ne morejo izkoristiti ukrepov in politik aktivnega staranja zaradi različnih dejavnikov, kot so kraj prebivanja, zdravstveno stanje, pomanjkanje motivacije, pomanjkanje navad ali priložnosti za redne telesne, duševne, kulturne ali družbene dejavnosti in rekreacijo; ker imajo lahko starejši tudi težave pri dostopu do športnih in kulturnih centrov ter centrov za fizično rehabilitacijo ter se soočajo s finančnimi omejitvami ali pomanjkanjem oziroma neustreznostjo dejavnosti, prilagojenih njihovemu individualnemu psihofizičnemu stanju; ker bi morala učinkovita strategija staranja pozitivno vplivati na starejše, družbo in gospodarstvo na splošno;

| AS. | ker se bodo z vzpostavitvijo pogojev za zdravo staranje ter samozadostnost moških in žensk s celovitim pristopom k starosti kot življenjskemu obdobju ter s prilagoditvijo stanovanj in lokalnih okolij tako, da bodo lahko starejši v lastnem domu in njegovi okolici prebivali čim dlje, ustvarile sistemske in individualne koristi; |
| --- | --- |

AS.

ker se bodo z vzpostavitvijo pogojev za zdravo staranje ter samozadostnost moških in žensk s celovitim pristopom k starosti kot življenjskemu obdobju ter s prilagoditvijo stanovanj in lokalnih okolij tako, da bodo lahko starejši v lastnem domu in njegovi okolici prebivali čim dlje, ustvarile sistemske in individualne koristi;

| AT. | ker bi morali z oskrbo in podporo stremeti k temu, da starejši ohranijo samostojnost, neodvisnost in dobro počutje; ker je zamisel o staranju v svoji skupnosti in v starosti prijaznem okolju ključnega pomena za urbanistično načrtovanje in spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na storitve v skupnosti; ker so možnosti za ohranitev samostojnosti in neodvisnosti odvisne tudi od pogojev, kot so starostnikom prijazno okolje, dostopnost in cenovna sprejemljivost storitev, vključno s kakovostnimi stanovanji in oskrbo v skupnosti; ker demografske spremembe terjajo ustrezen odziv na specifične zdravstvene potrebe ter podporne storitve in zmogljivosti; |
| --- | --- |

AT.

ker bi morali z oskrbo in podporo stremeti k temu, da starejši ohranijo samostojnost, neodvisnost in dobro počutje; ker je zamisel o staranju v svoji skupnosti in v starosti prijaznem okolju ključnega pomena za urbanistično načrtovanje in spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na storitve v skupnosti; ker so možnosti za ohranitev samostojnosti in neodvisnosti odvisne tudi od pogojev, kot so starostnikom prijazno okolje, dostopnost in cenovna sprejemljivost storitev, vključno s kakovostnimi stanovanji in oskrbo v skupnosti; ker demografske spremembe terjajo ustrezen odziv na specifične zdravstvene potrebe ter podporne storitve in zmogljivosti;

| AU. | ker nestandardne oblike dela postajajo vse bolj razširjene in ker sicer zagotavljajo prožnost za izvajanje obveznosti oskrbe, vendar ne ustrezajo vedno potrebam delovno aktivnih ljudi, in ker ženske težje usklajujejo materinstvo in delo, saj oskrbe ni mogoče organizirati; |
| --- | --- |

AU.

ker nestandardne oblike dela postajajo vse bolj razširjene in ker sicer zagotavljajo prožnost za izvajanje obveznosti oskrbe, vendar ne ustrezajo vedno potrebam delovno aktivnih ljudi, in ker ženske težje usklajujejo materinstvo in delo, saj oskrbe ni mogoče organizirati;

| AV. | ker se zaradi vseh zdravstvenih tveganj, poškodb in kroničnih bolezni, ki posameznika prizadenejo v življenju, poveča tveganje invalidnosti; ker starejši pogosteje obiskujejo splošne zdravnike in specialiste, vendar imajo v nekaterih državah članicah tudi več težav pri dostopu do zdravstvenih storitev kot povprečno prebivalstvo, med drugim zaradi cen zdravstvenih storitev, dolgih razdalj in dolgih čakalnih dob (34); ker so naložbe v gospodarstvo oskrbe bistvene za zagotovitev dostojnega življenja vsem, ki potrebujejo oskrbo, in negovalcem; ker so starejši ljudje bolj ranljivi in dovzetni za bolezni ter zaplete in smrt, povezane z različnimi boleznimi, vključno s covidom-19; ker se je med pandemijo covida-19 še bolj pokazalo, da potrebujemo trdnejše zdravstvene sisteme in več zmogljivosti oskrbe; ker bi bilo treba v zvezi s tem nujno zagotoviti dostop do zdravljenja in osebno zaščitno opremo v ustanovah za dolgotrajno oskrbo; |
| --- | --- |

AV.

ker se zaradi vseh zdravstvenih tveganj, poškodb in kroničnih bolezni, ki posameznika prizadenejo v življenju, poveča tveganje invalidnosti; ker starejši pogosteje obiskujejo splošne zdravnike in specialiste, vendar imajo v nekaterih državah članicah tudi več težav pri dostopu do zdravstvenih storitev kot povprečno prebivalstvo, med drugim zaradi cen zdravstvenih storitev, dolgih razdalj in dolgih čakalnih dob (34); ker so naložbe v gospodarstvo oskrbe bistvene za zagotovitev dostojnega življenja vsem, ki potrebujejo oskrbo, in negovalcem; ker so starejši ljudje bolj ranljivi in dovzetni za bolezni ter zaplete in smrt, povezane z različnimi boleznimi, vključno s covidom-19; ker se je med pandemijo covida-19 še bolj pokazalo, da potrebujemo trdnejše zdravstvene sisteme in več zmogljivosti oskrbe; ker bi bilo treba v zvezi s tem nujno zagotoviti dostop do zdravljenja in osebno zaščitno opremo v ustanovah za dolgotrajno oskrbo;

| AW. | ker je pandemija covida-19 pokazala, da so splošne in visokokakovostne javne storitve ter dostopne storitve oskrbe učinkovit odgovor na potrebe prebivalstva, vključno s potrebami starejših, ki so med pandemijo doživeli in še naprej doživljajo diskriminacijo pri dostopu do zdravstvenih storitev in oskrbe na podlagi starosti, tudi pri dostopu do zdravljenja na splošno; ker je pandemija covida-19 ponovno opozorila na pomanjkanje primernih nastanitev, kakovostnih ustanov za oskrbo ter zadostnih storitev oskrbe in podpore; ker je največji delež okužb s covidom-19 in smrti v EU povezan z domovi za nego in oskrbo, stanovanjskimi storitvami za starejše in invalide ter drugimi socialnimi storitvami (35); ker so številni starejši med pandemijo umrli zaradi preobremenjenosti enot za intenzivno nego; ker je bilo v nekaterih primerih eno od glavnih meril za odločitev o tem, kdo je upravičen do zdravljenja na enoti za intenzivno nego, starost bolnika; ker se številni starejši spoprijemajo z ovirami pri dostopu do zdravljenja, ki ni povezano s covidom-19, zdravstvene storitve na splošno pa so med pandemijo omejene ali popolnoma prekinjene; |
| --- | --- |

AW.

ker je pandemija covida-19 pokazala, da so splošne in visokokakovostne javne storitve ter dostopne storitve oskrbe učinkovit odgovor na potrebe prebivalstva, vključno s potrebami starejših, ki so med pandemijo doživeli in še naprej doživljajo diskriminacijo pri dostopu do zdravstvenih storitev in oskrbe na podlagi starosti, tudi pri dostopu do zdravljenja na splošno; ker je pandemija covida-19 ponovno opozorila na pomanjkanje primernih nastanitev, kakovostnih ustanov za oskrbo ter zadostnih storitev oskrbe in podpore; ker je največji delež okužb s covidom-19 in smrti v EU povezan z domovi za nego in oskrbo, stanovanjskimi storitvami za starejše in invalide ter drugimi socialnimi storitvami (35); ker so številni starejši med pandemijo umrli zaradi preobremenjenosti enot za intenzivno nego; ker je bilo v nekaterih primerih eno od glavnih meril za odločitev o tem, kdo je upravičen do zdravljenja na enoti za intenzivno nego, starost bolnika; ker se številni starejši spoprijemajo z ovirami pri dostopu do zdravljenja, ki ni povezano s covidom-19, zdravstvene storitve na splošno pa so med pandemijo omejene ali popolnoma prekinjene;

| AX. | ker staranje prebivalstva EU prinaša nove izzive za enakost spolov, saj oskrbo (tako plačano kot tudi neplačano) v večini opravljajo ženske (36); ker se je to stanje zaradi koronavirusne krize še poslabšalo; |
| --- | --- |

AX.

ker staranje prebivalstva EU prinaša nove izzive za enakost spolov, saj oskrbo (tako plačano kot tudi neplačano) v večini opravljajo ženske (36); ker se je to stanje zaradi koronavirusne krize še poslabšalo;

| AY. | ker so starejši manj odporni proti ekstremnim vremenskim pojavom, kot so ponavljajoči se vročinski valovi; |
| --- | --- |

AY.

ker so starejši manj odporni proti ekstremnim vremenskim pojavom, kot so ponavljajoči se vročinski valovi;

Pravica do dostojnega staranja

| AZ. | ker zagotavljanje dostojnega življenja pomeni, da imajo delavci pravico do pravočasne upokojitve, ki jim omogoča zdravo in neodvisno življenje v pokoju; ker mora biti pravica do upokojitve povezana z delovno dobo in ne sme biti odvisna od sprememb povprečne pričakovane življenjske dobe ali katerega koli drugega razloga, ki se izkorišča za izvajanje pritiska na delavce; ker bi moralo uživanje v upokojitvi temeljiti na dohodku, ki omogoča dostojne življenjske pogoje, vključno z varovanjem zdravja, kulturnim bogatenjem ter pridobivanjem novih znanj in spretnosti, ter polno vključenost upokojencev v socialno okolje, v katerem živijo; |
| --- | --- |

AZ.

ker zagotavljanje dostojnega življenja pomeni, da imajo delavci pravico do pravočasne upokojitve, ki jim omogoča zdravo in neodvisno življenje v pokoju; ker mora biti pravica do upokojitve povezana z delovno dobo in ne sme biti odvisna od sprememb povprečne pričakovane življenjske dobe ali katerega koli drugega razloga, ki se izkorišča za izvajanje pritiska na delavce; ker bi moralo uživanje v upokojitvi temeljiti na dohodku, ki omogoča dostojne življenjske pogoje, vključno z varovanjem zdravja, kulturnim bogatenjem ter pridobivanjem novih znanj in spretnosti, ter polno vključenost upokojencev v socialno okolje, v katerem živijo;

| BA. | ker dostojanstvenega življenja, zlasti starejših, ni mogoče ločiti od pravice do zdravih in udobnih bivališč z ustreznim dostopom, ki omogočajo staranje v varnem zavetju družbe in družine; ker so v več primerih zaradi pritiska špekulacij z nepremičninami najprej izselili starejše, zaradi česar sta se povečali njihova družbena izolacija in funkcionalna odvisnost; |
| --- | --- |

BA.

ker dostojanstvenega življenja, zlasti starejših, ni mogoče ločiti od pravice do zdravih in udobnih bivališč z ustreznim dostopom, ki omogočajo staranje v varnem zavetju družbe in družine; ker so v več primerih zaradi pritiska špekulacij z nepremičninami najprej izselili starejše, zaradi česar sta se povečali njihova družbena izolacija in funkcionalna odvisnost;

| BB. | ker so ženske bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti, med drugim zaradi stalnega problema zaposlovanja glede na spol, razlik v plačah in pokojninah, več prekinitev poklicne poti zaradi družinskih obveznosti in obveznosti oskrbe ter več zaposlitev s krajšim delovnim časom (37), ki so včasih tudi prekarne in začasne (38), zlasti pri materah samohranilkah; ker zato številne ženske pozneje v življenju težje prihranijo denar, zaradi česar so še posebej izpostavljene revščini v starosti; |
| --- | --- |

BB.

ker so ženske bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti, med drugim zaradi stalnega problema zaposlovanja glede na spol, razlik v plačah in pokojninah, več prekinitev poklicne poti zaradi družinskih obveznosti in obveznosti oskrbe ter več zaposlitev s krajšim delovnim časom (37), ki so včasih tudi prekarne in začasne (38), zlasti pri materah samohranilkah; ker zato številne ženske pozneje v življenju težje prihranijo denar, zaradi česar so še posebej izpostavljene revščini v starosti;

| BC. | ker po navedbah Eurostata ženske v vseh državah članicah EU prejemajo nižje pokojnine od moških; ker ženske v starosti 65 let in več v Evropski uniji prejemajo pokojnino, ki je v povprečju za 30 % nižja od pokojnine moških; |
| --- | --- |

BC.

ker po navedbah Eurostata ženske v vseh državah članicah EU prejemajo nižje pokojnine od moških; ker ženske v starosti 65 let in več v Evropski uniji prejemajo pokojnino, ki je v povprečju za 30 % nižja od pokojnine moških;

| BD. | ker je raziskava Eurobarometra iz leta 2019 pokazala, da se 40 % oseb v EU počuti diskriminiranih zaradi starosti; ker se diskriminacija na podlagi starosti kaže na različnih ravneh in v različnih oblikah, tudi v individualnih pristopih in dojemanju sebe ter v medgeneracijskih odnosih; ker se je izkazalo, da se zaradi diskriminacije na podlagi starosti zmanjšujeta zdravje in pričakovana življenjska doba ter da ovira polno udeležbo v družbenem, kulturnem in civilnem življenju, zaradi nje pa bi starejši utegnili imeti manj dostopa do storitev ali aktivne udeležbe na trgu dela na nacionalni ravni in ravni EU ter storitev na delovnem mestu, kar vodi v marginalizacijo in socialno izključenost; ker je bila glede na najnovejšo evropsko raziskavo o delovnih razmerah diskriminacija na podlagi starosti najpogostejša oblika diskriminacije na delovnem mestu; ker starejši opozarjajo tudi na druge oblike diskriminacije, kot so dostop do finančnih produktov in storitev, zdravstveno varstvo, izobraževanje, usposabljanje in prosti čas (39); ker je uspešen boj proti diskriminaciji na podlagi starosti in stereotipom o starosti, tudi na trgu dela, bistven za aktivno staranje, večjo solidarnost med generacijami in zanašanje na izkušnje starejših delavcev; ker je v zvezi s tem nujno okrepiti enak dostop do blaga in storitev; |
| --- | --- |

BD.

ker je raziskava Eurobarometra iz leta 2019 pokazala, da se 40 % oseb v EU počuti diskriminiranih zaradi starosti; ker se diskriminacija na podlagi starosti kaže na različnih ravneh in v različnih oblikah, tudi v individualnih pristopih in dojemanju sebe ter v medgeneracijskih odnosih; ker se je izkazalo, da se zaradi diskriminacije na podlagi starosti zmanjšujeta zdravje in pričakovana življenjska doba ter da ovira polno udeležbo v družbenem, kulturnem in civilnem življenju, zaradi nje pa bi starejši utegnili imeti manj dostopa do storitev ali aktivne udeležbe na trgu dela na nacionalni ravni in ravni EU ter storitev na delovnem mestu, kar vodi v marginalizacijo in socialno izključenost; ker je bila glede na najnovejšo evropsko raziskavo o delovnih razmerah diskriminacija na podlagi starosti najpogostejša oblika diskriminacije na delovnem mestu; ker starejši opozarjajo tudi na druge oblike diskriminacije, kot so dostop do finančnih produktov in storitev, zdravstveno varstvo, izobraževanje, usposabljanje in prosti čas (39); ker je uspešen boj proti diskriminaciji na podlagi starosti in stereotipom o starosti, tudi na trgu dela, bistven za aktivno staranje, večjo solidarnost med generacijami in zanašanje na izkušnje starejših delavcev; ker je v zvezi s tem nujno okrepiti enak dostop do blaga in storitev;

| BE. | ker je po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije aktivno staranje postopek optimizacije priložnosti za zdravje, vključenost in varnost, da se izboljša kakovost življenja ljudi med staranjem, kar jim omogoča, da skozi celo življenje izkoriščajo svoj potencial za dobro počutje in sodelujejo v družbi glede na svoje potrebe, želje in zmožnosti, pri čemer se jim zagotovijo ustrezna zaščita, varnost in oskrba, ko potrebujejo pomoč; |
| --- | --- |

BE.

ker je po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije aktivno staranje postopek optimizacije priložnosti za zdravje, vključenost in varnost, da se izboljša kakovost življenja ljudi med staranjem, kar jim omogoča, da skozi celo življenje izkoriščajo svoj potencial za dobro počutje in sodelujejo v družbi glede na svoje potrebe, želje in zmožnosti, pri čemer se jim zagotovijo ustrezna zaščita, varnost in oskrba, ko potrebujejo pomoč;

| BF. | ker EU in številne države članice aktivno sodelujejo pri razmisleku o novih pravnih instrumentih na mednarodni ravni za zaščito pravic starejših; ker bi bilo treba to mednarodno razmišljanje aktivno podpirati in spodbujati; ker Direktiva 2000/78/ES določa splošen okvir za enako obravnavo pri zaposlovanju in delu, vendar ne obravnava diskriminacije na drugih področjih družbenega življenja in večplastne diskriminacije; |
| --- | --- |

BF.

ker EU in številne države članice aktivno sodelujejo pri razmisleku o novih pravnih instrumentih na mednarodni ravni za zaščito pravic starejših; ker bi bilo treba to mednarodno razmišljanje aktivno podpirati in spodbujati; ker Direktiva 2000/78/ES določa splošen okvir za enako obravnavo pri zaposlovanju in delu, vendar ne obravnava diskriminacije na drugih področjih družbenega življenja in večplastne diskriminacije;

| BG. | ker so starejši včasih žrtve nasilja, zlorabe in drugih zaskrbljujočih dejavnosti, na primer goljufij in nepoštenih poslovnih praks, odrekanja pravne sposobnosti ali drugih načinov za upravljanje lastnih zadev; ker potrebujemo več podatkov in raziskav o pojavu zlorabe starejših in njegovi razširjenosti ter načinih za njegovo preprečevanje; ker si je treba prizadevati za celovitejše podatke o slabem ravnanju s starejšimi; |
| --- | --- |

BG.

ker so starejši včasih žrtve nasilja, zlorabe in drugih zaskrbljujočih dejavnosti, na primer goljufij in nepoštenih poslovnih praks, odrekanja pravne sposobnosti ali drugih načinov za upravljanje lastnih zadev; ker potrebujemo več podatkov in raziskav o pojavu zlorabe starejših in njegovi razširjenosti ter načinih za njegovo preprečevanje; ker si je treba prizadevati za celovitejše podatke o slabem ravnanju s starejšimi;

| BH. | ker EU financira pilotne pobude, kot so EuROPEAN, MILCEA in WeDO, na področju preprečevanja kaznivih dejanj proti starejšim; |
| --- | --- |

BH.

ker EU financira pilotne pobude, kot so EuROPEAN, MILCEA in WeDO, na področju preprečevanja kaznivih dejanj proti starejšim;

| BI. | ker starejše na podeželju ali oddaljenih območjih bolj ogrožajo starostna tveganja, na primer revščina, slabši dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva in storitev, manjša socialna podpora ali manj priložnosti za družabno interakcijo in slab dostop do javnega prevoza; |
| --- | --- |

BI.

ker starejše na podeželju ali oddaljenih območjih bolj ogrožajo starostna tveganja, na primer revščina, slabši dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva in storitev, manjša socialna podpora ali manj priložnosti za družabno interakcijo in slab dostop do javnega prevoza;

Zaposlovanje in aktivni starejši

| BJ. | ker je bilo glede na raziskavo Eurobarometra iz leta 2012 60 % ljudi v EU proti dvigu zakonsko določene upokojitvene starosti, 61 % pa je menilo, da bi morali imeti možnost delati tudi po zakonsko določeni upokojitveni starosti; ker bi glede na svoje finančne potrebe skoraj polovica delavcev, starejših od 50 let, raje delala manj ur, precejšen delež upokojencev pa bi delal vsaj nekaj ur na teden (40); ker je delo po upokojitveni starosti povezano s politikami na delovnem mestu, ki podpirajo zaposljivost in da delavci ostanejo zaposleni dlje, če to želijo; ker so stopnje zaposlovanja starejših brez zaposlitve izredno nizke in ker so starejši izpostavljeni večjemu tveganju, da bodo postali dolgotrajno brezposelni; ker je stopnja revščine in socialne izključenosti oseb, starih med 55 in 64 let, višja od povprečja EU za vse starosti; ker je 56 % ljudi v EU zaskrbljenih, da njihovi dohodki na starost ne bodo zadostni (41); ker se s starostjo zmanjšuje verjetnost, da bodo našli novo zaposlitev, kar kaže na strukturne ovire, tudi na diskriminacijo na podlagi spola (42); ker podatki kažejo, da so upokojenci, ki so se odločili, da bodo še naprej delali, v povprečju bolj zadovoljni s svojim življenjem kot polno upokojeni (43); ker občutek življenjskega smisla po 50. letu običajno upade, pri posameznikih, ki delajo tudi po upokojitvi ali ki so vključeni v varstvo otrok ali dolgotrajno oskrbo, pa ostane bistveno močnejši (44); ker je boj proti brezposelnosti med starejšimi v EU še vedno zelo pomemben; |
| --- | --- |

BJ.

ker je bilo glede na raziskavo Eurobarometra iz leta 2012 60 % ljudi v EU proti dvigu zakonsko določene upokojitvene starosti, 61 % pa je menilo, da bi morali imeti možnost delati tudi po zakonsko določeni upokojitveni starosti; ker bi glede na svoje finančne potrebe skoraj polovica delavcev, starejših od 50 let, raje delala manj ur, precejšen delež upokojencev pa bi delal vsaj nekaj ur na teden (40); ker je delo po upokojitveni starosti povezano s politikami na delovnem mestu, ki podpirajo zaposljivost in da delavci ostanejo zaposleni dlje, če to želijo; ker so stopnje zaposlovanja starejših brez zaposlitve izredno nizke in ker so starejši izpostavljeni večjemu tveganju, da bodo postali dolgotrajno brezposelni; ker je stopnja revščine in socialne izključenosti oseb, starih med 55 in 64 let, višja od povprečja EU za vse starosti; ker je 56 % ljudi v EU zaskrbljenih, da njihovi dohodki na starost ne bodo zadostni (41); ker se s starostjo zmanjšuje verjetnost, da bodo našli novo zaposlitev, kar kaže na strukturne ovire, tudi na diskriminacijo na podlagi spola (42); ker podatki kažejo, da so upokojenci, ki so se odločili, da bodo še naprej delali, v povprečju bolj zadovoljni s svojim življenjem kot polno upokojeni (43); ker občutek življenjskega smisla po 50. letu običajno upade, pri posameznikih, ki delajo tudi po upokojitvi ali ki so vključeni v varstvo otrok ali dolgotrajno oskrbo, pa ostane bistveno močnejši (44); ker je boj proti brezposelnosti med starejšimi v EU še vedno zelo pomemben;

| BK. | ker bi lahko z ustreznimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji, kot je izboljšano zdravje in varnost pri delu, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, starosti primerno delovno okolje, nižje zahteve glede količine dela in neodvisnost pri delovnem času, mnoge starejše spodbudili, da ostanejo na trgu dela, če to želijo; |
| --- | --- |

BK.

ker bi lahko z ustreznimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji, kot je izboljšano zdravje in varnost pri delu, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, starosti primerno delovno okolje, nižje zahteve glede količine dela in neodvisnost pri delovnem času, mnoge starejše spodbudili, da ostanejo na trgu dela, če to želijo;

| BL. | ker je treba posebno pozornost nameniti potrebam delavcev na zelo fizično ali psihološko zahtevnih delovnih mestih; ker je to vprašanje mogoče obravnavati s strategijami za zdravje in varnost pri delu, politikami, ki podpirajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, dostopom do možnosti izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu ali zunaj njega, podporo medgeneracijskim izmenjavam na delovnem mestu in možnostjo postopne upokojitve, kar bo prineslo koristi posameznikom in družbi; |
| --- | --- |

BL.

ker je treba posebno pozornost nameniti potrebam delavcev na zelo fizično ali psihološko zahtevnih delovnih mestih; ker je to vprašanje mogoče obravnavati s strategijami za zdravje in varnost pri delu, politikami, ki podpirajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, dostopom do možnosti izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu ali zunaj njega, podporo medgeneracijskim izmenjavam na delovnem mestu in možnostjo postopne upokojitve, kar bo prineslo koristi posameznikom in družbi;

| BM. | ker lahko starejša EU z manjšo delovno silo obremeni javne proračune ter sisteme socialne varnosti in zdravstvenega varstva; ker se ocenjuje, da bodo skupni stroški staranja (45) do leta 2070 znašali 26,7 % BDP (46); ker je bilo v študiji o srebrnem gospodarstvu (starejši od 50 let), ki je bila leta 2018 opravljena za Komisijo, ocenjeno, da bo prispevek srebrnega gospodarstva EU k BDP do leta 2025 dosegel 6,4 bilijona EUR in 88 milijonov delovnih mest; ker bi to pomenilo 32 % BDP EU in 38 % vseh delovnih mest v EU (47); |
| --- | --- |

BM.

ker lahko starejša EU z manjšo delovno silo obremeni javne proračune ter sisteme socialne varnosti in zdravstvenega varstva; ker se ocenjuje, da bodo skupni stroški staranja (45) do leta 2070 znašali 26,7 % BDP (46); ker je bilo v študiji o srebrnem gospodarstvu (starejši od 50 let), ki je bila leta 2018 opravljena za Komisijo, ocenjeno, da bo prispevek srebrnega gospodarstva EU k BDP do leta 2025 dosegel 6,4 bilijona EUR in 88 milijonov delovnih mest; ker bi to pomenilo 32 % BDP EU in 38 % vseh delovnih mest v EU (47);

| BN. | ker je za aktivno staranje bistveno, da bi delodajalce spodbujali h gledanju z vidika življenjskega cikla in jih ozaveščali o tem, kako pomembno je starosti prijazno delovno okolje; ker je boj proti brezposelnosti med mladimi in starejšimi v številnih regijah še vedno osrednji izziv; ker se morajo EU in države članice še vedno ustrezno odzivati na izzive na trgu dela; ker je treba prilagoditi znanja in spretnosti starejših delavcev, ki so še posebej ogroženi zaradi gospodarskega prestrukturiranja, ter izvajati politike za podporo mobilnosti starejših na trgu dela, zlasti z vidika ponovne zaposlitve; |
| --- | --- |

BN.

ker je za aktivno staranje bistveno, da bi delodajalce spodbujali h gledanju z vidika življenjskega cikla in jih ozaveščali o tem, kako pomembno je starosti prijazno delovno okolje; ker je boj proti brezposelnosti med mladimi in starejšimi v številnih regijah še vedno osrednji izziv; ker se morajo EU in države članice še vedno ustrezno odzivati na izzive na trgu dela; ker je treba prilagoditi znanja in spretnosti starejših delavcev, ki so še posebej ogroženi zaradi gospodarskega prestrukturiranja, ter izvajati politike za podporo mobilnosti starejših na trgu dela, zlasti z vidika ponovne zaposlitve;

| BO. | ker delodajalci pogosto niso naklonjeni nudenju ustreznega usposabljanja za starejše delavce; ker vseživljenjsko učenje prispeva k aktivnemu staranju ter ljudem omogoča, da delajo in polno sodelujejo v družbi; ker je Parlament sprejel resolucijo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+; |
| --- | --- |

BO.

ker delodajalci pogosto niso naklonjeni nudenju ustreznega usposabljanja za starejše delavce; ker vseživljenjsko učenje prispeva k aktivnemu staranju ter ljudem omogoča, da delajo in polno sodelujejo v družbi; ker je Parlament sprejel resolucijo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+;

| BP. | ker je zagotavljanje kakovostnih delovnih mest, vključno z dostojnimi plačami, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja na vsej poklicni poti, osnovni pogoj za trajnostno delo ter dejavno in zdravo staranje po upokojitvi; ker to ne pomeni le, da je treba zmanjšati obseg tveganj pri delu, temveč da je treba tudi spodbujati in podpirati zdrave navade delavcev in obravnavati tveganja, kot so psihosocialna tveganja in tveganja za kostno-mišična obolenja; ker zdravje in uspešnost starejših delavcev nista odvisna od njihove starosti, temveč od več tesno povezanih dejavnikov, kot sta življenjski slog posameznika in izpostavljenost nevarnostim pri delu (48); ker kakovostna, varna in zdrava delovna mesta niso pomembna le za dobro počutje delavcev, temveč tudi za konkurenčnost podjetij in trajnostnost sistemov socialnega varstva; |
| --- | --- |

BP.

ker je zagotavljanje kakovostnih delovnih mest, vključno z dostojnimi plačami, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja na vsej poklicni poti, osnovni pogoj za trajnostno delo ter dejavno in zdravo staranje po upokojitvi; ker to ne pomeni le, da je treba zmanjšati obseg tveganj pri delu, temveč da je treba tudi spodbujati in podpirati zdrave navade delavcev in obravnavati tveganja, kot so psihosocialna tveganja in tveganja za kostno-mišična obolenja; ker zdravje in uspešnost starejših delavcev nista odvisna od njihove starosti, temveč od več tesno povezanih dejavnikov, kot sta življenjski slog posameznika in izpostavljenost nevarnostim pri delu (48); ker kakovostna, varna in zdrava delovna mesta niso pomembna le za dobro počutje delavcev, temveč tudi za konkurenčnost podjetij in trajnostnost sistemov socialnega varstva;

| BQ. | ker se je zaradi učinka demografskih sprememb na trgu dela pokazalo, da je treba še izboljšati poslovno upravljanje in načine dela ter da imajo digitalne rešitve, kot je delo na daljavo, bistveno vlogo, zlasti med pandemijo covida-19, saj zagotavljajo številne možnosti za izboljšanje delovnih pogojev zaposlenih, tudi tistih, ki so blizu upokojitvene starosti, ter bolj vključujoče delovno okolje, zlasti za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter za invalide; |
| --- | --- |

BQ.

ker se je zaradi učinka demografskih sprememb na trgu dela pokazalo, da je treba še izboljšati poslovno upravljanje in načine dela ter da imajo digitalne rešitve, kot je delo na daljavo, bistveno vlogo, zlasti med pandemijo covida-19, saj zagotavljajo številne možnosti za izboljšanje delovnih pogojev zaposlenih, tudi tistih, ki so blizu upokojitvene starosti, ter bolj vključujoče delovno okolje, zlasti za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter za invalide;

| BR. | ker so za regije z visoko stopnjo brezposelnosti značilne višje stopnje staranja in zmanjševanje števila prebivalstva; |
| --- | --- |

BR.

ker so za regije z visoko stopnjo brezposelnosti značilne višje stopnje staranja in zmanjševanje števila prebivalstva;

| BS. | ker so zaposleni v starostni skupini od 55 do 64 let leta 2019 predstavljali 59,1 % delovne sile v EU (49); ker je bila leta 2016 približno tretjina nosilcev družinskih kmetij stara 65 let ali več, večina (57 %) pa je bila stara vsaj 55 let ali več; ker je bil samo vsak deseti nosilec kmetije mlajši od 40 let; |
| --- | --- |

BS.

ker so zaposleni v starostni skupini od 55 do 64 let leta 2019 predstavljali 59,1 % delovne sile v EU (49); ker je bila leta 2016 približno tretjina nosilcev družinskih kmetij stara 65 let ali več, večina (57 %) pa je bila stara vsaj 55 let ali več; ker je bil samo vsak deseti nosilec kmetije mlajši od 40 let;

Obravnavanje demografskih izzivov s podporo sredstev Unije

| BT. | ker bi se morali programi, projekti in ukrepi, ki spodbujajo strategije aktivnega staranja, odražati na vseh področjih politike in ker bi morale države članice za reševanje demografskih izzivov uporabiti vse razpoložljive instrumente EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski socialni sklad plus in instrument za povezovanje Evrope; ker je s sredstvi EU lažje zagotavljati osnovno infrastrukturo; |
| --- | --- |

BT.

ker bi se morali programi, projekti in ukrepi, ki spodbujajo strategije aktivnega staranja, odražati na vseh področjih politike in ker bi morale države članice za reševanje demografskih izzivov uporabiti vse razpoložljive instrumente EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski socialni sklad plus in instrument za povezovanje Evrope; ker je s sredstvi EU lažje zagotavljati osnovno infrastrukturo;

| BU. | ker pobude, kot je nagrada za invalidom prijazno mesto (The Access City Award), dobro spodbujajo prilagajanje javnih prostorov potrebam starejših in oseb z zmanjšano mobilnostjo in pozitivno vplivajo na njihovo neodvisnost; ker takšne pobude izboljšujejo kakovost njihovega življenja, zagotavljajo njihovo socialno vključenost in enako uživanje temeljnih pravic, temveč, lahko pa tudi pozitivno vplivajo na gospodarstvo; |
| --- | --- |

BU.

ker pobude, kot je nagrada za invalidom prijazno mesto (The Access City Award), dobro spodbujajo prilagajanje javnih prostorov potrebam starejših in oseb z zmanjšano mobilnostjo in pozitivno vplivajo na njihovo neodvisnost; ker takšne pobude izboljšujejo kakovost njihovega življenja, zagotavljajo njihovo socialno vključenost in enako uživanje temeljnih pravic, temveč, lahko pa tudi pozitivno vplivajo na gospodarstvo;

| BV. | ker se je število enočlanskih gospodinjstev od leta 2010 zvišalo za 19 %; ker je v EU leta 2019 40 % žensk, starejših od 65 let, živelo samih, kar je več kot dvakrat toliko kot moških, ki živijo sami (50); ker so stanovanja za mlade, samske, starejše in invalide, kronično bolne ali ljudi s funkcionalnimi omejitvami v več državah članicah neustrezna zaradi težav z dostopnostjo, nizkimi standardi glede kakovosti ali visokimi stroški življenja in stanovanja; ker bi stanovanja morala biti cenovno sprejemljiva, dostopna, varna in udobna, kar je še zlasti pomembno za starejše; ker je manj verjetno, da bodo mnogi starejši obnovili svoje domove, če niso lastniki; |
| --- | --- |

BV.

ker se je število enočlanskih gospodinjstev od leta 2010 zvišalo za 19 %; ker je v EU leta 2019 40 % žensk, starejših od 65 let, živelo samih, kar je več kot dvakrat toliko kot moških, ki živijo sami (50); ker so stanovanja za mlade, samske, starejše in invalide, kronično bolne ali ljudi s funkcionalnimi omejitvami v več državah članicah neustrezna zaradi težav z dostopnostjo, nizkimi standardi glede kakovosti ali visokimi stroški življenja in stanovanja; ker bi stanovanja morala biti cenovno sprejemljiva, dostopna, varna in udobna, kar je še zlasti pomembno za starejše; ker je manj verjetno, da bodo mnogi starejši obnovili svoje domove, če niso lastniki;

| BW. | ker so človekove pravice univerzalne, neodtujljive, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter pripadajo vsem ljudem in vsem generacijam brez diskriminacije na kateri koli podlagi; ker so starejši, vključno z invalidi, dragoceni za družbo, zato bi morali v polnem obsegu sodelovati v njej ter živeti dostojanstveno in čim bolj neodvisno; ker bi moralo okrevanje EU temeljiti na medgeneracijski solidarnosti, da bi vzpostavili pravičnejšo, bolj vključujočo in odpornejšo družbo, v kateri nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

BW.

ker so človekove pravice univerzalne, neodtujljive, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter pripadajo vsem ljudem in vsem generacijam brez diskriminacije na kateri koli podlagi; ker so starejši, vključno z invalidi, dragoceni za družbo, zato bi morali v polnem obsegu sodelovati v njej ter živeti dostojanstveno in čim bolj neodvisno; ker bi moralo okrevanje EU temeljiti na medgeneracijski solidarnosti, da bi vzpostavili pravičnejšo, bolj vključujočo in odpornejšo družbo, v kateri nihče ne bo zapostavljen;

| BX. | ker so vse države članice in EU podpisnice Konvencije Organizacije Združenih narodov o pravicah invalidov ter so zato pravno zavezane k zagotavljanju neodvisnosti posameznika, nediskriminacije, polnega in dejanskega sodelovanja v družbi ter enakih priložnosti in dostopnosti; ker je v Evropski uniji več kot 80 milijonov invalidov, od katerih jih je večina žensk in deklet, in ker se večina oblik invalidnosti razvije s starostjo; ker so starejši invalidi izpostavljeni večjemu tveganju revščine in diskriminacije (51); ker je treba s politikami o staranju zagotoviti varstvo in socialno vključenost invalidov ter njihov dostop do trga dela in storitev; ker je mobilnost bistvena za spodbujanje neodvisnega življenja in samostojnosti; ker je zagotavljanje popolnoma dostopne prevozne verige od vrat do vrat ključnega pomena; |
| --- | --- |

BX.

ker so vse države članice in EU podpisnice Konvencije Organizacije Združenih narodov o pravicah invalidov ter so zato pravno zavezane k zagotavljanju neodvisnosti posameznika, nediskriminacije, polnega in dejanskega sodelovanja v družbi ter enakih priložnosti in dostopnosti; ker je v Evropski uniji več kot 80 milijonov invalidov, od katerih jih je večina žensk in deklet, in ker se večina oblik invalidnosti razvije s starostjo; ker so starejši invalidi izpostavljeni večjemu tveganju revščine in diskriminacije (51); ker je treba s politikami o staranju zagotoviti varstvo in socialno vključenost invalidov ter njihov dostop do trga dela in storitev; ker je mobilnost bistvena za spodbujanje neodvisnega življenja in samostojnosti; ker je zagotavljanje popolnoma dostopne prevozne verige od vrat do vrat ključnega pomena;

| BY. | ker so nevrodegenerativne bolezni, kot so Alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence, v vseh evropskih državah še vedno diagnosticirane v premajhnem obsegu; ker obstajajo jasni znaki, da se bo sedanje število 9 milijonov potrjenih primerov ljudi z demenco do leta 2050 podvojilo (52); ker je v Evropski uniji glavni vzrok za odvisnost in invalidnost pri starejših demenca, za katero trenutno trpi približno 10 milijonov ljudi, njena razširjenost pa naj bi se do leta 2030 podvojila; |
| --- | --- |

BY.

ker so nevrodegenerativne bolezni, kot so Alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence, v vseh evropskih državah še vedno diagnosticirane v premajhnem obsegu; ker obstajajo jasni znaki, da se bo sedanje število 9 milijonov potrjenih primerov ljudi z demenco do leta 2050 podvojilo (52); ker je v Evropski uniji glavni vzrok za odvisnost in invalidnost pri starejših demenca, za katero trenutno trpi približno 10 milijonov ljudi, njena razširjenost pa naj bi se do leta 2030 podvojila;

| BZ. | ker je skupna kmetijska politika še vedno osrednji instrument za podporo podeželskemu gospodarstvu in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

BZ.

ker je skupna kmetijska politika še vedno osrednji instrument za podporo podeželskemu gospodarstvu in ustvarjanju delovnih mest;

| CA. | ker je naša prehranska varnost odvisna od uspešnega menjavanja generacij v kmetijstvu; |
| --- | --- |

CA.

ker je naša prehranska varnost odvisna od uspešnega menjavanja generacij v kmetijstvu;

Ukrepanje proti diskriminaciji starejših

| 1. | poudarja, da je mogoče spoštovanje starejših in preprečevanje njihove diskriminacije doseči le s politiko socialnega, kulturnega in ekonomskega vključevanja s poudarkom na zagotavljanju pravičnih pokojnin, ki omogočajo kakovostno življenje; zato poudarja, kako pomembni so javni sistemi socialne varnosti, ki so distribucijski in temeljijo na solidarnostnih prispevkih med generacijami ter vsem, ne glede na njihove lastne prispevke (kar je denimo še zlasti pomembno za ženske, ki so vedno delale kot oskrbovalke), zagotavljajo dostojno kakovost življenja brez revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za boj proti vsem oblikam diskriminacije starejših, zlasti žensk, predvsem na področju zaposlovanja, dostopa do finančnih produktov in storitev, zdravstvenega varstva, nastanitve, spodbujanja samostojnosti, izobraževanja, usposabljanja in prostočasnih dejavnosti; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pozitivno dojemanje staranja v družbi in socialno vključenost starejših s spodbujanjem starosti prijaznega okolja v EU, v ta namen pa naj sprejmejo ustrezne ukrep ter podprejo izmenjavo dobrih praks na vseh ravneh upravljanja in okrepijo svojo podporo srebrnemu gospodarstvu v EU; poziva Komisijo, naj po dvajsetih letih sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s poročilom o izvajanju Direktive 2000/78/ES, da bi okrepili okvir o diskriminaciji na podlagi starosti pri zaposlovanju in delu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen enakosti spolov, vključevanja načela enakosti spolov in varstva pravic manjšin pri reševanju demografskih izzivov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da obstajajo razlike v pokojninah med spoloma, ter poziva države članice, naj predlagajo konkretne ukrepe za njihovo odpravo, vključno z odpravljanjem razlik med plačami moških in žensk ter povečevanjem stopnje zaposlenosti žensk z ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, preprečevanjem prekarnega in neformalnega zaposlovanja ter zagotavljanjem minimalnega dohodka za vse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da podaljšanje zakonsko določene upokojitvene starosti ni ustrezno orodje za obravnavo in reševanje sedanje gospodarske in socialne krize, saj bi lahko vodilo v dodatno poslabšanje temeljnih pravic starejših delavcev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je za povečanje priložnosti za ženske na podeželju bistveno, da se v naslednjem večletnem finančnem okviru ohrani obstoječi temu namenjeni podprogram; poziva zlasti, naj se kmeticam zagotovi podpora z ukrepi za spodbujanje dostopa do zemljišč, podporo pri vzpostavljanju in zagotavljanjem ustrezne socialne varnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj razglasita leto medgeneracijske solidarnosti IN aktivnega staranja, ki bo izhajalo iz ciljev in duha evropskega dneva medgeneracijske solidarnosti in evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti 2012 ter jih dopolnjevalo, da bi izboljšali ozaveščenost o težavah, s katerimi se srečujejo starejši, in spodbujali strategije za njihovo ublažitev, pa tudi odpravili stereotipe in predsodke, okrepili medgeneracijske vezi ter se borili proti socialni izključenosti in obravnavali vprašanja spolnega zdravja; poudarja, da ta pobuda ni pomembna le zaradi demografskih sprememb, temveč tudi zaradi pandemije covida-19, ki je posebno hudo prizadela ranljive skupine prebivalstva, tudi starejše in osebe, ki zanje skrbijo; države članice tudi poziva, naj se pri reševanju demografskih izzivov posvetujejo z akademskimi strokovnjaki in organizacijami civilne družbe; Komisijo in Svet pa poziva, naj čim prej začneta izvajati sklepe Sveta o človekovih pravicah, udeležbi in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije, vključno z vzpostavitvijo platforme o participaciji in prostovoljstvu po koncu poklicno aktivnega življenja ter spodbujanjem medgeneracijskih izmenjav in vezi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da razlike v pokojninah med spoloma, ki so posledica razlik v plačah moških in žensk, znašajo 37 % in izhajajo iz neenakosti, ki se nakopičijo v celotnem delovnem življenju žensk, ter odsotnosti s trga dela, v katero so ženske prisiljene zaradi različnih oblik neenakosti in diskriminacije; poudarja, da je ta razkorak nujno treba obravnavati z vidika demografskih sprememb, saj bo še dolgo imel hude posledice za starejše ženske; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije z dne 27. januarja 2021 o staranju: Spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021)0050); poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt EU za demografske spremembe in medgeneracijsko solidarnost, pri čemer naj upošteva raznolikost in kompleksnost položaja posameznih starostnih skupin ter razlike v državah članicah; poudarja, da bi moral biti tak načrt socialno vključujoč in usmerjen v omogočanje dostojnega, aktivnega in zdravega staranja ter bi ga bilo treba razviti v skladu z desetletjem zdravega staranja Svetovne zdravstvene, pri čemer bi morali sodelovati predstavniki vseh generacij; poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja posebno pozornost namenijo položaju starejših; ponovno poziva države članice, naj brez nadaljnjega odlašanja sprejmejo predlagano direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki je ključna za preprečevanje vseh oblik diskriminacije na vseh področjih družbenega življenja in večplastne diskriminacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da so demografske spremembe pojav, ki ne zadeva le starejših ljudi na podeželju, temveč vse generacije, ne glede na kraj bivanja; zato poudarja, kako pomemben je pristop življenjskega cikla povezanih politik, ki zajema vse regije, vključno z mestnimi območji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bo treba v dolgoročni viziji podeželskega okolja posebno pozornost nameniti programom aktivnega vključevanja starejših v dejavnosti skupnosti na podeželju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba bolje raziskati in preprečiti nasilje nad starejšimi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; |
| --- | --- |

13.

Zdravstvena in dolgotrajna oskrba starejših

| 14. | poudarja, da visoki stroški dolgotrajne oskrbe bolj prizadenejo starejše ženske, saj je njihova pričakovana življenjska doba daljša, njihovo zdravstveno stanje ob koncu življenja pa je slabše, zaradi česar bolj potrebujejo dolgotrajno oskrbo in pomoč; opozarja tudi, da delo neformalnih oskrbovalcev opravljajo večinoma ženske, zaradi česar imajo zlasti starejše ženske manj možnosti za dostop do trga dela in pridobitev pokojninskih pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostojno življenje za vzdrževane osebe; poudarja, da je treba spodbujati strategije za zagotavljanje kakovostne individualne pomoči vzdrževanim osebam; poudarja, da bi bilo treba upoštevati posebne potrebe oseb z različnimi boleznimi, vključno z nevrodegenerativnimi boleznimi, kot sta Alzheimerjeva bolezen in demenca, od diagnoze do zdravljenja in dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so prožne oblike dela pomembne za omogočanje ženskam in moškim, da uskladijo poklicno in družinsko življenje, in da je treba izvesti kampanje ozaveščanja o enakopravni razdelitvi dela v gospodinjstvu, oskrbe in nege, več vlagati v infrastrukturo za oskrbo ter zagotoviti enakopraven, neprenosljiv in plačan materinski in očetovski dopust, da bi napredovali v smeri boljše razdelitve plačanega in neplačanega dela med spoloma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se je treba boriti proti segmentaciji na trgu dela na podlagi spola, zlasti v visoko plačanih poklicih, usmerjenih v prihodnost, na področjih, kot so naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika, IKT in digitalni sektorji; poudarja pomembnost izobraževanja na teh področjih v celotnem življenjskem obdobju, tudi za starejše ženske, da bi povečali njihovo nadaljnjo udeležbo na trgu dela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj brez kakršne koli diskriminacije zagotovijo enak dostop do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe, tudi na domu, ter dolgotrajne oskrbe in paliativne oskrbe v skupnosti ali na domu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj zaščitijo in spodbujajo spolne in reproduktivne pravice ter zagotovijo splošen dostop do storitev in blaga za spolno in reproduktivno zdravje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj pri reševanju demografskih izzivov v EU uporabi pristop, ki temelji na dokazih in človekovih pravicah, s katerim bo zagotovila, da bodo lahko vsi prebivalci EU v celoti uresničili svoje spolno in reproduktivno zdravje in pravice; obsoja vsak poskus instrumentalizacije demografskih sprememb z namenom spodkopavanja enakosti spolov ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter poziva Komisijo in Svet, naj v zvezi s tem branita vrednote Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je izjemno pomembno v celoti zaščititi pravico starejših do oskrbe in podpore ter jim zagotoviti dostop do cenovno dostopne, kakovostne in celostne oskrbe in storitev podpore, prilagojenih posameznim potrebam, ter spodbujati dobro počutje, samostojnost, neodvisnost in vključevanje v skupnost brez kakršne koli oblike diskriminacije; poudarja, da je pri zagotavljanju cenovno ugodne in resnično dostopne oskrbe ključnega pomena ustrezno financiranje sistemov socialne zaščite; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj predlaga dogovor o oskrbi za Evropo in evropski program oskrbovalcev, ki bosta namenjena prehodu na gospodarstvo oskrbe, ki vključuje ustrezne naložbe in zakonodajo na ravni EU, in celovitemu pristopu k vsem potrebam po oskrbi in storitvam oskrbe s smernicami glede kakovosti oskrbe v celotnem življenjskem obdobju, vključno z oskrbo otrok, starejših in oseb, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, da bi opredelili in priznali različne vrste neformalne oskrbe ter zagotovili med drugim finančno podporo oskrbovalcem, ustrezne dopuste in cenovno dostopne storitve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva, naj se sprejmejo potrebni ukrepi za spodbujanje višje stopnje zaposlenosti žensk, kot so cenovno dostopna oskrba in otroško varstvo, ustrezna dolžina starševskega dopusta ter prilagodljivost delovnega časa in krajev dela tudi za moške; opozarja, da bi po napovedih OECD popolna uskladitev stopnje delovne aktivnosti privedla do 12,4-odstotnega povečanja BDP na prebivalca do leta 2030; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za pristop „zdravje v vseh politikah“, v okviru katerega naj ocenijo učinek političnih odločitev na vseh zadevnih področjih na zdravje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da so za višjo rodnost potrebni dodatne zaposlitvene priložnosti, stabilna zaposlitev in stanovanja, dostojni delovni in življenjski pogoji, prožna ureditev dela, velikodušna podpora za družine in plačan starševski dopust za oba starša, kakovostno otroško varstvo od zgodnjih let in enakomerna razdelitev neplačanih obveznosti oskrbe in gospodinjskega dela med moškimi in ženskami; poudarja, da je glede na demografske spremembe in predvideno podaljšanje pričakovane življenjske dobe nujno zagotoviti polno udeležbo žensk na trgu dela brez prekinitev poklicne poti ali prehodov na delo s krajšim delovnim časom in začasno delo, saj se bo tako zmanjšalo tveganje revščine v starosti za ženske; zato poziva države članice, naj čim prej in v celoti prenesejo ter izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in naj presežejo minimalne standarde, ki jih določa ta direktiva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno proučijo uporabo uporabniku prijazne, varne in dostopne podporne digitalne tehnologije, oskrbe in medicine na daljavo, zlasti v regijah, ki se srečujejo s težavo zmanjševanja števila prebivalstva, ter oddaljenih regijah; poudarja, da bi morala biti uporaba teh tehnologij povsem skladna z obstoječim okvirom varstva podatkov in vedno bi bilo treba ustrezno upoštevati etična vprašanja v zvezi z uporabo tehnologije na področju zdravja; spodbuja države članice, naj v bližini osnovnih šol in vrtcev ustanovijo centre za dnevno varstvo za starejše osebe, da bi spodbujali medgeneracijske vezi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi morala imeti vsaka oseba pravico do izbire kakovostnih storitev oskrbe, ki so primerne zanjo in njeno družino; meni, da bi bilo treba pri pristopu k razvoju oskrbe upoštevati vse kategorije uporabnikov in razlike med njimi ter zelo različne želje glede vrste oskrbe, ki jo potrebujejo; ugotavlja, da bi se morala oskrba razvijati tako, da bi se povečala stalnost oskrbe ter okrepili preventivno zdravstveno varstvo, rehabilitacija in neodvisno življenje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k oblikovanju regulativnega okvira, s katerim bi zagotovili kakovostne storitve oskrbe, oskrbo in medicino na daljavo, tako da bo delavcem v oskrbi zagotovil pravna jamstva in določil vse potrebne zahteve za usposabljanje, da bi vsem državljanom EU ne glede na starost in geografsko območje zagotovili oskrbo in primarno zdravstvo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbuja države članice, naj podprejo prožne, ustrezne in prilagojene modele oskrbe, ter poudarja, da sta aktivno in zdravo staranje, dobro počutje ter zaposljivost starejših ljudi ključna za vzdržnost sistemov socialne zaščite in socialnega varstva; poziva države članice, naj podprejo razvoj starostnikom prijaznih rešitev za oskrbo na domu, v družini in skupnosti, tudi za osebe z demenco, naj razvijejo javno mrežo podpornih storitev in medicinske opreme, spodbujajo mobilnost, neodvisno življenje, socialno vključenost in samostojnost ter pobude civilne družbe in socialnega gospodarstva na tem področju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice, naj bolje priznavajo vrednost neformalne oskrbe, izboljšajo socialno zaščito in različne oblike podpore za neformalne negovalce, zagotovijo strokovno podporo, usposabljanje in vzajemno svetovanje za neformalne negovalce ter v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji uvedejo različne oblike občasne pomoči za družinske člane, ki skrbijo za starejše, zlasti tiste, ki potrebujejo začasno oskrbo in dnevno oskrbo, ter podporne storitve, vključno s prožnimi ureditvami dela; spodbuja države članice, naj oblikujejo ciljno usmerjene strategije za pomoč neuradnim negovalcem in priznajo njihov prispevek k oskrbi starejših ter predlagajo ustrezne storitve pomoči; poudarja, da bi morala biti odločitev za zagotavljanje neformalne oskrbe prostovoljna in da bi bilo treba spodbujati formalno oskrbo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja države članice, naj razvijejo prostovoljno delo in pomoč za starejše, saj imata posebno vlogo v kriznih razmerah, kot se je pokazalo v pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj se borijo proti revščini med ženskami, zlasti pozneje v življenju, saj to negativno vpliva na socialno varnost žensk in stopnjo BDP v EU, ter naj delavcem zagotovijo ustrezno socialno zaščito; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj zagotovijo dostop do storitev rehabilitacije in ponovnega vključevanja, da bi starejše delavce podprli pri ponovnem vključevanju na trg dela po prekinitvi poklicne poti iz zdravstvenih razlogov, če to želijo, saj je aktivno staranje ključnega pomena za zdravje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je feminizacija revščine posledica različnih dejavnikov, kot so neenakost spolov pri poklicnem napredovanju, dejstvo, da so ženske pogosto zaposlene na podlagi nestandardnih pogodb, odsotnost socialne varnosti partnerjev, ki pomagajo samozaposlenim delavcem, in revščina v gospodinjstvih mater samohranilk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da se je z izbruhom covida-19 izkazalo, kako pomembno je, da imajo države članice stabilne in vključujoče zdravstvene sisteme, ki so odporni na krize; poziva države članice, naj zagotovijo zadostno število strokovnjakov na področju zdravstvenih storitev in storitev oskrbe ter na celotnem ozemlju EU zagotovijo dostop do geriatrične medicine; poziva države članice, naj zaposlenim v zdravstvu in na področju oskrbe zagotovijo ustrezne delovne in zaposlitvene pogoje ter naj vlagajo v izobraževanje in usposabljanje, da bi se zagotovila kakovost oskrbe; poziva k oblikovanju spodbud za opravljanje poklica oskrbovalca starejših oseb; |
| --- | --- |

35.

Socialna zaščita in socialno vključevanje

| 36. | poziva države članice, naj starejšim zagotovijo dostojen življenjski standard, in jih v zvezi s tem poziva, naj delijo svojo dobro prakso, zlasti glede določitve najnižje pokojnine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo priporočila glede zmanjšanja tveganja revščine in socialne izključenosti starejših s posebnim poudarkom na razlikah v pokojninah med spoloma ter starejših, ki so invalidi, migranti, Romi, pripadniki etničnih, rasnih, jezikovnih ali spolnih manjšin ter drugih skupin, ki so nesorazmerno prizadete zaradi revščine in socialne izključenosti; spodbuja Odbor za socialno zaščito, naj več analiz nameni skupinam, ki se soočajo z visokimi stopnjami revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

37.

Aktivno staranje

| 38. | poudarja, da sta ustvarjanje in izkoriščanje priložnosti starosti primernega vseživljenjskega učenja ključen in nepogrešljiv element za izboljšanje socialne in gospodarske trajnosti ter osebne dobrobiti; poziva države članice, naj vlagajo v znanja, spretnosti in izobraževanje ter razvijejo projekte formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter priložnosti za boljše vključevanje starejših, vključno s spletnim izobraževanjem, ne glede na to, ali so še vedno na trgu dela ali že upokojeni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti digitalna znanja in spretnosti starejših, da bodo lahko izkoristili spletno izobraževanje ter imeli boljši dostop do zdravstvenega varstva in drugih digitalnih storitev; poziva k dostopnim in cenovno ugodnim programom za digitalna znanja in spretnosti, ki bodo prilagojenim potrebam starejših; poziva Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjene ukrepe, namenjene starejšim; Komisijo in države članice pa poziva, naj podprejo pobude za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, zlasti za ranljive skupine, da bi ljudje lažje našli kakovostno zaposlitev, pri čemer je treba upoštevati potrebe trga dela, odpraviti digitalno vrzel in zagotoviti, da se bodo lahko te osebe učinkovito prilagodile in izkoristile inovativne metode upravljanja, delovne metode ter digitalne rešitve, kot je delo na daljavo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj sredstva iz Evropskega socialnega sklada plus in Evropskega sklada za regionalni razvoj porabijo za zagotavljanje podpore pri ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, spodbujanje boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljanje zaposlitvenih priložnosti v regijah, ki se spopadajo s težavo odseljevanja prebivalcev, s posebnim poudarkom na krepitvi delovne aktivnosti žensk; poudarja pomen storitev svetovanja, vseživljenjskega učenja ter programov preusposabljanja in izpopolnjevanja delavcev vseh starosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice in evropsko mrežo javnih zavodov za zaposlovanje, naj zagotovijo izmenjavo praks s področja vključevanja starejših iskalcev zaposlitve na trg dela; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja zavezo Komisije glede zagotavljanja dostojnih plač vsem delavcem bodisi v obliki zakonsko določenih minimalnih plač bodisi prek kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da bi bilo treba pri obravnavi demografskih sprememb uporabiti pristop, ki temelji na pravicah, ter spodbujati in zagotavljati enake priložnosti, dialog in solidarnost, ne pa tekmovalnosti med osebami različnih generacij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno izvajanje direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter podprejo regionalne in lokalne pobude in projekte, namenjene vzpostavljanju boljšega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem moških in žensk; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja predlog Komisije za uvedbo programa za „digitalne prostovoljce“ (53), ki bi mladim usposobljenim osebam in izkušenim starejšim državljanom omogočal, da svoje digitalno znanje in spretnosti delijo s tradicionalnimi podjetji; spodbuja države članice, naj razvijejo prostovoljstvo in mentorstvo, da bi zagotovili prenos znanja med generacijami ter tako ukrepali proti socialni izključenosti in omogočili izmenjavo znanja, spretnosti in izkušenj, spodbujajo izpopolnjevanje znanja mladih in starejših delavcev ter ohranjanje tradicionalnih obrti, ki so del evropske dediščine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj premostijo digitalni razkorak in nadalje raziščejo možnosti za socialno vključevanje in vključevanje starejših delovno sposobnih ljudi na trg dela, zlasti tistih, ki ne morejo z doma, z uporabo interneta in druge informacijsko-komunikacijske tehnologije, da bodo lahko na varen način uporabljali kulturne dobrine, zabavo, izobraževanje, komunikacijo, oskrbo in medicino na daljavo, ter z zagotavljanjem najvišje ravni varstva osebnih podatkov, pri čemer je treba priznavati pomen neposrednega osebnega stika ter dostojnega in človeškega pristopa; poziva zlasti k oblikovanju strategij za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, povezljivosti in dostopa do naprav na področju dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je boljša povezljivost in dostopnost storitev na podeželskih in oddaljenih območjih bistvena za reševanje problema upadanja prebivalstva v teh regijah ter socialne in digitalne izključenosti tamkajšnjega starejšega prebivalstva; zato poziva države članice, naj pripoznajo pomen podeželskih in oddaljenih območij v vsej njihovi raznolikosti ter naj jim pomagajo razviti ves potencial s spodbujanjem naložb v lokalno gospodarstvo, spodbujanjem podjetništva in izboljšanjem tamkajšnje infrastrukture; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj države članice podpre v boju proti revščini, ki prizadene zlasti matere samohranilke in se je zaradi krize še povečala, kar vodi v večjo socialno izključenost; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da digitalne tehnologije, ki se stalno razvijajo, bistveno vplivajo na vsakdanje življenje, ter zato poudarja, da je treba v šolah, bolnišnicah in vseh drugih ustreznih zgradbah javnih služb zagotoviti hitro širokopasovno internetno povezavo ter ključno in sodobno tehnološko opremo, vključno z učinkovito e-upravo; meni, da so možnosti, ki jih ponuja vseživljenjsko učenje, skupaj z digitalizacijo, bistvene za zagotavljanje različnih priložnosti starajočemu se prebivalstvu na podeželju in oddaljenih območjih, vključno z dodatnim dohodkom; zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo programe izobraževanja in usposabljanja, ki starajoče prebivalstvo podpirajo pri razvoju spretnosti in pridobitvi znanje na področjih, kot so e-trgovanje, spletno trženje ter informacijske in komunikacijske tehnologije; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imela vsa gospodinjstva dostop do širokopasovnega interneta in digitalne opreme, in naj pospešijo pridobivanje digitalnega znanja in spretnosti, zlasti med ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da bi bilo treba pri zelenem in digitalnem prehodu EU dodobra izkoristiti potencial starajočih se podeželskih skupnosti; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno na podeželju zagotoviti dostop do širokopasovnega interneta in osnovnih storitev, uporabo e-znanj in novih pristopov k trajnostnemu razvoju, kot sta koncept pametnih vasi in prehod na trajnostni prehranski sistem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je zaradi razvoja, digitalizacije in specializacije kmetijstva tako ljudem v tem sektorju kot tistim, ki vanj vstopajo, potrebna ustrezna raven digitalnega, tehničnega in gospodarskega usposabljanja, ter poziva k spodbujanju sistemov izmenjav, razprav, spletnega usposabljanja in e-učenja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice, naj upoštevajo posebne razmere starejših delavcev na trgu dela z ukrepi, kot so posameznikom prilagojena usposabljanja in optimiziran delovni čas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj države članice podpre pri večjem črpanju sredstev iz strukturnih skladov za vlaganje v javno otroško varstvo ter oskrbo starejših in odvisnih oseb; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj podprejo delovanje in razvoj organizacij starejših oseb in drugih oblik družbenega udejstvovanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo in Odbor za socialno zaščito, naj v naslednjem poročilu o ustreznosti pokojnin podrobneje obravnavata nestandardne razmere na trgu dela ter v celoti analizirata razlike v pokojninah med spoloma v vseh razsežnostih in vseh treh stebrih pokojninskih sistemov; nadalje poziva Komisijo, naj oceni ustreznost minimalnih pokojnin, ki so posebno pomembne za preprečevanje revščine v starosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da bi lahko nastajajoče srebrno gospodarstvo postalo eno od glavnih gospodarskih gonil, zlasti na podeželju, ter v sektorjih zdravstva in dolgotrajne oskrbo ponudilo priložnosti učinkovitejše visokokakovostne oskrbe; poziva Komisijo in države članice, naj v evropskih in nacionalnih strategijah upoštevajo potencial srebrnega gospodarstva in naj ga bolj zavzeto spodbujajo, tudi v okviru turističnih in kulturnih izmenjav, usmerjenih v starejše prebivalstvo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | želi spomniti, da so najbolj oddaljene regije še posebej izpostavljene odseljevanju in da potrebujejo posebne ukrepe za ublažitev negativnih demografskih sprememb, s katerimi se pogosto spoprijemajo; poziva države članice, naj razpoložljive strukturne in investicijske sklade proaktivno uporabljajo za obravnavo izzivov, s katerimi se srečujejo te regije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj vključijo organizacije, ki predstavljajo in ščitijo interese starejših, v odločitve, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da lahko delo na daljavo kot eno od najboljših načinov za uporabo digitalnih tehnologij oddaljenim območjem ponudi številne priložnosti, in sicer prepreči izseljevanje prebivalstva s podeželskih in oddaljenih območij ter hkrati koristi lokalnim skupnostim in njihovemu gospodarstvu; poziva Komisijo, naj pripravi agendo EU za delo na daljavo z namenom razvoja zakonodajnega okvira, ki bi določal jasne minimalne standarde in pogoje za delo na daljavo po vsej EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj pravice starejših invalidov vključijo v vse politike in programe, povezane z invalidnostjo in staranjem, ter zagotovijo polno skladnost s Konvencijo ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

60.

Posebne politike in raziskave

| 61. | poziva države članice, naj z uporabo sredstev EU in na podlagi zasebnih naložb v povezavi z nacionalnimi in lokalnimi naložbami zagotovijo dosegljiva, ustrezna, varna in dostopna stanovanja ter stavbe prilagodijo potrebam starejših, ranljivih in prikrajšanih ljudi; poudarja, da bi morale biti stavbe ustrezno dostopne; poudarja, da je varno bivališče takšno, v katerem je čim bolj zmanjšana možnost nevarnosti oziroma je čim bolj olajšan odziv na nezgode; opozarja, da bi moralo biti zagotavljanje dostopnih stanovanj tesno povezano z zagotavljanjem ustrezne infrastrukture; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da imajo regionalni in lokalni organi bistveno vlogo pri učinkovitem in trajnostnem reševanju vse večjih demografskih težav na podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo dobro prakso v zvezi z učinkovitimi politikami na področju staranja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice, naj spodbujajo pobude za krepitev medgeneracijskih odnosov in podpirajo starejše osebe, ki morajo iz zdravstvenih ali finančnih razlogov zapustiti svoje domove in poiskati cenovno dostopno stanovanje, prilagojeno njihovim potrebam; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice, naj pri reformah pokojninskega sistema in prilagoditvah upokojitvene starosti upoštevajo razsežnost spola, in sicer razlike med delovnimi vzorci žensk in moških ter večje tveganje diskriminacije starejših žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice, naj preprečijo in odpravijo nasilje nad starejšimi ženskami v okviru svojega nacionalnega odziva na covid-19, tudi s telefonskimi številkami za pomoč in podpornimi storitvami, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti okolju bivalne oskrbe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo učinkovite programe za boj proti nasilju nad ženskami, ki vključujejo vidik starosti, da bi preprečile fizične, spolne, psihološke in ekonomske zlorabe, katerih žrtev so lahko starejši, in sicer večinoma ženske; predlaga izvedbo statističnih raziskav o povečanju nasilja nad starejšimi, da bi izpostavili ta resen problem, ki ga starejši običajno ne prijavijo, saj grdo ravnanje jemljejo kot sestavni del starosti in odvisnosti, ter da bi družba kot celota zlorabe starejših preprečevala učinkoviteje in bolj zavzeto; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da lahko varovana in oskrbovana stanovanja prispevajo k vzpostavitvi deinstitucionalizirane oskrbe; poziva države članice, naj proučijo možnosti spodbujanja varovanih, oskrbovanih in medgeneracijskih stanovanjskih enot ter prilagoditve stanovanj na podlagi meril kakovosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | spodbuja države članice, naj izvajajo informacijske in izobraževalne kampanje ter ukrepe, namenjene starejšim, na področju prometne varnosti, o vplivu telesnih sprememb in zmanjšanja psihomotoričnih spretnosti na sposobnosti starejših udeležencev v prometu, s čimer se bo izboljšala varnost vseh udeležencev v prometu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | spodbuja države članice, naj iz Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Sklada za pravični prehod povečajo porabo za usposabljanje in prekvalifikacijo starejših delavcev, pri čemer je treba spodbujati enak dostop do javnih storitev, s posebnim poudarkom na spodbujanju podjetij k zaposlovanju starejših delavcev ter prilagoditev infrastrukture, tudi transportne, in javnega prostora potrebam starejših; poziva države članice, naj z uporabo strukturnih skladov spodbujajo naložbe v javne storitve na podeželju, da bi privabile mlajše generacije in izboljšale dobrobit starejših, ki živijo na teh območjih; poziva k večji uporabi sredstev iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za boj proti izolaciji in socialni izključenosti starejših na podeželju in prikrajšanih območjih, s posebnim poudarkom na območjih, ki jim grozi odseljevanje; poziva države članice, naj pri tem izkoristijo možnosti, ki jih ponuja instrument Next Generation EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, kako pomembno je, da imamo na voljo ustrezne, zanesljive in primerljive podatke kot podlago za politike in ukrepe za reševanje demografskih izzivov; poziva Komisijo, naj revidira statistični okvir EU, tako da zviša zgornjo starostno mejo za zbiranje podatkov in zagotovi, da so v zbiranje podatkov vključene osebe, ki živijo v različnih ustanovah, ter da so podatki razčlenjeni po spolu in starosti, pri čemer je treba v celoti upoštevati standarde zasebnosti in temeljnih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj zberejo več podatkov in okrepijo svojo podporo razvoju raziskav o zdravem staranju, boleznih, povezanih s starostjo, in življenjskih razmerah starejših; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic in poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju načel iz stebra; poziva Komisijo, naj razmisli o financiranju te pobude v okviru programa EU za pravice, enakost in državljanstvo, da bi izboljšali in okrepili zastopanost starejših v zakonodajnem postopku EU ter upoštevali obstoječi evropski mladinski parlament; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo in države članice, naj svoje ukrepe osredotočijo na podaljšanje zdravega življenja starejših; v zvezi s tem poudarja, da so pomembni programi za vseživljenjsko spodbujanje zdravja in izobraževanje, preprečevanje bolezni in redne preglede in da je treba sprejeti nove pobude, denimo za izboljšanje politike preprečevanja bolezni in sprejetje učinkovitejših zdravstvenovarstvenih programov, da bi spodbudili proces zdravega staranja; poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno vključijo v desetletje zdravega staranja SZO in pripravijo načrte za zdravo staranje v EU, ki bodo vključevali dostop do zdravstvenih storitev in oskrbe, pa tudi strategije za promocijo zdravja in preprečevanja bolezni; poziva Komisijo, naj v okviru programa Obzorje Evropa pripravi ambiciozno raziskovalno agendo na področju telesnega in duševnega zdravja; spodbuja države članice, naj v ta namen po možnosti uporabijo sredstva iz večletnega finančnega okvira in instrumenta Next Generation EU; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva države članice, naj spodbujajo medgeneracijsko izmenjavo, denimo s spodbujanjem prostovoljnega dela mladih za starejše, ter spodbujajo in financirajo medgeneracijske centre, ki imajo lahko bistveno vlogo v boju proti diskriminaciji na podlagi starosti in za zagotavljanje socialne vključenosti starejših; spodbuja države članice, naj ustanovijo centre za oskrbo v skupnosti, zagotovijo priložnosti za prostovoljstvo in vseživljenjsko učenje, namenjene starejšim, v bližini šol in vrtcev, ter si prizadevajo za krepitev medgeneracijskih vezi s spodbujanjem izmenjav med tem storitvami; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo programe, projekte in ukrepe, ki krepijo socialno, kulturno in politično sodelovanje starejših oseb; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo vključujoč trg dela in družbe, ki omogočajo enakopravno udeležbo in izkoriščajo znanja in spretnosti ter talente vseh; poziva države članice, naj razvijejo strategije za zaposljivost in načrtovanje poklicnih poti, da bi se pripravile na starajočo se delovno silo in trge dela, ki zaradi pogostih in velikih sprememb postajajo vse bolj nestanovitni; poudarja, da bi bilo treba v teh strategijah spodbujati izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje oseb vseh starosti, zdrava delovna mesta, ki so razumno prilagojena zaposlenim z zdravstvenimi težavami ali invalidom, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter medgeneracijske izmenjave na delovnem mestu; nadalje poziva platformo EU za listine o raznolikosti, naj več pozornosti nameni spodbujanju raznolikosti na delovnih mestih z vidika starosti, spretnosti in invalidnosti; poziva Evropsko komisijo, naj v novi okvirni strategiji za zdravje in varnost pri delu izpostavi psiho-socialna in fizična tveganja ter tveganja, povezana s starostjo, za ženske in moške; poudarja, da sta zdravje in varnost pri delu ključnega pomena; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj osebam v starosti 60 let in več, zlasti ženskam, olajšajo dostop do dela, če to želijo, saj lahko na ta način zaslužijo dodatni dohodek, in naj uvedejo poklicne dejavnosti s skrajšanim delovnim časom z nizkim tveganjem za starejše, ko so še vedno zdravi in lahko prevzamejo odgovornost; poudarja pomen ustvarjanja priložnosti plačanega dela za osebe, ki so že dosegle zakonsko določeno upokojitveno starost in želijo ostati ali postati aktivne, ne zgolj zaradi dodatnega dohodka, temveč tudi z namenom preprečevanja socialne izključenosti; spodbuja tudi pobude prostovoljstva in mentorstva, namenjene okrepitvi medgeneracijskega prenosa znanja; poudarja, ta takšni ukrepi in dejavnosti ne smejo škoditi mladim iskalcem zaposlitve ali dolgotrajno brezposelnim; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU o oskrbovalcih; poudarja, da so naložbe v storitve oskrbe ključne, saj se bodo tako povečale stopnje zaposlenosti žensk, zagotovile priložnosti za zaposlitev v formalnem gospodarstvu za oskrbovalce, ki so pred tem svoje delo opravljali neformalno, in izboljšala usklajenost poklicnega in zasebnega življenja žensk, pa tudi izboljšali življenjski pogoji starejših z naložbami v ustanove za dolgotrajno oskrbo, ukrepi za izboljšanje duševnega zdravja in boj proti izoliranosti, ukrepi za boj proti nasilju nad starejšimi ženskami ter vlaganjem v zdravje in izobraževanje ljudi, da bi v starosti ostali aktivni in zdravi; poziva države članice, naj sprejmejo niz kazalnikov glede dostopnosti in vzdržnosti sistemov oskrbe starejših ter skupni okvir kakovosti za storitve oskrbe starejših; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da oskrba starejših ostane v nacionalni pristojnosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva države članice, naj starejšim namenijo več pozornosti, saj so posebej ranljivi za virusne okužbe, vključno s covidom-19; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti izolaciji, zanemarjanju in socialni izključenosti starejših med pandemijo covida-19, tako da spodbujajo kampanje za ozaveščanje, izvajajo raziskave, spodbujajo izmenjavo mnenj ter združujejo uporabo sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov EU; države članice tudi poziva, naj zagotovijo uveljavljanje pravic pacientov v čezmejnem zdravstvu ter razpoložljivost in dostopnost varnih in cenovno dostopnih zdravil; poudarja, da je pandemija covida-19 pokazala, da mora EU izkazati večjo solidarnost; poziva Komisijo, naj pripravi in sprejme listino EU o pravicah starejših na podlagi člena 25 Listine; |
| --- | --- |

78.

| 79. | se strinja, da lahko kohezijska politika in skupna kmetijska politika pomembno prispevata k spodbujanju in krepitvi zaposljivosti in vključevanja žensk na podeželju in oddaljenih območjih, ki se spoprijemajo z demografsko problematiko; poziva države članice, naj v ta namen bolje izrabijo ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva države članice naj uporabijo sredstva pobude REACT-EU za obravnavanje demografskih sprememb (54); |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da bi lahko nove tehnologije in inovativne metode koristile pri nižanju stroškov storitev splošnega interesa, hkrati pa ohranile življenjski standard in kakovosti storitev na oddaljenih in redko poseljenih območjih; spodbuja države članice ter ustrezne regionalne in lokalne organe, naj vlagajo v nekonvencionalne in inovativne ukrepe za zagotavljanje osnovnih storitev prebivalstvu ter vzpostavitev ustreznega okolja, ki bi privabljalo ljudi, kar bi obrnilo trend odseljevanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo primerov dobre prakse s področja oblikovanja ustreznih demografskih politik in pobud za izkoriščanje priložnosti in obravnavo izzivov, ki jih prinaša staranje prebivalstva v EU; |
| --- | --- |

82.

| 83. | želi opozoriti na posebno naravo družinskega kmetovanja, ki združuje kmetijsko dejavnost in družinsko življenje s starejšimi kmeti, ki ostanejo aktivni tudi potem, ko so dosegli upokojitveno starost; |
| --- | --- |

83.

| 84. | se zaveda velikega potenciala starejših, na primer kmetov, da postanejo gonilna sila živahnega srebrnega gospodarstva na podeželju, ki bo temeljilo na socialnih inovacijah, vključujočih podeželskih skupnostih in bolj zdravem življenjskem okolju; poziva Komisijo, naj ta potencial skrbno preuči, ko bo oblikovala dolgoročno vizijo za podeželska območja in aktivno staranje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva javne institucije, naj spodbujajo oblikovanje posebnega zaščitnega sistema, v katerem se bo upoštevala posebna narava brezposelnosti kmetijskih delavcev, saj je sezonsko delo zelo začasne narave; opozarja, da bi se s tem povečala zaščita zaposlenih v kmetijstvu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opozarja, da je v kmetijstvu problematika staranja delovne sile in pomanjkanja generacijske prenove bolj pereča kot v drugih sektorjih; meni, da je treba ustvariti nove poklice ter s tem omogočiti menjavo generacij ter zagotoviti privlačnost, tudi finančno, poklicev v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | je seznanjen, da samo 11 % vseh kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji vodijo kmetje, mlajši od 40 let (55); poziva države članice, naj odpravijo vse ovire, ki mladim kmetom onemogočajo vstop v kmetijski sektor, vključno s težavnim dostopom do zemljišč; poleg tega jih poziva, naj spodbujajo nove načine sodelovanja med generacijami, kot so partnerstva, deljeno kmetovanje, dolgoročni zakup in druge ureditve, s katerimi bi lahko odpravile pomanjkanje zemljišč in spodbudile mlade, da postanejo kmetje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da obstajajo nekatere ovire za zamenjavo generacij v kmetijstvu, ki so povezane z dostopom do zemljišč in prenosom kmetij iz generacije v generacijo; opozarja, da starejši kmetje, ki jih po upokojitvi na podeželju ogrožajo tveganje nizke pokojnine, izpada dohodka (vključno s plačili iz skupne kmetijske politike) in socialne izključenosti, zato običajno ostanejo aktivni in svoje kmetije obdržijo dlje; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni prilagojeni instrumenti politike za zagotavljanje nemotenega prehoda kmetij in aktivnega staranja starejših kmetov v podeželskih skupnostih; |
| --- | --- |

88.

| 89. | želi opozoriti, da nacionalni pokojninski sistemi v številnih državah članicah upokojenim kmetom ne zagotavljajo zadostnega dohodka; obžaluje, da je pogosto edini način za reševanje teh razmer podaljšanje kmetijske dejavnosti še po zakonsko določeni upokojitveni starosti, kar pa upočasnjuje zamenjavo generacij; poudarja, da podpora iz skupne kmetijske politike ni namenjena temu, da bi nadomeščala pokojninski sistem; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opozarja na vse večjo potrebo po visokokvalificiranih mladih strokovnjakih v kmetijstvu, zlasti v nekaterih regijah, in opozarja, da je treba sprejeti čim več ukrepov, s katerimi bi mlade spodbudili k študiju kmetijskih strok ter olajšali prenos znanja s starejših na mlajše generacije; |
| --- | --- |

90.

| 91. | meni, da so kmetijska partnerstva med starejšo in mlajšo generacijo ključna za poglobitev medgeneracijske solidarnosti, prenosa znanja in vzajemnega učenja, kar je v kmetijstvu zlasti pomembno za uvajanje novih tehnologij in digitalnih spretnosti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | meni, da družinski delavci še vedno predstavljajo večino kmetijske delovne sile v Evropi, vendar ugotavlja, da ta oblika dela že leta stalno upada in da se pričakuje, da bo v prihodnosti še naprej upadala; poudarja, da bo neizbežno odseljevanje prebivalcev s podeželja v nekaterih območjih EU povzročilo, da se bo podeželje soočalo z gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi težavami, ki zahtevajo bolj ambiciozne in usklajene politike; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je treba podpirati raznolikost podeželskih območij in spodbujati naložbe v projekte, ki podpirajo lokalno gospodarstvo, vključno z boljšo prometno dostopnostjo in digitalno povezljivostjo; meni, da je pomembno upoštevati, da se z ohranjanjem zaposlitev v kmetijstvu neposredno ohranjajo podeželska gospodarstva; poleg tega meni, da ne bi smeli podcenjevati izzivov, s katerimi se soočajo kmetje pri razumevanju vloge in uporabi sodobne tehnologije in inovacij v kmetijstvu; zato poudarja pomen vseživljenjskega poklicnega usposabljanja, svetovanja in izmenjave znanj, tako v okviru skupne kmetijske politike kot zunaj nje; |
| --- | --- |

93.

| 94. | meni, da bi bilo treba ženskam olajšati dostop do ustreznih javnih storitev ter s tem boljši dostop do zaposlitve v kmetijstvu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | se zaveda, da je staranje prebivalstva, zlasti na kmetijskih in podeželskih območjih, neizogiben trend, ki ga je treba upoštevati pri oblikovanju ekonomskih in socialnih politik; meni, da je treba pri problematiki staranja prebivalstva uporabiti večrazsežnostni pristop, in poudarja, da je treba spodbujati širše dopolnjevanje in sinergijo med področji politike in podpornimi instrumenti; opozarja, da so za zagotavljanje starosti prijaznega okolja za starejše bistveni ustrezni viri in storitve; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da so neenakosti pri dostopu do zemljišč, neposrednih plačilih in podpori, tako med državami EU kot znotraj njih, eno od vprašanj, ki jih je treba urediti, da bi ustavili upadanje prebivalstva v regijah, starejše, ki so dosegli upokojitveno starost, spodbudili k izstopu iz kmetijstva, mlade pa k temu, da bi začeli kmetovati; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva države članice, naj pri načrtovanju svojih strateških načrtov upoštevajo delež starejšega prebivalstva (nad 65 let) na podeželju in preučijo možnost uvedbe ukrepov, ki bi lahko zajemali starejše prebivalce podeželskih območij, na primer s prožnejšim pristopom k potrebam dejanskih in aktivnih udeležencev v tej starostni skupini v gospodarskem življenju posameznih regij; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja, da se je treba zaradi razmer, ki so posledica pandemije covida-19, zavezati k živemu in dinamičnemu podeželju, odpraviti birokracijo ter vlagati v infrastrukturo in kakovostne storitve na podeželju, da bi omejili proces staranja v kmetijstvu in spodbudili vodilno vlogo žensk; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poudarja, da je učinkovit sistem mobilnosti eden od osnovnih pogojev za regionalni gospodarski razvoj, teritorialno kohezijo in razvoj regionalnega potenciala; opozarja, da je zato je treba zagotoviti potrebna finančna sredstva za razvoj in vzdrževanje prometnih povezav, s katerimi bi lahko starejše generacije spodbudili, da bi dlje ostale v kmetijstvu, mlade iz regionalnih središč pa pritegnili k delu na podeželju; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja vlogo in pomen skupne kmetijske politike pri spodbujanju menjave generacij v kmetijskem sektorju; poziva države članice, naj v svojih strateških načrtih podprejo ukrepe za povečanje števila mladih kmetov in spodbujajo skladnost z drugimi instrumenti, ki so na voljo na nacionalni ravni in na ravni EU; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poudarja, da imajo skupnostne pobude za lokalni razvoj osrednjo vlogo pri obnavljanju in ohranjanju živahnega in cvetočega lokalnega podeželskega gospodarstva ter da je treba ohraniti zadostno raven financiranja za program LEADER; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo njegove zmogljivosti; |
| --- | --- |

101.

| 102. | opozarja, kako pomembne so storitve nevladnih organizacij, zlasti za starejše; poziva, naj se okrepi financiranje za dejavnosti nevladnih organizacij v regijah; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Sodba z dne 22. novembra 2005, Werner Mangold proti Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2)  UL L 246, 23.9.2011, str. 5.

(3)  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

(4)  UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

(5)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 49.

(6)  UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(7)  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 19.

(8)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(9)  UL C 204, 13.6.2018, str. 76.

(10)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(11)  UL C 356, 4.10.2018, str. 10.

(12)  UL C 108, 26.3.2021, str. 965.

(13)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(14)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(15)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(16)  COM(2020)0241.

(17)  OZN, „Changing Population Age Structures and Sustainable Development“ (Spremembe starostne strukture prebivalstva in trajnostni razvoj), 2017.

(18)  Eurostat (2020), „Ageing Europe – statistics on social life and opinions“ (Starajoča se Evropa – statistični podatki o družbenem življenju in mnenja), podatki iz julija 2020.

(19)  Eurostat, „Population structure and ageing“ (Struktura prebivalstva in staranje), podatki iz avgusta 2020.

(20)  Spremljevalni delovni dokument služb Komisije z dne 17. junija 2020 k poročilu o vplivu demografskih sprememb (SWD(2020)0109), str. 7.

(21)  OZN, „Changing Population Age Structures and Sustainable Development: a concise report“ (Spremembe starostne strukture prebivalstva in trajnostni razvoj: strnjeno poročilo), 2017, str. 11.

(22)  Eurostat, „Ageing Europe, Looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenje starejših v EU), 2019.

(23)  Eurostat, „Ageing Europe, Looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenje starejših v EU), 2019.

(24)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, „Demographic outlook for the European Union“ (Demografske napovedi za Evropsko unijo), marec 2020, str. 3.

(25)  Znanstveno vozlišče EU: služba Komisije za znanost in znanje, „How lonely are Europeans?“ (Kako osamljeni so Evropejci?), 12. junij 2019.

(26)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, Demographic outlook of the European Union (Demografske napovedi za Evropsko unijo), marec 2020, str. 16.

(27)  Osnovni scenarij Eurostata.

(28)  Eurostat, „Ageing Europe: looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenja starejših v EU), 2019.

(29)  Evropska komisija, indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) 2020, str. 52.

(30)  SWD(2020)0109, str. 42.

(31)  Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenja starejših v EU), 2019, str. 53.

(32)  Eurostat, „Disability statistics – elderly needs for help or assistance“ („Statistični podatki o invalidnosti – potrebe starejših po pomoči ali asistenci“, podatki iz junija 2019.

(33)  Eurostat, „Functional and activity limitations statistics“ (Statistični podatki o funkcionalnih omejitvah in omejitvah dejavnosti, podatki iz decembra 2020.

(34)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU (Starajoča se Evropa, pogled na življenja starejših v EU), 2019, str. 70.

(35)  Evropski center za preprečevanje in obvladovaje bolezni in drugi, „High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA“ (Velik vpliv covida-19 na ustanove za dolgotrajno oskrbo, predlog za spremljanje v EU/EGP), Eurosurveillance, zvezek 25, 22. izdaja, 4. junij 2020.

(36)  Evropski inštitut za enakost spolov, „Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality“ (Starajoče se družbe, migracije in podnebne spremembe prinašajo nove izzive za enakost spolov), 10. december 2019.

(37)  Leta 2018 je v EU-27 s skrajšanim delovnim časom delalo 30,5 % žensk in 9,2 % moških (Eurostat, raziskava o delovni sili).

(38)  Delež pogodb o zaposlitvi za določen čas za ljudi v starosti od 15 do 64 let je v zadnjih letih stabilen. V letu 2018 je znašal 12,1 % skupnih zaposlitev. Pri ženskah je delež nekoliko višji (13,1 %) kot pri moških (11,2 %) (Eurostat).

(39)  Evropska agencija za temeljne pravice, bilteni o posledicah pandemije koronavirusa v EU za temeljne pravice: št. 3 iz junija 2020, s posebnim poudarkom na starejših, in št. 6 z dne 30. novembra 2020, s posebnim poudarkom na socialnih pravicah.

(40)  Članek Eurofounda z dne 19. maja 2021 z naslovom Upokojitev.

(41)  Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 79.

(42)  Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 77.

(43)  Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 15.

(44)  Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 26.

(45)  V poročilu o staranju za leto 2018 so skupni stroški staranja opredeljeni kot javni izdatki za pokojnine, zdravstveno varstvo, dolgotrajno oskrbo, izobraževanje in nadomestila za brezposelnost.

(46)  Medinstitucionalni dokument Komisije z dne 25. maja 2018 o staranju prebivalstva za leto 2018: gospodarske in proračunske projekcije za 28 držav članic EU (2016-2070),

(47)  Poročilo Komisije z dne 12. aprila 2018 o srebrnem gospodarstvu.

(48)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, poročilo z dne 4. oktobra 2016 z naslovom „The ageing workforce: Implications for occupational safety and health“ (Staranje delovne sile: posledice za varnost in zdravje pri delu), pregled raziskav.

(49)  Eurostat, „Employment rate of older workers, age group 55-64“ (Stopnja zaposlovanja starejših v starostni skupini 55–64 let), dostop 2. junija 2021.

(50)  COM(2020)0241, str. 10.

(51)  COM(2020)0241, str. 22.

(52)  Poročilo organizacije Alzheimer Europe z dne 17. februarja 2020, „Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe“ (Letopis o demenci v Evropi 2019: ocena razširjenosti demence v Evropi).

(53)  Sporočilo Komisije z dne 10. marca 2020 o strategiji za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103).

(54)  COM(2020)0241, str. 20.

(55)  Eurostat, „Farmers and the agricultural labour force – statistics“ (Kmeti in delovna sila v kmetijstvu – statistični podatki), podatki, pridobljeni novembra 2018.

---

četrtek 8. julij 2021

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/146

---

P9_TA(2021)0348

Oblikovanje smernic za uporabo splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o oblikovanju smernic za uporabo splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2021/2071(INI))

(2022/C 99/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba),

| — | ob upoštevanju členov 2 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (2),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o poročilu o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o poročilu o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju obrazloženega predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski, ki ga je Komisija izdala v skladu s členom 7(1) PEU (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski, ki ga je Komisija izdala v skladu s členom 7(1) PEU (COM(2017)0835),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (5) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (5) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A9-0226/2021),

| A. | ker je bil mehanizem pogojenosti iz uredbe del splošnega političnega dogovora o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, načrtu za okrevanje Next Generation EU in sklepu o virih lastnih sredstev (6) ter se njegova uporaba ne bi smela odložiti, zlasti kar zadeva uporabo omenjenih instrumentov; |
| --- | --- |

A.

ker je bil mehanizem pogojenosti iz uredbe del splošnega političnega dogovora o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, načrtu za okrevanje Next Generation EU in sklepu o virih lastnih sredstev (6) ter se njegova uporaba ne bi smela odložiti, zlasti kar zadeva uporabo omenjenih instrumentov;

| B. | ker obseg večletnega finančnega okvira 2021–2027 in instrumenta Next Generation EU predstavlja proračun brez primere v zgodovini EU, katerega cilj je podpreti gospodarsko in socialno okrevanje EU po posledicah pandemije covida-19, zato je treba bolj kot kdaj koli prej pravočasno in pravilno uporabljati načela dobrega finančnega poslovodenja ter zaščititi finančne interese EU; |
| --- | --- |

B.

ker obseg večletnega finančnega okvira 2021–2027 in instrumenta Next Generation EU predstavlja proračun brez primere v zgodovini EU, katerega cilj je podpreti gospodarsko in socialno okrevanje EU po posledicah pandemije covida-19, zato je treba bolj kot kdaj koli prej pravočasno in pravilno uporabljati načela dobrega finančnega poslovodenja ter zaščititi finančne interese EU;

| C. | ker je v skladu z uredbo spoštovanje pravne države bistven predpogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

C.

ker je v skladu z uredbo spoštovanje pravne države bistven predpogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

| D. | ker je uredba začela veljati 1. januarja 2021 ter je od tega datuma v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah za vsa plačila, ki so bila izvedena od začetka njene veljavnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je uredba začela veljati 1. januarja 2021 ter je od tega datuma v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah za vsa plačila, ki so bila izvedena od začetka njene veljavnosti;

| E. | ker se je Komisija odločila upoštevati nezavezujoče sklepe Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 ter napovedala, da bo pripravila smernice o uporabi uredbe; |
| --- | --- |

E.

ker se je Komisija odločila upoštevati nezavezujoče sklepe Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 ter napovedala, da bo pripravila smernice o uporabi uredbe;

| F. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 25. marca 2021 o uporabi uredbe Komisijo pozval, naj smernice sprejme najpozneje do 1. junija 2021 in po posvetovanju s Parlamentom; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 25. marca 2021 o uporabi uredbe Komisijo pozval, naj smernice sprejme najpozneje do 1. junija 2021 in po posvetovanju s Parlamentom;

| G. | ker bo tema „vrednote in pravice, pravna država, varnost“ obravnavana na konferenci o prihodnosti Evrope, kar bo omogočilo temeljit razmislek o orodjih Unije za spremljanje, preprečevanje in obravnavanje kršitev vrednot EU, vključno s pravno državo; |
| --- | --- |

G.

ker bo tema „vrednote in pravice, pravna država, varnost“ obravnavana na konferenci o prihodnosti Evrope, kar bo omogočilo temeljit razmislek o orodjih Unije za spremljanje, preprečevanje in obravnavanje kršitev vrednot EU, vključno s pravno državo;

1.

obžaluje, da se je Komisija odločila, da bo pripravila smernice o uporabi uredbe; ponavlja svoje stališče, da je besedilo uredbe jasno in ne potrebuje dodatne razlage, da bi ga uporabljali, in da sozakonodajalca na Komisijo nista prenesla nobenih pooblastil v zvezi s tem; je seznanjen z osnutkom besedila smernic, ki ga je Komisija posredovala Parlamentu in državam članicam;

2.

poudarja, da smernice niso pravno zavezujoče; izraža razočaranje, da Komisija odstopa od svoje običajne prakse, na podlagi katere pripravi smernice za uporabo pravnega akta samo v primerih, ko se pri dejanskem izvajanju akta v določenem časovnem obdobju izkaže potreba po smernicah; poudarja, da postopek priprave smernic v nobenem primeru ne sme povzročiti nadaljnjih zamud pri uporabi uredbe;

3.

želi spomniti, da s smernicami ni mogoče spremeniti, razširiti ali omejiti besedila uredbe; poudarja, da morajo smernice, da bi dodale vrednost, pojasniti, kako se bodo zakonodajne določbe uredbe uporabljale v praksi ter pravočasno opisati postopek, opredelitve in metodologijo, ki jih bo uporabljala Komisija;

4.

globoko obžaluje, da Komisija ni spoštovala roka, ki ga je Parlament določil za izpolnitev njenih obveznosti iz uredbe do 1. junija 2021, tudi kar zadeva pripravo smernic; pozdravlja, da je predsednik Parlamenta 23. junija 2021 pozval Komisijo, naj ukrepa na podlagi člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), da bi izpolnila svoje obveznosti ter zagotovila celovito in takojšnjo uporabo uredbe;

5.

meni, da Komisija od začetka veljavnosti uredbe ni učinkovito izkoristila časa; poziva jo, naj prepreči dodatne zamude pri uporabi uredbe ter hitro in temeljito preišče morebitne kršitve načela pravne države v državah članicah, ki dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije; ponavlja, da razmere v nekaterih državah članicah že zahtevajo takojšnje ukrepanje v skladu s členom 6(1) uredbe s pisnim obvestilom tem državam članicam in obvestilom Parlamentu o tem;

6.

opozarja, da je v političnih usmeritvah Komisije za obdobje 2019–2024 navedeno, da „pri zagovarjanju naših temeljnih vrednot ni prostora za kompromise“ in da bo poskrbljeno, da se bodo pri tem uporabila vsa razpoložljiva orodja Unije na ravni EU; želi spomniti, da je Komisija v skladu s členom 17(3) PEU in členom 245 PDEU popolnoma neodvisna in da njeni člani ne smejo zahtevati ali sprejemati navodil od nobene vlade; želi spomniti tudi, da je v skladu s členom 17(8) PEU Komisija odgovorna Evropskemu parlamentu;

7.

poziva, naj Komisija Parlamentu redno in proaktivno vsaj dvakrat letno poroča o novih in tekočih preiskovanih primerih, začenši s prvimi primeri, takoj ko je to mogoče;

8.

se zavezuje, da bo pozorno spremljal izvajanje uredbe, kadar koli se pojavijo pomisleki glede morebitnih kršitev načel pravne države v državah članicah, ki spadajo na njeno področje uporabe; si prizadeva, da bi bila v pristojnih odborih pod vodstvom poročevalcev organizirana redna srečanja za spremljanje izvajanja uredbe; poziva Komisijo, naj se pravočasno odzove na nadzor glavnih odborov in v ta namen zagotovi izčrpne informacije;

Kršitve načel pravne države

Kršitve načel pravne države

| 9. | poudarja, da se uredba uporablja tako za individualne kršitve načela pravne države kot za sistemske kršitve, ki so močno razširjene ali so posledica ponavljajočih se praks ali opustitev javnih organov ali splošnih ukrepov, ki so jih ti organi sprejeli; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se uredba uporablja tako za individualne kršitve načela pravne države kot za sistemske kršitve, ki so močno razširjene ali so posledica ponavljajočih se praks ali opustitev javnih organov ali splošnih ukrepov, ki so jih ti organi sprejeli;

| 10. | poziva Komisijo, naj v smernicah pojasni, da kršitve načela pravne države v državi članici, ki so posledica odločitev ali dogodkov pred 1. januarjem 2021, tudi spadajo na področje uporabe uredbe, če njihov učinek še traja; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v smernicah pojasni, da kršitve načela pravne države v državi članici, ki so posledica odločitev ali dogodkov pred 1. januarjem 2021, tudi spadajo na področje uporabe uredbe, če njihov učinek še traja;

| 11. | zlasti opozarja na seznam okvirnih kršitev načel pravne države iz člena 3 uredbe; odločno poziva Komisijo, naj preišče potencialne kršitve z omenjenega seznama v državah članicah, ter poudarja, naj upošteva tudi druge prakse ali opustitve javnih organov, ki bi lahko bile pomembne; ugotavlja, da poročilo Komisije o pravni državi za leto 2020 že vsebuje znake kršitev v več državah članicah, ki bi lahko bili pomembni za uporabo uredbe; |
| --- | --- |

11.

zlasti opozarja na seznam okvirnih kršitev načel pravne države iz člena 3 uredbe; odločno poziva Komisijo, naj preišče potencialne kršitve z omenjenega seznama v državah članicah, ter poudarja, naj upošteva tudi druge prakse ali opustitve javnih organov, ki bi lahko bile pomembne; ugotavlja, da poročilo Komisije o pravni državi za leto 2020 že vsebuje znake kršitev v več državah članicah, ki bi lahko bili pomembni za uporabo uredbe;

| 12. | poudarja, da seznam načinov ravnanja subjektov držav članic, povezanih z uporabo režima pogojevanja iz člena 4 uredbe, ne izključuje morebitnega pomena drugih okoliščin ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito njenih finančnih interesov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da seznam načinov ravnanja subjektov držav članic, povezanih z uporabo režima pogojevanja iz člena 4 uredbe, ne izključuje morebitnega pomena drugih okoliščin ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito njenih finančnih interesov;

| 13. | poudarja, kako pomembno je sodelovanje med institucijami EU, državami članicami ter Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom (EJT); želi spomniti, da je lahko neučinkovito in nepravočasno sodelovanje z EJT in uradom OLAF podlaga za ukrepanje v okviru uredbe; poudarja, da v primeru EJT učinkovito in pravočasno sodelovanje ne pomeni le obveznosti nacionalnih organov, da dejavno pomagajo in podpirajo kazenske preiskave in pregon, ki ga izvaja EJT, temveč tudi nacionalnih vlad, da zagotovijo pravočasno in nepristransko imenovanje njihovih evropskih in delegiranih tožilcev; meni tudi, da lahko sistematično pomanjkanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF pomeni opustitev v smislu uredbe; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomembno je sodelovanje med institucijami EU, državami članicami ter Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom (EJT); želi spomniti, da je lahko neučinkovito in nepravočasno sodelovanje z EJT in uradom OLAF podlaga za ukrepanje v okviru uredbe; poudarja, da v primeru EJT učinkovito in pravočasno sodelovanje ne pomeni le obveznosti nacionalnih organov, da dejavno pomagajo in podpirajo kazenske preiskave in pregon, ki ga izvaja EJT, temveč tudi nacionalnih vlad, da zagotovijo pravočasno in nepristransko imenovanje njihovih evropskih in delegiranih tožilcev; meni tudi, da lahko sistematično pomanjkanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF pomeni opustitev v smislu uredbe;

| 14. | spominja, da mora Komisija pri objektivni, neodvisni, pravični in temeljiti kvalitativni oceni kršitev načela pravne države upoštevati ustrezne informacije iz razpoložljivih virov in priznanih institucij, po potrebi tudi sodbe Sodišča Evropske unije ter ustreznih nacionalnih in mednarodnih sodišč, poročila Računskega sodišča, letno poročilo Komisije o pravni državi, pregled stanja na področju pravosodja v EU, poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega javnega tožilstva (EJT) ter sklepe in priporočila ustreznih mednarodnih organizacij in mrež, tudi teles Sveta Evrope, kot so Skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) in Beneška komisija, zlasti njegov seznam meril za pravno državo, ter evropske mreže vrhovnih sodišč in sodnih svetov; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o tem, kako bo zbirala, analizirala in ocenjevala te informacije pri pripravi primerov; |
| --- | --- |

14.

spominja, da mora Komisija pri objektivni, neodvisni, pravični in temeljiti kvalitativni oceni kršitev načela pravne države upoštevati ustrezne informacije iz razpoložljivih virov in priznanih institucij, po potrebi tudi sodbe Sodišča Evropske unije ter ustreznih nacionalnih in mednarodnih sodišč, poročila Računskega sodišča, letno poročilo Komisije o pravni državi, pregled stanja na področju pravosodja v EU, poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega javnega tožilstva (EJT) ter sklepe in priporočila ustreznih mednarodnih organizacij in mrež, tudi teles Sveta Evrope, kot so Skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) in Beneška komisija, zlasti njegov seznam meril za pravno državo, ter evropske mreže vrhovnih sodišč in sodnih svetov; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o tem, kako bo zbirala, analizirala in ocenjevala te informacije pri pripravi primerov;

| 15. | meni, da je letno poročilo Komisije o pravni državi predvsem objektivna, nepristranska, pravična in kvalitativna ocena kršitev načel pravne države in je pomemben vir informacij za oceno Komisije v skladu z uredbo; poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o pravni državi vključi razdelek, namenjen primerom, ko bi kršitve načel pravne države v državi članici lahko dovolj neposredno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije oziroma ju resno ogrozile, ter naj v smernicah pojasni, kako se bo letno poročilo sistematično uporabljalo za oceno Komisije v skladu z uredbo; |
| --- | --- |

15.

meni, da je letno poročilo Komisije o pravni državi predvsem objektivna, nepristranska, pravična in kvalitativna ocena kršitev načel pravne države in je pomemben vir informacij za oceno Komisije v skladu z uredbo; poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o pravni državi vključi razdelek, namenjen primerom, ko bi kršitve načel pravne države v državi članici lahko dovolj neposredno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije oziroma ju resno ogrozile, ter naj v smernicah pojasni, kako se bo letno poročilo sistematično uporabljalo za oceno Komisije v skladu z uredbo;

| 16. | poziva Komisijo, naj določi jasen, natančen in uporabnikom prijazen sistem za vlaganje pritožb ter določi roke za odgovore Komisije na pritožbe; poudarja, da je civilna družba, vključno z neodvisnimi nevladnimi organizacijami in državljani, pa tudi preiskovalnim novinarstvom, ki temelji na dejstvih, in mediji, na prvem mestu pri odkrivanju morebitnih kršitev pravne države na lokalni in nacionalni ravni, zato bi morala biti vključena v poročanje o njih; opozarja, da bi se morala ta uredba uporabljati na način, ki zagotavlja zaščito oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, v skladu z načeli iz Direktive (EU) 2019/1937 (7); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj določi jasen, natančen in uporabnikom prijazen sistem za vlaganje pritožb ter določi roke za odgovore Komisije na pritožbe; poudarja, da je civilna družba, vključno z neodvisnimi nevladnimi organizacijami in državljani, pa tudi preiskovalnim novinarstvom, ki temelji na dejstvih, in mediji, na prvem mestu pri odkrivanju morebitnih kršitev pravne države na lokalni in nacionalni ravni, zato bi morala biti vključena v poročanje o njih; opozarja, da bi se morala ta uredba uporabljati na način, ki zagotavlja zaščito oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, v skladu z načeli iz Direktive (EU) 2019/1937 (7

| 17. | želi spomniti, da se ukrepi v okviru uredbe sprejmejo, kadar se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito njenih finančnih interesov; poudarja, da to vključuje celovit in proaktiven pristop Komisije, ki temelji na tveganjih, da bi zaščitila porabo Unije preden se opravijo dejanska plačila; |
| --- | --- |

17.

želi spomniti, da se ukrepi v okviru uredbe sprejmejo, kadar se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito njenih finančnih interesov; poudarja, da to vključuje celovit in proaktiven pristop Komisije, ki temelji na tveganjih, da bi zaščitila porabo Unije preden se opravijo dejanska plačila;

| 18. | opozarja, da področje uporabe uredbe zajema dejavnosti vseh vladnih subjektov, vključno z organizacijami držav članic, ustanovljenimi kot organi javnega prava ali kot organi zasebnega prava, pooblaščeni za opravljanje javnih storitev, kot je določeno v finančni uredbi; poudarja, da spremembe v vrsti upravljanja subjekta, ki mu je zaupano opravljanje javne storitve v državi članici, tega subjekta ne morejo izvzeti iz obveznosti, da ravna v skladu z uredbo; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da področje uporabe uredbe zajema dejavnosti vseh vladnih subjektov, vključno z organizacijami držav članic, ustanovljenimi kot organi javnega prava ali kot organi zasebnega prava, pooblaščeni za opravljanje javnih storitev, kot je določeno v finančni uredbi; poudarja, da spremembe v vrsti upravljanja subjekta, ki mu je zaupano opravljanje javne storitve v državi članici, tega subjekta ne morejo izvzeti iz obveznosti, da ravna v skladu z uredbo;

Zaščita proračuna Unije

Zaščita proračuna Unije

| 19. | poudarja, da obstaja jasna povezava med spoštovanjem pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, tj. gospodarnostjo, učinkovitostjo in uspešnostjo, kakor so opredeljena v finančni uredbi; želi spomniti, da v skladu s členom 5 uredbe „Komisija preveri, ali je bilo upoštevano pravo, ki se uporablja, in po potrebi sprejme vse ustrezne ukrepe za zaščito proračuna Unije v skladu s sektorskimi in finančnimi pravili“; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da obstaja jasna povezava med spoštovanjem pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, tj. gospodarnostjo, učinkovitostjo in uspešnostjo, kakor so opredeljena v finančni uredbi; želi spomniti, da v skladu s členom 5 uredbe „Komisija preveri, ali je bilo upoštevano pravo, ki se uporablja, in po potrebi sprejme vse ustrezne ukrepe za zaščito proračuna Unije v skladu s sektorskimi in finančnimi pravili“;

| 20. | želi spomniti, da uredba vsebuje jasno opredelitev pravne države, ki jo je treba razumeti v povezavi z drugimi vrednotami in načeli Unije, tudi temeljnimi pravicami in nediskriminacijo; meni, da nenehne kršitve demokracije in temeljnih pravic, vključno z diskriminacijo manjšin in napadi na svobodo medijev ter svobodo združevanja in zbiranja, ki potekajo pod pokroviteljstvom države, vplivajo na projekte, ki jih nameravajo države članice financirati s sredstvi Unije, zato imajo lahko zadosten neposredni učinek na zaščito finančnih interesov Unije; poziva Komisijo, naj to upošteva v smernicah; |
| --- | --- |

20.

želi spomniti, da uredba vsebuje jasno opredelitev pravne države, ki jo je treba razumeti v povezavi z drugimi vrednotami in načeli Unije, tudi temeljnimi pravicami in nediskriminacijo; meni, da nenehne kršitve demokracije in temeljnih pravic, vključno z diskriminacijo manjšin in napadi na svobodo medijev ter svobodo združevanja in zbiranja, ki potekajo pod pokroviteljstvom države, vplivajo na projekte, ki jih nameravajo države članice financirati s sredstvi Unije, zato imajo lahko zadosten neposredni učinek na zaščito finančnih interesov Unije; poziva Komisijo, naj to upošteva v smernicah;

| 21. | želi spomniti, da so ukrepi v okviru uredbe med drugim nujni v primerih, ko drugi postopki, določeni v finančni uredbi, uredbi o skupnih določbah ter drugi sektorski zakonodaji, ne dovoljujejo učinkovitejše zaščite proračuna Unije; poudarja, da to ne pomeni, da uredba šteje kot izhod v skrajni sili, temveč da lahko Komisija za zaščito finančnih interesov Unije uporabi vrsto različnih postopkov, tudi uredbo, ki jih izbere na podlagi posameznega primera, po potrebi tudi sočasno, in glede na njihovo učinkovitost in uspešnost; poziva Komisijo, naj določi način delovanja ter postopkovne in tehnične standarde, ki jih bo uporabila za izbiro instrumentov; |
| --- | --- |

21.

želi spomniti, da so ukrepi v okviru uredbe med drugim nujni v primerih, ko drugi postopki, določeni v finančni uredbi, uredbi o skupnih določbah ter drugi sektorski zakonodaji, ne dovoljujejo učinkovitejše zaščite proračuna Unije; poudarja, da to ne pomeni, da uredba šteje kot izhod v skrajni sili, temveč da lahko Komisija za zaščito finančnih interesov Unije uporabi vrsto različnih postopkov, tudi uredbo, ki jih izbere na podlagi posameznega primera, po potrebi tudi sočasno, in glede na njihovo učinkovitost in uspešnost; poziva Komisijo, naj določi način delovanja ter postopkovne in tehnične standarde, ki jih bo uporabila za izbiro instrumentov;

| 22. | opozarja, da uredba zajema vsa sredstva Unije in da se uporablja tako za sistemske kršitve kot za resno tveganje za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije, ki bi jih bilo težavno obravnavati z drugimi postopki Unije, ki se lahko uporabijo samo za specifične programe porabe in zadevajo učinke na proračun, ki so se že zgodili; poudarja, da je uredba edina zakonodaja EU, ki spoštovanje načela pravne države povezuje s proračunom EU; zato meni, da bi bilo treba njene edinstvene določbe v celoti izvajati, da bi poleg zaščite financ EU zagotovili tudi zaščito pravne države; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da uredba zajema vsa sredstva Unije in da se uporablja tako za sistemske kršitve kot za resno tveganje za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije, ki bi jih bilo težavno obravnavati z drugimi postopki Unije, ki se lahko uporabijo samo za specifične programe porabe in zadevajo učinke na proračun, ki so se že zgodili; poudarja, da je uredba edina zakonodaja EU, ki spoštovanje načela pravne države povezuje s proračunom EU; zato meni, da bi bilo treba njene edinstvene določbe v celoti izvajati, da bi poleg zaščite financ EU zagotovili tudi zaščito pravne države;

| 23. | poudarja, da imajo sistemske kršitve, na primer tiste, ki vplivajo na delovanje pravosodnega sistema, neodvisnost sodnikov in sodstva, nevtralnost javnih organov ali pravilno delovanje javnih subjektov z mandatom za preprečevanje korupcije, goljufij, davčnih utaj in nasprotij interesov ter boj proti njim, pa tudi na kršitev načela preprečevanja nazadovanja (8), na splošno zadosten neposredni vpliv na ustrezno upravljanje, porabo in nadzor sredstev Unije; poziva Komisijo, naj pojasni merila, na podlagi katerih bo določila ukrepe v primeru sistemskih kršitev; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da imajo sistemske kršitve, na primer tiste, ki vplivajo na delovanje pravosodnega sistema, neodvisnost sodnikov in sodstva, nevtralnost javnih organov ali pravilno delovanje javnih subjektov z mandatom za preprečevanje korupcije, goljufij, davčnih utaj in nasprotij interesov ter boj proti njim, pa tudi na kršitev načela preprečevanja nazadovanja (8

Sprejetje ukrepov

Sprejetje ukrepov

| 24. | želi spomniti, da so v členih 6 in 7 uredbe določeni vsi koraki in natančni časovni načrt za sprejetje in odpravo ukrepov v okviru uredbe; poudarja, da je postopek za sprejetje in odpravo ukrepov skladen z načeli objektivnosti, nediskriminacije in enake obravnave držav članic ter mora potekati po nepristranskem in na dokazih temelječem pristopu; |
| --- | --- |

24.

želi spomniti, da so v členih 6 in 7 uredbe določeni vsi koraki in natančni časovni načrt za sprejetje in odpravo ukrepov v okviru uredbe; poudarja, da je postopek za sprejetje in odpravo ukrepov skladen z načeli objektivnosti, nediskriminacije in enake obravnave držav članic ter mora potekati po nepristranskem in na dokazih temelječem pristopu;

| 25. | ugotavlja, da člen 6(4) uredbe predvideva možnost, da Komisija, preden pošlje pisno uradno obvestilo, a tudi po tem, zahteva dodatne informacije za izvedbo ocene; poudarja, da bi morale te zahteve pred pisnim uradnim obvestilom ostati izjemne in enkratne, da ne bi ogrozile natančnega časovnega okvira za sprejetje ukrepov iz te uredbe; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da člen 6(4) uredbe predvideva možnost, da Komisija, preden pošlje pisno uradno obvestilo, a tudi po tem, zahteva dodatne informacije za izvedbo ocene; poudarja, da bi morale te zahteve pred pisnim uradnim obvestilom ostati izjemne in enkratne, da ne bi ogrozile natančnega časovnega okvira za sprejetje ukrepov iz te uredbe;

| 26. | želi spomniti, da se mora Svet odzvati na vsak predlog Komisije in sprejeti ustrezne ukrepe v skladu z uredbo v roku enega meseca, ta rok pa se lahko v izrednih okoliščinah podaljša za največ dva meseca; meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da se časovne omejitve v celoti upoštevajo za pravočasno odločitev; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o tem, kako bo zagotovila usklajen pristop in dosledno uporabo proračunske pogojenosti v vseh generalnih direktoratih; |
| --- | --- |

26.

želi spomniti, da se mora Svet odzvati na vsak predlog Komisije in sprejeti ustrezne ukrepe v skladu z uredbo v roku enega meseca, ta rok pa se lahko v izrednih okoliščinah podaljša za največ dva meseca; meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da se časovne omejitve v celoti upoštevajo za pravočasno odločitev; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o tem, kako bo zagotovila usklajen pristop in dosledno uporabo proračunske pogojenosti v vseh generalnih direktoratih;

| 27. | meni, da je preglednost bistvena za krepitev zaupanja držav članic in državljanov v mehanizem pogojenosti; poudarja, da je treba države članice pri oceni posameznih in sistemskih kršitev načela pravne države obravnavati nepristransko, pošteno in stvarno, tudi z nepristranskimi preiskavami, ki bodo temeljile na dokazih; poudarja, da bi bilo treba zato vsak korak v postopku iz uredbe izvesti popolnoma pregledno; zato poziva Komisijo, naj določi pravila in načela preglednosti, ki jih bo ob sprožitvi mehanizma pogojevanja uporabljala; |
| --- | --- |

27.

meni, da je preglednost bistvena za krepitev zaupanja držav članic in državljanov v mehanizem pogojenosti; poudarja, da je treba države članice pri oceni posameznih in sistemskih kršitev načela pravne države obravnavati nepristransko, pošteno in stvarno, tudi z nepristranskimi preiskavami, ki bodo temeljile na dokazih; poudarja, da bi bilo treba zato vsak korak v postopku iz uredbe izvesti popolnoma pregledno; zato poziva Komisijo, naj določi pravila in načela preglednosti, ki jih bo ob sprožitvi mehanizma pogojevanja uporabljala;

| 28. | želi spomniti, da morajo biti ukrepi, sprejeti v okviru uredbe, sorazmerni, upoštevati dejanski ali morebitni učinek dobrega finančnega poslovodenja proračuna Unije ali finančnih interesov Unije ter upoštevati naravo, trajanje, resnost in obseg kršitev načel pravne države; meni, da bo na splošno resnost učinka odražala resnost kršitev; |
| --- | --- |

28.

želi spomniti, da morajo biti ukrepi, sprejeti v okviru uredbe, sorazmerni, upoštevati dejanski ali morebitni učinek dobrega finančnega poslovodenja proračuna Unije ali finančnih interesov Unije ter upoštevati naravo, trajanje, resnost in obseg kršitev načel pravne države; meni, da bo na splošno resnost učinka odražala resnost kršitev;

Varstvo končnih prejemnikov in upravičencev

Varstvo končnih prejemnikov in upravičencev

| 29. | opozarja, da je v skladu z uredbo bistveno, da se ustrezno zaščiti pravni interes končnih prejemnikov in upravičencev; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je v skladu z uredbo bistveno, da se ustrezno zaščiti pravni interes končnih prejemnikov in upravičencev;

| 30. | želi spomniti, da naložitev ustreznih ukrepov v okviru uredbe ne vpliva na obveznosti držav članic do legitimnih končnih prejemnikov ali upravičencev, vključno z obveznostjo izvajanja plačil, razen kadar je v odločitvi o sprejetju ukrepov določeno drugače; |
| --- | --- |

30.

želi spomniti, da naložitev ustreznih ukrepov v okviru uredbe ne vpliva na obveznosti držav članic do legitimnih končnih prejemnikov ali upravičencev, vključno z obveznostjo izvajanja plačil, razen kadar je v odločitvi o sprejetju ukrepov določeno drugače;

| 31. | poudarja, da bi morala Komisija v primerih, kot so huda korupcija, nepotizem, sistemske goljufije, nezakonite vezi s političnimi strankami in nasprotje interesov, zlasti kadar jih odkrije sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev, opredeljen v finančni uredbi, ali kadar jih preiskuje OLAF ali Evropsko javno tožilstvo, skrbno oceniti, ali naj se v posameznem primeru še naprej izvajajo plačila končnim prejemnikom in upravičencem ali ne; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi morala Komisija v primerih, kot so huda korupcija, nepotizem, sistemske goljufije, nezakonite vezi s političnimi strankami in nasprotje interesov, zlasti kadar jih odkrije sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev, opredeljen v finančni uredbi, ali kadar jih preiskuje OLAF ali Evropsko javno tožilstvo, skrbno oceniti, ali naj se v posameznem primeru še naprej izvajajo plačila končnim prejemnikom in upravičencem ali ne;

| 32. | poziva Komisijo, naj izvaja člen 5(4) uredbe ter hitro vzpostavi spletišče ali spletni portal z informacijami in smernicami za končne prejemnike ali upravičence ter z ustreznimi orodji, na primer s preprostim, enostavnim in strukturiranim obrazcem za pritožbe, da bodo lahko Komisijo obvestili o kršitvah pravnih obveznosti nadaljnjega izvajanja plačil po tem, ko so sprejeti ukrepi v skladu s to uredbo; poziva Komisijo, naj pojasni, kako bo izvajala uspešen in učinkovit mehanizem usklajevanja za prosilce, prejemnike in upravičence; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj izvaja člen 5(4) uredbe ter hitro vzpostavi spletišče ali spletni portal z informacijami in smernicami za končne prejemnike ali upravičence ter z ustreznimi orodji, na primer s preprostim, enostavnim in strukturiranim obrazcem za pritožbe, da bodo lahko Komisijo obvestili o kršitvah pravnih obveznosti nadaljnjega izvajanja plačil po tem, ko so sprejeti ukrepi v skladu s to uredbo; poziva Komisijo, naj pojasni, kako bo izvajala uspešen in učinkovit mehanizem usklajevanja za prosilce, prejemnike in upravičence;

| 33. | poudarja, da pri deljenem upravljanju za ukrepe v okviru uredbe ne more šteti, da vplivajo na razpoložljivost financiranja za plačila legitimnih zahtev upravičencev; želi spomniti, da morajo države članice, ki jih ukrepi zadevajo, Komisiji redno poročati o izpolnjevanju svojih obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da pri deljenem upravljanju za ukrepe v okviru uredbe ne more šteti, da vplivajo na razpoložljivost financiranja za plačila legitimnih zahtev upravičencev; želi spomniti, da morajo države članice, ki jih ukrepi zadevajo, Komisiji redno poročati o izpolnjevanju svojih obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev;

| 34. | poziva Komisijo, naj analizira vse informacije, ki jih ima na voljo, tudi z orodji za digitalno sledenje, in stori vse, da bi zagotovila, da bodo legitimni zahtevki za plačila vladnim subjektom ali državam članicam dejansko plačani končnim prejemnikom ali upravičencem, kar lahko vključuje finančne popravke, tako da se zmanjša podpora Unije programom v skladu z veljavnimi sektorskimi in finančnimi pravili; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj analizira vse informacije, ki jih ima na voljo, tudi z orodji za digitalno sledenje, in stori vse, da bi zagotovila, da bodo legitimni zahtevki za plačila vladnim subjektom ali državam članicam dejansko plačani končnim prejemnikom ali upravičencem, kar lahko vključuje finančne popravke, tako da se zmanjša podpora Unije programom v skladu z veljavnimi sektorskimi in finančnimi pravili;

| 35. | poziva Komisijo, naj predloge Parlamenta vključi v končno različico smernic; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj predloge Parlamenta vključi v končno različico smernic;

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

1

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0287.

2

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0360.

3

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0103.

4

(5)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

5

(6)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

7

(8)  Sodba Sodišča z dne 20. aprila 2021 v zadevi Repubblika v Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, točke 59 do 64.

8

Repubblika

Il-Prim Ministru

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/152

---

P9_TA(2021)0349

Globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega) (2021/2563(RSP))

(2022/C 99/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, za katere je EU uvedla omejevalne ukrepe, kadar njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, za katere je EU uvedla omejevalne ukrepe, kadar njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (1),

| — | ob upoštevanju s tem povezane resolucije Parlamenta z dne 14. marca 2019 o evropskem sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju s tem povezane resolucije Parlamenta z dne 14. marca 2019 o evropskem sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je pozval k vzpostavitvi mehanizma na ravni EU za uvedbo ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom, vpletenim v hude kršitve človekovih pravic, vključno z resolucijo z dne 4. septembra 2008 o oceni sankcij EU kot dela ukrepov in politik EU na področju človekovih pravic (3), resolucijo z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja po svetu (4) in resolucijo z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je pozval k vzpostavitvi mehanizma na ravni EU za uvedbo ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom, vpletenim v hude kršitve človekovih pravic, vključno z resolucijo z dne 4. septembra 2008 o oceni sankcij EU kot dela ukrepov in politik EU na področju človekovih pravic (3), resolucijo z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja po svetu (4) in resolucijo z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (7) in z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (7) in z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (8),

| — | ob upoštevanju vseh svojih resolucij, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (nujne resolucije, sprejete v skladu s členom 144 Poslovnika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh svojih resolucij, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (nujne resolucije, sprejete v skladu s členom 144 Poslovnika),

| — | ob upoštevanju poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o sprejemanju sankcij v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o sprejemanju sankcij v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP),

| — | ob upoštevanju člena 21 PEU o načelih mednarodnega delovanja Unije, vključno s spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 PEU o načelih mednarodnega delovanja Unije, vključno s spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava,

| — | ob upoštevanju člena 31(2) PEU o posebnih določbah o SZVP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31(2) PEU o posebnih določbah o SZVP,

| — | ob upoštevanju člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o sprejemanju sankcij proti tretjim državam ter posameznikom, skupinam in nedržavnim subjektom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o sprejemanju sankcij proti tretjim državam ter posameznikom, skupinam in nedržavnim subjektom,

| — | ob upoštevanju izjave št. 25 iz Lizbonske pogodbe, da je treba zagotovitvi ustrezne postopkovne pravice posameznikov ali subjektov, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi EU ali ukrepi EU za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave št. 25 iz Lizbonske pogodbe, da je treba zagotovitvi ustrezne postopkovne pravice posameznikov ali subjektov, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi EU ali ukrepi EU za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju skupnega predloga Komisije in VP/PP z dne 19. oktobra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (JOIN(2020)0020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega predloga Komisije in VP/PP z dne 19. oktobra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (JOIN(2020)0020),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 (9) in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (10) z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 (9) in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (10) z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/371 z dne 2. marca 2021 (11) in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/478 z dne 22. marca 2021 (12) o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/371 z dne 2. marca 2021 (11) in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/478 z dne 22. marca 2021 (12) o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (14),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2020 o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2020 o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju navodil Komisije z dne 17. decembra 2020 o izvajanju nekaterih določb Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (C(2020)9432), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil Komisije z dne 17. decembra 2020 o izvajanju nekaterih določb Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (C(2020)9432),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji in politične izjave s posebnega zasedanja generalne skupščine o izzivih in ukrepih za preprečevanje korupcije in boj proti njej ter krepitvi mednarodnega sodelovanja, ki je potekalo od 2. do 4. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji in politične izjave s posebnega zasedanja generalne skupščine o izzivih in ukrepih za preprečevanje korupcije in boj proti njej ter krepitvi mednarodnega sodelovanja, ki je potekalo od 2. do 4. junija 2021,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 26. aprila 2018 o ciljno usmerjenih sankcijah zoper posameznike zaradi hudih kršitev človekovih pravic – vpliv, trendi in obeti na ravni EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 26. aprila 2018 o ciljno usmerjenih sankcijah zoper posameznike zaradi hudih kršitev človekovih pravic – vpliv, trendi in obeti na ravni EU,

| — | ob upoštevanju sklepa kazenskega senata španskega vrhovnega sodišča z dne 26. novembra 2020 v zvezi s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/2074 z dne 13. novembra 2017 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Venezueli (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa kazenskega senata španskega vrhovnega sodišča z dne 26. novembra 2020 v zvezi s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/2074 z dne 13. novembra 2017 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Venezueli (15),

| — | ob upoštevanju vprašanj Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o globalnem sistemu sankcij EU za človekove pravice (zakon Magnickega) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 in O-000048/2021 – B9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o globalnem sistemu sankcij EU za človekove pravice (zakon Magnickega) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 in O-000048/2021 – B9-0029/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zunanje zadeve,

| A. | ker člen 21 PEU določa, da Unijo pri njenem delovanju vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN) in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

A.

ker člen 21 PEU določa, da Unijo pri njenem delovanju vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN) in mednarodnega prava;

| B. | ker EU v skladu s členom 215 PDEU sprejema sankcije bodisi kot lastne ukrepe EU (tj. avtonomne sankcije) in/ali za izvajanje resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov v primerih, ko države, ki niso članice EU, fizične ali pravne osebe, skupine ali nedržavni subjekti ne spoštujejo mednarodnega prava ali človekovih pravic, ali izvajajo politike ali ukrepe, ki ne spoštujejo pravne države ali demokratičnih načel; |
| --- | --- |

B.

ker EU v skladu s členom 215 PDEU sprejema sankcije bodisi kot lastne ukrepe EU (tj. avtonomne sankcije) in/ali za izvajanje resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov v primerih, ko države, ki niso članice EU, fizične ali pravne osebe, skupine ali nedržavni subjekti ne spoštujejo mednarodnega prava ali človekovih pravic, ali izvajajo politike ali ukrepe, ki ne spoštujejo pravne države ali demokratičnih načel;

| C. | ker so v sporočilu Komisije z dne 19. januarja 2021 z naslovom Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti (COM(2021)0032) opisani ukrepi za izboljšanje učinkovitosti sankcij EU, zagotavljanje, da se sankcije ne zaobidejo ali spodkopavajo, ter vzpostavitev odložišča za izmenjavo podatkov o sankcijah, pa tudi časovni načrt za prehod od odkrivanja sistemske neskladnosti s sankcijami EU na postopke za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker so v sporočilu Komisije z dne 19. januarja 2021 z naslovom Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti (COM(2021)0032) opisani ukrepi za izboljšanje učinkovitosti sankcij EU, zagotavljanje, da se sankcije ne zaobidejo ali spodkopavajo, ter vzpostavitev odložišča za izmenjavo podatkov o sankcijah, pa tudi časovni načrt za prehod od odkrivanja sistemske neskladnosti s sankcijami EU na postopke za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem Evropske unije;

| D. | ker je nizozemska vlada novembra 2018 začela razpravo med državami članicami EU o ciljno usmerjenem sistemu sankcij za človekove pravice na ravni EU; ker je Svet 7. decembra 2020 končno sprejel zadevni sklep in uredbo o vzpostavitvi globalnega sistema sankcij EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

D.

ker je nizozemska vlada novembra 2018 začela razpravo med državami članicami EU o ciljno usmerjenem sistemu sankcij za človekove pravice na ravni EU; ker je Svet 7. decembra 2020 končno sprejel zadevni sklep in uredbo o vzpostavitvi globalnega sistema sankcij EU za človekove pravice;

| E. | ker Evropski parlament kršitve človekovih pravic sistematično obsoja; |
| --- | --- |

E.

ker Evropski parlament kršitve človekovih pravic sistematično obsoja;

| F. | ker resolucije, ki jih sprejme Evropski parlament, zelo pogosto institucije EU pozivajo, naj sprejmejo sankcije, vključno s posamičnimi sankcijami, zoper osebe, osumljene storitve hudodelstev proti človeštvu ali hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker resolucije, ki jih sprejme Evropski parlament, zelo pogosto institucije EU pozivajo, naj sprejmejo sankcije, vključno s posamičnimi sankcijami, zoper osebe, osumljene storitve hudodelstev proti človeštvu ali hudih kršitev človekovih pravic;

| G. | ker ima lahko korupcija uničujoče posledice za stanje človekovih pravic ter pogosto spodkopava delovanje in legitimnost institucij in pravne države; ker je Parlament pozval, naj se zlorabe in dejanja sistemske korupcije, povezana s hudimi kršitvami človekovih pravic, obravnavajo tudi v okviru globalnega sistema sankcij EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

G.

ker ima lahko korupcija uničujoče posledice za stanje človekovih pravic ter pogosto spodkopava delovanje in legitimnost institucij in pravne države; ker je Parlament pozval, naj se zlorabe in dejanja sistemske korupcije, povezana s hudimi kršitvami človekovih pravic, obravnavajo tudi v okviru globalnega sistema sankcij EU za človekove pravice;

| H. | ker so Združene države Amerike, Kanada in Združeno kraljestvo sprejele podobne režime sankcij; ker bo sodelovanje med podobno mislečimi državami, ki imajo skupne vrednote temeljnih pravic, demokracije in pravne države, povečalo usklajenost in s tem učinkovitost uporabe ciljno usmerjenih sankcij; ker je vlada Združenega kraljestva 26. aprila 2021 uvedla globalni sistem sankcij proti korupciji; |
| --- | --- |

H.

ker so Združene države Amerike, Kanada in Združeno kraljestvo sprejele podobne režime sankcij; ker bo sodelovanje med podobno mislečimi državami, ki imajo skupne vrednote temeljnih pravic, demokracije in pravne države, povečalo usklajenost in s tem učinkovitost uporabe ciljno usmerjenih sankcij; ker je vlada Združenega kraljestva 26. aprila 2021 uvedla globalni sistem sankcij proti korupciji;

| 1. | pozdravlja sprejetje globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki bistveno dopolnjuje nabor orodij EU za človekove pravice in zunanjo politiko, ki krepi vlogo EU kot svetovnega akterja na področju človekovih pravic, saj ji omogoča sprejemanje omejevalnih ukrepov proti pravnim in fizičnim osebam, vpletenim v hude kršitve človekovih pravic po vsem svetu; poudarja, da mora biti novi režim del širše, skladne in jasno opredeljene strategije, ki upošteva cilje zunanje politike EU; poudarja, da bi si morala strategija prizadevati tudi za opredelitev posebnih meril uspešnosti, povezanih s cilji, in podrobnosti o tem, kako lahko sankcije pripomorejo k izpolnjevanju teh meril uspešnosti; obžaluje pa, da se je Svet pri sprejemanju nove ureditve odločil, da namesto glasovanja s kvalificirano večino uporabi soglasje, in ponovno poziva k uvedbi glasovanja s kvalificirano večino za sprejetje sankcij v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja opredelitev področja uporabe režima s seznamom posebnih hudih kršitev človekovih pravic, vključno s tistimi, ki so povezane s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola, ter Komisijo poziva, naj pripravi zakonodajni predlog za spremembo sedanje zakonodaje EU, ki ureja globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic, z razširitvijo njenega področja uporabe na dejanja korupcije; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice, naj pri prilagajanju na nove izzive in grožnje človekovim pravicam ali zlorabo državnih ali izrednih pooblastil, vključno s tistimi, povezanimi z omejitvami zaradi covida-19 ali nasiljem nad zagovorniki človekovih pravic, uporabijo prožnost; poudarja, da so sankcije EU usmerjene proti osebam, ki kršijo človekove pravice, njihov namen pa ni vplivati na uživanje človekovih pravic s strani prebivalstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja napoved Komisije, da bo v letu 2021 izvedla pregled praks, ki zaobidejo in spodkopavajo sankcije, ter pregled obstoječih obveznosti poročanja za države članice o izvajanju in izvrševanju sankcij; poziva Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP/PP), naj pri pripravi dodatnih zakonodajnih sprememb in smernicam o njihovi uporabi ustrezno upoštevata rezultate tega pregleda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je pomembno zagotoviti, da je režim v enaki meri usmerjen tudi v gospodarske in finančne vzvode kršiteljev človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj se v primeru, da dejanja korupcije niso vključena v pregled obstoječega režima, oprejo na zakonodajni predlog Združenega kraljestva za globalne uredbe o sankcijah proti korupciji ali na ameriški globalni zakon Magnickega ali kanadski zakon o pravicah žrtev korupcije tujih uradnikov ali druge podobne režime ter sprejmejo režim sankcij EU za boj proti korupciji in s tem dopolnijo globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja ameriški globalni zakon Magnickega iz leta 2016 in vodilno vlogo, ki jo je imel ta akt v navdih drugim mednarodnim akterjem, vključno z EU, pri njihovih prizadevanjih za varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja prve izvedbene sklepe v okviru režima, ki dokazujejo zavezanost EU k učinkoviti uporabi novega ambicioznega instrumenta; spodbuja Svet, naj ta instrument v celoti izkoristi in tako okrepi njegov učinek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je prepričan o učinkovitosti novega režima, vključno z njegovimi odvračilnimi učinki; je trdno prepričan, da so najvišji možni standardi sodnega nadzora in ustreznega nadzora izvajanja režima bistveni za zagotovitev njegove legitimnosti; poudarja, da so potrebni redni pregled seznamov, jasno opredeljena in pregledna merila in metodologija za uvrstitev na seznam in črtanje s seznama sankcioniranih posameznikov ali subjektov ter ustrezni pravni postopki, s katerimi se lahko izpodbija uvrstitev na seznam, da bi zagotovili temeljit sodni nadzor in pravice do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja vse povračilne ukrepe, ki so EU, njenim institucijam, poslancem, organom ali državljanom naloženi izključno kot povračilni ukrepi zaradi spodbujanja in varovanja spoštovanja človekovih pravic, demokracije in pravne države prek globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; opozarja, da so povračilni ukrepi namenjeni odvračanju EU od izvajanja njenih globalnih ukrepov za varstvo človekovih pravic v skladu z obveznostmi iz Pogodb: poudarja potrebo po hitrem, trdnem in usklajenem odzivu EU na povračilne ukrepe tretjih držav in potrebo po zagotovitvi, da dvostranski sporazumi s temi državami ne bodo spodkopavali globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic ali verodostojnosti EU v zunanji politiki na splošno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da morajo v ta namen vse države članice EU razlagati uporabo in izvedbo sankcij dosledno in hitro; poziva Komisijo, naj v vlogi varuhinje Pogodb zagotovi, da bodo nacionalne kazni za kršitve sankcij EU učinkovite, sorazmerne in odvračilne; meni, da bi nesprejetje ustreznih ukrepov v razmerah, ki jih zaznamujejo stalne kršitve človekovih pravic, ogrozilo strategijo EU na področju človekovih pravic, njeno politiko sankcioniranja in verodostojnost; meni, da je za zagotovitev strožjega izvrševanja sankcij potreben centraliziran nadzorni mehanizem za izvajanje in skladnost; pozdravlja napoved Komisije, da bo vzpostavila odložišče podatkov o sankcijah in pripravila načrt (vključno z merili in časovnim razporedom) za prehod z odkrivanja sistematičnega neizpolnjevanja sankcij EU na postopke za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo države članice zagotoviti, da bodo organi, podjetja in drugi akterji, registrirani na njihovem ozemlju, v celoti spoštovali sklepe Sveta o omejevalnih ukrepih; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo sodelovanje in izmenjavo informacij, ter poziva k okrepljenemu evropskemu mehanizmu nadzora in izvrševanja; poziva Svet, naj redno posodablja sezname sankcij, na katerih so podjetja, saj podjetja, ki kotirajo na borzi, pogosto uporabljajo pravne vrzeli in iščejo druge ustvarjalne rešitve, da bi se izognila sankcijam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je prepričan, da so kršitve omejevalnih ukrepov, zlasti zamrznitev sredstev, nezakonite in škodijo finančnim interesom Unije; poziva k oceni primernosti ponovnega pregleda Direktive (EU) 2017/1371 in Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, da bi Evropsko javno tožilstvo zadolžili za preiskovanje, pregon in obtožbo storilcev in sostorilcev kaznivih dejanj, s katerimi se kršijo omejevalni ukrepi, sprejeti v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da Evropski parlament v tem procesu nima institucionalne vloge; poziva k parlamentarnemu nadzoru nad globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic in k okrepljeni vlogi Evropskega parlamenta pri predlaganju opredelitev resnih kršitev človekovih pravic, da bi povečali legitimnost globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ter poziva k ustanovitvi posebne parlamentarne delovne skupine, ki bo nadzorovala izvajanje režima sankcij; poziva, naj ESZD in Komisija sistematično in institucionalizirano izmenjujeta informacije s Parlamentom in državami članicami ter jim poročata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da je potreben pregleden in vključujoč proces za olajšanje prispevka akterjev civilne družbe, vključno z ustanovitvijo svetovalnega odbora na ravni EU in rednimi srečanji z organizacijami civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in preiskovalnimi novinarji, da bi spremljali trenutno stanje režima in izboljšali njegovo izvajanje; poziva ESZD, naj izda smernice o tem, kako sodelovati v procesu, in poudarja, da je treba vzpostaviti mehanizem za zaupnost in zaščito prič za tiste, ki zagotavljajo informacije, kot so zagovorniki človekovih pravic in organizacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi moral biti namen ciljno usmerjenih sankcij doseči učinkovite in trajne rezultate; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj namenijo ustrezna sredstva in strokovno znanje za uveljavljanje in redno spremljanje učinka globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic ter naj pozorno spremljajo uvrstitev na seznam in umik s seznama; vztraja, da je treba več pozornosti in sredstev nameniti javnemu komuniciranju o seznamih, tako v EU kot v zadevnih državah, vključno s prevajanjem ustrezne dokumentacije v lokalni jezik ciljnih posameznikov ali subjektov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je potrebna enotna in usklajena strategija za izvajanje režimov sankcij EU, ter poziva Komisijo in ESZD, naj zagotovita skladnost med globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic in zunanjo politiko EU, zlasti z njenimi politikami za podporo človekovim pravicam in demokraciji, pa tudi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko; poleg tega poziva k skladnosti med režimi sankcij EU in mednarodnim kazenskim pravom, mednarodnim humanitarnim pravom in politikami EU, povezanimi s pravno državo in temeljnimi svoboščinami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da je globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic skladen s horizontalnimi omejevalnimi ukrepi EU za posamezne države, sektorskimi ukrepi in embargom na orožje ter obstoječimi mednarodnimi okviri za sankcije, zlasti v zvezi z Varnostnim svetom ZN, in jih dopolnjuje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj z ZDA vzpostavi čezatlantsko zavezništvo za obrambo demokracije po vsem svetu in predlaga nabor orodij za obrambo demokracije, ki bi vključeval skupne ukrepe glede sankcij in politik za preprečevanje pranja denarja, ter naj zagotovi, da bo njena politika sankcij povezana s preiskavami EU in mednarodnimi preiskavami ter številnimi drugimi mednarodnimi pravnimi instrumenti, kot so mednarodna sodišča in pobuda o pravosodnem središču EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je prepričan o prednostih sodelovanja in usklajevanja s partnerji in podobno mislečimi državami pri izvajanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; spodbuja Komisijo in države članice, naj pri določanju sankcij upoštevajo tesno sodelovanje in strateške odnose med EU in ZDA, ki temeljijo na skupni zgodovini in skupnih demokratičnih vrednotah, ter poziva k rednim razpravam o ciljno usmerjenih sankcijah, zlasti v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujeta z zunanjimi pravosodnimi institucijami, kot so Mednarodno kazensko sodišče, Evropsko sodišče za človekove pravice, Medameriško sodišče za človekove pravice, Afriško sodišče za človekove pravice in pravice ljudstev ter druga ad hoc sodišča, sodišča, ki prejemajo pomoč OZN, in drugi organi, vključno z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in mednarodnimi nadzornimi in spremljevalnimi organi, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, Natom in Svetom Evrope, z namenom pridobivanja dokazov za naložitev sankcij v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic in odvračanje od kršitev človekovih pravic; poziva EU, naj spodbuja ratifikacijo Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča v vseh državah sveta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi moral biti glavni cilj vseh prizadevanj EU in držav članic v boju proti nekaznovanosti še naprej ta, da kazenski pregon storilcev hudih kršitev človekovih pravic in grozodejstev poteka prek različnih nacionalnih ali mednarodnih pristojnosti; v zvezi s tem ponovno poudarja pomen načela splošne pristojnosti in pozdravlja nedavne sodne postopke v skladu s tem načelom v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, kako pomembno je, da se države kandidatke za članstvo v EU in potencialne države kandidatke uskladijo z globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic v okviru širše uskladitve s skupno zunanjo in varnostno politiko EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 11.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 108.

(3)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 49.

(4)  UL C 378, 9.11.2017, str. 52.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0012.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0014.

(7)  UL C 337, 20.9.2018, str. 82.

(8)  UL C 101, 16.3.2018, str. 47.

(9)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13.

(10)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(11)  UL L 71 I, 2.3.2021, str. 1.

(12)  UL L 99 I, 22.3.2021, str. 1.

(13)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(14)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(15)  UL L 295, 14.11.2017, str. 60.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/158 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/158

---

P9_TA(2021)0350

Letno poročilo o delovanju schengenskega območja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (2019/2196(INI))

(2022/C 99/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, v skladu s katerim se „zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, v skladu s katerim se „zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb“,

| — | ob upoštevanju člena 21(1) PDEU in člena 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(1) PDEU in člena 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| — | ob upoštevanju člena 18 PDEU in člena 21(2) Listine, ki prepovedujeta vsakršno diskriminacijo na podlagi državljanstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 PDEU in člena 21(2) Listine, ki prepovedujeta vsakršno diskriminacijo na podlagi državljanstva,

| — | ob upoštevanju členov 18 in 19 Listine o pravici do azila in varstva v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 18 in 19 Listine o pravici do azila in varstva v primeru odstranitve, izgona ali izročitve,

| — | ob upoštevanju schengenskega pravnega reda, ki se od podpisa Schengenskega sporazuma 14. junija 1985 nenehno spreminja in zdaj obsega številne pravne akte EU na področju upravljanja notranjih in zunanjih meja, vizumske politike, politike vračanja, policijskega sodelovanja in varstva podatkov ter pravne akte, s katerimi sta bili vzpostavljeni in se urejata dve agenciji Unije (Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) in Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)), finančni program (instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov) in štirje obsežni sistemi IT (schengenski informacijski sistem, vizumski informacijski sistem, Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter sistem vstopa/izstopa (SVI)), vključno z interoperabilnostjo med njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju schengenskega pravnega reda, ki se od podpisa Schengenskega sporazuma 14. junija 1985 nenehno spreminja in zdaj obsega številne pravne akte EU na področju upravljanja notranjih in zunanjih meja, vizumske politike, politike vračanja, policijskega sodelovanja in varstva podatkov ter pravne akte, s katerimi sta bili vzpostavljeni in se urejata dve agenciji Unije (Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) in Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)), finančni program (instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov) in štirje obsežni sistemi IT (schengenski informacijski sistem, vizumski informacijski sistem, Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter sistem vstopa/izstopa (SVI)), vključno z interoperabilnostjo med njimi,

| — | ob upoštevanju zakonodaje, ki je bila sprejeta po zadnjem poročilu o delovanju schengenskega območja z namenom, da bi se spričo vztrajnih izzivov okrepilo, zlasti Uredbe (EU) 2018/1860 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (1), Uredbe (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (2) in Uredbe (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (3), Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (4), Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (5), Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (6), Uredba (EU) 2018/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (7), Uredbe (EU) 2020/493 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o sistemu za lažne in prave dokumente na spletu (FADO) ter razveljavitvi Skupnega ukrepa Sveta 98/700/PNZ (8), Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (9) in Uredbe (EU) 2019/1155 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodaje, ki je bila sprejeta po zadnjem poročilu o delovanju schengenskega območja z namenom, da bi se spričo vztrajnih izzivov okrepilo, zlasti Uredbe (EU) 2018/1860 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (1), Uredbe (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (2) in Uredbe (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (3), Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (4), Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (5), Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (6), Uredba (EU) 2018/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (7), Uredbe (EU) 2020/493 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o sistemu za lažne in prave dokumente na spletu (FADO) ter razveljavitvi Skupnega ukrepa Sveta 98/700/PNZ (8), Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (9) in Uredbe (EU) 2019/1155 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (10),

| — | ob upoštevanju sedanjega zakonodajnega dela v zvezi s pregledom zakonika o schengenskih mejah glede pravil za začasno ponovno uvedbo mejnih kontrol na notranjih mejah, preoblikovanjem vizumskega informacijskega sistema, dokončno vzpostavitvijo zakonodajnega okvira Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, prenovitvijo direktive o vračanju, instrumentom za finančno podporo za upravljanje mej in vizume v obdobju 2021–2027 in novim predlogom uredbe o uvedbi preverjanja državljanov tretjih držav na zunanjih mejah (COM(2020)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega zakonodajnega dela v zvezi s pregledom zakonika o schengenskih mejah glede pravil za začasno ponovno uvedbo mejnih kontrol na notranjih mejah, preoblikovanjem vizumskega informacijskega sistema, dokončno vzpostavitvijo zakonodajnega okvira Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, prenovitvijo direktive o vračanju, instrumentom za finančno podporo za upravljanje mej in vizume v obdobju 2021–2027 in novim predlogom uredbe o uvedbi preverjanja državljanov tretjih držav na zunanjih mejah (COM(2020)0612),

| — | ob upoštevanju različnih sklepov Evropskega sveta, priporočil Sveta ter sporočil, smernic in časovnih načrtov Komisije za obravnavo razmer na notranjih in zunanjih schengenskih mejah v odziv na covid-19, kot so sporočilo Komisije z dne 16. marca 2020 z naslovom „COVID-19: Smernice glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev“ (11) ter sporočilo Komisije z dne 30. marca 2020 z naslovom „COVID-19: Navodila o izvajanju začasne omejitve nenujnih potovanj v Evropsko unijo, o poenostavitvi tranzitne ureditve za repatriacijo državljanov EU in o učinkih na vizumsko politiko“ (C(2020)2050) in njegovih podaljšanj, kot je sporočilo z dne 8. aprila 2020 (COM(2020)0148), skupni evropski načrt za odpravo ukrepov za zajezitev COVID-19, ki sta ga predstavila predsednica Komisije in predsednik Evropskega sveta, ter Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju različnih sklepov Evropskega sveta, priporočil Sveta ter sporočil, smernic in časovnih načrtov Komisije za obravnavo razmer na notranjih in zunanjih schengenskih mejah v odziv na covid-19, kot so sporočilo Komisije z dne 16. marca 2020 z naslovom „COVID-19: Smernice glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev“ (11) ter sporočilo Komisije z dne 30. marca 2020 z naslovom „COVID-19: Navodila o izvajanju začasne omejitve nenujnih potovanj v Evropsko unijo, o poenostavitvi tranzitne ureditve za repatriacijo državljanov EU in o učinkih na vizumsko politiko“ (C(2020)2050) in njegovih podaljšanj, kot je sporočilo z dne 8. aprila 2020 (COM(2020)0148), skupni evropski načrt za odpravo ukrepov za zajezitev COVID-19, ki sta ga predstavila predsednica Komisije in predsednik Evropskega sveta, ter Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2019 o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2019 o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (COM(2019)0497),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (13),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 25. novembra 2020 o delovanju schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (COM(2020)0779), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 25. novembra 2020 o delovanju schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (COM(2020)0779),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na kopenskih, morskih in zračnih mejah (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na kopenskih, morskih in zračnih mejah (15),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 8. decembra 2020 o migracijah in vprašanjih temeljnih pravic na kopenskih mejah (Migration: fundamental rights issues at land borders), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 8. decembra 2020 o migracijah in vprašanjih temeljnih pravic na kopenskih mejah (Migration: fundamental rights issues at land borders),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o izvajanju direktive o vračanju (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o izvajanju direktive o vračanju (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (17),

| — | ob upoštevanju ustanovitve in tekočega dela delovne skupine za nadzor Frontexa v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve in tekočega dela delovne skupine za nadzor Frontexa v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju pripravljalnega dela za to resolucijo, ki ga je opravila delovna skupina za nadzor nad schengensko ureditvijo pri Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega dela za to resolucijo, ki ga je opravila delovna skupina za nadzor nad schengensko ureditvijo pri Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0183/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0183/2021),

| A. | ker je schengensko območje edinstvena ureditev in eden največjih dosežkov Evropske unije, ki že več kot 25 let omogoča prosto gibanje ljudi na tem območju, brez kontrol na notranjih mejah; ker so to omogočili različni izravnalni ukrepi, kot so krepitev izmenjave informacij z vzpostavitvijo schengenskega informacijskega sistema (SIS), vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje izvajanja schengenskega pravnega reda v državah članicah in spodbujanje vzajemnega zaupanja v delovanje schengenskega območja; ker so za medsebojno zaupanje potrebni solidarnost, varnost, pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah, skupno varovanje zunanjih meja EU, skupni dogovor in skupna politika na področju vizumov in varstva podatkov; |
| --- | --- |

A.

ker je schengensko območje edinstvena ureditev in eden največjih dosežkov Evropske unije, ki že več kot 25 let omogoča prosto gibanje ljudi na tem območju, brez kontrol na notranjih mejah; ker so to omogočili različni izravnalni ukrepi, kot so krepitev izmenjave informacij z vzpostavitvijo schengenskega informacijskega sistema (SIS), vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje izvajanja schengenskega pravnega reda v državah članicah in spodbujanje vzajemnega zaupanja v delovanje schengenskega območja; ker so za medsebojno zaupanje potrebni solidarnost, varnost, pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah, skupno varovanje zunanjih meja EU, skupni dogovor in skupna politika na področju vizumov in varstva podatkov;

| B. | ker sta v celoti delujoče schengensko območje in njegova prihodnja širitev na države kandidatke še vedno ključnega pomena za nadaljnje politično, gospodarsko in socialno vključevanje, spodbujanje kohezije in premostitev vrzeli med državami in regijami ter predpogoj za zaščito načela prostega gibanja; ker v prihodnosti v schengenskem območju ne sme biti razdrobljenosti; |
| --- | --- |

B.

ker sta v celoti delujoče schengensko območje in njegova prihodnja širitev na države kandidatke še vedno ključnega pomena za nadaljnje politično, gospodarsko in socialno vključevanje, spodbujanje kohezije in premostitev vrzeli med državami in regijami ter predpogoj za zaščito načela prostega gibanja; ker v prihodnosti v schengenskem območju ne sme biti razdrobljenosti;

| C. | ker je odprava kontrol na notranjih mejah bistven in praktičen sestavni del tega, kar državljani opredeljujejo kot evropsko idejo, in je bistvena za delovanje notranjega trga; ker je schengensko območje ogroženo tudi zato, ker države članice zlasti v zadnjih letih vse pogosteje izvajajo kontrole na notranjih mejah; |
| --- | --- |

C.

ker je odprava kontrol na notranjih mejah bistven in praktičen sestavni del tega, kar državljani opredeljujejo kot evropsko idejo, in je bistvena za delovanje notranjega trga; ker je schengensko območje ogroženo tudi zato, ker države članice zlasti v zadnjih letih vse pogosteje izvajajo kontrole na notranjih mejah;

| D. | ker je večina držav članic, vključno s pridruženimi schengenskimi državami, v odziv na pandemijo covida-19 ponovno uvedla kontrole na notranjih mejah ali pa je meje delno ali v celoti zaprla oziroma jih je zaprla za nekatere vrste potnikov, tudi državljane EU in njihove družinske člane ter državljane držav zunaj EU, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali ozemlju druge države članice; ker je pomanjkanje učinkovitega usklajevanja glede ponovne uvedbe in odprave kontrol na notranjih mejah med državami članicami in s Komisijo, zlasti na začetku pandemije, ogrozilo samo bistvo schengenskega sodelovanja; |
| --- | --- |

D.

ker je večina držav članic, vključno s pridruženimi schengenskimi državami, v odziv na pandemijo covida-19 ponovno uvedla kontrole na notranjih mejah ali pa je meje delno ali v celoti zaprla oziroma jih je zaprla za nekatere vrste potnikov, tudi državljane EU in njihove družinske člane ter državljane držav zunaj EU, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali ozemlju druge države članice; ker je pomanjkanje učinkovitega usklajevanja glede ponovne uvedbe in odprave kontrol na notranjih mejah med državami članicami in s Komisijo, zlasti na začetku pandemije, ogrozilo samo bistvo schengenskega sodelovanja;

| E. | ker so države članice od leta 2015 kontrole na notranjih mejah ponovno uvedle 268-krat, kar pomeni precejšnje povečanje v primerjavi z obdobjem med letoma 2006 in 2014, ko so bile kontrole na notranjih mejah uvedene zgolj 35-krat (18);; |
| --- | --- |

E.

ker so države članice od leta 2015 kontrole na notranjih mejah ponovno uvedle 268-krat, kar pomeni precejšnje povečanje v primerjavi z obdobjem med letoma 2006 in 2014, ko so bile kontrole na notranjih mejah uvedene zgolj 35-krat (18);;

| F. | ker je Evropski parlament večkrat izrazil pomisleke glede nujnosti in sorazmernosti v mnogih primerih kontrol na notranjih mejah; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski parlament večkrat izrazil pomisleke glede nujnosti in sorazmernosti v mnogih primerih kontrol na notranjih mejah;

| G. | ker sta medsebojno zaupanje in tesno sodelovanje med državami članicami bistvena elementa, na katerih temelji schengensko območje; |
| --- | --- |

G.

ker sta medsebojno zaupanje in tesno sodelovanje med državami članicami bistvena elementa, na katerih temelji schengensko območje;

| H. | ker je bilo v zadnjih letih sprejetih več zakonodajnih instrumentov EU, da bi izboljšali učinkovitost in uspešnost mejnih kontrol na zunanjih mejah ter povečali raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice; ker je med temi instrumenti tudi nova zasnova za informacijske sisteme EU in njihovo interoperabilnost; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo v zadnjih letih sprejetih več zakonodajnih instrumentov EU, da bi izboljšali učinkovitost in uspešnost mejnih kontrol na zunanjih mejah ter povečali raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice; ker je med temi instrumenti tudi nova zasnova za informacijske sisteme EU in njihovo interoperabilnost;

| I. | ker se še naprej poroča o domnevnem nasilju nad migranti in prosilci za mednarodno zaščito ter njihovem zavračanju na zunanjih mejah EU; ker so Evropski parlament, OLAF, Frontex in evropska varuhinja človekovih pravic uvedli preiskavo o teh navedbah; ker Unija še nima učinkovitega mehanizma za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic na svojih zunanjih mejah; |
| --- | --- |

I.

ker se še naprej poroča o domnevnem nasilju nad migranti in prosilci za mednarodno zaščito ter njihovem zavračanju na zunanjih mejah EU; ker so Evropski parlament, OLAF, Frontex in evropska varuhinja človekovih pravic uvedli preiskavo o teh navedbah; ker Unija še nima učinkovitega mehanizma za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic na svojih zunanjih mejah;

| J. | ker so bile leta 2017 med schengenskim ocenjevanjem Združenega kraljestva o uporabi schengenskega pravnega reda na področju schengenskega informacijskega sistema ugotovljene resne pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

J.

ker so bile leta 2017 med schengenskim ocenjevanjem Združenega kraljestva o uporabi schengenskega pravnega reda na področju schengenskega informacijskega sistema ugotovljene resne pomanjkljivosti;

| K. | ker se je v prvem krogu ocenjevanja v schengenskem ocenjevalnem mehanizmu pokazalo, da je treba bolje in hitreje izvajati priporočila na podlagi ocen ter uvesti ustrezne spremembe, zlasti glede načina, kako se v mehanizmu ocenjuje skladnost s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

K.

ker se je v prvem krogu ocenjevanja v schengenskem ocenjevalnem mehanizmu pokazalo, da je treba bolje in hitreje izvajati priporočila na podlagi ocen ter uvesti ustrezne spremembe, zlasti glede načina, kako se v mehanizmu ocenjuje skladnost s temeljnimi pravicami;

| L. | ker se pri letnih ocenah agencije Frontex o ranljivosti preučijo zmogljivosti držav članic, da se odzovejo na grožnje in izzive na zunanjih mejah, hkrati pa se priporočijo posebni popravni ukrepi za zmanjšanje teh ranljivosti, s čimer te ocene dopolnjujejo tiste v okviru schengenskega ocenjevalnega mehanizma; |
| --- | --- |

L.

ker se pri letnih ocenah agencije Frontex o ranljivosti preučijo zmogljivosti držav članic, da se odzovejo na grožnje in izzive na zunanjih mejah, hkrati pa se priporočijo posebni popravni ukrepi za zmanjšanje teh ranljivosti, s čimer te ocene dopolnjujejo tiste v okviru schengenskega ocenjevalnega mehanizma;

| M. | ker se schengenski pravni red glede odprave kontrol na notranjih mejah z Bolgarijo in Romunijo še ne izvaja v celoti, čeprav je Parlament to že zahteval v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011; |
| --- | --- |

M.

ker se schengenski pravni red glede odprave kontrol na notranjih mejah z Bolgarijo in Romunijo še ne izvaja v celoti, čeprav je Parlament to že zahteval v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011;

| N. | ker je Komisija v sporočilu o preverjanju polne uporabe schengenskega pravnega reda z dne 22. oktobra 2019 navedla, da je Hrvaška sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev nujnih pogojev za polno izvajanje schengenskih pravil; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija v sporočilu o preverjanju polne uporabe schengenskega pravnega reda z dne 22. oktobra 2019 navedla, da je Hrvaška sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev nujnih pogojev za polno izvajanje schengenskih pravil;

Delovanje schengenskega območja

| 1. | meni, da je pandemija covida-19 dodaten izziv za idejo schengenskega sodelovanja, tj. za neizvajanje kontrol na notranjih mejah in zagotavljanje svobode gibanja; v zvezi s tem ponovno izraža zaskrbljenost zaradi trenutnega stanja glede kontrol na notranjih mejah v nekaterih državah članicah, in čeprav v celoti podpira javnozdravstvene ukrepe, sprejete za omejitev širjenja covida-19, opozarja, da bi morali biti vsi tovrstni ukrepi za boj proti pandemiji ter omejevanje temeljnih pravic in svoboščin vedno skladni z duhom in črko zakona; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da se lahko v skladu z veljavnim pravom EU kontrole na notranjih mejah ponovno uvedejo, če gre za potreben, sorazmeren in začasen ukrep in če so izčrpane vse druge možnosti; v zvezi s tem ponavlja svoje stališče, da številna podaljšanja kontrol na notranjih mejah od leta 2015 niso bila dovolj utemeljena in niso bila skladna s pravili, ki se nanašajo na njihovo podaljšanje, nujnost ali sorazmernost, ter so torej nezakonita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da je Komisija poskušala uskladiti skupni evropski odziv; obžaluje, da države članice kljub temu še vedno uvajajo kontrole na notranjih mejah, pogosto neusklajeno in ne da bi pri odločanju o tem ustrezno upoštevale, da je ohranitev schengenskega območja kot območja brez kontrol na notranjih mejah v skupnem evropskem interesu; ponovno poudarja, da uvedene kontrole negativno vplivajo na prosti pretok blaga, kapitala, storitev in ljudi v Uniji; pri tem opozarja na posebej težak položaj čezmejnih delavcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da Komisija kljub ugotovljenim znatnim pomanjkljivostim pri izvajanju schengenskega pravnega reda počasi ali celo z odporom začenja postopke ugotavljanja kršitev; ponovno poziva Komisijo, naj izvaja ustrezen nadzor nad uporabo schengenskega pravnega reda, oceni, ali sta spoštovani načeli nujnosti in sorazmernosti, ter po potrebi uporabi postopek ugotavljanja kršitev; poudarja, da je nujno treba okrepiti medsebojno zaupanje in sodelovanje med schengenskimi državami ter zagotoviti ustrezno upravljanje schengenskega območja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da morajo države članice spoštovati pravo, kot ga določajo Pogodbi in Listina, ter ukrepe na mejah izvajati zakonito in nediskriminatorno; meni, da je bistvenega pomena redna politična in javna razprava o delovanju schengenskega območja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da v tem zakonodajnem obdobju še ni bilo napredka pri reviziji zakonika o schengenskih mejah, v zvezi s katero Svet še vedno blokira medinstitucionalna pogajanja; pozdravlja napoved Komisije, da bo predstavila nove predloge za upravljanje schengenskega območja; je razočaran, ker Komisija še naprej zanemarja obveznost poročanja Parlamentu, saj ne predloži letnega poročila o delovanju območja brez kontrol na notranjih mejah (člen 33 zakonika o schengenskih mejah) in letnega celovitega poročila v skladu s členom 20 schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma, s tem pa onemogoča nadzor in konstruktivno politično razpravo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poleg svojih večkratnih zahtev po polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji poziva Svet, naj spoštuje svojo zavezo in takoj sprejme odločitev o odpravi kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah ter tako tema državama članicama omogoči, da se upravičeno pridružita območju prostega gibanja brez kontrol na notranjih mejah; je pripravljen izraziti svoje mnenje o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda na Hrvaškem, potem ko se bo Svet posvetoval z njim v skladu s členom 4 Akta o pristopu; meni, da morajo biti solidarni in odgovorni vsi in da v prihodnosti v schengenskem območju ne sme biti razdrobljenosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je bistvenega pomena, da je vizumska politika EU učinkovita, uporabniku prijazna in varna, ter v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da se vizumski postopek do leta 2025 digitalizira; meni, da je vključevanje državljanov tretjih držav, ki dlje časa prebivajo v eni od držav članic, ključni element pri spodbujanju ekonomske in socialne kohezije, ter zato poziva k razmisleku o uskladitvi minimalnih pravil za izdajo vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje vseh vidikov direktive o vračanju (19), in poziva Komisijo, naj spremlja njeno izvajanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja države članice, naj okrepijo izmenjavo informacij in nadalje razvijajo medsebojno čezmejno policijsko sodelovanje, na primer z večjo uporabo skupnih preiskovalnih enot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja dejstvo, da so bili medtem izvedeni številni ukrepi, zahtevani v prejšnjem letnem poročilu (20) (revizija zakonodajnega okvira schengenskega informacijskega sistema in reforma sistema Eurosur); vendar ugotavlja, da večina pripravljenih priporočil še vedno velja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je učinkovito delovanje zunanjih meja bistvenega pomena za uspešno delovanje schengenskega območja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da schengenska ocenjevalna poročila in ocene ranljivosti še vedno kažejo na pomanjkljivosti in ranljivosti v zvezi z varovanjem in upravljanjem zunanjih meja; poziva države članice, naj izvajajo priporočila za odpravo pomanjkljivosti in ranljivosti, ki sta jih Svet in Frontex izdala zanje, zlasti priporočila v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic pri dejavnostih za upravljanje meja, poudarja pomen nedavno sprejetih zakonodajnih ukrepov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi vpliva trenutnih omejitev potovanj na pravice beguncev in prosilcev za mednarodno zaščito; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo sprejetje teh ukrepov v celoti skladno z zahtevami iz členov 3 in 4 zakonika o schengenskih mejah in Listine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se navedb, da naj bi bil Frontex vključen v zavračanje, in zaradi navedb o potencialnih kršitvah temeljnih pravic pri delovanju agencije ter meni, da je treba okrepiti in učinkovito izvajati notranje mehanizme poročanja ter parlamentarni in javni nadzor nad dejavnostmi Frontexa; poudarja, da člen 46 Uredbe 2019/1896 izvršnemu direktorju agencije Frontex nalaga, naj odloži ali prekine dejavnosti oziroma jih ne izvede, če so kršeni pogoji za njihovo izvajanje, vključno s spoštovanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v zvezi s tem izraža polno podporo ustanovitvi in tekočemu delu delovne skupine za nadzor Frontexa v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, katere cilj je oceniti vse vidike dejavnosti in organizacije agencije Frontex, njeno okrepljeno vlogo in vire za integrirano upravljanje meja ter pravilno uporabo pravnega reda EU, vključno s spoštovanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je globoko zaskrbljen zaradi številnih smrtnih žrtev v Sredozemlju; opozarja, da je pomoč vsem osebam v stiski na morju pravna obveznost v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom ter da sta iskanje in reševanje sestavni del evropskega integriranega upravljanja meja v skladu z uredbo o evropski mejni in obalni straži; poziva agencijo Frontex, naj znatno poveča razpoložljivost informacij o svojih operativnih dejavnostih na morju, tudi z rednim in ustreznim poročanjem Parlamentu, na primer kar zadeva sodelovanje s centrom za usklajevanje reševanja na morju v Tripoliju in libijsko obalno stražo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je globoko zaskrbljen zaradi ponavljajočih se in resnih navedb o nasilju in zavračanju na zunanjih mejah, tudi iz ene države članice v drugo in nato v državo zunaj EU; ponovno poudarja, da morajo države članice preprečiti nedovoljene prehode meje, in opozarja, da ta obveznost ne posega v pravice oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in izvajajo učinkovite, neodvisne in hitre preiskave vseh navedb o zavračanju in grdem ravnanju na mejah ter zagotovijo takojšnjo odpravo pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da ni ustreznih mehanizmov spremljanja, s katerimi bi zagotovili spoštovanje temeljnih pravic in pravne države pri upravljanju zunanjih meja, in meni, da je treba Agenciji Evropske unije za temeljne pravice v zvezi s tem dodeliti okrepljeno operativno vlogo, tudi v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma; poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito vzpostavitev nacionalnih organov za spremljanje in da bodo ti sposobni opravljati svojo vlogo, in sicer z zadostnimi sredstvi, ustreznim mandatom in visoko stopnjo neodvisnosti; spodbuja države članice, naj v sodelovanju z agencijo Frontex, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce in ustreznimi nevladnimi organizacijami stalno vlagajo v strokovnost mejnih organov, vključno z usposabljanjem na področju azilnega in begunskega prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | močno obžaluje, da je prišlo do zamude pri izvajanju določb o temeljnih pravicah iz nove uredbe o evropski mejni in obalni straži, na primer pri zaposlitvi 40 opazovalcev spoštovanja temeljnih pravic do 5. decembra 2020, kot določa uredba; pozdravlja objavo razpisov za prosta delovna mesta in poziva, naj se postopki zaposlitve, ki še potekajo, izvedejo čim prej; poudarja, da morajo vsi zaposleni opazovalci imeti možnost izpolnjevati svoje naloge v skladu s členom 110 uredbe o evropski mejni in obalni straži in jih je torej treba zaposliti na primerni ravni za izpolnjevanje teh nalog; poleg tega poziva k večji neodvisnosti pritožbenega mehanizma agencije z vključitvijo strokovnjakov Agencije za temeljne pravice in nacionalnih institucij za človekove pravice; |
| --- | --- |

19.

Schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem

| 20. | meni, da je schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem znatno izboljšal upravljanje schengenskega območja in prispeval k njegovemu delovanju s krepitvijo medsebojnega zaupanja in kolektivne odgovornosti; kljub temu poudarja naravo sui generis ocenjevalnega mehanizma v pravu EU in opozarja, da ima Komisija končno odgovornost za zagotavljanje uporabe Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo v skladu z njima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja namero Komisije, da bo pregledala schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem; želi spomniti na razprave o njegovi pravni podlagi v okviru pogajanj o svežnju ukrepov za upravljanje schengenskega območja iz leta 2012 ter vztraja, naj bo vključen v reformo tega mehanizma enakopravno s Svetom, po možnosti z uporabo rednega zakonodajnega postopka ali metode, uporabljene pri sprejetju Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (21) o vzpostavitvi schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, kako pomembna je uvedba jasnih rokov za vse faze postopka morebitne reforme, vključno z izvajanjem priporočil držav članic, oceno predlogov Komisije, ki jo opravi strokovna skupina za schengensko ocenjevanje Scheval, in predstavitvijo akcijskih načrtov; ponovno poudarja tudi, kako pomembno je povečati prožnost pri večletnem in letnem načrtovanju ter okrepiti vlogo Komisije, zlasti ko države članice ne podajo mnenja, in da so potrebni resnično nenapovedani obiski; meni, da je treba med schengenskimi ocenjevanji dosledno ocenjevati spoštovanje temeljnih pravic; meni tudi, da bi morala biti nadzorna vloga Parlamenta in večja preglednost tega procesa ključna elementa reforme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj dodeli zadostna sredstva za zagotovitev celovite ocene schengenskega sistema, med drugim s pogostejšimi obiski na terenu v državah članicah; opozarja, da je bilo doslej zaključenih le 45 schengenskih ocenjevanj, čeprav je Komisija v letih med 2015 in - 2019 sprejela 198 ocenjevalnih poročil; poziva države članice, naj pospešijo izvajanje ugotovitev ocenjevanj in priporočil Sveta; ugotavlja, da je prvi krog schengenskih ocenjevanj trajal pet let; meni, da bi bilo treba pospešiti postopek ocenjevanja in sprejemanja priporočil, ki v povprečju traja 32 tednov, in poziva zlasti Svet, naj pospeši sprejetje priporočil, ki jih je izdala Komisija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Svet, naj na ministrski ravni redno razpravlja o pravilnem delovanju schengenskega območja, vključno z razpravami v primerih, ko ocenjevalna poročila pokažejo resne pomanjkljivosti, in tako prevzame politično vlogo, ki mu pripada v postopku schengenskega ocenjevanja; poziva Komisijo in Svet, naj preprečita, da bi bil ogrožen namen tega mehanizma, in sicer tako, da ugotovita, ali so izpolnjeni vsi pogoji za odpravo kontrol na notranjih mejah z državo kandidatko, in zagotovita, da države članice, v katerih je v celoti vzpostavljen, spoštujejo schengenski pravni red; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da mora prihodnji schengenski ocenjevalni mehanizem vsebovati oceno operativnih dejavnosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo glede na njeno vse večjo vlogo pri upravljanju zunanjih meja in operacijah vračanja; poleg tega meni, da bi moral mehanizem okrepiti sinergije z ocenami ranljivosti evropske mejne in obalne straže; ponovno poudarja, da je treba preprečiti podvajanje in da morajo imeti schengenski ocenjevalci dostop do rezultatov ocen ranljivosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da so tudi temeljne pravice poglavitni del izvajanja integriranega upravljanja meja; poleg tega opozarja, da je treba schengenski pravni red izvajati v skladu z Listino; zato poudarja, da je treba pri schengenskih ocenjevanjih preučiti tudi, ali se na zunanjih mejah spoštujejo temeljne pravice, vključno s prepovedjo vračanja, pravico do spoštovanja človekovega dostojanstva, načelom nediskriminacije in pravico do iskanja mednarodne zaščite; meni, da bi moral prihodnji mehanizem zagotoviti, da bodo strokovnjaki Agencije Evropske unije za temeljne pravice uradni člani skupine, odgovorne za obiske na terenu, ko gre za ocenjevanje upravljanja zunanjih meja in vračanja; meni, da bi morale imeti vse ustrezne agencije na področju pravosodja in notranjih zadev možnost sodelovanja pri ocenjevanju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je v primeru odkritja resnih pomanjkljivosti potrebno veliko hitrejše nadaljnje ukrepanje, da se nemudoma odpravijo; meni, da bi bilo treba v revidirani mehanizem vključiti opredelitev „resne pomanjkljivosti“ in določiti hitri postopek, ki bi se uporabil v primeru takšnih pomanjkljivosti; meni, da bi morali sedanji nezavezujoči katalogi dobre prakse dobiti uradni status po pravu EU v obliki priročnikov, da bi povečali preglednost in omogočili primerjavo ocen z objektivnimi merili; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je razočaran, ker Komisija kljub številnim pozivom Parlamenta in Sveta še vedno ni predložila letnega poročila iz člena 20 Uredbe (EU) št. 1053/2013; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi morale institucije Unije za spodbujanje dobrega upravljanja in preglednosti svoje delo opravljati čim bolj odprto; meni, da bi morala Komisija na svojem spletnem mestu objaviti informacije o postopkih ocenjevanja v vsaki državi članici in o tem, kako države članice izpolnjujejo priporočila Sveta; poleg tega meni, da bi morala Komisija zagotoviti ustrezno platformo, ki bo omogočala varen in šifriran dostop do tajnih podatkov iz schengenskih ocenjevalnih dokumentov za akterje s pravico do dostopa, zlasti za poslance Evropskega parlamenta, da se jim olajša izvajanje demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je Komisija novembra 2020 ponovno obiskala Hrvaško v zvezi z zunanjo mejo in ponovno potrdila, da so izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo schengenskega pravnega reda; poziva Hrvaško, naj izvaja stalne ukrepe in odpravlja ugotovljene pomanjkljivosti, zlasti v zvezi z usposobljenostjo zaposlenih, njihovim številom in zmogljivostmi za nadzor kopenskih meja; vztraja, da je treba temeljito oceniti spoštovanje temeljnih pravic, saj so nevladne organizacije in mediji večkrat poročali o zlorabah, nasilju in zavračanju, ki jih izvajajo mejni uradniki; pozdravlja vzpostavitev neodvisnega mehanizma za spremljanje ukrepov policistov v zvezi z migranti brez urejenega statusa in prosilci za mednarodno zaščito; poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah še naprej ocenjuje skladnost operacij upravljanja meja z zahtevami glede temeljnih pravic in naj v primeru kršitev človekovih pravic sprejme potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na ponavljajoče se pomanjkljivosti in možnosti izboljšav schengenskega sistema, ki jih je našla Komisija: nepopoln ali neskladen prenos, izvajanje in uporaba ustreznega schengenskega pravnega reda, nezadostno število osebja ter neustrezne kvalifikacije in/ali usposabljanje, različna in nedosledna nacionalna praksa zaradi neusklajenega izvajanja schengenskega pravnega reda, razdrobljene upravne strukture z nezadostnim usklajevanjem in povezovanjem različnih organov ter praktične, tehnološke in regulativne ovire za sodelovanje v schengenskem območju; opozarja, da te težave predstavljajo temeljne ovire za pravilno delovanje schengenskega območja, in poziva države članice, naj jim končno namenijo ustrezno pozornost; |
| --- | --- |

31.

Uporaba obsežnih informacijskih sistemov na področju pravosodja in notranjih zadev

| 32. | je seznanjen z napredkom pri razvoju novih obsežnih sistemov IT in z interoperabilnostjo med njimi; poziva države članice, Komisijo in zadevne agencije, naj spoštujejo predvideni časovni razpored za izvajanje, ki predvideva uvedbo novih informacijskih sistemov, dokončanje reform obstoječih sistemov in interoperabilnost teh sistemov do konca leta 2023; poleg tega ugotavlja, da je potreben stabilen pravni okvir za izvajanje teh sistemov; opozarja, da bo uporaba teh sistemov vplivala tudi na pravico do zasebnosti in pravico do varstva podatkov oseb, katerih informacije bodo shranjene v teh sistemih, in poudarja, da je treba ves čas izvajanja dosledno uveljavljati zaščitne ukrepe, določene v pravnih aktih o vzpostavitvi teh sistemov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | želi spomniti, da ima agencija eu-LISA ključno vlogo pri vzpostavljanju novih sistemov IT; poleg tega poudarja pomen nacionalnih komponent teh novih obsežnih informacijskih sistemov in poziva države članice, naj dodelijo ustrezne finančne in človeške vire za njihov pravočasen zagon; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja politični dogovor, dosežen v zvezi z preoblikovanim vizumskim informacijskim sistemom (VIS), zlasti določitev jasnega in pravno zavezujočega roka za začetek delovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja znatno povečanje dejavnosti uradov za zahteve za dopolnilne podatke pri vnosih držav članic (SIRENE) in ponovno poziva države članice, naj povečajo sredstva za urade SIRENE, da bodo imeli na voljo ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje svojih novih nalog; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen s študijami Skupnega raziskovalnega središča glede uporabe prstnih odtisov, odtisov dlani, podob obraza in DNK v schengenskem informacijskem sistemu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da sta Komisija in Svet hudo zanemarila svoje obveznosti po tem, ko so bile med oceno iz leta 2017 ugotovljene resne pomanjkljivosti pri uporabi schengenskega informacijskega sistema v Združenem kraljestvu; želi spomniti na zahtevo za takojšnjo izključitev Združenega kraljestva, ki jo je delovna skupina za nadzor nad schengensko ureditvijo izrazila 15. junija 2020 v dopisih Komisiji in predsedstvu Sveta; ugotavlja, da Združeno kraljestvo kot država nečlanica nima več dostopa do schengenskega informacijskega sistema; poziva k natančnemu spremljanju stalnega varnostnega sodelovanja med EU in Združenim kraljestvom v šestmesečnem obdobju za prenos podatkov, dogovorjenem v okviru Sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

37.

Cikel večletne strateške politike za evropsko integrirano upravljanje meja

| 38. | pozdravlja, da je Frontex predstavil strateško analizo tveganj za evropsko integrirano upravljanje meja kot prvi korak novega političnega cikla; |
| --- | --- |

38.

Prihodnost schengenskega območja

| 39. | ugotavlja, da so različne krize v zadnjih letih, kot je trenutna pandemija, in večinoma neusklajeni ter včasih enostranski ukrepi držav članic spodkopali medsebojno zaupanje med državami članicami in ogrozili schengenski pravni red; je prepričan, da je treba skladno s tem okrepiti prizadevanja za iskanje celostnih rešitev in te ukrepe ustrezno uskladiti; v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da bo sprejela strategijo o prihodnosti schengenskega območja, in nadalje pozdravlja vzpostavitev schengenskega foruma, ki bi prav tako moral omogočiti politične razprave na visoki ravni s Parlamentom in Svetom o stanju in prihodnosti schengenskega območja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da zakonik o schengenskih mejah, zlasti v zvezi s pravili o kontrolah na notranjih mejah, ne ustreza več svojemu namenu, ter zahteva nujno in smiselno reformo, da bi okrepili vzajemno zaupanje in solidarnost ter zagotovili celovitost in popolno ponovno vzpostavitev schengenskega območja; v zvezi s tem ugotavlja, da so potrebna jasnejša pravila o izrednih razmerah na področju javnega zdravja; priznava, da o ponovni uvedbi kontrol na notranjih mejah še vedno odločajo posamezne države članice, vendar poudarja, da bi jih morale ponovno uvesti le kot skrajni ukrep, v določenem časovnem obdobju in pod pogojem, da je nadzor nujen in sorazmeren glede na ugotovljeno resno grožnjo, upoštevaje zlasti njegov učinek na pravico do svobode gibanja in na načelo nediskriminacije ter učinke, ki bi jih lahko imele te kontrole na obmejne regije, pri tem pa je treba ohraniti razlikovanje med različnimi pravnimi podlagami; meni, da bi morali vsakič, ko država članica podaljša ukrep izvajanja kontrol na mejah, veljati dodatni zaščitni in nadzorni ukrepi in da bi bilo treba v vsakem primeru te ukrepe odpraviti takoj, ko razlogov zanje ni več; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da bi bilo treba vzpostaviti strukturiran in pregleden mehanizem za posvetovanja v primeru kriznih razmer, da bi določili blažilne ali alternativne ukrepe za nadzor na notranjih mejah in zavezujoča enotna pravila za uporabo na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva upravo Parlamenta, naj ustanovi namensko enoto za podporo upravljanju schengenskega območja, da bo lahko Parlament ustrezno izvajal svoje funkcije demokratičnega nadzora in pregleda v zvezi s schengenskim pravnim redom; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic ter Evropski agenciji za mejno in obalno stražo. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL L 312, 7.12.2018, str. 1.

(2)  UL L 312, 7.12.2018, str. 14.

(3)  UL L 312, 7.12.2018, str. 56.

(4)  UL L 135, 22.5.2019, str. 27.

(5)  UL L 135, 22.5.2019, str. 85.

(6)  UL L 236, 19.9.2018, str. 1.

(7)  UL L 236, 19.9.2018, str. 72.

(8)  UL L 107, 6.4.2020, str. 1.

(9)  UL L 295, 14.11.2019, str. 1.

(10)  UL L 188, 12.7.2019, str. 25.

(11)  UL C 86 I, 16.3.2020, str. 1.

(12)  UL L 337, 14.10.2020, str. 3.

(13)  UL C 76, 9.3.2020, str. 106.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0175.

(15)  UL C 388, 13.11.2020, str. 18.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0362.

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0307.

(18)  Stanje 19. maja 2021, https://ec.europa.eu/home-affairs/policies/schengen-borders-and-visa/schengen-area_en.

(19)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

(20)  UL C 76, 9.3.2020, str. 106.

(21)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/167

---

P9_TA(2021)0353

Nov ERP za raziskave in inovacije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o novem ERP za raziskave in inovacije (2021/2524(RSP))

(2022/C 99/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o novem ERP za raziskave in inovacije (O-000031/2021 – B9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o novem ERP za raziskave in inovacije (O-000031/2021 – B9-0026/2021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o novem ERP za raziskave in inovacije (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o novem ERP za raziskave in inovacije (COM(2020)0628),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku evropskega raziskovalnega prostora (ERP) za obdobje 2016–2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku evropskega raziskovalnega prostora (ERP) za obdobje 2016–2018,

| — | ob upoštevanju evropskega sistema inovacijskih kazalnikov z dne 23. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega sistema inovacijskih kazalnikov z dne 23. junija 2020,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-66/18 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-66/18 (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 11. marca 2005 o Evropski listini za raziskovalce ter o Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 11. marca 2005 o Evropski listini za raziskovalce ter o Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev (2),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| A. | ker je dokončna vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora (ERP) s prostim gibanjem raziskovalcev ter prostim pretokom znanstvenih spoznanj in tehnologije ključna prednostna naloga Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je dokončna vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora (ERP) s prostim gibanjem raziskovalcev ter prostim pretokom znanstvenih spoznanj in tehnologije ključna prednostna naloga Evropske unije;

| B. | ker je z ERP predvidena odprava razdrobljenosti nacionalnih prizadevanj na področju raziskav in inovacij z zmanjšanjem razlik med regulativnimi in upravnimi okviri; |
| --- | --- |

B.

ker je z ERP predvidena odprava razdrobljenosti nacionalnih prizadevanj na področju raziskav in inovacij z zmanjšanjem razlik med regulativnimi in upravnimi okviri;

| C. | ker ERP zagotavlja pomembne mehanizme za prosto gibanje raziskovalcev ter izmenjavo tehnologij znanja in inovacij; ker je poleg tega ERP uveljavljen in dobro znan okvir, ki spodbuja čezmejne skupne ukrepe na področju raziskav in inovacij med raziskovalci držav članic in vozlišči ERA; |
| --- | --- |

C.

ker ERP zagotavlja pomembne mehanizme za prosto gibanje raziskovalcev ter izmenjavo tehnologij znanja in inovacij; ker je poleg tega ERP uveljavljen in dobro znan okvir, ki spodbuja čezmejne skupne ukrepe na področju raziskav in inovacij med raziskovalci držav članic in vozlišči ERA;

| D. | ker morajo raziskave temeljiti na temeljnih načelih raziskovalne integritete in ker je treba Evropski kodeks ravnanja za raziskovalno integriteto, ki ga je razvila Evropska zveza akademij za znanost in humanistiko (ALLEA), obravnavati kot referenco za raziskovalno skupnost; ker sta neodvisnost in objektivnost ključna elementa vzpostavitve in ohranjanja zaupanja v znanost; |
| --- | --- |

D.

ker morajo raziskave temeljiti na temeljnih načelih raziskovalne integritete in ker je treba Evropski kodeks ravnanja za raziskovalno integriteto, ki ga je razvila Evropska zveza akademij za znanost in humanistiko (ALLEA), obravnavati kot referenco za raziskovalno skupnost; ker sta neodvisnost in objektivnost ključna elementa vzpostavitve in ohranjanja zaupanja v znanost;

| E. | ker sta pospeševanje raziskav in inovacij v Evropski uniji ter izboljšanje sodelovanja med zasebnimi in javnimi raziskavami in inovacijami v državah članicah bistvena za hitro uvajanje novih tehnoloških rešitev na trg in njihovo sprejetje v družbi, pa tudi za izboljšanje obstoječih rešitev, da bi dosegli naše podnebne cilje, uresničili digitalni prehod in poskrbeli za okrevanje evropskega gospodarstva; ker ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ponuja gospodarske priložnosti za EU; ker vlaganje v temeljne raziskave pomeni vlaganje v prihodnost in ker financiranje teh raziskav ne bi smelo biti neločljivo povezano z gospodarsko donosnostjo; ker pri javno financiranih raziskavah prihaja do pomembnih znanstvenih prebojev; |
| --- | --- |

E.

ker sta pospeševanje raziskav in inovacij v Evropski uniji ter izboljšanje sodelovanja med zasebnimi in javnimi raziskavami in inovacijami v državah članicah bistvena za hitro uvajanje novih tehnoloških rešitev na trg in njihovo sprejetje v družbi, pa tudi za izboljšanje obstoječih rešitev, da bi dosegli naše podnebne cilje, uresničili digitalni prehod in poskrbeli za okrevanje evropskega gospodarstva; ker ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ponuja gospodarske priložnosti za EU; ker vlaganje v temeljne raziskave pomeni vlaganje v prihodnost in ker financiranje teh raziskav ne bi smelo biti neločljivo povezano z gospodarsko donosnostjo; ker pri javno financiranih raziskavah prihaja do pomembnih znanstvenih prebojev;

| F. | ker bi morale raziskave in inovacije na splošno spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti; ker je pomembno poudariti, da je treba pri tehnoloških izbirah upoštevati veljavni politični okvir; |
| --- | --- |

F.

ker bi morale raziskave in inovacije na splošno spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti; ker je pomembno poudariti, da je treba pri tehnoloških izbirah upoštevati veljavni politični okvir;

| G. | ker so raziskave in inovacije bistvenega pomena za okrevanje Evrope, podpiranje in pospeševanje digitalnega in zelenega prehoda na družbeno odgovoren način, povečanje trajnosti in konkurenčnosti Unije ter krepitev njene odpornosti; |
| --- | --- |

G.

ker so raziskave in inovacije bistvenega pomena za okrevanje Evrope, podpiranje in pospeševanje digitalnega in zelenega prehoda na družbeno odgovoren način, povečanje trajnosti in konkurenčnosti Unije ter krepitev njene odpornosti;

| H. | ker je kriza zaradi covida-19 negativno vplivala na številne mlade raziskovalce, ki se soočajo z vse slabšimi delovnimi pogoji in omejenim dostopom do laboratorijev in drugih osnovnih zmogljivosti, zaradi česar imajo manj priložnosti za dokončanje svojih projektov in pridobitev kvalifikacij, potrebnih za poklicno napredovanje; |
| --- | --- |

H.

ker je kriza zaradi covida-19 negativno vplivala na številne mlade raziskovalce, ki se soočajo z vse slabšimi delovnimi pogoji in omejenim dostopom do laboratorijev in drugih osnovnih zmogljivosti, zaradi česar imajo manj priložnosti za dokončanje svojih projektov in pridobitev kvalifikacij, potrebnih za poklicno napredovanje;

| I. | ker ženske zasedajo le 24 % najvišjih položajev v visokošolskem sektorju v Evropski uniji; ker so med študenti doktorskega študija ženske še vedno premalo zastopane na številnih področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter strojništvom, pa tudi na področju proizvodnje in gradbeništva; |
| --- | --- |

I.

ker ženske zasedajo le 24 % najvišjih položajev v visokošolskem sektorju v Evropski uniji; ker so med študenti doktorskega študija ženske še vedno premalo zastopane na številnih področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter strojništvom, pa tudi na področju proizvodnje in gradbeništva;

| J. | ker bi z bolj sinergijskim pristopom k drugim programom financiranja EU in politikam EU lahko izkoristili zlasti raziskovalne in inovacijske zmogljivosti, ki so se v zadnjem desetletju razvile v manj uspešnih državah; ker bi to zahtevalo združevanje sredstev za podporo dejavnostim, ki spodbujajo razvoj človeškega kapitala in uvajanje inovativnih tehnologij in novih poslovnih modelov, pa tudi za podporo vzdrževanju in razvoju infrastrukture; ker bi lahko ciljno usmerjena kombinacija naložb strukturnih skladov v okviru prednostnih nalog pametne specializacije z odličnimi pobudami na področju raziskav in inovacij, ki jih podpira okvirni program, znatno izboljšala uspešnost nekaterih regij in okrepila ERP kot celoto; ker je v zvezi s tem pomembno poudariti tudi potrebo po optimizaciji in boljšem usklajevanju uporabe raziskovalne infrastrukture na ravni EU; |
| --- | --- |

J.

ker bi z bolj sinergijskim pristopom k drugim programom financiranja EU in politikam EU lahko izkoristili zlasti raziskovalne in inovacijske zmogljivosti, ki so se v zadnjem desetletju razvile v manj uspešnih državah; ker bi to zahtevalo združevanje sredstev za podporo dejavnostim, ki spodbujajo razvoj človeškega kapitala in uvajanje inovativnih tehnologij in novih poslovnih modelov, pa tudi za podporo vzdrževanju in razvoju infrastrukture; ker bi lahko ciljno usmerjena kombinacija naložb strukturnih skladov v okviru prednostnih nalog pametne specializacije z odličnimi pobudami na področju raziskav in inovacij, ki jih podpira okvirni program, znatno izboljšala uspešnost nekaterih regij in okrepila ERP kot celoto; ker je v zvezi s tem pomembno poudariti tudi potrebo po optimizaciji in boljšem usklajevanju uporabe raziskovalne infrastrukture na ravni EU;

| K. | ker bi moral vključujoč pristop Komisije k uskladitvi ERP z evropskim izobraževalnim prostorom in evropsko industrijsko politiko zaradi spodbujanja sinergij med temi soodvisnimi politikami voditi k sinergijam, ne pa k večji zapletenosti ERP, evropskega izobraževalnega prostora ali industrijske politike; |
| --- | --- |

K.

ker bi moral vključujoč pristop Komisije k uskladitvi ERP z evropskim izobraževalnim prostorom in evropsko industrijsko politiko zaradi spodbujanja sinergij med temi soodvisnimi politikami voditi k sinergijam, ne pa k večji zapletenosti ERP, evropskega izobraževalnega prostora ali industrijske politike;

| L. | ker bi moral ERP prispevati k številnim strategijam in mednarodnim zavezam EU, kot so strategije za mala in srednja podjetja ter digitalne strategije, evropski zeleni dogovor in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

L.

ker bi moral ERP prispevati k številnim strategijam in mednarodnim zavezam EU, kot so strategije za mala in srednja podjetja ter digitalne strategije, evropski zeleni dogovor in cilji OZN za trajnostni razvoj;

| M. | ker sta odprtost svetu in mednarodno sodelovanje nujna za uspešne politike EU na področju raziskav in inovacij; ker so države, pridružene okvirnemu programu, sestavni del ERP in že prispevajo k njegovim ciljem; ker si evropsko sosedstvo zasluži posebno pozornost; ker bi morale vse južne in vzhodne sosede imeti koristi od znanstvenih izmenjav in sodelovanja z državami članicami EU; |
| --- | --- |

M.

ker sta odprtost svetu in mednarodno sodelovanje nujna za uspešne politike EU na področju raziskav in inovacij; ker so države, pridružene okvirnemu programu, sestavni del ERP in že prispevajo k njegovim ciljem; ker si evropsko sosedstvo zasluži posebno pozornost; ker bi morale vse južne in vzhodne sosede imeti koristi od znanstvenih izmenjav in sodelovanja z državami članicami EU;

| N. | ker ERP ni mogoče dokončno vzpostaviti brez zagotovljene akademske svobode v Uniji in brez spoštovanja določb Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki se nanašajo na akademsko svobodo, svobodo ustanavljanja visokošolskih institucij in svobodo gospodarske pobude; ker po mnenju Sodišča Evropske unije akademska svoboda ne zajema le individualne razsežnosti, v kolikor je povezana s svobodo izražanja in, zlasti na področju raziskav, s svobodo komunikacije, raziskav in razširjanja rezultatov, temveč ima tudi institucionalno in organizacijsko razsežnost, ki se odraža v avtonomiji akademskih ustanov; |
| --- | --- |

N.

ker ERP ni mogoče dokončno vzpostaviti brez zagotovljene akademske svobode v Uniji in brez spoštovanja določb Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki se nanašajo na akademsko svobodo, svobodo ustanavljanja visokošolskih institucij in svobodo gospodarske pobude; ker po mnenju Sodišča Evropske unije akademska svoboda ne zajema le individualne razsežnosti, v kolikor je povezana s svobodo izražanja in, zlasti na področju raziskav, s svobodo komunikacije, raziskav in razširjanja rezultatov, temveč ima tudi institucionalno in organizacijsko razsežnost, ki se odraža v avtonomiji akademskih ustanov;

Cilji

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o novem ERP za raziskave in inovacije, v katerem so določeni strateški cilji in ukrepi, ki jih je treba izvesti v tesnem sodelovanju z državami članicami, da bi dali prednost naložbam in reformam na področju raziskav in inovacij, da bi dosegli cilj 3 % BDP, izboljšali dostop raziskovalcev po vsej EU do odličnosti in omogočili, da rezultati raziskav dosežejo znanstveno skupnost, družbo in realno gospodarstvo, hkrati pa zagotovili, da javno financirane raziskave in inovacije resnično prispevajo k družbeni blaginji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj sprejmejo Pakt za raziskave in inovacije v Evropi, v katerem bodo naslednje zaveze, ki jih je treba doseči do leta 2030: povečanje javne porabe za raziskave in razvoj s sedanje povprečne ravni 0,81 % BDP na 1,25 % na način, ki bo usklajen po vsej EU; povečanje nacionalnega javnega financiranja raziskav in razvoja skupnih programov in evropskih partnerstev s sedanjih nekaj manj kot 1 % na 5 %, ter skupna določitev (horizontalnih in tematskih) prednostnih področji za ukrepanje ERP; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da obstaja tesna povezava med raziskavami in inovacijami ter podjetništvom, kar ustvarja priložnosti za ustanavljanje novih samorogov, zagonskih podjetij ter malih in srednjih podjetij; opozarja, da je treba vzpostaviti digitalni ekosistem, ki bi prispeval k tehnološkim inovacijam in širitvi malih in srednjih podjetij, zlasti prek inovacijskih vozlišč ERA; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da imajo univerze in akademske ustanove ključno vlogo pri ustvarjanju dinamičnih ekosistemov na področju raziskav in inovacij; poudarja, da igrajo študenti osrednjo vlogo kot naslednja generacija inovatorjev v teh ekosistemih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da izraza „raziskave“ in „inovacije“ v okviru ERP nista omejena na tehnološke inovacije, temveč sta vključena kot medsektorski vprašanji, ki sta zelo pomembni za vse vidike družbenih ved in humanistike ter sta v celoti del vseh splošnih ciljev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi moral pregled ERP vključevati horizontalni pristop za krepitev sodelovanja med raziskovalnimi ustanovami, vključno z univerzami; poziva, da je treba nameniti več proračunskih sredstev za univerzitetna zavezništva ter vzpostaviti okvir, ki bo omogočil prilagodljiv razvoj zavezništev; poleg tega meni, da sodelovanje med univerzami ne bi smelo biti omejeno zgolj na zavezništva, temveč bi moralo biti na voljo tudi več shem financiranja, da bi univerze lahko sodelovale zunaj zavezništev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je pomembno ustvariti sinergije med visokošolskim izobraževanjem, raziskovalnimi institucijami in organizacijami civilne družbe kot resničnimi partnerji v okviru raziskav in inovacij ter industrijskih zavezništev, s čimer bi v celoti izkoristili dvojno vlogo univerz; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je treba z uporabo kakovostne raziskovalne infrastrukture ustvariti ugodne pogoje in priložnosti za raziskovalce; poziva Komisijo, naj zagotovi vključujočo zasnovo teh partnerstev, ki bo temeljila na preglednosti, uravnoteženi zastopanosti deležnikov in stalni odprtosti, ter naj tem tako raznolikim deležnikom ponudi dovolj priložnosti za sodelovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da morajo biti vsi razpisi za financiranje pregledni in napovedani dovolj zgodaj; poleg tega poudarja, da bi morali skupni načrti za industrijsko tehnologijo bolj upoštevati prispevek od spodaj navzgor in vključujočo udeležbo ter da industrija ne bi smela biti sama glavni vir prispevkov, temveč bi morala sprejeti tudi prispevke najnovejših najsodobnejših raziskav in inovacij, pa tudi prispevke potrošniških organizacij in socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj novi ERP preoblikujejo v konkretne politike in ukrepe financiranja, katerih namen je prispevati k „zelenemu“ in „digitalnemu“ dvojnemu prehodu, izvajanju ambicioznega evropskega zelenega dogovora in industrijske strategije, odpornemu okrevanju in neizpolnjenim zdravstvenim potrebam; poudarja, kako pomembne so ustrezne povezave znotraj inovacijskih in industrijskih ekosistemov ter med njimi in njihovimi akterji, vključno z akademskimi krogi, industrijo, javnim sektorjem na različnih ravneh, splošno javnostjo in civilno družbo po vsej EU, da bi zagotovili hitrejšo uporabo rezultatov raziskav v gospodarstvu in družbi; v zvezi s tem poudarja, da imajo mala in srednja podjetja ključno vlogo pri obravnavanju inovacij in tehnološkega razvoja ter da se v tradicionalnih malih in srednjih podjetjih skriva še neizkoriščen potencial; poudarja vlogo vozlišč ERP kot orodja za zagotavljanje razpoložljivosti kakovostne znanosti v vseh mestih in regijah EU, pa tudi za spodbujanje regij, v katerih obstajajo priložnosti za trajnostno rast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen, ker se proces izboljšanja kakovosti sistemov raziskav in inovacij upočasnjuje in kaže neenakomeren napredek v Uniji (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so raziskave in inovacije med pandemijo covida-19 igrale pomembno vlogo pri iskanju večsektorskih in transdisciplinarnih rešitev za izhod iz krize; v zvezi s tem pozdravlja akcijski načrt ERAvsCorona kot primer hitro opredeljenega in ciljno usmerjenega ukrepanja, ki se izvaja skupaj z državami članicami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da pandemija covida-19 ni le pokazala, kako pomembno je sodelovanje na področju raziskav in inovacij, temveč tudi prakse odprte znanosti in infrastrukture za hitro zagotavljanje rešitev za največje družbene potrebe; poudarja, da ima ERP ključno vlogo pri spodbujanju odprte znanosti in izmenjavi rezultatov raziskav, podatkov in infrastrukture, pa tudi pri zagotavljanju, da bi morale biti vse znanstvene objave, ki se pripravijo na podlagi javno financiranih raziskav, samodejno objavljene v prosto dostopnih revijah, rezultati raziskav in podatki pa bi morali biti na voljo v skladu z načeli FAIR (najdljivost, dostopnost, interoperabilnost in ponovna uporabljivost); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je pandemija covida-19 povečala povpraševanje po boljši povezljivosti in je zato pospešila digitalni prehod; vendar obžaluje, da se izmenjava tehnologije in pravice intelektualne lastnine niso dovolj upoštevale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se vzpostavi ravnovesje med temeljnimi raziskavami in bolj uporabnimi raziskavami, ki prinašajo konkretne inovacije v celotnem ERP, in poudarja, da sta obe vrsti raziskav ključnega pomena; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se temeljne raziskave nanašajo na dejavnosti znanstvenikov, ki preiskujejo vprašanja zaradi pridobivanja znanja, neodvisno od gospodarske donosnosti ali kratkoročne uporabnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mora novi ERP v celoti izkoristiti zeleni in digitalni dvojni prehod ter prispevati k pospešitvi prizadevanj na področju raziskav in inovacij, med drugim z boljšim usklajevanjem in krepitvijo naložb na področju raziskav in inovacij, in sicer z izkoriščanjem sinergij z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter izboljšanjem sodelovanja med zasebnimi in javnimi raziskavami in inovacijami, ne le znotraj držav članic, temveč tudi med njimi, da bi pospešili družbeno sprejetje in hitro uvajanje na trg, ko gre za inovativne tehnologije in rešitve, ki so bistvene za uresničevanje podnebnih ciljev EU, ter okrepili večje gospodarske možnosti, ki jih ponuja dvojni prehod; |
| --- | --- |

16.

Financiranje in sinergije

| 17. | poudarja, da je glede na dejstvo, da se Evropa sooča s perečimi družbenimi, ekološkimi in gospodarskimi izzivi, ki jih je kriza zaradi covida-19 še poslabšala, skrajni čas, da se ERP prenovi, da bi dosegli okrevanje Evrope in oblikovali nov socialno, gospodarsko in okoljsko odporen model za EU; je zato zaskrbljen, ker je usklajevanje med nacionalnimi politikami in politikami, dogovorjenimi z državami članicami na ravni EU, zelo počasno; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj povečajo nacionalne proračune, namenjene raziskavam in inovacijam; v zvezi s tem pozdravlja, da je Svet v svojih sklepih z dne 1. decembra 2020 ponovno potrdil naložbeni cilj v višini 3 % BDP; obžaluje, da se Svet v teh sklepih ni zavezal predlaganemu cilju naložb v višini 1,25 % BDP za javno financiranje raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prispevek raziskav in inovacij pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in ciljev evropskega zelenega dogovora; se zavzema za splošno povečanje nacionalnih proračunov za raziskave in inovacije na področju tehnologij čiste energije, s čimer bi spodbudili nacionalne cilje in cilje financiranja, ki navajajo konkretne in ustrezne poti do let 2030 in 2050; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vztraja, da je treba ustvariti in izkoristiti vse sinergije med evropskimi instrumenti financiranja, zlasti med programom Obzorje Evropa, programom Erasmus+, skladi kohezijske politike, instrumentom NextGenerationEU, programom Enotni trg, programom InvestEU, programom LIFE+, Skladom za pravični prehod ter instrumenti zunanjega delovanja EU, partnerstvom na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), programom EU za zdravje in programom za digitalno Evropo, ter poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi jasne, preproste in praktične smernice ter enostavna orodja za čim boljšo uporabo teh sinergij v nacionalnem in regionalnem okviru; v zvezi s tem poudarja, da je mehanizem za okrevanje in odpornost pomemben, saj bo podprl pametno, trajnostno in vključujočo rast, vključno z infrastrukturo za raziskave in inovacije, ter znatno prispeval k izvajanju „novega ERP“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da so načrti za oživitev gospodarstva in instrument NextGenerationEU priložnost za okrepitev trikotnika znanja ter krepitev spretnosti, izobraževanja in raziskav; poudarja potrebo po bolj strukturiranih povezavah s pobudami za okrepitev evropskega izobraževalnega prostora in evropskega inovacijskega prostora; pozdravlja načrt Sveta, da v nacionalne načrte za okrevanje vključi krepitev ERP; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja pomen sodelovanja, od faze zasnove projektov med akademskimi krogi, raziskovalnimi ustanovami in industrijo, za spodbujanje znanosti ter inovativnih tehnologij in rešitev, namenjenih izmenjavi virov in dodatnih prednosti, ter za skupno dokončanje projektov tehnoloških inovacij, da se ustvarijo proizvodi, storitve ali procesi, ki so primerni za trg, in poveča blaginja; v okviru „novega ERP“ spodbuja medsebojne izmenjave in okrepljeno sodelovanje med različnimi akterji, da bi izboljšali izobraževalne izkušnje, pospešili proces prenosa znanja, ozaveščali in zagotavljali rešitve za premagovanje družbenih, okoljskih in gospodarskih izzivov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja potencial večdisciplinarnega pristopa z več deležniki k ekosistemom, ki združuje ustvarjalne in kulturne prednosti Evrope; je seznanjen s koristmi zaradi sinergij, ki jih prinaša združevanje različnih sektorjev in znanstvenih disciplin, vključno z umetnostjo, oblikovanjem in ustvarjalnimi področji ter družboslovnimi in humanističnimi vedami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava vlogo, ki jo ima zasebni sektor pri izboljševanju naših zmogljivosti na področju raziskav in inovacij, povečevanju novih inovacij ter spodbujanju konkurenčnosti in trajnosti Evrope; poudarja, da je mogoče velik družbeni učinek med drugim ustvariti z uporabo najnovejšega raziskovalnega znanja v zagonskih podjetjih, uveljavljenih podjetjih in industriji; poudarja, da je treba okrepiti dolgoročno strateško sodelovanje med akademskim svetom in podjetji, da bi pospešili cilje javnega interesa in povezali trikotnik znanja, da bi dosegli boljše družbene rezultate; poudarja, da imajo lahko industrija ter mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri prispevanju k dolgoročnim naložbam in premostitvi „doline smrti“, ter poziva Komisijo, naj preuči, kako bolje izkoristiti sinergije med javnimi in zasebnimi naložbami na področju raziskav in inovacij, tudi v zvezi z usposabljanjem, spretnostmi in razvojem raziskovalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | v okviru „novega ERP“ ponovno poudarja pomen uporabe obstoječega okvira za intelektualno lastnino in podpore prihodnjemu enotnemu patentu ter vse potrebne prožnosti, da se vzpostavi ravnovesje med uveljavljanjem učinkovitih pravic intelektualne lastnine in spodbujanjem inovacij; poudarja potencialno vlogo prihodnjega enotnega patenta pri racionalizaciji postopkov in zmanjševanju upravnih bremen za evropske inovatorje; |
| --- | --- |

25.

Zmanjšanje vrzeli

| 26. | meni, da je eden od ključev za uspeh znatno povečane javne porabe za raziskave in inovacije povezovanje različnih evropskih, nacionalnih in zasebnih virov financiranja, vključno z zbliževanjem financiranja prek programa Obzorje Evropa, mehanizma za okrevanje in odpornost, Kohezijskega sklada EU in nacionalnega financiranja raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k ambicioznemu svežnju programa Obzorje Evropa „Širitev sodelovanja in krepitev ERP“, ki bo podpiral sodelovanje med državami članicami, da bi dosegli uravnotežen dostop do odličnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj ob upoštevanju okrevanja po pandemiji čim prej podprejo „novi ERP“ z nacionalnimi reformami in sredstvi, ki bodo dopolnjevala instrumente financiranja EU, in sicer z izvajanjem novih orodij, in sicer z delom o spodbujanju sodelovanja in krepitvi evropskega raziskovalnega prostora v okviru programa Obzorje Evropa, ki bodo pomagali zmanjšati vrzel v uspešnosti raziskav in inovacij ter zmanjšati neenakosti med različnimi državami in regijami; v zvezi s tem poudarja, da je treba obravnavati naložbe in reforme na področju raziskav in inovacij; pozdravlja ustanovitev „foruma za tranzicijo v ERP“ in prihodnjega pakta za raziskave in razvoj; ugotavlja, da bo uspeh pakta odvisen od njegove široke podpore znotraj sektorja, zato poziva k vključitvi Parlamenta in deležnikov v proces oblikovanja pakta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava pomembno vlogo regionalnih vlad pri spodbujanju politik na področju raziskav in inovacij ter pomen regionalnih ekosistemov na področju raziskav in inovacij; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo obliko upravljanja na več ravneh, ki bo vključevala regionalne in lokalne oblasti, da bi okrepili regionalne ekosisteme in „vozlišča ERP“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba zagotoviti sinergije med vozlišči ERA in drugimi vozlišči za raziskave in inovacije, kot so med drugim vozlišča za inovacije Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT), vozlišča in mreže za digitalne inovacije, kot so med drugim vozlišča za digitalne inovacije umetne inteligence, in evropska podjetniška mreža; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja pobude za nadaljnje povečanje naložb v znanja in spretnosti, raziskave in inovacije v državah članicah, ki se v skladu z evropskim sistemom inovacijskih kazalnikov še vedno štejejo za skromne in zmerne inovatorke; pozdravlja že obstoječe pobude za premostitev vrzeli, s katerimi se soočajo te države članice, vključno z regionalno inovacijsko shemo EIT; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi moral ERP dati prednost dostopu do odličnosti, mobilnosti raziskovalcev in prostemu pretoku znanja, spodbujati vključevanje in širiti priložnosti po celotnem evropskem ozemlju, krepiti povezave in sinergije med različnimi skupnostmi na področju raziskav in inovacij ter tako prispevati k polni uporabi evropskega potenciala raziskav in inovacij; poudarja, da lahko ERP z dajanjem prednosti odličnosti igra osrednjo vlogo pri zmanjševanju razlik v Uniji in pomaga premostiti vrzel v raziskavah, ki še vedno obstaja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi morale biti družbene potrebe in interesi v središču raziskav in inovacij ter da bi zato moralo biti sodelovanje državljanov, lokalnih skupnosti in civilne družbe v središču novega ERP, da bi olajšali družbeno uporabo in s tem dosegli večji družbeni učinek in večje zaupanje v znanost; zato poziva k okrepljenim znanstvenim komunikacijskim kampanjam in kampanjam ozaveščanja ter k tesnemu sodelovanju civilne družbe in končnih uporabnikov od začetka procesov raziskav in inovacij, vključno s predstavniškimi organizacijami skupin, ki jim bolj grozi izključenost, kot so invalidi in druge nezadostno zastopane skupine v družbi, da bi obravnavali kritična vprašanja, povezana z njihovo izključitvijo v raziskavah in inovacijah, ter zagotovili, da bodo naknadno razvite tehnologije in inovacije dejansko služile družbi in ne obratno; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja načrte Komisije za izboljšanje dostopa raziskovalcev iz vse EU do institucij odličnosti in infrastruktur; vendar poudarja, da je potrebna bolj ciljno usmerjena podpora, ki bo pomagala zapolniti vrzel na področju raziskav in inovacij v Uniji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen zmanjšanja razdrobljenosti pri dostopu do raziskovalnih podatkov in priznava pomen evropskega oblaka za odprto znanost v okviru „novega ERP“, katerega cilj je združiti institucionalne, nacionalne in evropske deležnike, pobude in podatkovne infrastrukture, da bi razvili vključujoč ekosistem odprte znanosti v EU; poziva k spodbujanju sodelovanja v pobudah za odprto znanost in izmenjavo podatkov z izboljšanjem evropskih infrastruktur za izmenjavo podatkov in spodbujanjem uporabe podatkovnih standardov; |
| --- | --- |

35.

Poklicne poti

| 36. | poudarja pomen krepitve vloge žensk in deklet za vstop na poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter poziva države članice in Komisijo, naj pripravijo ukrepe za izboljšanje pogojev, v katerih bodo ženske lahko opravljale poklicno pot raziskovalca, in za zmanjšanje učinka uhajanja; poziva k povečanju privlačnosti zaposlitvenih možnosti za mlade raziskovalce in premalo zastopane skupine, tudi glede na ključni prispevek žensk k znanstvenim dejavnostim ter dejavnostim na področju raziskav in razvoja, hkrati pa naj se zmanjšajo razlike v plačah med spoloma v tem sektorju; spodbuja države članice in raziskovalne ustanove, tudi univerze, naj podpirajo prožne delovne razmere in ureditve za ženske in moške, zaposlene na področju raziskav in inovacij, pa tudi enako porazdelitev družinskih obveznosti, in pregledajo ocenjevanje uspešnosti raziskovalcev, da bi odpravile razlikovanje na podlagi spola; poleg tega vztraja, da je treba vidik spola bolje vključiti v vsebino raziskav in inovacij ter izboljšati zbiranje razčlenjenih podatkov in rezultatov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ceni pobudo ERA4YYou za ciljno usmerjene ukrepe mobilnosti, namenjene podpori raziskovalcem v državah članicah z nizko uspešnostjo na področju raziskav in inovacij pri učenju in razvoju odličnosti ter spodbujanju mobilnosti raziskovalcev med industrijo in akademskim svetom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je seznanjen z začetkom foruma ERP za tranzicijo, da bi države članice podprli pri usklajevanju in določanju prednostnih nalog pri financiranju in reformah na področju raziskav in inovacij na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da se kroženje talentov ter priložnosti za raziskave in inovacije med državami članicami zelo razlikujejo; meni, da bi si morale Komisija in države članice prizadevati za kroženje talentov kot uravnoteženo kroženje raziskovalcev, s čimer bi obravnavali problem bega možganov; meni, da je za uresničitev tega ravnovesja potrebno ukrepanje na evropski ravni s političnimi ukrepi in instrumenti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen sistemov spodbud, ki spodbujajo mobilnost raziskovalcev (ERASMUS+, ukrepi Marie Skłodowska-Curie, Evropski raziskovalni svet); v zvezi s tem opozarja na študijo o podpornih ukrepih za raziskovalce pri vrnitvi v Unijo in v njihovo državo izvora znotraj Unije, ki je predvidena v programu Obzorje Evropa in je lahko koristno orodje za dokazovanje potrebe po ukrepih za spodbujanje vračanja raziskovalcev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj razvije dodatne instrumente in ukrepe za uresničitev tega cilja, kot so vozlišča evropskega raziskovalnega prostora in pobuda ERA4You, ukrepi za širitev ter podporni instrumenti, da bi oblikovali in izvajali reforme v okviru nacionalnih sistemov raziskav in inovacij, kot je instrument za podporo politikam v okviru programa Obzorje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja pobudo za razvoj zbirke orodij za podporo raziskovalnim poklicnim potem; obžaluje, da Komisija načrtuje njeno sprejetje šele do leta 2024, in poziva k njenemu hitremu sprejetju, da bi povečali mobilnost, razvili kompetence in spretnosti, zagotovili ciljno usmerjene tečaje usposabljanja in izboljšali zaposljivost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj opredeli in odpravi stalne ovire, s katerimi se srečujejo raziskovalci, ko razmišljajo o selitvi v druge evropske države in regije, vključno z ovirami, ki niso povezane z raziskavami, kot so politike na področju socialne varnosti, pokojnin in človeških virov, ki vključujejo sisteme priznavanja in nagrajevanja, pa tudi zmogljivosti otroškega varstva in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; v ta namen poziva Komisijo in nacionalne agencije, naj sodelujejo in izboljšajo zbiranje in primerljivost informacij o zaposlovanju in mobilnosti raziskovalcev ter o vzorcih poklicnega razvoja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podpira načrt Komisije, da nadgradi vseevropski pokojninski sklad za raziskovalce (RESAVER) in razvije splošni okvir poklicne poti raziskovalcev za nadaljnje spodbujanje čezmejne in medsektorske mobilnosti, povečanje primerljivosti in preglednosti v zvezi s poklicnimi možnostmi ter boljše privabljanje visoko usposobljenih talentov iz tretjih držav; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je prepričan, da so raziskovalci eden najpomembnejših virov raziskovalnih sistemov, inovacij in trajnostne rasti ter da jim je treba zagotoviti ustrezne pogoje za opravljanje njihovega dela; meni tudi, da bi morali delodajalci in financerji zagotoviti, da delovni pogoji za raziskovalce zagotavljajo prožnost in samostojnost, ki sta bistveni za uspešnost raziskav, raziskovalkam in raziskovalcem omogočajo, da združujejo družino in delo, ter izboljšajo dostop do infrastruktur, računalniške zmogljivosti in priložnosti; poziva k sistematičnemu priznavanju priložnosti, ki jih ponuja virtualna mobilnost raziskovalcev; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja bistveno vlogo znanj in spretnosti; meni, da je „dajanje znanja na prvo mesto“ eden od ključnih stebrov novega ERP; poudarja vlogo univerz pri spodbujanju vseživljenjskega učenja, usposabljanja in prekvalificiranja, da bi se povečale priložnosti za vse delavce in zadovoljile potrebe trga dela po spretnostih, ki izhajajo iz zelenega in digitalnega prehoda, ter prispevanju k hitremu okrevanju po krizi zaradi covida-19; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami opredeli politike in postopke, ki bi lahko podprli boljše upravljanje raziskovalnih poklicnih poti, zmanjšali prekarnost, spodbujali vključevanje in raznolikost ter nazadnje povečali kakovost pridobljenih znanstvenih spoznanj; |
| --- | --- |

47.

Pogoji za omogočanje raziskav

| 48. | meni, da bi morala biti Unija opremljena z vrhunsko infrastrukturo in opremo, da bi lahko izvajala dejavnosti na področju raziskav in inovacij, podpirala industrijske panoge ter mala in srednja podjetja ter sprostila inovacijski potencial za doseganje ciljev evropske politike; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priznava pomen načrta Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture za razvoj infrastruktur za raziskave in inovacije, ki so ključni steber ERP, ter poudarja pomen razvoja novih vseevropskih infrastruktur; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva ustrezne institucije, naj mlade raziskovalce podprejo z zagotavljanjem ustreznih pogojev in priložnosti ter sprejmejo nujne ukrepe, kot so podaljšanje trajanja nepovratnih sredstev in projektov, prilagajanje rokov in izboljšanje dostopa do zmogljivosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva k spodbujanju novih in obstoječih talentov ter k zagotovitvi osrednje točke za izmenjavo in interakcijo raziskovalcev na vseh stopnjah njihove poklicne poti na vseh področjih umetne inteligence, saj je postala eno glavnih gonil inovacij, prihodnje rasti in konkurenčnosti ter je bistvenega pomena za obravnavanje glavnih izzivov, s katerimi se sooča družba, kot so podnebne spremembe, energija in mobilnost, hrana in naravni viri, zdravje in vključujoče družbe; poudarja pomen spodbujanja razvoja vozlišč ERP, ki povečujejo dostop do teh orodij in prispevajo k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih na tem področju, po vsej EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je bistvenega pomena, da se na podlagi načel FAIR hitro razvije evropski oblak za odprto znanost; je zaskrbljen zaradi počasnega napredka pri doseganju tega cilja; poziva Komisijo, naj pospeši razširitev evropskega oblaka za odprto znanost v zaupanja vreden podatkovni prostor za raziskave in inovacije; opozarja na pomen povezovanja vseh pobud, povezanih z izmenjavo podatkov, kot so pobude, povezane z oblikovanjem evropskih podatkovnih prostorov za zdravje, energijo, proizvodnjo, mobilnost, kmetijstvo, finance, znanja in spretnosti ter javne uprave; |
| --- | --- |

52.

Načela

| 53. | poudarja, da ERP ni mogoče dokončati brez zagotovljene akademske svobode v Uniji; pozdravlja načelo akademske svobode kot temeljni steber novega ERP; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ERP spodbujal spoštovanje akademske svobode v vseh evropskih državah, da se zagotovi znanstvena odličnost, in v skladu s členom 13 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba spoštovati etične prakse in temeljna etična načela ter etične standarde, kot so dokumentirani v različnih nacionalnih, sektorskih ali institucionalnih etičnih kodeksih; opozarja na pomen uporabe načel iz člena 19 okvirnega programa Obzorje Evropa o etiki v raziskovalnih programih EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba državljane pritegniti, naj prispevajo k razvoju novega znanja in inovacij za našo družbo; poziva Komisijo, naj okrepi dialog s civilno družbo, poveča ozaveščenost in spodbuja dejavno sodelovanje v vseh fazah znanstvenih raziskav, s čimer bo državljanom omogočila, da sooblikujejo rešitve, prispevajo k zamislim in ustvarjajo konstruktiven odnos do znanosti in njenega poslanstva; poziva ustrezne institucije, naj posebno pozornost namenijo priložnostim za vključevanje mladih in študentov; |
| --- | --- |

56.

Svetovna razsežnost

| 57. | poudarja, da je mednarodno sodelovanje pomemben element, ki ERP omogoča, da krepi izmenjavo znanja in spretnosti ter izboljša zmogljivosti raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da morata reforma ERP in posodobitev strateškega pristopa EU in držav članic k mednarodnemu sodelovanju, ki presega ERP, potekati vzporedno; zato poziva k posodobitvi sporočila Komisije iz leta 2012 o mednarodnem sodelovanju na področju raziskav in inovacij, ki bi moralo vključevati nov pristop k sodelovanju z državami z nizkimi in srednjimi dohodki; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Sodba z dne 6. oktobra 2020, Evropska komisija proti Madžarski, C-66/18, EU:C:2020:792.

(2)  UL L 75, 22.3.2005, str. 67.

(3)  Glej poročilo ERP o napredku za leto 2018.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/175 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/175

---

P9_TA(2021)0355

Primer Ahmadreza Džalalija v Iranu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o primeru Ahmadreze Džalalija v Iranu (2021/2785(RSP))

(2022/C 99/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, še posebej tistih z dne 17. decembra 2020 o Iranu, zlasti primeru dobitnice nagrade Saharova leta 2012 Nasrin Sotudeh (1), z dne 19. septembra 2019 o Iranu, zlasti položaju zagovornikov pravic žensk in zaprtih državljanov EU z dvojnim državljanstvom (2), z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (3), in z dne 31. maja 2018 o položaju oseb z dvojnim državljanstvom EU-Iran, zaprtih v Iranu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, še posebej tistih z dne 17. decembra 2020 o Iranu, zlasti primeru dobitnice nagrade Saharova leta 2012 Nasrin Sotudeh (1), z dne 19. septembra 2019 o Iranu, zlasti položaju zagovornikov pravic žensk in zaprtih državljanov EU z dvojnim državljanstvom (2), z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (3), in z dne 31. maja 2018 o položaju oseb z dvojnim državljanstvom EU-Iran, zaprtih v Iranu (4),

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 18. marca 2021 o Iranu, v kateri je zahteval takojšnjo izpustitev dr. Ahmadreze Džalalija, in izjave z dne 25. novembra 2020, v kateri je Iran pozval, naj ga ne usmrti, pa tudi mnenja delovne skupine o samovoljnem pridržanju pri tem uradu z dne 24. novembra 2017 o primeru Ahmadreze Džalalija (Islamska republika Iran), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 18. marca 2021 o Iranu, v kateri je zahteval takojšnjo izpustitev dr. Ahmadreze Džalalija, in izjave z dne 25. novembra 2020, v kateri je Iran pozval, naj ga ne usmrti, pa tudi mnenja delovne skupine o samovoljnem pridržanju pri tem uradu z dne 24. novembra 2017 o primeru Ahmadreze Džalalija (Islamska republika Iran),

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 26. oktobra 2020, v kateri poziva k odgovornosti za nasilno zatiranje protestov, in njegovega poročila z dne 21. julija 2020 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 26. oktobra 2020, v kateri poziva k odgovornosti za nasilno zatiranje protestov, in njegovega poročila z dne 21. julija 2020 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju petega dialoga na visoki ravni med Evropsko unijo in Iranom 9. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega dialoga na visoki ravni med Evropsko unijo in Iranom 9. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem ravnanju, svobodi izražanja v spletu in zunaj njega ter zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem ravnanju, svobodi izražanja v spletu in zunaj njega ter zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, katerega podpisnik je Iran, ter zaščitnih ukrepov proti mučenju in samovoljnemu pridržanju, določenih v iranski ustavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, katerega podpisnik je Iran, ter zaščitnih ukrepov proti mučenju in samovoljnemu pridržanju, določenih v iranski ustavi,

| — | ob upoštevanju iranskih parlamentarnih volitev 18. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju iranskih parlamentarnih volitev 18. junija 2021,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so iranske varnostne sile 24. aprila 2016 aretirale švedsko-iranskega državljana dr. Ahmadrezo Džalalija, specialista urgentne medicine ter akademika belgijske univerze Vrije Universiteit Brussel in italijanske univerze Piemonte Orientale; ker je bil oktobra 2017 na podlagi lažnih obtožb, da je vohun, in priznanja, pridobljenega z mučenjem, na skrajno nepoštenem sojenju obsojen na smrt; ker je iransko vrhovno sodišče 17. junija 2018 obsodbo potrdilo; ker je v pismu, ki ga je napisal v zaporu Evin v Teheranu, pojasnil, da je bil med potovanjem v Iran zaprt, ker ni hotel vohuniti za evropskimi institucijami; ker ga je tožilstvo 24. novembra 2020 obvestilo, da bo kmalu usmrčen, in je bil premeščen v samico, kjer je ostal več kot sto dni, nato pa je bil aprila 2021 znova premeščen, tokrat na splošni oddelek; ker mu niso dovolili obiskov in telefonskih klicev z družino na Švedskem; ker po premestitvi na splošni oddelek njegova smrtna kazen ni bila nadomeščena z milejšo kaznijo; ker je lahko v zadnjih sedmih mesecih s svojim odvetnikom govoril le nekajkrat, prej pa sploh ni smel imeti stikov z njim; |
| --- | --- |

A.

ker so iranske varnostne sile 24. aprila 2016 aretirale švedsko-iranskega državljana dr. Ahmadrezo Džalalija, specialista urgentne medicine ter akademika belgijske univerze Vrije Universiteit Brussel in italijanske univerze Piemonte Orientale; ker je bil oktobra 2017 na podlagi lažnih obtožb, da je vohun, in priznanja, pridobljenega z mučenjem, na skrajno nepoštenem sojenju obsojen na smrt; ker je iransko vrhovno sodišče 17. junija 2018 obsodbo potrdilo; ker je v pismu, ki ga je napisal v zaporu Evin v Teheranu, pojasnil, da je bil med potovanjem v Iran zaprt, ker ni hotel vohuniti za evropskimi institucijami; ker ga je tožilstvo 24. novembra 2020 obvestilo, da bo kmalu usmrčen, in je bil premeščen v samico, kjer je ostal več kot sto dni, nato pa je bil aprila 2021 znova premeščen, tokrat na splošni oddelek; ker mu niso dovolili obiskov in telefonskih klicev z družino na Švedskem; ker po premestitvi na splošni oddelek njegova smrtna kazen ni bila nadomeščena z milejšo kaznijo; ker je lahko v zadnjih sedmih mesecih s svojim odvetnikom govoril le nekajkrat, prej pa sploh ni smel imeti stikov z njim;

| B. | ker je delovna skupina o samovoljnem pridržanju pri OZN novembra 2017 ugotovila, da je odvzem prostosti dr. Ahmadrezi Džalaliju samovoljen, saj je v nasprotju s 3., 5., 8., 9., 10. in 11. členom splošne deklaracije o človekovih pravicah ter 7., 9., 10. in 14. členom mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter pozvala k njegovi izpustitvi; |
| --- | --- |

B.

ker je delovna skupina o samovoljnem pridržanju pri OZN novembra 2017 ugotovila, da je odvzem prostosti dr. Ahmadrezi Džalaliju samovoljen, saj je v nasprotju s 3., 5., 8., 9., 10. in 11. členom splošne deklaracije o človekovih pravicah ter 7., 9., 10. in 14. členom mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter pozvala k njegovi izpustitvi;

| C. | ker je zdravstveno stanje dr. Ahmadreze Džalalija po več mesecih v samici kritično; ker mu že od leta 2016 ni dovoljena zdravstvena oskrba zunaj zapora in prebiva v sobi, kjer so ves čas prižgane močne luči; ker se je od takrat njegovo telesno in duševno stanje močno poslabšalo in ker med drugim trpi zaradi pomanjkanja spanca, je močno shujšal in le s težavo govori; |
| --- | --- |

C.

ker je zdravstveno stanje dr. Ahmadreze Džalalija po več mesecih v samici kritično; ker mu že od leta 2016 ni dovoljena zdravstvena oskrba zunaj zapora in prebiva v sobi, kjer so ves čas prižgane močne luči; ker se je od takrat njegovo telesno in duševno stanje močno poslabšalo in ker med drugim trpi zaradi pomanjkanja spanca, je močno shujšal in le s težavo govori;

| D. | ker Iran aktivno zapira tuje državljane, da bi lahko izsiljeval njihove vlade; ker je v Iranu samovoljno pridržanih vsaj ducat državljanov EU; ker je francosko-iranska akademičarka Fariba Adelkhah, ki je raziskovalna direktorica na univerzi Sciences Po v Parizu, samovoljno pridržana že od junija 2019, najprej v zaporu Evin, od oktobra 2020 pa v hišnem priporu; ker je francoski fotograf Benjamin Brière od 26. maja 2020 samovoljno pridržan v zaporu Mašhad in ker je bil 30. maja 2021 obtožen vohunjenja; ker je nemško-iranska državljanka Nahid Taghavi od oktobra 2020 samovoljno pridržana v zaporu Evin na osnovi dvomljivih obtožb v zvezi z državno varnostjo; ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva in tako tujim veleposlaništvom onemogoča stike z njihovimi državljani, ki imajo dvojno državljanstvo; |
| --- | --- |

D.

ker Iran aktivno zapira tuje državljane, da bi lahko izsiljeval njihove vlade; ker je v Iranu samovoljno pridržanih vsaj ducat državljanov EU; ker je francosko-iranska akademičarka Fariba Adelkhah, ki je raziskovalna direktorica na univerzi Sciences Po v Parizu, samovoljno pridržana že od junija 2019, najprej v zaporu Evin, od oktobra 2020 pa v hišnem priporu; ker je francoski fotograf Benjamin Brière od 26. maja 2020 samovoljno pridržan v zaporu Mašhad in ker je bil 30. maja 2021 obtožen vohunjenja; ker je nemško-iranska državljanka Nahid Taghavi od oktobra 2020 samovoljno pridržana v zaporu Evin na osnovi dvomljivih obtožb v zvezi z državno varnostjo; ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva in tako tujim veleposlaništvom onemogoča stike z njihovimi državljani, ki imajo dvojno državljanstvo;

| E. | ker so v zelo slabih razmerah samovoljno pridržani tudi iranski državljani; ker sodišča obtožencem pogosto odrekajo pošteno sojenje in jim omejujejo pravno svetovanje ter obiske predstavnikov konzulatov, OZN in humanitarnih organizacij; ker sodbe pogosto temeljijo na neutemeljenih obtožbah; ker iranski pravosodni sistem in tamkajšnji sodniki še zdaleč niso neodvisni in ne izpolnjujejo mednarodnih standardov; ker iranske oblasti niso preiskale obtožb o mučenju in drugih resnih kršitvah pravic pridržanih; ker se sodni pregon izrablja za utišanje zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker so v zelo slabih razmerah samovoljno pridržani tudi iranski državljani; ker sodišča obtožencem pogosto odrekajo pošteno sojenje in jim omejujejo pravno svetovanje ter obiske predstavnikov konzulatov, OZN in humanitarnih organizacij; ker sodbe pogosto temeljijo na neutemeljenih obtožbah; ker iranski pravosodni sistem in tamkajšnji sodniki še zdaleč niso neodvisni in ne izpolnjujejo mednarodnih standardov; ker iranske oblasti niso preiskale obtožb o mučenju in drugih resnih kršitvah pravic pridržanih; ker se sodni pregon izrablja za utišanje zagovornikov človekovih pravic;

| F. | ker ima Iran največje število usmrtitev na prebivalca na svetu; |
| --- | --- |

F.

ker ima Iran največje število usmrtitev na prebivalca na svetu;

| G. | ker EU in države članice stalno sodelujejo v diplomatskih pogovorih, da bi izboljšale odnose z Iranom, kar je vodilo tudi k sprejetju skupnega celovitega načrta ukrepanja 18. oktobra 2015; ker EU ostaja zavezana izboljšanju odnosov pod določenimi pogoji; ker je spoštovanje človekovih pravic bistven element za nadaljnji razvoj teh odnosov; |
| --- | --- |

G.

ker EU in države članice stalno sodelujejo v diplomatskih pogovorih, da bi izboljšale odnose z Iranom, kar je vodilo tudi k sprejetju skupnega celovitega načrta ukrepanja 18. oktobra 2015; ker EU ostaja zavezana izboljšanju odnosov pod določenimi pogoji; ker je spoštovanje človekovih pravic bistven element za nadaljnji razvoj teh odnosov;

| 1. | poziva Iran, naj pod vodstvom novoizvoljenega predsednika Ebrahima Raisija prekliče usmrtitev švedsko-iranskega akademija dr. Ahmadreze Džalalija, ga pomilosti, nemudoma in brezpogojno izpusti ter mu dovoli vrnitev k družini na Švedskem; odločno obsoja njegovo mučenje, samovoljno pridržanje in obsodbo na smrtno kazen na podlagi neutemeljenih obtožb, kot je leta 2017 v svojem mnenju ugotovila delovna skupina o samovoljnih pridržanjih pri Uradu visokega komisarja OZN za človekove pravice; poziva Iran, naj dr. Ahmadrezi Džalaliju, dokler ne bo oproščen in izpuščen, nemudoma omogoči redne stike z družino in odvetnikom, poskrbi za njegovo varnost ter mu zagotovi nujno in ustrezno zdravstveno oskrbo; poziva Iran, naj preneha groziti njegovi družini na Švedskem in v Iranu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da je v Iranu v navadi samovoljno pridržanje državljanov EU, Združenega kraljestva in drugih držav, da bi izsilili politična priznanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Iran, naj nemudoma umakne vse obtožbe proti dr. Ahmadrezi Džalaliju in vsem samovoljno pridržanim državljanom EU, vključno z nemškima državljanoma Nahid Taghavi in Džamšidom Šarmahdom, francoskima državljanoma Benjaminom Brièrom in Faribo Adelkhah, ki ji še vedno ni dovoljeno potovati, ter avstrijskima državljanoma Kamranom Ghaderijem in Masudom Mosahebom, pa tudi državljani Združenega kraljestva Moradom Tahbazom, Anušehom Ašurijem in Nazanin Zaghari-Ratcliffe, ki je še vedno v hišnem priporu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | močno obžaluje, da od sprejetja resolucije Parlamenta 17. decembra 2020 nobeni državi članici EU ni uspelo obiskati samovoljno pridržanih državljanov EU, med drugim dr. Ahmadreze Džalalija; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice EU, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi preprečili usmrtitev dr. Ahmadreze Džalalija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Svet, naj razmisli o dodatnih ciljno usmerjenih sankcijah, vključno z zamrznitvijo premoženja uradnikov iranskega režima in subjektov, ki sodelujejo pri samovoljnem pridržanju in smrtnih obsodbah državljanov EU, med drugim pri nadaljnjem pridržanju dr. Ahmadreze Džalalija, in sicer prek režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki se za Iran uporablja zdaj, ali globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je bilo zaradi udeležbe pri uboju vsaj 303 protestnikov leta 2019 v režim sankcij EU 12. aprila 2021 vključenih osem Iračanov in trije iranski subjekti, zaradi česar je bilo zamrznjeno njihovo premoženje, zanje pa je bila uvedena tudi prepoved potovanja; ugotavlja, da je EU takšno odločitev sprejela prvič po letu 2013; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poudarja, da odločno nasprotuje smrtni kazni v vseh okoliščinah in da zanjo ni nobene moralne, pravne ali verske utemeljitve; poziva Iran, naj uvede takojšen moratorij na izvrševanje smrtne kazni, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Iran, naj izpusti politične zapornike, tudi zagovornike človekovih pravic, saj so bili samovoljno pridržani zgolj zaradi uveljavljanja temeljne pravice do svobode izražanja, prepričanja, združevanja, objavljanja in mirnega zbiranja ter medijske svobode; to državo še poziva, naj sproži temeljito preiskavo uradnikov, odgovornih za hude kršitve človekovih pravic, tudi za uporabo pretirane in smrtonosne sile proti protestnikom; obsoja sistematično dolgotrajno uporabo samice, s čimer se kršijo mednarodne obveznosti Irana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Svet, naj na kršitve človekovih pravic opomni v dvostranskih odnosih z Iranom, kot je zapisano v skupni izjavi podpredsednika/visokega predstavnika in iranskega zunanjega ministra iz aprila 2016; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj vprašanja človekovih pravic še naprej načenja v dialogu na visoki ravni med EU in Iranom; poziva EU in države članice, naj bolje zaščitijo in podprejo zagovornike človekovih pravic, zlasti ženske, tudi z izrednimi nepovratnimi sredstvi iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odločno obsoja vse slabše stanje človekovih pravic v Iranu, zlasti za pripadnike etničnih in verskih manjšin, zaradi sistemske politične, gospodarske, socialne in kulturne diskriminacije; obžaluje skrb zbujajoče dejstvo, da se smrtna kazen vse pogosteje uporablja kot orožje zoper protestnike, oporečnike in pripadnike manjšin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Iran, naj dovoli obiske predstavnikov Sveta OZN za človekove pravice, vključno s posebnim poročevalcem OZN o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, in polno sodeluje v vseh posebnih postopkih tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju OZN, vrhovnemu vodji in predsedniku Islamske republike Iran ter poslancem iranskega parlamenta (madžlis). |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0376.

(2)  UL C 171, 6.5.2021, str. 17.

(3)  UL C 388, 13.11.2020, str. 127.

(4)  UL C 76, 9.3.2020, str. 139.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/178

---

P9_TA(2021)0356

Hongkong, zlasti primer časopisa Apple Daily

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (2021/2786(RSP))

(2022/C 99/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vseh predhodnih resolucij o Hongkongu, zlasti tistih z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (1), z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (2), z dne 18. julija 2019 o razmerah v Hongkongu (3), z dne 24. novembra 2016 o primeru Guija Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh predhodnih resolucij o Hongkongu, zlasti tistih z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (1), z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (2), z dne 18. julija 2019 o razmerah v Hongkongu (3), z dne 24. novembra 2016 o primeru Guija Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (4),

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (5), z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (6) in z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (5), z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (6) in z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (7),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Hongkongu, 20 let po predaji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Hongkongu, 20 let po predaji (8),

| — | ob upoštevanju skupne izjave poslancev Evropskega parlamenta Davida McAllisterja in Reinharda Bütikoferja z dne 1. julija 2020 o novem zakonu o nacionalni varnosti v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave poslancev Evropskega parlamenta Davida McAllisterja in Reinharda Bütikoferja z dne 1. julija 2020 o novem zakonu o nacionalni varnosti v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju izjave za tisk konference predsednikov Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za tisk konference predsednikov Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2020,

| — | ob upoštevanju izjav uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 23. junija 2021, da bo hongkonški časopis Apple Daily prenehal izhajati, in z dne 17. aprila 2021 o obsodbi hongkonških borcev za demokracijo, izjave podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. junija 2021 o spremembah hongkonškega volilnega sistema, deklaracij podpredsednika/visokega predstavnika v imenu EU z dne 11. marca 2021 o volilnem sistemu in z dne 7. januarja 2021 o množičnih aretacijah ljudi, vključenih v predhodne volitve v Hongkongu v boju za demokracijo julija 2020, ter vseh drugih izjav in deklaracij o razmerah v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 23. junija 2021, da bo hongkonški časopis Apple Daily prenehal izhajati, in z dne 17. aprila 2021 o obsodbi hongkonških borcev za demokracijo, izjave podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. junija 2021 o spremembah hongkonškega volilnega sistema, deklaracij podpredsednika/visokega predstavnika v imenu EU z dne 11. marca 2021 o volilnem sistemu in z dne 7. januarja 2021 o množičnih aretacijah ljudi, vključenih v predhodne volitve v Hongkongu v boju za demokracijo julija 2020, ter vseh drugih izjav in deklaracij o razmerah v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju deklaracije podpredsednika/visokega predstavnika v imenu EU z dne 2. maja 2021 ob svetovnem dnevu svobode tiska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije podpredsednika/visokega predstavnika v imenu EU z dne 2. maja 2021 ob svetovnem dnevu svobode tiska,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU z dne 12. marca 2021 o političnih in gospodarskih gibanjih za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU z dne 12. marca 2021 o političnih in gospodarskih gibanjih za leto 2020,

| — | ob upoštevanju 13. letnega strukturiranega dialoga, ki je potekal 28. novembra 2019 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 13. letnega strukturiranega dialoga, ki je potekal 28. novembra 2019 v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Hongkongu z dne 28. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Hongkongu z dne 28. julija 2020,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966 in pomislekov, ki jih je odbor OZN za človekove pravice izrazil na svojem seznamu vprašanj za Hongkong z dne 26. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966 in pomislekov, ki jih je odbor OZN za človekove pravice izrazil na svojem seznamu vprašanj za Hongkong z dne 26. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 24. junija 2021, da se novinarji zaradi novega hongkonškega zakona o nacionalni varnosti „samocenzurirajo“, da bi se izognili nejasno formuliranim kaznivim dejanjem, in izjave z dne 21. junija 2021 na 47. zasedanju Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 24. junija 2021, da se novinarji zaradi novega hongkonškega zakona o nacionalni varnosti „samocenzurirajo“, da bi se izognili nejasno formuliranim kaznivim dejanjem, in izjave z dne 21. junija 2021 na 47. zasedanju Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN dne 26. junija 2020 k sprejetju odločnih ukrepov za zaščito temeljnih svoboščin na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN dne 26. junija 2020 k sprejetju odločnih ukrepov za zaščito temeljnih svoboščin na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega narodnega ljudskega kongresa 30. junija 2020 sprejel zakon o nacionalni varnosti v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega narodnega ljudskega kongresa 30. junija 2020 sprejel zakon o nacionalni varnosti v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju sporočila z vrha skupine G7 z dne 13. junija 2021 in izjave skupine G7 z dne 12. marca 2021 o volilnih spremembah v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z vrha skupine G7 z dne 13. junija 2021 in izjave skupine G7 z dne 12. marca 2021 o volilnih spremembah v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997,

| — | ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske o vprašanju Hongkonga z dne 19. decembra 1984, znane tudi kot skupne izjave Kitajske in Velike Britanije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske o vprašanju Hongkonga z dne 19. decembra 1984, znane tudi kot skupne izjave Kitajske in Velike Britanije,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu Parlamentu in Svetu z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu Parlamentu in Svetu z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju politike EU, ki zagovarja politiko „ene Kitajske“ in načelo „ena država, dva sistema“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike EU, ki zagovarja politiko „ene Kitajske“ in načelo „ena država, dva sistema“,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje;

| B. | ker je 17. junija 2021 500 hongkonških oboroženih policistov izvedlo racijo v prostorih največjega proopozicijskega časopisa Apple Daily, pri čemer so novinarje prisilili, naj zapustijo prostore, ter pregledali njihove računalnike, telefone in novinarsko gradivo, kar je bil prvi primer, ko so oblasti medijske članke označile kot potencialno kršitev hongkonškega zakona o nacionalni varnosti; ker je bilo aretiranih pet vodilnih uslužbencev in urednikov časopisa, med njimi glavni urednik Ryan Law, izvršni direktor Cheung Kim-hung, operativni direktor Royston Chow, izdajatelj Chan Puiman in direktor podjetja Apple Daily Digital Cheung Chi-wai; |
| --- | --- |

B.

ker je 17. junija 2021 500 hongkonških oboroženih policistov izvedlo racijo v prostorih največjega proopozicijskega časopisa Apple Daily, pri čemer so novinarje prisilili, naj zapustijo prostore, ter pregledali njihove računalnike, telefone in novinarsko gradivo, kar je bil prvi primer, ko so oblasti medijske članke označile kot potencialno kršitev hongkonškega zakona o nacionalni varnosti; ker je bilo aretiranih pet vodilnih uslužbencev in urednikov časopisa, med njimi glavni urednik Ryan Law, izvršni direktor Cheung Kim-hung, operativni direktor Royston Chow, izdajatelj Chan Puiman in direktor podjetja Apple Daily Digital Cheung Chi-wai;

| C. | ker so bili po navedbah predstavnika hongkonške policije vodilni uslužbenci in uredniki časopisa aretirani zaradi svoje vloge pri objavi več kot 30 člankov, v katerih so bile tuje države pozvane, naj uvedejo sankcije v zvezi z zakonom o nacionalni varnosti; ker so hongkonške oblasti te pozive razumele kot nedovoljeno dogovarjanje s tujimi državami, ki ogroža nacionalno varnost; |
| --- | --- |

C.

ker so bili po navedbah predstavnika hongkonške policije vodilni uslužbenci in uredniki časopisa aretirani zaradi svoje vloge pri objavi več kot 30 člankov, v katerih so bile tuje države pozvane, naj uvedejo sankcije v zvezi z zakonom o nacionalni varnosti; ker so hongkonške oblasti te pozive razumele kot nedovoljeno dogovarjanje s tujimi državami, ki ogroža nacionalno varnost;

| D. | ker je policija 23. junija 2021 aretirala tudi avtorja kolumne China Beat v časopisu Apple Daily Yeung Ching-keeja (znanega tudi pod imenom Li Ping) in ga obtožila dogovarjanja s tujimi silami, 27. junija 2021 pa je bil zaradi istega kaznivega dejanja aretiran tudi nekdanji višji urednik pri Apple Daily Fung Wai-kwong (znan tudi pod imenom Lo Fung); |
| --- | --- |

D.

ker je policija 23. junija 2021 aretirala tudi avtorja kolumne China Beat v časopisu Apple Daily Yeung Ching-keeja (znanega tudi pod imenom Li Ping) in ga obtožila dogovarjanja s tujimi silami, 27. junija 2021 pa je bil zaradi istega kaznivega dejanja aretiran tudi nekdanji višji urednik pri Apple Daily Fung Wai-kwong (znan tudi pod imenom Lo Fung);

| E. | ker je bilo 24. junija 2021 podjetje Apple Daily prisiljeno, da po 26 letih dokončno zapre svoja vrata, potem ko so hongkonške oblasti na podlagi zakona o nacionalni varnosti zamrznile vse njegovo premoženje (v višini približno 2 milijona EUR); ker je več kot 800 uslužbencev podjetja Apple Daily izgubilo zaposlitev in je verjetno v Hongkongu ne bodo znova našli; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo 24. junija 2021 podjetje Apple Daily prisiljeno, da po 26 letih dokončno zapre svoja vrata, potem ko so hongkonške oblasti na podlagi zakona o nacionalni varnosti zamrznile vse njegovo premoženje (v višini približno 2 milijona EUR); ker je več kot 800 uslužbencev podjetja Apple Daily izgubilo zaposlitev in je verjetno v Hongkongu ne bodo znova našli;

| F. | ker ustanovitelj podjetja Apple Daily Jimmy Lai prestaja 20-mesečno zaporno kazen zaradi vpletenosti v protestno gibanje v letu 2019 in se v skladu z zakonom o nacionalni varnosti sooča z dodatnimi obtožbami, zaradi česar mu grozi morebitna dosmrtna kazen; ker je bil časopis Apple Daily vedno neposreden in kritičen do Kitajske in hongkonškega vodstva ter je bil edini kitajski časopis v Hongkongu, ki ni bil pod nadzorom kitajske vlade; |
| --- | --- |

F.

ker ustanovitelj podjetja Apple Daily Jimmy Lai prestaja 20-mesečno zaporno kazen zaradi vpletenosti v protestno gibanje v letu 2019 in se v skladu z zakonom o nacionalni varnosti sooča z dodatnimi obtožbami, zaradi česar mu grozi morebitna dosmrtna kazen; ker je bil časopis Apple Daily vedno neposreden in kritičen do Kitajske in hongkonškega vodstva ter je bil edini kitajski časopis v Hongkongu, ki ni bil pod nadzorom kitajske vlade;

| G. | ker je zakon o nacionalni varnosti enemu samemu uradniku, in sicer hongkonškemu sekretarju za varnost, omogočil zamrznitev vsega premoženja podjetja Apple Daily brez uradne obtožbe ali poštenega sojenja, preprosto na podlagi trditev o kršitvah zakona o nacionalni varnosti; ker bi se tak postopek lahko uporabljal za vsa podjetja, ki kotirajo na borzi, ali za vsako podjetje, ki v Hongkongu zgolj posluje; |
| --- | --- |

G.

ker je zakon o nacionalni varnosti enemu samemu uradniku, in sicer hongkonškemu sekretarju za varnost, omogočil zamrznitev vsega premoženja podjetja Apple Daily brez uradne obtožbe ali poštenega sojenja, preprosto na podlagi trditev o kršitvah zakona o nacionalni varnosti; ker bi se tak postopek lahko uporabljal za vsa podjetja, ki kotirajo na borzi, ali za vsako podjetje, ki v Hongkongu zgolj posluje;

| H. | ker je bila 30. junija 2021 prva obletnica začetka veljavnosti zakona o nacionalni varnosti; ker so oblasti napovedale, da se bo zakon nanašal le na „skrajno manjšino“, ki ogroža javno varnost; ker se je zakon v enem letu uporabil za popolno uničenje svobodne družbe v Hongkongu na skoraj vseh frontah, in sicer na podlagi vrste tako nejasnih obtožb, kot so „spodkopavanje“, „odcepitev“ in „dogovarjanje s tujimi silami“, kar je popolnoma spremenilo hongkonško politično in pravno okolje ter omejilo svobodo tiska in svobodno izražanje mnenj; ker je bila nacionalna varnost uporabljena kot opravičilo za cenzuro, nadlegovanje, aretacije in pregon, ki so bili sistematično usmerjeni proti političnim in izvoljenim predstavnikom, aktivistom, študentom in novinarjem v prodemokratičnem taboru; ker se ocenjuje, da je bilo na podlagi zakona o nacionalni varnosti aretiranih 128 oseb in uradno obtoženih 64 oseb, od katerih jih je trenutno 47 v priporu pred sojenjem; ker je zakon o nacionalni varnosti popolnoma v nasprotju z načelom „ena država, dva sistema“; ker je spodkopavanje svobode tiska tudi v nasprotju s hongkonškimi prizadevanji, da postane mednarodno poslovno vozlišče; |
| --- | --- |

H.

ker je bila 30. junija 2021 prva obletnica začetka veljavnosti zakona o nacionalni varnosti; ker so oblasti napovedale, da se bo zakon nanašal le na „skrajno manjšino“, ki ogroža javno varnost; ker se je zakon v enem letu uporabil za popolno uničenje svobodne družbe v Hongkongu na skoraj vseh frontah, in sicer na podlagi vrste tako nejasnih obtožb, kot so „spodkopavanje“, „odcepitev“ in „dogovarjanje s tujimi silami“, kar je popolnoma spremenilo hongkonško politično in pravno okolje ter omejilo svobodo tiska in svobodno izražanje mnenj; ker je bila nacionalna varnost uporabljena kot opravičilo za cenzuro, nadlegovanje, aretacije in pregon, ki so bili sistematično usmerjeni proti političnim in izvoljenim predstavnikom, aktivistom, študentom in novinarjem v prodemokratičnem taboru; ker se ocenjuje, da je bilo na podlagi zakona o nacionalni varnosti aretiranih 128 oseb in uradno obtoženih 64 oseb, od katerih jih je trenutno 47 v priporu pred sojenjem; ker je zakon o nacionalni varnosti popolnoma v nasprotju z načelom „ena država, dva sistema“; ker je spodkopavanje svobode tiska tudi v nasprotju s hongkonškimi prizadevanji, da postane mednarodno poslovno vozlišče;

| I. | ker se zakon o nacionalni varnosti od vsega začetka veljavnosti uporablja za ustrahovanje, napade in celo nadlegovanje novinarjev in medijev, ki so zaradi tega že začeli zapuščati svoje službe; ker zdaj vsaj 10 novinarjem in zagovornikom svobode tiska grozi morebitna dosmrtna kazen; ker prisilno zaprtje podjetja Appla Daily na podlagi obtožb, da njegove dejavnosti ogrožajo nacionalno varnost, pomeni dokončno odpravo svobode medijev in svobode izražanja v Hongkongu; |
| --- | --- |

I.

ker se zakon o nacionalni varnosti od vsega začetka veljavnosti uporablja za ustrahovanje, napade in celo nadlegovanje novinarjev in medijev, ki so zaradi tega že začeli zapuščati svoje službe; ker zdaj vsaj 10 novinarjem in zagovornikom svobode tiska grozi morebitna dosmrtna kazen; ker prisilno zaprtje podjetja Appla Daily na podlagi obtožb, da njegove dejavnosti ogrožajo nacionalno varnost, pomeni dokončno odpravo svobode medijev in svobode izražanja v Hongkongu;

| J. | ker je 27. junija 2021 še ena neodvisna medijska hiša Stand News napovedala črtanje vseh mnenjskih člankov s svojega spletnega mesta, šest direktorjev pa je odstopilo; ker je hongkonško novinarsko združenje posvarilo pred nadaljnjimi aretacijami novinarjev in poročalo, da so oblasti pripravile seznam posameznikov, ki jih je treba aretirati na podlagi zakona o nacionalni varnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je 27. junija 2021 še ena neodvisna medijska hiša Stand News napovedala črtanje vseh mnenjskih člankov s svojega spletnega mesta, šest direktorjev pa je odstopilo; ker je hongkonško novinarsko združenje posvarilo pred nadaljnjimi aretacijami novinarjev in poročalo, da so oblasti pripravile seznam posameznikov, ki jih je treba aretirati na podlagi zakona o nacionalni varnosti;

| K. | ker sta vsaj dva tuja sodnika odstopila s položaja, pri čemer sta kot glavni razlog navedla zakon o nacionalni varnosti; ker so junija letos propekinški zakonodajni organi prvič uspešno posredovali pri imenovanju višjega sodnika na hongkonškem sodišču zadnje stopnje, kar se zdi prvi konkretni korak v smeri poskusa spodkopavanja neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

K.

ker sta vsaj dva tuja sodnika odstopila s položaja, pri čemer sta kot glavni razlog navedla zakon o nacionalni varnosti; ker so junija letos propekinški zakonodajni organi prvič uspešno posredovali pri imenovanju višjega sodnika na hongkonškem sodišču zadnje stopnje, kar se zdi prvi konkretni korak v smeri poskusa spodkopavanja neodvisnosti sodstva;

| L. | ker so hongkonške oblasti uvedle dežurno telefonsko številko za prijavo nepravilnosti v okviru zakona o nacionalni varnosti; ker se izobraževalno gradivo in učni načrti v osnovnih in srednjih šolah, tudi na mednarodnih, ki jih obiskujejo izseljeni otroci, zdaj preverjajo na podlagi načel zakona o nacionalni varnosti; |
| --- | --- |

L.

ker so hongkonške oblasti uvedle dežurno telefonsko številko za prijavo nepravilnosti v okviru zakona o nacionalni varnosti; ker se izobraževalno gradivo in učni načrti v osnovnih in srednjih šolah, tudi na mednarodnih, ki jih obiskujejo izseljeni otroci, zdaj preverjajo na podlagi načel zakona o nacionalni varnosti;

| M. | ker je bilo 16. aprila 2021 v Hongkongu v dveh ločenih primerih obsojenih 10 uglednih prodemokratičnih osebnosti zaradi miroljubne udeležbe v protestih, in sicer Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung in Yeung Sum; ker se njihove kazni gibljejo od 8 do 18 mesecev zaporne kazni, v petih primerih pa so bile izrečene pogojne zaporne kazni od 8 do 12 mesecev; ker te zadnje odločitve sledijo obsodbi Joshue Wong in Sze-yiu Koa 13. aprila 2021; ker je dolga zaporna kazen, izrečena nekaterim posameznikom zaradi nenasilnih dejanj pri uveljavljanju zaščitenih državljanskih pravic, še en znak nadaljnjega krčenja demokratičnega prostora in spodkopavanja temeljnih svoboščin v Hongkongu; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo 16. aprila 2021 v Hongkongu v dveh ločenih primerih obsojenih 10 uglednih prodemokratičnih osebnosti zaradi miroljubne udeležbe v protestih, in sicer Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung in Yeung Sum; ker se njihove kazni gibljejo od 8 do 18 mesecev zaporne kazni, v petih primerih pa so bile izrečene pogojne zaporne kazni od 8 do 12 mesecev; ker te zadnje odločitve sledijo obsodbi Joshue Wong in Sze-yiu Koa 13. aprila 2021; ker je dolga zaporna kazen, izrečena nekaterim posameznikom zaradi nenasilnih dejanj pri uveljavljanju zaščitenih državljanskih pravic, še en znak nadaljnjega krčenja demokratičnega prostora in spodkopavanja temeljnih svoboščin v Hongkongu;

| N. | ker se z zakonom o nacionalni varnosti zakonsko in dejansko očitno krši skupna izjava Kitajske in Združenega kraljestva iz leta 1984 in temeljni zakon Posebnega upravnega območja Hongkong iz leta 1990, ki zagotavlja, da bo Hongkong še 50 let po predaji suverenosti ohranil avtonomijo in neodvisnost izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter temeljne pravice in svoboščine, kot so svoboda govora, zbiranja, združevanja in tiska; ker ta zakon tudi preprečuje Hongkongu, da bi spoštoval svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker skupna izjava in temeljni zakon določata načelo „ena država, dva sistema“, o katerem sta se dogovorila Kitajska in Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

N.

ker se z zakonom o nacionalni varnosti zakonsko in dejansko očitno krši skupna izjava Kitajske in Združenega kraljestva iz leta 1984 in temeljni zakon Posebnega upravnega območja Hongkong iz leta 1990, ki zagotavlja, da bo Hongkong še 50 let po predaji suverenosti ohranil avtonomijo in neodvisnost izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter temeljne pravice in svoboščine, kot so svoboda govora, zbiranja, združevanja in tiska; ker ta zakon tudi preprečuje Hongkongu, da bi spoštoval svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker skupna izjava in temeljni zakon določata načelo „ena država, dva sistema“, o katerem sta se dogovorila Kitajska in Združeno kraljestvo;

| O. | ker EU in Evropski parlament vedno močno podpirata načelo „ena država, dva sistema“ in ohranjanje visoke stopnje avtonomije Hongkonga v skladu s temeljnim zakonom in mednarodnimi zavezami in ker ima EU v skladu s tem načelom velik interes za nadaljnjo stabilnost in blaginjo Hongkonga; ker sta ti načeli v sedanjih okoliščinah neizogibno in nepreklicno spodkopani in izničeni; |
| --- | --- |

O.

ker EU in Evropski parlament vedno močno podpirata načelo „ena država, dva sistema“ in ohranjanje visoke stopnje avtonomije Hongkonga v skladu s temeljnim zakonom in mednarodnimi zavezami in ker ima EU v skladu s tem načelom velik interes za nadaljnjo stabilnost in blaginjo Hongkonga; ker sta ti načeli v sedanjih okoliščinah neizogibno in nepreklicno spodkopani in izničeni;

| P. | ker je EU še vedno globoko zaskrbljena zaradi zakona Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu; ker gre za občutljivo vprašanje, ki ima lahko daljnosežne posledice za Hongkong in njegove prebivalce, državljane EU in tuje državljane, organizacije civilne družbe iz EU in mednarodne skupnosti, pa tudi za poslovno zaupanje v Hongkong; ker se je z začetkom veljavnosti zakona o nacionalni varnosti povečalo tveganje za državljane EU; |
| --- | --- |

P.

ker je EU še vedno globoko zaskrbljena zaradi zakona Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu; ker gre za občutljivo vprašanje, ki ima lahko daljnosežne posledice za Hongkong in njegove prebivalce, državljane EU in tuje državljane, organizacije civilne družbe iz EU in mednarodne skupnosti, pa tudi za poslovno zaupanje v Hongkong; ker se je z začetkom veljavnosti zakona o nacionalni varnosti povečalo tveganje za državljane EU;

| Q. | ker je v letnem poročilu organizacije Human Rights Watch navedeno, da razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem že od pokola na Trgu nebeškega miru niso bile tako zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

Q.

ker je v letnem poročilu organizacije Human Rights Watch navedeno, da razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem že od pokola na Trgu nebeškega miru niso bile tako zaskrbljujoče;

| R. | ker je bilo novinarjem v javni radioteleviziji Macaa odrejeno, da spodbujajo „patriotizem, spoštovanje in ljubezen“ do Kitajske, in ker je vsaj šest novinarjev odstopilo po uvedbi novih uredniških pravil, kar kaže, da pomisleki glede zakona o nacionalni varnosti vplivajo tudi na druge regije; ker temeljni zakon Macaa ščiti tudi svobodo tiska in velja do leta 2049; |
| --- | --- |

R.

ker je bilo novinarjem v javni radioteleviziji Macaa odrejeno, da spodbujajo „patriotizem, spoštovanje in ljubezen“ do Kitajske, in ker je vsaj šest novinarjev odstopilo po uvedbi novih uredniških pravil, kar kaže, da pomisleki glede zakona o nacionalni varnosti vplivajo tudi na druge regije; ker temeljni zakon Macaa ščiti tudi svobodo tiska in velja do leta 2049;

| S. | ker je bila na sedanjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice sprejeta skupna izjava, ki jo je pripravila Kanada v imenu 44 držav, kar je največ podpisnic doslej in med katerimi je bilo tudi 23 držav članic EU; |
| --- | --- |

S.

ker je bila na sedanjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice sprejeta skupna izjava, ki jo je pripravila Kanada v imenu 44 držav, kar je največ podpisnic doslej in med katerimi je bilo tudi 23 držav članic EU;

| 1. | najostreje obsoja prisilno prenehanje izdajanja časopisa Apple Daily, nadaljnjo zamrznitev njegovega premoženja in aretacije novinarjev, ki jih je Ljudska republika Kitajska dodatno odredila, da bi razbila svobodno družbo v Hongkongu ter dokončno odpravila svobodo medijev in svobodo izražanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen zaradi hitrega poslabšanja razmer na področju človekovih pravic v Hongkongu, natančneje zaradi odprtih napadov na svobodo govora in svobodo tiska, saj Ljudska republika Kitajska še naprej brez primere zatira temeljne svoboščine, kar je pripeljalo do izrednih razmer na področju človekovih pravic, in poudarja, da mora EU sprejeti nujne in odločne ukrepe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža največjo solidarnost z vsemi hongkonškimi novinarji, ki kljub začetku veljavnosti zakona o nacionalni varnosti še naprej odločno branijo svobodo medijev in neodvisno novinarstvo ter poročajo o dramatičnem razvoju dogodkov v Hongkongu; poziva hongkonške oblasti, naj končajo vsakršno pravno nadlegovanje in ustrahovanje novinarjev ter si prizadevajo za zaščito in varnost novinarjev pred vsemi oblikami nasilja, pritiski, diskriminacijo, nepoštenimi sodnimi postopki in vsemi poskusi, da bi jim preprečili izpolnitev svojega poslanstva ali zmanjšali njihovo zmožnost, da to storijo v skladu z mednarodnimi normami, zlasti s členoma 19 in 21 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki določata pravico do svobode izražanja in pravico do svobode mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva hongkonške oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse novinarje, miroljubne protestnike, aktiviste in politične predstavnike, ki so zgolj uveljavljali pravico do svobode izražanja in druge človekove pravice ter so bili aretirani zaradi obtožb na podlagi zakona o nacionalni varnosti, in umaknejo vse obtožbe proti njim; poziva k ustavitvi politično motiviranih pregonov in drugih pravnih postopkov proti miroljubnim protestnikom, da bi utišali kritične glasove in ljudi odvrnili od sodelovanja v javni sferi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost glede tega, da je 30. junija 2020 začel veljati zakon o nacionalni varnosti, ki krši zaveze in obveznosti Ljudske republike Kitajske v skladu z mednarodnim pravom, in sicer skupno izjavo Kitajske in Združenega kraljestva, ter pomeni celovit napad na visoko stopnjo avtonomnosti, pravne države in temeljnih svoboščin v mestu; ugotavlja, da je bil zakon večkrat uporabljen kot podlaga za izključitev volilnih kandidatov in politikov ter odvzem njihove prostosti, aretacijo študentov zaradi objav v družbenih medijih in prepoved skupnih protestnih sloganov; poudarja, da zakon o nacionalni varnosti preprečuje odnos zaupanja med Kitajsko in EU, spodkopava prihodnje sodelovanje in vodi k nadaljnjemu spodkopavanju verodostojnosti Pekinga na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja vse poskuse utišanja prodemokratičnih aktivistov, odrejenih na podlagi zakona o nacionalni varnosti, vključno z blokiranjem spletišč, namenjenih demokraciji; ponovno poudarja, da je svoboda izražanja in obveščanja temeljna pravica, zapisana v domačem in mednarodnem pravu Hongkonga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročanih praks tajnega pridržanja, mučenja in slabega ravnanja ter prisilnih priznanj, ki se uporabljajo v hongkonški policiji in v hongkonških zaporih, vključno s pomisleki glede posameznikov, ki čakajo na sojenje in so dolgo zaprti v samici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja nastajajoče omejitve neodvisnosti sodstva in vse večjo politizacijo sodišč; poudarja, da je treba kot naslednji korak nujno preprečiti razpustitev hongkonškega neodvisnega sodstva, in ESZD poziva, naj poleg letnega poročila o Hongkongu pripravi podrobno javno poročilo o pravni državi in neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavno sprejetih sprememb hongkonške volilne zakonodaje, ki uvajajo načelo „samo patriot“ in ustanavljajo nadzorni odbor za preverjanje vseh volilnih kandidatov, ki bo odpravil vse preostale nasprotne glasove in je popolnoma v nasprotju z zavezami za večjo demokratično zastopanost, zapisanimi v hongkonškem temeljnem zakonu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva kitajske oblasti, naj odpravijo zakon o nacionalni varnosti, ki škoduje mednarodnemu statusu Hongkonga, Hongkong pa, naj ponovno zagotovi spoštovanje pravne države, človekovih pravic, demokratičnih načel in visoko stopnjo avtonomije na podlagi načela „ena država, dva sistema“ iz hongkonškega temeljnega zakona, kar je v skladu z notranjimi in mednarodnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj zakon o nacionalni varnosti obravnavajo kot glavno prednostno nalogo na dnevnem redu vseh srečanj med EU in Kitajsko ter na diplomatskih posvetovanjih za pripravo teh srečanj; želi spomniti, da je pomembno, da EU v vseh političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s kitajskimi oblastmi še naprej opozarja na vprašanje kršitev človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primeru manjšin v Xinjiangu in Tibetu, v skladu z zavezo EU, da bo v svojem pristopu do Kitajske zavzela odločno, jasno in enotno stališče; opozarja, da je Kitajska podpisala vrsto mednarodnih pogodb in konvencij o človekovih pravicah, zato poudarja, da je treba z njo nadaljevati dialog, da se zagotovi, da bo izpolnila svojo zavezo o spoštovanju mednarodnega okvira za človekove pravice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | globoko obžaluje, da Svet na aprilski seji Sveta EU za zunanje zadeve glede Hongkonga ni sprejel nobenega sklepa; odločno podpira podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pri čimprejšnji predložitvi osnutka sklepov in poziva države članice, naj obravnavajo zastoj in sprejmejo nove ukrepe, vključno s ciljno usmerjenimi sankcijami v okviru globalnega režima sankcij EU za človekove pravice, vključno z izvajanjem prepovedi potovanj in zamrznitve sredstev zoper posameznike in subjekte v Hongkongu in na Kitajskem zaradi hudih kršitev človekovih pravic in mednarodnega prava v Hongkongu, med drugim zoper Carrie Lam, Tereso Yeuk-wah Cheng, Xia Baolonga, Zhanga Xiaominga, Luoa Huininga, Zhenga Yanxionga, Chrisa Tanga Ping-keunga, Stephena Lo Wai-chung in Johna Lee Ka-chiua, in institucije Ljudske republike Kitajske, ki imajo ključno vlogo pri sprejemanju ukrepov in ravnanju, ki spodkopavajo visoko stopnjo avtonomije Hongkonga in njegovih svoboščin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoje stališče o celovitem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko, ki ga je navedel v svoji resoluciji z dne 21. maja 2021, vključno z nujno potrebo po sprejetju dodatnih ciljno usmerjenih ukrepov v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, da bi še naprej ukrepali zoper represijo v Xinjiangu in Hongkongu ter da bi Kitajska prenehala z vsemi kršitvami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva ESZD in Svet, naj še naprej ocenjujeta in izboljšujeta sveženj ukrepov, sprejet julija 2020, ter določita jasen časovni okvir za njihovo izvajanje; poziva ESZD, naj nadaljuje ocenjevanje morebitnih ekstrateritorialnih učinkov zakona o nacionalni varnosti, zlasti njegovega člena 38, ki določa, da se uporablja tudi za osebe, ki nimajo stalnega prebivališča v Hongkongu, in pripravi konkretne odzive nanje; pozdravlja odločitev držav članic EU in drugih mednarodnih partnerjev, da začasno prekličejo izvajanje pogodb o izročitvi s Hongkongom; ponovno zahteva, naj se prekinejo pogodbe o izročitvi, ki jih je deset preostalih držav članic sklenilo s Kitajsko; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno obsoja sodelovanje bank s sedežem v EU pri zamrznitvi sredstev in bančnih računov nekdanjih oblikovalcev demokratične zakonodaje; poziva ESZD, naj oceni raven skladnosti, vključenosti in sodelovanja podjetij s sedežem v EU s hongkonškimi oblastmi pri uveljavljanju zakona o nacionalni varnosti, ter poziva države članice, naj pozovejo banke s sedežem v EU, da sprostijo sredstva hongkonških aktivistov za demokracijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj oceni dolgoročni komercialni učinek na podjetja EU, ki poslujejo v Hongkongu, glede na izvajanje hongkonškega zakona o nacionalni varnosti, pri čemer naj upoštevajo spreminjajočo se pravno državo ter prosti pretok informacij in kapitala v mestu; poziva Komisijo in ESZD, naj še naprej uporabljata ustrezne mehanizme za nadzor izvoza, da bi Kitajski in Hongkongu preprečili dostop do tehnologij, ki se uporabljajo za kršenje človekovih pravic, ter razmislita o pravilih za preprečevanje evropskih naložb v podjetja, ki so vpletena v hude kršitve človekovih pravic na Kitajskem in v Hongkongu, vključno z možnostjo seznama subjektov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toplo pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejeli Združeno kraljestvo, Avstralija in Kanada, da bi odprli sheme, s katerimi bi hongkonškim državljanom ponudili možnost življenja in dela v teh državah; ponovno poziva države članice, naj uskladijo izvajanje „programa rešilnih čolnov“ za zagovornike demokracije in politične voditelje v Hongkongu po tem vse hujšem slabšanju razmer na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter naj novinarjem v Hongkongu, ki jim grozi aretacija na podlagi zakona o nacionalni varnosti, izdajo potne listine za vrnitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU in evropsko diplomatsko osebje, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo zaščito in podporo miroljubnim aktivistom in političnim voditeljem v Hongkongu, vključno s prisotnostjo na sojenjih, zaprosili za obiske v zaporih, stalnimi in odločnimi stiki z lokalnimi oblastmi, in sicer popolnoma v skladu s smernicami EU glede zagovornikov človekovih pravic in drugih politik EU na tem področju, vključno z novim akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo; pričakuje, da bosta ESZD in Svet pripravila konkretne ukrepe za povečanje podpore hongkonški civilni družbi in medijem, kot je razširitev področja uporabe Evropske ustanove za demokracijo na projekte v jugovzhodni Aziji, vključno z dejavnim sodelovanjem s hongkonško diasporo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da bodo utišani prebivalci Hongkonga ponovno izrazili svoje mnenje, tako da bodo pomagali pri arhiviranju, objavljanju in dokumentiranju kršitev človekovih pravic, ter naj se borijo proti Ljudski republiki Kitajski, tako da bodo knjige, ki so v Hongkongu prepovedane, splošno dostopne na spletu; izraža podporo prizadevanjem mednarodnih televizijskih kanalov, kot sta Deutsche Welle in France 24, za redno poročanje o razvoju dogodkov v Hongkongu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zavrnejo vabila, da bi se vladni predstavniki in diplomati udeležili zimskih olimpijskih iger v Pekingu 2022, razen če kitajska vlada dokaže preverljivo izboljšanje razmer na področju človekovih pravic v Hongkongu, ujgurski pokrajini Xinjiang, Tibetu, Notranji Mongoliji in drugje na Kitajskem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo število akademskih priložnosti in priložnosti za usposabljanje v okviru programa Erasmus za študente in mlade diplomante iz Hongkonga; poziva ESZD in Komisijo, naj razvijeta in uskladita ukrepe za zaščito akademske svobode hongkonških študentov in znanstvenikov na evropskih univerzah pred pritiskom kitajskih oblasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva EU in vse njene države članice, naj si enotno in odločno prizadevajo za organizacijo posebne seje ali nujne razprave o Kitajski v Svetu OZN za človekove pravice in začetek neodvisne preiskave OZN o Kitajski; poudarja vse večjo mednarodno podporo začetku neodvisne preiskave; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo generalnega sekretarja OZN, naj razmisli o vseh mehanizmih, ki so mu na voljo, da bi zagotovili neodvisno spremljanje razmer na Kitajskem in poročanje o njih, vključno z imenovanjem posebnega odposlanca OZN; poziva Svet in podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj si skupaj z mednarodno skupnostjo prizadevata vzpostaviti mednarodno kontaktno skupino za Hongkong in Hongkong redno vključevati na agendo mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja članice OZN, naj organizirajo redne javne prireditve za ozaveščanje o tem, da kitajska vlada hudo krši človekove pravice, kar vključuje zločine proti človeštvu, in izvaja druge kršitve mednarodnega prava, in vsaj eno srečanje varnostnega sveta OZN v tako imenovani formuli Arria; bi pozdravil pobudo, če bi institucije EU in države članice razmislile o tem, da bi se 1. julij obeležil kot „dan podpore Hongkongu“, da bi evropsko javnost vsako leto spomnili na razmere v Hongkongu; ponovno poziva EU in države članice, naj razmislijo o predložitvi zadeve Meddržavnemu sodišču, in trdi, da odločitev Kitajske, da Hongkongu vsili svoj zakon o nacionalni varnosti, in uporaba tega zakona pomenita kršitev skupne izjave med Kitajsko in Združenim kraljestvom ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje odločitev hongkonške policije, da je prepovedala letni protest na Trgu nebeškega miru 4. junija in letno parado 1. julija, hkrati pa je izdala posebno dovoljenje za izjemo od omejitev v zvezi s covidom-19, da bi hongkonškim uradnikom omogočila praznovanje stoletnice kitajske komunistične partije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve, naj tesno sodeluje s podobno mislečimi državami in partnerji, da bi zaustavili spodkopavanje hongkonških svoboščin; pozdravlja na novo vzpostavljen dvostranski dialog med EU in ZDA o Kitajski in vztraja, da bi moralo biti tesnejše usklajevanje na področju človekovih pravic, tudi s poudarkom na razmerah v Hongkongu, ključni cilj; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da se je Ljudska republika Kitajska s politiko opustitve pristopa „ena država, dva sistema“ zelo odtujila od tajvanskega prebivalstva, in poudarja, da je za pomoč pri zaščiti demokracije v Tajvanu pripravljen sodelovati z mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske ter izvršni predsednici in skupščini Posebnega upravnega območja Hongkong. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0027.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0174.

(3)  UL C 165, 4.5.2021, str. 2.

(4)  UL C 224, 27.6.2018, str. 78.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0255.

(6)  UL C 433, 23.12.2019, str. 103.

(7)  UL C 399, 24.11.2017, str. 92.

(8)  UL C 369, 11.10.2018, str. 156.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/185

---

P9_TA(2021)0357

Smrtna kazen v Savdski Arabiji, zlasti primera Mustafe Hašema Al Darviša in Abdulaha Al Hovajtija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o smrtni kazni v Savdski Arabiji, zlasti primera Mustafe Hašema Al Darviša in Abdulaha Al Hovajtija (2021/2787(RSP))

(2022/C 99/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Savdski Arabiji, zlasti tistih z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (1), z dne 14. februarja 2019 o zagovornikih pravic žensk v Savdski Arabiji (2), z dne 8. oktobra 2020 o položaju etiopskih migrantov v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji (3) in z dne 11. februarja 2021 o humanitarnih in političnih razmerah v Jemnu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Savdski Arabiji, zlasti tistih z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (1), z dne 14. februarja 2019 o zagovornikih pravic žensk v Savdski Arabiji (2), z dne 8. oktobra 2020 o položaju etiopskih migrantov v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji (3) in z dne 11. februarja 2021 o humanitarnih in političnih razmerah v Jemnu (4),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella na zasedanju Sveta za zunanje zadeve 10. decembra 2020, da so človekove pravice v DNK Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella na zasedanju Sveta za zunanje zadeve 10. decembra 2020, da so človekove pravice v DNK Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Savdsko Arabijo iz novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Savdsko Arabijo iz novembra 2018,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil OZN o ravnanju z zaporniki (t. i. pravila Nelsona Mandele), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil OZN o ravnanju z zaporniki (t. i. pravila Nelsona Mandele),

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Arabske listine človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Arabske listine človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju izjave posebnih poročevalcev OZN z dne 3. marca 2021 o spremembi smrtnih kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnih poročevalcev OZN z dne 3. marca 2021 o spremembi smrtnih kazni,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, Agnes Callamard, iz junija 2021, v katerem je navedla, da je Savdska Arabija odgovorna za „naklepno usmrtitev“ savdskega novinarja Džamala Hašodžija (poročilo Callamard), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, Agnes Callamard, iz junija 2021, v katerem je navedla, da je Savdska Arabija odgovorna za „naklepno usmrtitev“ savdskega novinarja Džamala Hašodžija (poročilo Callamard),

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic, Mary Lawlor, ki je preučila uboj zagovornikov človekovih pravic v Savdski Arabiji, poročilo pa je bilo predstavljeno na 46. zasedanju sveta OZN za človekove pravice marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic, Mary Lawlor, ki je preučila uboj zagovornikov človekovih pravic v Savdski Arabiji, poročilo pa je bilo predstavljeno na 46. zasedanju sveta OZN za človekove pravice marca 2021,

| — | ob upoštevanju poročila urada direktorja nacionalne obveščevalne službe, ki je preučila vlogo savdske vlade pri umoru Džamala Hašodžija, ki je bilo objavljeno februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila urada direktorja nacionalne obveščevalne službe, ki je preučila vlogo savdske vlade pri umoru Džamala Hašodžija, ki je bilo objavljeno februarja 2021,

| — | ker je parlamentarna skupščina Sveta Evrope leta 2020 Ludžajn Al Hatlul podelila nagrado Václava Havla, |
| --- | --- |

—

ker je parlamentarna skupščina Sveta Evrope leta 2020 Ludžajn Al Hatlul podelila nagrado Václava Havla,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se je Kraljevina Savdska Arabija zavzela, da bo do leta 2016 sprejela novo zakonodajo, s katero bo brez izjeme odpravila smrtno kazen za vse mladoletne storilce kaznivih dejanj, kar je tudi potrdila v diplomatskih izjavah; ker je te izjave podalo savdsko ministrstvo na zunanje zadeve septembra 2016 na seji odbora OZN za otrokove pravice, pa tudi avgusta 2018, ko je izjavilo: če je za kaznivo dejanje, ki ga stori mladoletnik, predpisana smrtna kazen, se kazen zmanjša na največ desetletno zaporno kazen; |
| --- | --- |

A.

ker se je Kraljevina Savdska Arabija zavzela, da bo do leta 2016 sprejela novo zakonodajo, s katero bo brez izjeme odpravila smrtno kazen za vse mladoletne storilce kaznivih dejanj, kar je tudi potrdila v diplomatskih izjavah; ker je te izjave podalo savdsko ministrstvo na zunanje zadeve septembra 2016 na seji odbora OZN za otrokove pravice, pa tudi avgusta 2018, ko je izjavilo: če je za kaznivo dejanje, ki ga stori mladoletnik, predpisana smrtna kazen, se kazen zmanjša na največ desetletno zaporno kazen;

| B. | ker zakon o mladoletnikih iz leta 2018, ki ga je Savdska Arabija razglasila s kraljevim odlokom z dne 31. julija 2018, v členu 15 določa, da če je za kaznivo dejanje, ki ga stori mladoletnik, predpisana smrtna kazen, se ta kazen zmanjša na največ desetletno zaporno kazen; ker je Savdska Arabija v okviru splošnega rednega pregleda v okviru Sveta OZN za človekove pravice za leto 2018 ugotovila, da je država dosegla znaten napredek na področju spodbujanju spoštovanja, varstva in zvestobe otrokovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker zakon o mladoletnikih iz leta 2018, ki ga je Savdska Arabija razglasila s kraljevim odlokom z dne 31. julija 2018, v členu 15 določa, da če je za kaznivo dejanje, ki ga stori mladoletnik, predpisana smrtna kazen, se ta kazen zmanjša na največ desetletno zaporno kazen; ker je Savdska Arabija v okviru splošnega rednega pregleda v okviru Sveta OZN za človekove pravice za leto 2018 ugotovila, da je država dosegla znaten napredek na področju spodbujanju spoštovanja, varstva in zvestobe otrokovih pravic;

| C. | ker je bil 15. junija 2021 Mustafa Hašem Al Darviš, mlad savdski državljan šiitske manjšine, usmrčen zaradi kaznivih dejanj, za katera zagovorniki pravic trdijo, da jih je morda storil kot mladoletnik, čeprav je kraljevina nedavno napovedala, da bo smrtno kazen za mladoletnike odpravila; ker je bil pred skrajno nepoštenim sojenjem dolgo časa v priporu, kjer so ga mučili; ker v Al Darviševi obtožnici ni naveden točen datum storitve domnevnih kaznivih dejanj, kar pomeni, da je bil v času storitve domnevnih kaznivih dejanj najverjetneje mladoleten, zato bi bilo treba njegovo kazen revidirati v skladu z novo nacionalno zakonodajo o uporabi smrtne kazni za mladoletne osebe; |
| --- | --- |

C.

ker je bil 15. junija 2021 Mustafa Hašem Al Darviš, mlad savdski državljan šiitske manjšine, usmrčen zaradi kaznivih dejanj, za katera zagovorniki pravic trdijo, da jih je morda storil kot mladoletnik, čeprav je kraljevina nedavno napovedala, da bo smrtno kazen za mladoletnike odpravila; ker je bil pred skrajno nepoštenim sojenjem dolgo časa v priporu, kjer so ga mučili; ker v Al Darviševi obtožnici ni naveden točen datum storitve domnevnih kaznivih dejanj, kar pomeni, da je bil v času storitve domnevnih kaznivih dejanj najverjetneje mladoleten, zato bi bilo treba njegovo kazen revidirati v skladu z novo nacionalno zakonodajo o uporabi smrtne kazni za mladoletne osebe;

| D. | ker je bilo Abdulahu Al Hovaitiju sojeno na skupinskem sojenju šestim obtožencem zaradi oboroženega ropa; ker ga je kazensko sodišče v Tabuku (na severu države) 27. oktobra 2019 obsodilo na smrt, čeprav mu je bil po aretaciji odvzet vzorec DNK, ki ni potrdil njegove identitete možnega osumljenca; ker je bil Al Hovaiti aretiran maja 2017, ko je bil star 14 let; ker sodna dokumentacija kaže, da je štiri mesece preživel v samici, med zaslišanjem brez navzočnosti staršev ali odvetnika pa so ga mučili; ker je bil Al Hovaiti v tem času pridržan v enoti za kazenske preiskave v Tabuku in ne v centru za pridržanje mladoletnikov; ker je bil v času domnevnih kaznivih dejanj star 14 let in je še vedno v priporu, kjer čaka na izvršitev smrtne kazni; ker je vrhovno sodišče junija 2021 začelo preučevati njegov primer; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo Abdulahu Al Hovaitiju sojeno na skupinskem sojenju šestim obtožencem zaradi oboroženega ropa; ker ga je kazensko sodišče v Tabuku (na severu države) 27. oktobra 2019 obsodilo na smrt, čeprav mu je bil po aretaciji odvzet vzorec DNK, ki ni potrdil njegove identitete možnega osumljenca; ker je bil Al Hovaiti aretiran maja 2017, ko je bil star 14 let; ker sodna dokumentacija kaže, da je štiri mesece preživel v samici, med zaslišanjem brez navzočnosti staršev ali odvetnika pa so ga mučili; ker je bil Al Hovaiti v tem času pridržan v enoti za kazenske preiskave v Tabuku in ne v centru za pridržanje mladoletnikov; ker je bil v času domnevnih kaznivih dejanj star 14 let in je še vedno v priporu, kjer čaka na izvršitev smrtne kazni; ker je vrhovno sodišče junija 2021 začelo preučevati njegov primer;

| E. | ker so savdske oblasti 23. aprila 2019 usmrtile šest mladoletnih storilcev kaznivih dejanj, med njimi Saida Al Skafija, Salmana Al Kuraiša, Abdula Aziza Al Sahavija, Abdula Karima Al Havadža, Abdulaha Al Asriha in Mudžtabo Al Sveikata; ker v tem času še najmanj devetim drugim mladoletnim storilcem kaznivih dejanj grozi usmrtitev; |
| --- | --- |

E.

ker so savdske oblasti 23. aprila 2019 usmrtile šest mladoletnih storilcev kaznivih dejanj, med njimi Saida Al Skafija, Salmana Al Kuraiša, Abdula Aziza Al Sahavija, Abdula Karima Al Havadža, Abdulaha Al Asriha in Mudžtabo Al Sveikata; ker v tem času še najmanj devetim drugim mladoletnim storilcem kaznivih dejanj grozi usmrtitev;

| F. | ker je v savdskih zaporih še vedno najmanj 40 oseb, ki jim grozi usmrtitev; ker jih je med temi zaporniki več, ki so domnevna kazniva dejanja storili, ko so bili še mladoletni, ali kot miroljubni kritiki, kot sta islamska učenjaka Salman Al Odah in Hasan Al Maliki, za katera državni tožilec še vedno zahteva smrtno kazen; |
| --- | --- |

F.

ker je v savdskih zaporih še vedno najmanj 40 oseb, ki jim grozi usmrtitev; ker jih je med temi zaporniki več, ki so domnevna kazniva dejanja storili, ko so bili še mladoletni, ali kot miroljubni kritiki, kot sta islamska učenjaka Salman Al Odah in Hasan Al Maliki, za katera državni tožilec še vedno zahteva smrtno kazen;

| G. | ker je Savdska Arabija že več let na seznamu držav, ki izvajajo največje število usmrtitev na svetu; ker je bilo od januarja 2015 izvedenih več kot 800 usmrtitev, pri čemer je bil velik delež zaradi nenasilnih kaznivih dejanj, povezanih z drogami, druga kazniva dejanja pa oblasti opisujejo kot povezana s terorizmom, a so bila miroljubna; |
| --- | --- |

G.

ker je Savdska Arabija že več let na seznamu držav, ki izvajajo največje število usmrtitev na svetu; ker je bilo od januarja 2015 izvedenih več kot 800 usmrtitev, pri čemer je bil velik delež zaradi nenasilnih kaznivih dejanj, povezanih z drogami, druga kazniva dejanja pa oblasti opisujejo kot povezana s terorizmom, a so bila miroljubna;

| H. | ker je država v prvi polovici leta 2021 izvedla 32 usmrtitev, kar je več kot v celem letu 2020, in od prve zaveze, da bo odpravila smrtno kazen za mladoletne storilce kaznivih dejanj, je usmrtila že vsaj osem mladoletnikov; |
| --- | --- |

H.

ker je država v prvi polovici leta 2021 izvedla 32 usmrtitev, kar je več kot v celem letu 2020, in od prve zaveze, da bo odpravila smrtno kazen za mladoletne storilce kaznivih dejanj, je usmrtila že vsaj osem mladoletnikov;

| I. | ker bi bilo treba na podlagi kraljevega odloka Savdske Arabije iz leta 2020 spremeniti smrtne kazni za osebe, ki so kazniva dejanja storile, ko so bile mladoletne; ker odlok vsebuje različne vrzeli, tako da je mogoče mladoletnike še vedno usmrtiti na več načinov, na primer z izključitvijo smrtnih kazni, ki se izrečejo kot hudud (kazniva dejanja z vnaprej določenimi kaznimi) ali qisas (kazniva dejanja z obsodbami na podlagi maščevanja), in kot zadeve, obravnavane po zakonu o boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba na podlagi kraljevega odloka Savdske Arabije iz leta 2020 spremeniti smrtne kazni za osebe, ki so kazniva dejanja storile, ko so bile mladoletne; ker odlok vsebuje različne vrzeli, tako da je mogoče mladoletnike še vedno usmrtiti na več načinov, na primer z izključitvijo smrtnih kazni, ki se izrečejo kot hudud (kazniva dejanja z vnaprej določenimi kaznimi) ali qisas (kazniva dejanja z obsodbami na podlagi maščevanja), in kot zadeve, obravnavane po zakonu o boju proti terorizmu;

| J. | ker je Savdska Arabija spremenila smrtno kazen, izrečeno Aliju Al Nimru, Davudu Al Marhunu in Abdulahu Al Zaherju zaradi kaznivih dejanj, pri čemer so strokovnjaki že opozorili, da gre za kriminalizacijo uveljavljanja temeljnih pravic, vključno s svobodo zbiranja in izražanja, in ki naj bi jih zagrešili kot mladoletniki; ker so bili ponovno obsojeni na desetletno zaporno kazen, vključno s časom, ki so ga že prestali; ker so izvedenci OZN pozvali k njihovi izpustitvi; |
| --- | --- |

J.

ker je Savdska Arabija spremenila smrtno kazen, izrečeno Aliju Al Nimru, Davudu Al Marhunu in Abdulahu Al Zaherju zaradi kaznivih dejanj, pri čemer so strokovnjaki že opozorili, da gre za kriminalizacijo uveljavljanja temeljnih pravic, vključno s svobodo zbiranja in izražanja, in ki naj bi jih zagrešili kot mladoletniki; ker so bili ponovno obsojeni na desetletno zaporno kazen, vključno s časom, ki so ga že prestali; ker so izvedenci OZN pozvali k njihovi izpustitvi;

| K. | ker kljub temu, da je savdska komisija za človekove pravice napovedala moratorij za izvrševanje smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, januarja 2021 še vedno ni bila objavljena sprememba zakona, smrtna kazen pa ostaja v pristojnosti sodnikov in oblasti; |
| --- | --- |

K.

ker kljub temu, da je savdska komisija za človekove pravice napovedala moratorij za izvrševanje smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, januarja 2021 še vedno ni bila objavljena sprememba zakona, smrtna kazen pa ostaja v pristojnosti sodnikov in oblasti;

| L. | ker je odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic;

| M. | ker je bilo v zadnjih nekaj mesecih več aktivistov za človekove pravice obsojenih na strogo zaporno kazen v sojenjih brez dolžnega pravnega postopanja, ki so jih zaznamovale verodostojne obtožbe o mučenju; ker je bil Abdurahman Al Sadhan zaradi dejavnosti, povezanih s tviti, ki kritizirajo vlado, obsojen na dvajsetletno zaporno kazen in dvajsetletno prepoved potovanja v tujino; ker so bila med njegovim sojenjem resno kršena mednarodna jamstva poštenega sojenja; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo v zadnjih nekaj mesecih več aktivistov za človekove pravice obsojenih na strogo zaporno kazen v sojenjih brez dolžnega pravnega postopanja, ki so jih zaznamovale verodostojne obtožbe o mučenju; ker je bil Abdurahman Al Sadhan zaradi dejavnosti, povezanih s tviti, ki kritizirajo vlado, obsojen na dvajsetletno zaporno kazen in dvajsetletno prepoved potovanja v tujino; ker so bila med njegovim sojenjem resno kršena mednarodna jamstva poštenega sojenja;

| N. | ker je bila marca 2021 zaporna kazen, izrečena Mohamedu Al Otaibiju, ustanovitelju Unije za človekove pravice, ki se je z miroljubnim aktivizmom na področju človekovih pravic zavzemal za odpravo smrtne kazni in večjo vlogo žensk v družbi, podaljšana s 14 na 17 let; |
| --- | --- |

N.

ker je bila marca 2021 zaporna kazen, izrečena Mohamedu Al Otaibiju, ustanovitelju Unije za človekove pravice, ki se je z miroljubnim aktivizmom na področju človekovih pravic zavzemal za odpravo smrtne kazni in večjo vlogo žensk v družbi, podaljšana s 14 na 17 let;

| O. | ker so bile številne ženske, aretirane med zadušitvijo protestov zagovornikov pravic žensk leta 2018, obsojene na dolgo zaporno kazen zgolj zaradi aktivizma na področju človekovih pravic; ker so savdske oblasti iz zapora pred kratkim izpustile nekatere zagovornice pravic žensk, med njimi Ludžain Al Hatlul, Nuf Abdulaziz, Samar Badavi in Nasimo Al Sada; ker so bile njihove obsodbe le začasno odložene, savdske oblasti pa so jim tudi prepovedale potovanja v tujino; |
| --- | --- |

O.

ker so bile številne ženske, aretirane med zadušitvijo protestov zagovornikov pravic žensk leta 2018, obsojene na dolgo zaporno kazen zgolj zaradi aktivizma na področju človekovih pravic; ker so savdske oblasti iz zapora pred kratkim izpustile nekatere zagovornice pravic žensk, med njimi Ludžain Al Hatlul, Nuf Abdulaziz, Samar Badavi in Nasimo Al Sada; ker so bile njihove obsodbe le začasno odložene, savdske oblasti pa so jim tudi prepovedale potovanja v tujino;

| P. | ker zakon o boju proti terorizmu in njegovemu financiranju iz leta 2017 ohlapno opredeljuje terorizem in ne zahteva uporabe nasilja, da bi dejanje veljalo za teroristično; |
| --- | --- |

P.

ker zakon o boju proti terorizmu in njegovemu financiranju iz leta 2017 ohlapno opredeljuje terorizem in ne zahteva uporabe nasilja, da bi dejanje veljalo za teroristično;

| Q. | ker savdske oblasti po navedbah posebnega poročevalca OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, zlorabljajo tehnologijo za elektronski nadzor; ker so bile v posodobljeno uredbo EU o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo iz leta 2021 (5) dodane nove kontrole tehnologije za kibernetski nadzor; |
| --- | --- |

Q.

ker savdske oblasti po navedbah posebnega poročevalca OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, zlorabljajo tehnologijo za elektronski nadzor; ker so bile v posodobljeno uredbo EU o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo iz leta 2021 (5) dodane nove kontrole tehnologije za kibernetski nadzor;

| R. | ker ima Kraljevina Savdska Arabija eno najnižjih ravni ratifikacije temeljnih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, prav tako pa ni pristopila k osrednjim pogodbam o človekovih pravicah, v katerih normativnem središču je pravica do življenja, na primer k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

R.

ker ima Kraljevina Savdska Arabija eno najnižjih ravni ratifikacije temeljnih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, prav tako pa ni pristopila k osrednjim pogodbam o človekovih pravicah, v katerih normativnem središču je pravica do življenja, na primer k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah;

| S. | ker sta mučenje in poniževanje v savdskih zaporih splošno razširjena praksa, s katero se med zasliševanjem izsili priznanje, uporablja pa se tudi kot kazen med pridržanjem; ker se obtožbe o mučenju le redko preiščejo; |
| --- | --- |

S.

ker sta mučenje in poniževanje v savdskih zaporih splošno razširjena praksa, s katero se med zasliševanjem izsili priznanje, uporablja pa se tudi kot kazen med pridržanjem; ker se obtožbe o mučenju le redko preiščejo;

| 1. | ostro obsoja, da Kraljevina Savdska Arabija nadaljuje usmrtitve mladoletnih prestopnikov, čeprav zatrjuje, da je to prakso odpravila, a je na primer pred kratkim usmrtila Mustafo Hašema Al Darviša za kazniva dejanja, ki jih je storil kot mladoletna oseba, potem ko so ga obsodili na nepoštenem sojenju, kjer so priznanje pridobili z mučenjem, obsoja pa tudi dejstvo, da v Savdski Arabiji trenutno vsaj 40 pripornikom grozi usmrtitev, med njimi devetim za kazniva dejanja, ki so jih storili kot mladoletne osebe, ter za miroljubno kritiko zoper vlado; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Savdsko Arabijo, naj potrdi, da Abdulah Al Hovaiti, Mohamed Al Faradž in vsi drugi mladoletni prestopniki, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, ne bodo usmrčeni, da bodo priznanja, ki so bila pridobljena z mučenjem, črtana iz njihovih dosjejev in da bo vsem omogočeno pošteno sojenje brez smrtne kazni; poziva, naj se preiščejo obtožbe o mučenju Abdulaha Al Hovaitija, storilce pa naj se privede pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Savdsko Arabijo, naj v skladu z obveznostmi iz Konvencije o otrokovih pravicah dejansko odpravi smrtno kazen za mladoletne storilce kaznivih dejanj, ne glede na to, za katero kaznivo dejanje gre, vključno s tazirjem (kazniva dejanja z diskrecijskimi obsodbami), hududom in qisasom, po katerih vsaj štirim otrokom grozi smrtna kazen; poziva Savdsko Arabijo, naj objavi kraljevi odlok iz leta 2020, da bi mladoletnim prestopnikom zagotovila popolno in retroaktivno zaščito, kakor so navedle savdske oblasti, ter uskladila zakon o mladoletnikih z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poudarja, da odločno nasprotuje smrtni kazni v vseh primerih in ne glede na okoliščine; poziva Savdsko Arabijo, naj uvede moratorij za usmrtitve, dokler se smrtna kazen ne odpravi, in naj opravi neodvisen pregled vseh primerov v kazenskopravnem sistemu, pri katerih je bila izrečena smrtno kazen za kazniva dejanja, storjena v otroštvu, ali na podlagi priznanj, pridobljenih z mučenjem, pa tudi primerov, v katerih ni bilo poštenega sojenja, ter naj ugotovitve pregleda objavi; poziva k mednarodnemu in nacionalnemu dialogu o preostalih ovirah za odpravo smrtne kazni za vse mladoletne prestopnike, s čimer bi utrli pot popolni odpravi smrtne kazni v Savski Arabiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da so se oblasti pred kratkim odločile spremeniti smrtno kazen, izrečeno Aliju Al Nimru, Davudu Al Marhunu in Abdulahu Al Zaherju za kazniva dejanja, ki naj bi jih zagrešili kot mladoletne osebe, pri čemer gre za nujen korak pri izpolnjevanju nacionalnih in mednarodnih obveznosti Savdske Arabije na področju človekovih pravic, zlasti v okviru Konvencije o otrokovih pravicah; poziva, naj se jih izpusti, kakor zahtevajo tudi strokovnjaki OZN za človekove pravice, ki so že opozorili tudi na to, da gre pri njihovih kaznivih dejanjih za kriminalizacijo uveljavljanja temeljnih pravic, vključno s svobodo zbiranja in izražanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva savdske oblasti, naj znova preučijo primere vseh zapornikov, obsojenih na smrtno kazen, da bi jim kazen spremenili ali jim ponudili novo in pravično sojenje, pri katerem ne bo izrečena smrtna kazen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno poziva delegacijo EU in diplomatske misije držav članic EU v Savdski Arabiji, naj nujno zahtevajo obisk mladoletnih prestopnikov, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Svet, naj ustavi izvoz tehnologije za množični nadzor in drugega blaga z dvojno rabo, ki bi se lahko uporabilo za spodbujanje notranje represije in utišanje civilne družbe, iz EU v Savdsko Arabijo; poudarja, da imajo podjetja za informacijsko varnost in nacionalne obveščevalne službe, ki delujejo v EU, izrecno odgovornost, pa tudi moralno in pravno obveznost, da se izogibajo situacijam, ko bi njihovi sedanji ali nekdanji uslužbenci Savdski Arabiji pomagali pri zatiranju lastnega prebivalstva, tako da bi posredno ali neposredno delali za savdske oblasti pri zatiranju notranjega nasprotovanja in svobode govora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva savdsko vlado, naj spoštuje zaveze iz Konvencije proti mučenju, ki jo je ratificirala, in odločno spodbuja Kraljevino Savdsko Arabijo, naj ratificira izbirni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, katerih cilj je odprava smrtne kazni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ostro obsoja prakso izrekanja strogih zapornih kazni zagovornikom človekovih pravic, miroljubnim kritikom in aktivistom, ter znova izraža solidarnost s pomembnim delom zagovornikov človekovih pravic in poudarja, da je treba zaščititi svobodo govora in izražanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zahteva, da se nemudoma in brezpogojno izpusti vse zagovornike človekovih pravic, zagovornike pravic žensk, miroljubne kritike in aktiviste, med katerimi so Abdurahman Al Sadhan, Mohamed Al Otaibi, Khaled Al Omair, Mohamed Al Rabiah, Isra Al Ghomgham, Musa Al Hašim, Ahmed Al Matrud, Khaled Al Ghanimi, Ali Al Uvaišer, Mudžtaba Al Muzain, Valid Abu Al Khair, Abdulaziz Al Šubaili, Isa Al Nukhaifi in Nathir Al Madžed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj se podeli popolna svoboda zagovornikom človekovih pravic, na primer Ludžajn Al Hatlul, ki je začasno izpuščena, a zanjo še vedno veljajo omejitve, in sicer naj se jim med drugim odpravi prepoved potovanj zanje in njihove družinske člane, razveljavi prepoved dela, ukine spletni nadzor in povrnejo vse državljanske pravice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je dobitnik nagrade Saharova Raif Badavi v zaporu že devet let; poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj povečajo pritisk na savdsko vlado in se zavzamejo za njegovo takojšnjo izpustitev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so pravice do svobode izražanja, mirnega združevanja in zbiranja zaščitene v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; poziva savdske oblasti, naj odpravijo omejitve za zagovornike človekovih pravic, ki jim prepovedujejo, da bi javno spregovorili v družbenih omrežjih in mednarodnih medijih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izraža zaskrbljenost zaradi prakse tajnega zasliševanja; vztraja, da bi bilo treba diplomatskim misijam, vključno z opazovalci iz delegacije EU v Savdski Arabiji ali institucij EU, in mednarodnim nevladnim organizacijam dovoliti, da bi se udeležile zaslišanj in obiskale savdske zapore, da bi zagotovili poštene in pravične sodne postopke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vlado Savdske Arabije, naj tesno sodeluje z organi OZN, izda stalno povabilo za obisk vsem nosilcem mandata v okviru posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice ter proaktivno sodeluje, zlasti s posebnimi poročevalci OZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zelo zaskrbljen zaradi ohlapne opredelitve terorizma v državnem protiterorističnem zakonu; obsoja, da se specializirano kazensko sodišče, ki je namenjeno obravnavi terorizma, uporablja kot orodje za kaznovanje zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odločno poziva savdsko vlado, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | znova poudarja, da so mehanizmi, kot je dialog o človekovih pravicah med EU in Savdsko Arabijo, pomembni za spodbujanje nadaljnjih razprav, in poziva, naj se dialog nemudoma začne; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in vse delegacije EU, ki sodelujejo pri dialogu, naj se pred tem obrnejo na civilno družbo, da bi pridobile najnovejše informacije in se seznanile s posameznimi primeri; spodbuja uporabo primerjalnih meril za merjenje napredka razprav; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obsoja dejstvo, da je savdski politični sistem še vedno povsem nedemokratičen in kljub napovedanim ambicioznim reformam na področju človekovih pravic še naprej močno zatira najglasnejše nasprotnike; poudarja, da je umor novinarja Džamala Hašodžija v prostorih savdskega konzulata v Istanbulu 2. oktobra 2018 za kritike v Savdski Arabiji, med katerimi so mnogi trenutno pridržani zaradi miroljubnega aktivizma, še vedno srhljivo sporočilo; odločno podpira uporabo globalnega mehanizma sankcij na področju človekovih pravic za vse, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic v Savdski Arabiji, tudi za umor novinarja Džamala Hašodžija; poziva mednarodno skupnost, naj še enkrat natančno obravnava poročilo Agnes Callamard, v katerem je bila navedena vpletenost savdskega princa Mohameda Bin Salmana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, predsednika Sveta, podpredsednika/visokega predstavnika in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj na vseh uradnih in neuradnih srečanjih s savdskimi sogovorniki izrazijo pomisleke glede človekovih pravic, zlasti ko gre za smrtno kazen; obžaluje zadržani diplomatski pristop EU do Savdske Arabije na področju človekovih pravic; zato poziva vse evropske diplomatske službe v Riadu in drugod po Savdski Arabiji, naj sistematično uporabljajo mehanizme iz smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, vključno z javnimi izjavami, diplomatskimi demaršami, spremljanjem sojenja in obiski v zaporu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj podpre vse ukrepe Sveta OZN za človekove pravice, da bodo oblasti Kraljevine Savdske Arabije odgovarjale za kršitve človekovih pravic; poziva EU, naj na naslednjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice predlaga imenovanje posebnega poročevalca OZN za človekove pravice v Savdski Arabiji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic v državi, naj pri stikih s savdskimi oblastmi okrepijo podporo civilni družbi in naj z vsemi razpoložljivimi instrumenti še bolj podprejo delo zagovornikov človekovih pravic ter po potrebi olajšajo izdajo nujnih vizumov in jim zagotovijo začasno zatočišče v državah članicah EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, generalnemu sekretarju OZN, visoki komisarki OZN za človekove pravice, Komisiji OZN za položaj žensk, Svetu za človekove pravice, njegovemu veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu Al Saudu, prestolonasledniku Mohamedu Bin Salmanu Al Saudu, vladi Kraljevine Savdske Arabije in generalnemu sekretarju Centra za nacionalni dialog Kraljevine Savdske Arabije. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL C 345, 16.10.2020, str. 67.

(2)  UL C 449, 23.12.2020, str. 133.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0260.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0053.

(5)  UL L 206, 11.6.2021, str. 1.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/191

---

P9_TA(2021)0358

Pregled makroekonomskega zakonodajnega okvira

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o pregledu makroekonomskega zakonodajnega okvira za boljši učinek na evropsko realno gospodarstvo ter večjo preglednost pri odločanju in demokratično odgovornost (2020/2075(INI))

(2022/C 99/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ki je bila podpisana leta 1957 v Rimu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ki je bila podpisana leta 1957 v Rimu,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 121, 122, 126 in 136 ter Protokola št. 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 121, 122, 126 in 136 ter Protokola št. 12,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (1), in z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (1), in z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. februarja 2015 z naslovom Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. februarja 2015 z naslovom Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012/2),

| — | ob upoštevanju poročila štirih predsednikov z dne 5. decembra 2012 z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji, poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope in dokumenta Komisije z dne 31. maja 2017 z razmislekom o poglobitvi ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila štirih predsednikov z dne 5. decembra 2012 z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji, poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope in dokumenta Komisije z dne 31. maja 2017 z razmislekom o poglobitvi ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 03/2018 z naslovom Revizija postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 03/2018 z naslovom Revizija postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 o pregledu ekonomskega upravljanja (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 o pregledu ekonomskega upravljanja (COM(2020)0055),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 z naslovom Usklajen gospodarski odziv na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 z naslovom Usklajen gospodarski odziv na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2020 o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2020 o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast (COM(2020)0123),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 o proračunu EU kot gonilu načrta okrevanja za Evropo (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 o proračunu EU kot gonilu načrta okrevanja za Evropo (COM(2020)0442),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za Uredbo Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za Uredbo Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0441),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (uredba o taksonomiji) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (uredba o taksonomiji) (13),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2020 z naslovom Evropski semester – s priporočili za posamezne države se obravnavajo pomembna vprašanja, vendar jih je treba bolje izvajati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2020 z naslovom Evropski semester – s priporočili za posamezne države se obravnavajo pomembna vprašanja, vendar jih je treba bolje izvajati,

| — | ob upoštevanju ocene fiskalnih pravil EU Evropskega fiskalnega odbora (EFB) z dne 11. septembra 2019 s poudarkom na zakonodajnem šesterčku in dvojčku, letnega poročila EFB z dne 29. oktobra 2019, izjave EFB z dne 24. marca 2020 o covidu-19, ocene EFB z dne 1. julija 2020 o fiskalni naravnanosti, primerni za euroobmočje v letu 2021, in letnega poročila EFB za leto 2020 z dne 20. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene fiskalnih pravil EU Evropskega fiskalnega odbora (EFB) z dne 11. septembra 2019 s poudarkom na zakonodajnem šesterčku in dvojčku, letnega poročila EFB z dne 29. oktobra 2019, izjave EFB z dne 24. marca 2020 o covidu-19, ocene EFB z dne 1. julija 2020 o fiskalni naravnanosti, primerni za euroobmočje v letu 2021, in letnega poročila EFB za leto 2020 z dne 20. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 11. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru in načrtu za okrevanje Next Generation EU, covidu-19, podnebnih spremembah, varnosti in zunanjih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 11. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru in načrtu za okrevanje Next Generation EU, covidu-19, podnebnih spremembah, varnosti in zunanjih odnosih,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (16),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (17),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (18),

| — | ob upoštevanju letne strategije Komisije za trajnostno rast za leto 2021 z dne 17. septembra 2020 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letne strategije Komisije za trajnostno rast za leto 2021 z dne 17. septembra 2020 (COM(2020)0575),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (20),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (21),

| — | ob upoštevanju februarske evropske gospodarske napovedi Komisije – Zima 2021 (institucionalni dokument 144) iz februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju februarske evropske gospodarske napovedi Komisije – Zima 2021 (institucionalni dokument 144) iz februarja 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike (COM(2021)0105),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 o pregledu ekonomskega upravljanja – Poročilo o uporabi uredb (EU) št. 1173/2011, (EU) št. 1174/2011, (EU) št. 1175/2011, (EU) št. 1176/2011, (EU) št. 1177/2011, (EU) št. 472/2011 in (EU) št. 473/2013 ter o primernosti Direktive Sveta 2011/85/EU (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 o pregledu ekonomskega upravljanja – Poročilo o uporabi uredb (EU) št. 1173/2011, (EU) št. 1174/2011, (EU) št. 1175/2011, (EU) št. 1176/2011, (EU) št. 1177/2011, (EU) št. 472/2011 in (EU) št. 473/2013 ter o primernosti Direktive Sveta 2011/85/EU (COM(2020)0055),

| — | ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi Komisije – Pomlad 2021 (institucionalni dokument 149) iz maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi Komisije – Pomlad 2021 (institucionalni dokument 149) iz maja 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Usklajevanje ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Usklajevanje ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva (COM(2021)0500),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A9-0212/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A9-0212/2021),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| A. | ker je bil v zadnjih 30 letih okvir ekonomskega upravljanja večkrat spremenjen, da bi odpravili pomanjkljivosti pri njegovi zasnovi in izvajanju ter ga prilagodili novim gospodarskim izzivom; |
| --- | --- |

A.

ker je bil v zadnjih 30 letih okvir ekonomskega upravljanja večkrat spremenjen, da bi odpravili pomanjkljivosti pri njegovi zasnovi in izvajanju ter ga prilagodili novim gospodarskim izzivom;

| B. | ker sedanji okvir vsebuje konceptualne in praktične pomanjkljivosti, zaradi katerih so se oblikovala prezapletena pravila, poleg tega pa je prišlo do slabega izvrševanja, pomanjkanja odgovornosti in tudi pomanjkanja spodbud za izvajanje simetričnih proticikličnih politik; ker sedanji okvir ni uspel zmanjšati razlik v EU niti zaščititi ali spodbuditi javnih naložb, ki bi podprle rast; |
| --- | --- |

B.

ker sedanji okvir vsebuje konceptualne in praktične pomanjkljivosti, zaradi katerih so se oblikovala prezapletena pravila, poleg tega pa je prišlo do slabega izvrševanja, pomanjkanja odgovornosti in tudi pomanjkanja spodbud za izvajanje simetričnih proticikličnih politik; ker sedanji okvir ni uspel zmanjšati razlik v EU niti zaščititi ali spodbuditi javnih naložb, ki bi podprle rast;

| C. | ker so bile po svetovni finančni krizi zaporedne reforme ekonomske in monetarne unije usmerjene v zmanjševanje tveganja, niso pa uvedle elementov delitve tveganja; |
| --- | --- |

C.

ker so bile po svetovni finančni krizi zaporedne reforme ekonomske in monetarne unije usmerjene v zmanjševanje tveganja, niso pa uvedle elementov delitve tveganja;

| D. | ker je v programih makroekonomskega prilagajanja manjkala nacionalna odgovornost, poleg tega pa so ti programi negativno vplivali na družbeno strukturo držav, ki so jih izvajale; |
| --- | --- |

D.

ker je v programih makroekonomskega prilagajanja manjkala nacionalna odgovornost, poleg tega pa so ti programi negativno vplivali na družbeno strukturo držav, ki so jih izvajale;

| E. | ker je Komisija leta 2015 sprejela smernice o tem, kako najbolje izkoristiti prožnost v pravilih Pakta za stabilnost in rast za krepitev povezave med strukturnimi reformami, naložbami in fiskalno odgovornostjo; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija leta 2015 sprejela smernice o tem, kako najbolje izkoristiti prožnost v pravilih Pakta za stabilnost in rast za krepitev povezave med strukturnimi reformami, naložbami in fiskalno odgovornostjo;

| F. | ker se Evropska unija spopada z več dolgoročnimi izzivi, in sicer javnozdravstveno krizo, podnebno krizo in pomanjkanjem naložb v javno infrastrukturo, ki vsi še povečujejo socialno-ekonomske razlike; |
| --- | --- |

F.

ker se Evropska unija spopada z več dolgoročnimi izzivi, in sicer javnozdravstveno krizo, podnebno krizo in pomanjkanjem naložb v javno infrastrukturo, ki vsi še povečujejo socialno-ekonomske razlike;

| G. | ker izziv dvojnega prehoda zahteva dodatne javne naložbe, ki pa jih sedanji fiskalni okvir omejuje; ker so bile naložbe javnega in zasebnega sektorja že pred krizo nezadostne, kljub zgodovinsko nizkim obrestnim meram; |
| --- | --- |

G.

ker izziv dvojnega prehoda zahteva dodatne javne naložbe, ki pa jih sedanji fiskalni okvir omejuje; ker so bile naložbe javnega in zasebnega sektorja že pred krizo nezadostne, kljub zgodovinsko nizkim obrestnim meram;

| H. | ker so se bruto javne naložbe zaradi finančne krize in krize državnega dolga zmanjšale, v številnih državah članicah pa so neto javne naložbe celo negativne, kar pomeni, da sedanji fiskalni okvir vodi v pretirano recesivne ukrepe za konsolidacijo in prispeva k zmanjšanju javnih naložb v obdobjih fiskalne konsolidacije; |
| --- | --- |

H.

ker so se bruto javne naložbe zaradi finančne krize in krize državnega dolga zmanjšale, v številnih državah članicah pa so neto javne naložbe celo negativne, kar pomeni, da sedanji fiskalni okvir vodi v pretirano recesivne ukrepe za konsolidacijo in prispeva k zmanjšanju javnih naložb v obdobjih fiskalne konsolidacije;

| I. | ker v financiranju naložb obstajajo velike vrzeli, ki bi jih bilo treba zapolniti: 470 milijard EUR na leto do leta 2030 za uresničitev okoljskih ciljev EU (22), 142 milijard EUR na leto za družbeno infrastrukturo, kot so bolnišnice ali šole, (23) in 190 milijard EUR na leto za stabilizacijo javnega kapitala (24); |
| --- | --- |

I.

ker v financiranju naložb obstajajo velike vrzeli, ki bi jih bilo treba zapolniti: 470 milijard EUR na leto do leta 2030 za uresničitev okoljskih ciljev EU (22), 142 milijard EUR na leto za družbeno infrastrukturo, kot so bolnišnice ali šole, (23) in 190 milijard EUR na leto za stabilizacijo javnega kapitala (24);

| J. | ker je bila stopnja javnega dolga visoka že na začetku pandemije in ker bodo izjemna gospodarska recesija in izjemni nacionalni fiskalni ukrepi, sprejeti v odziv na pandemijo, ter potrebna sredstva za podporo trajnostnega in vključujočega okrevanja vplivali na javne finance, zaradi česar bo razmerje med javnim dolgom in BDP v EU doseglo novo najvišjo vrednost nad 100 % BDP; |
| --- | --- |

J.

ker je bila stopnja javnega dolga visoka že na začetku pandemije in ker bodo izjemna gospodarska recesija in izjemni nacionalni fiskalni ukrepi, sprejeti v odziv na pandemijo, ter potrebna sredstva za podporo trajnostnega in vključujočega okrevanja vplivali na javne finance, zaradi česar bo razmerje med javnim dolgom in BDP v EU doseglo novo najvišjo vrednost nad 100 % BDP;

| K. | ker sta okoljska (25) in socialna trajnost povezani s tveganji za dolgoročno fiskalno vzdržnost; |
| --- | --- |

K.

ker sta okoljska (25) in socialna trajnost povezani s tveganji za dolgoročno fiskalno vzdržnost;

| L. | ker pandemija povzroča izjemen zunanji šok z obsežnimi asimetričnimi učinki, kar negativno vpliva na gospodarske obete EU in povečuje razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

L.

ker pandemija povzroča izjemen zunanji šok z obsežnimi asimetričnimi učinki, kar negativno vpliva na gospodarske obete EU in povečuje razlike med državami članicami;

| M. | ker so se ob pandemiji povečale že obstoječe neenakosti in revščina, poleg tega pa se je pokazal pomen evropskega socialnega modela in njegovih obstoječih socialnih varovalnih mrež; |
| --- | --- |

M.

ker so se ob pandemiji povečale že obstoječe neenakosti in revščina, poleg tega pa se je pokazal pomen evropskega socialnega modela in njegovih obstoječih socialnih varovalnih mrež;

| N. | ker v Evropi gospodarske napovedi (26), (27) kažejo na različno hitro, nepopolno in neenakomerno okrevanje; ker se kampanja cepljenja odvija vedno hitreje in ker je zelo verjetno, da bo prišlo do razlik in poglabljanja neenakosti med državami, sektorji in segmenti družbe, zlasti med mladimi delavci, ženskami in nizko usposobljenimi delavci; |
| --- | --- |

N.

ker v Evropi gospodarske napovedi (26), (27) kažejo na različno hitro, nepopolno in neenakomerno okrevanje; ker se kampanja cepljenja odvija vedno hitreje in ker je zelo verjetno, da bo prišlo do razlik in poglabljanja neenakosti med državami, sektorji in segmenti družbe, zlasti med mladimi delavci, ženskami in nizko usposobljenimi delavci;

| O. | ker za gospodarstva nekaterih držav članic še vedno obstajajo dolgoročna tveganja, zato bi bilo treba ob prenehanju podpore uvesti ukrepe za lažje ustvarjanje in prerazporejanje delovnih mest, in sicer s programi prekvalifikacije, po potrebi skupaj z dohodkovno podporo; |
| --- | --- |

O.

ker za gospodarstva nekaterih držav članic še vedno obstajajo dolgoročna tveganja, zato bi bilo treba ob prenehanju podpore uvesti ukrepe za lažje ustvarjanje in prerazporejanje delovnih mest, in sicer s programi prekvalifikacije, po potrebi skupaj z dohodkovno podporo;

| P. | ker lahko geopolitična tveganja vplivajo na vzdržnost državnega dolga; |
| --- | --- |

P.

ker lahko geopolitična tveganja vplivajo na vzdržnost državnega dolga;

| Q. | ker se je diskrecijska fiskalna podpora med državami članicami razlikovala po velikosti in sestavi, pri čemer se je jasno pokazala pozitivna korelacija med fiskalnim manevrskim prostorom in obsegom političnega ukrepanja, to pa je privedlo do asimetričnega odziva ter bi lahko povzročilo tudi neenake konkurenčne pogoje na notranjem trgu in dodatno poglobilo razlike pri hitrosti okrevanja; |
| --- | --- |

Q.

ker se je diskrecijska fiskalna podpora med državami članicami razlikovala po velikosti in sestavi, pri čemer se je jasno pokazala pozitivna korelacija med fiskalnim manevrskim prostorom in obsegom političnega ukrepanja, to pa je privedlo do asimetričnega odziva ter bi lahko povzročilo tudi neenake konkurenčne pogoje na notranjem trgu in dodatno poglobilo razlike pri hitrosti okrevanja;

| R. | ker je EU z odzivom na krizne razmere (28) okrepila ekonomsko in monetarno unijo ter je bila doslej uspešna pri vzpostavljanju zaupanja, tako da se je zmanjšala nestanovitnost finančnih trgov; v zvezi s tem poudarja pomen izdajanja obveznic EU; |
| --- | --- |

R.

ker je EU z odzivom na krizne razmere (28) okrepila ekonomsko in monetarno unijo ter je bila doslej uspešna pri vzpostavljanju zaupanja, tako da se je zmanjšala nestanovitnost finančnih trgov; v zvezi s tem poudarja pomen izdajanja obveznic EU;

| S. | ker je Komisija leta 2020 začela javno posvetovanje v zvezi s pregledom učinkovitosti okvira ekonomskega upravljanja, ki pa ga je morala prekiniti zaradi izbruha pandemije covida-19; |
| --- | --- |

S.

ker je Komisija leta 2020 začela javno posvetovanje v zvezi s pregledom učinkovitosti okvira ekonomskega upravljanja, ki pa ga je morala prekiniti zaradi izbruha pandemije covida-19;

1.

poziva Komisijo, naj ponovno začne javno razpravo o pregledu evropskega okvira ekonomskega upravljanja in na podlagi pregleda pripravi celovite, v prihodnost usmerjene zakonodajne predloge; je seznanjen, da je bil pregled okvira ekonomskega upravljanja zaradi pandemije odložen;

Fiskalna politika za trajnostno in vključujoče okrevanje

Fiskalna politika za trajnostno in vključujoče okrevanje

| 2. | pozdravlja uporabo splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast, ki je v celoti upravičena zaradi gospodarskih in socialnih posledic pandemije; je seznanjen, da se z uporabo klavzule ne odložijo postopki pakta, in priznava, da bo to Komisiji in Svetu omogočilo, da sprejmeta potrebne ukrepe za politično usklajevanje v okviru pakta, pri tem pa ne bosta upoštevala proračunskih zahtev, ki bi se običajno uporabljale; poudarja, da so na podlagi splošne odstopne klavzule države članice lahko sprejele ukrepe v zvezi z velikim obsegom odhodkov in prihodkov, da bi čim bolj zmanjšale gospodarske in socialne posledice pandemije, in opozarja, da bi bilo treba fiskalno podporo odpraviti postopoma, saj bi tako podprli prizadevanja držav članic za podporo okrevanju ter za krepitev gospodarske in socialne odpornosti; je seznanjen s prožnostjo sedanjega okvira za ekonomsko upravljanje, ki spremlja usklajen politični odziv na krizo zaradi covida-19; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja uporabo splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast, ki je v celoti upravičena zaradi gospodarskih in socialnih posledic pandemije; je seznanjen, da se z uporabo klavzule ne odložijo postopki pakta, in priznava, da bo to Komisiji in Svetu omogočilo, da sprejmeta potrebne ukrepe za politično usklajevanje v okviru pakta, pri tem pa ne bosta upoštevala proračunskih zahtev, ki bi se običajno uporabljale; poudarja, da so na podlagi splošne odstopne klavzule države članice lahko sprejele ukrepe v zvezi z velikim obsegom odhodkov in prihodkov, da bi čim bolj zmanjšale gospodarske in socialne posledice pandemije, in opozarja, da bi bilo treba fiskalno podporo odpraviti postopoma, saj bi tako podprli prizadevanja držav članic za podporo okrevanju ter za krepitev gospodarske in socialne odpornosti; je seznanjen s prožnostjo sedanjega okvira za ekonomsko upravljanje, ki spremlja usklajen politični odziv na krizo zaradi covida-19;

| 3. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 3. marca 2021 s predstavljenimi premisleki o deaktivaciji oz. nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule; ugotavlja, da bi bilo treba pri tem upoštevati splošno oceno stanja gospodarstva, ki bi temeljila predvsem na kvantitativnih merilih; se strinja, da bi moralo biti ključno merilo raven gospodarske dejavnosti v EU oz. euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo; vseeno poudarja, da so v EU in gospodarstvu euroobmočja pomembne spremembe zdravstvenih, socialnih in gospodarskih razmer; pozdravlja sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik, v katerem je navedeno, da se bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast v letu 2022 še naprej uporabljala, deaktivirali pa naj bi jo leta 2023; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 3. marca 2021 s predstavljenimi premisleki o deaktivaciji oz. nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule; ugotavlja, da bi bilo treba pri tem upoštevati splošno oceno stanja gospodarstva, ki bi temeljila predvsem na kvantitativnih merilih; se strinja, da bi moralo biti ključno merilo raven gospodarske dejavnosti v EU oz. euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo; vseeno poudarja, da so v EU in gospodarstvu euroobmočja pomembne spremembe zdravstvenih, socialnih in gospodarskih razmer; pozdravlja sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik, v katerem je navedeno, da se bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast v letu 2022 še naprej uporabljala, deaktivirali pa naj bi jo leta 2023;

| 4. | meni, da bo pregled okvira ekonomskega upravljanja potekal v težkih razmerah, ko so obrestne mere nizke, zadolženost pa izjemno globoka, ter ob velikem svežnju za fiskalno okrevanje, ki ga sestavljajo nepovratna sredstva in posojila, financirana z dolgom EU; |
| --- | --- |

4.

meni, da bo pregled okvira ekonomskega upravljanja potekal v težkih razmerah, ko so obrestne mere nizke, zadolženost pa izjemno globoka, ter ob velikem svežnju za fiskalno okrevanje, ki ga sestavljajo nepovratna sredstva in posojila, financirana z dolgom EU;

| 5. | meni, da je treba okvir EU za ekonomsko upravljanje pregledati; se strinja z Evropskim fiskalnim odborom, da je pomembno imeti jasno začrtano pot k revidiranemu fiskalnemu okviru, po možnosti pred deaktivacijo splošne odstopne klavzule; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba okvir EU za ekonomsko upravljanje pregledati; se strinja z Evropskim fiskalnim odborom, da je pomembno imeti jasno začrtano pot k revidiranemu fiskalnemu okviru, po možnosti pred deaktivacijo splošne odstopne klavzule;

| 6. | se zaveda, da bo pregled težji ter bolj sporen in razdiralen, če se bo začel po deaktivaciji splošne odstopne klavzule; zato meni, da bi bilo treba o pregledu okvira ekonomskega upravljanja razmisliti pred morebitno ponovno uporabo fiskalnih pravil; |
| --- | --- |

6.

se zaveda, da bo pregled težji ter bolj sporen in razdiralen, če se bo začel po deaktivaciji splošne odstopne klavzule; zato meni, da bi bilo treba o pregledu okvira ekonomskega upravljanja razmisliti pred morebitno ponovno uporabo fiskalnih pravil;

| 7. | ugotavlja, da bi v sedanjih razmerah uporaba sedanjega fiskalnega okvira, zlasti prilagoditvenih poti, privedla do hitrega zmanjševanja dolga, kar bi lahko ogrozilo okrevanje gospodarstev, države članice pa bi bile morda manj zavezane spoštovanju pravil; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da bi v sedanjih razmerah uporaba sedanjega fiskalnega okvira, zlasti prilagoditvenih poti, privedla do hitrega zmanjševanja dolga, kar bi lahko ogrozilo okrevanje gospodarstev, države članice pa bi bile morda manj zavezane spoštovanju pravil;

| 8. | poziva Komisijo, naj za države članice pripravi jasne smernice v zvezi s fiskalno politiko v obdobju uporabe splošne odstopne klavzule, da bi dosegle ugoden srednjeročni fiskalni položaj in zagotovile srednjeročno fiskalno vzdržnost; poziva, naj se po deaktivaciji splošne odstopne klavzule in dokler revidirani okvir ekonomskega upravljanja še ni pripravljen, uporabijo vse določbe sedanjega okvira, ki omogočajo prožnost, kot je „klavzula o izrednih dogodkih“, pri čemer naj se obravnava vsaka država posebej, da bi preprečili prezgodnjo fiskalno konsolidacijo in omejili tveganja dolgotrajne škode; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj za države članice pripravi jasne smernice v zvezi s fiskalno politiko v obdobju uporabe splošne odstopne klavzule, da bi dosegle ugoden srednjeročni fiskalni položaj in zagotovile srednjeročno fiskalno vzdržnost; poziva, naj se po deaktivaciji splošne odstopne klavzule in dokler revidirani okvir ekonomskega upravljanja še ni pripravljen, uporabijo vse določbe sedanjega okvira, ki omogočajo prožnost, kot je „klavzula o izrednih dogodkih“, pri čemer naj se obravnava vsaka država posebej, da bi preprečili prezgodnjo fiskalno konsolidacijo in omejili tveganja dolgotrajne škode;

| 9. | meni, da je treba ukrepe v okviru ekonomskih kazalnikov in prilagoditvenih poti izvajati previdno, zato poziva k reviziji vademekuma in kodeksa ravnanja, ki spremljata Pakt za stabilnost in rast; poudarja, da bi morali s fiskalnimi smernicami preprečevati prociklične trende, spodbujati navzgor usmerjeno konvergenco ter krepiti trajnostno, vključujoče, zeleno in digitalno okrevanje, ki bi prispevalo k ciljem evropskega zelenega dogovora in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, pri tem pa bi morali upoštevati različne razmere v državah članicah in odpravljati makroekonomska neravnotežja; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba ukrepe v okviru ekonomskih kazalnikov in prilagoditvenih poti izvajati previdno, zato poziva k reviziji vademekuma in kodeksa ravnanja, ki spremljata Pakt za stabilnost in rast; poudarja, da bi morali s fiskalnimi smernicami preprečevati prociklične trende, spodbujati navzgor usmerjeno konvergenco ter krepiti trajnostno, vključujoče, zeleno in digitalno okrevanje, ki bi prispevalo k ciljem evropskega zelenega dogovora in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, pri tem pa bi morali upoštevati različne razmere v državah članicah in odpravljati makroekonomska neravnotežja;

| 10. | meni, da bi bilo treba posojila v okviru instrumenta Next Generation EU (NGEU) evidentirati kot državni dolg; poziva Komisijo, naj pri posodobitvi smernic za izvajanje Pakta za stabilnost in rast odhodke, financirane iz posojil NGEU, obravnava enako kot v svojem sporočilu o prožnosti obravnava prispevke v Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba posojila v okviru instrumenta Next Generation EU (NGEU) evidentirati kot državni dolg; poziva Komisijo, naj pri posodobitvi smernic za izvajanje Pakta za stabilnost in rast odhodke, financirane iz posojil NGEU, obravnava enako kot v svojem sporočilu o prožnosti obravnava prispevke v Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI);

| 11. | poziva, naj se ekspanzivna fiskalna naravnanost nadaljuje, dokler bo to potrebno, da bi podprli okrevanje po pandemiji covida-19 in spodbudili preobrazbo, s katero bodo gospodarstva postala okolju prijaznejša ter bolj digitalna in vključujoča, obenem pa zagotovili fiskalno vzdržnost v srednjeročnem obdobju; svari pred prezgodnjim umikom podpore in se strinja s priporočilom Komisije, da bi morala fiskalna politika ostati prožna in se po potrebi prilagoditi spreminjajočim se razmeram; poudarja, da bi morali ob napredku pri okrevanju ukrepi za fiskalno podporo postati bolj ciljno usmerjeni; podpira politike, ki so prilagojene dani fazi pandemije, strategiji za gospodarsko okrevanje in razmeram v posameznih državah; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se ekspanzivna fiskalna naravnanost nadaljuje, dokler bo to potrebno, da bi podprli okrevanje po pandemiji covida-19 in spodbudili preobrazbo, s katero bodo gospodarstva postala okolju prijaznejša ter bolj digitalna in vključujoča, obenem pa zagotovili fiskalno vzdržnost v srednjeročnem obdobju; svari pred prezgodnjim umikom podpore in se strinja s priporočilom Komisije, da bi morala fiskalna politika ostati prožna in se po potrebi prilagoditi spreminjajočim se razmeram; poudarja, da bi morali ob napredku pri okrevanju ukrepi za fiskalno podporo postati bolj ciljno usmerjeni; podpira politike, ki so prilagojene dani fazi pandemije, strategiji za gospodarsko okrevanje in razmeram v posameznih državah;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice oblikovale verodostojne strategije za ukinitev kriznih ukrepov, ne da bi pri tem onemogočile prihodnjo fiskalno usmeritev; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice oblikovale verodostojne strategije za ukinitev kriznih ukrepov, ne da bi pri tem onemogočile prihodnjo fiskalno usmeritev;

| 13. | se zaveda, da lahko pandemija dolgoročno povzroči zmanjševanje akumulacije kapitala in škoduje trgu dela, kar bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo; poudarja, da bo okrevanje verjetno ostalo neenakomerno, s fiskalno politiko pa bi bilo treba omejiti negativne učinke in zmanjšati neenakosti, in sicer s podpiranjem tistih segmentov gospodarstva in družbe, pri katerih obstaja večje tveganje zaostanka; |
| --- | --- |

13.

se zaveda, da lahko pandemija dolgoročno povzroči zmanjševanje akumulacije kapitala in škoduje trgu dela, kar bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo; poudarja, da bo okrevanje verjetno ostalo neenakomerno, s fiskalno politiko pa bi bilo treba omejiti negativne učinke in zmanjšati neenakosti, in sicer s podpiranjem tistih segmentov gospodarstva in družbe, pri katerih obstaja večje tveganje zaostanka;

| 14. | poziva države članice, naj visokokakovostno fiskalno podporo vključijo v verodostojen srednjeročni okvir in pripravijo trdne načrte za srednjeročno fiskalno politiko, da bi zagotovile, da bodo ekspanzivni fiskalni ukrepi, kjer so ti potrebni, podprti z rastjo in vključujočimi ukrepi, ter naj zagotovijo, da bo fiskalna politika proticiklična, pri čemer bi morale upoštevati, da so izredni ukrepi fiskalne politike začasni in omejeni ter namenjeni doseganju srednjeročne fiskalne vzdržnosti; poziva države članice, naj spremljajo fiskalna tveganja, zlasti pogojne obveznosti, če je to ustrezno; želi spomniti, da postaja vse bolj pomembno spremljanje fiskalnih tveganj v zvezi z vzdržnostjo; ugotavlja, da bi se s tovrstno dobro prakso upravljanja javnih financ izboljšali preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj visokokakovostno fiskalno podporo vključijo v verodostojen srednjeročni okvir in pripravijo trdne načrte za srednjeročno fiskalno politiko, da bi zagotovile, da bodo ekspanzivni fiskalni ukrepi, kjer so ti potrebni, podprti z rastjo in vključujočimi ukrepi, ter naj zagotovijo, da bo fiskalna politika proticiklična, pri čemer bi morale upoštevati, da so izredni ukrepi fiskalne politike začasni in omejeni ter namenjeni doseganju srednjeročne fiskalne vzdržnosti; poziva države članice, naj spremljajo fiskalna tveganja, zlasti pogojne obveznosti, če je to ustrezno; želi spomniti, da postaja vse bolj pomembno spremljanje fiskalnih tveganj v zvezi z vzdržnostjo; ugotavlja, da bi se s tovrstno dobro prakso upravljanja javnih financ izboljšali preglednost in odgovornost;

| 15. | pozdravlja, da so se institucije EU in države članice takoj in usklajeno odzvale, da bi preprečile oster porast insolventnosti podjetij in brezposelnosti; priporoča, naj se splošnejša podpora postopoma nadomesti z bolj ciljno usmerjenimi programi, da bi omejili tveganja za težave in škodo v podjetjih; priporoča, naj se javna podpora nameni le podjetjem, ki so lahko dolgoročno uspešna z vidika zelene in digitalne agende EU; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da so se institucije EU in države članice takoj in usklajeno odzvale, da bi preprečile oster porast insolventnosti podjetij in brezposelnosti; priporoča, naj se splošnejša podpora postopoma nadomesti z bolj ciljno usmerjenimi programi, da bi omejili tveganja za težave in škodo v podjetjih; priporoča, naj se javna podpora nameni le podjetjem, ki so lahko dolgoročno uspešna z vidika zelene in digitalne agende EU;

| 16. | ugotavlja, da fiskalna naravnanost držav članic in njihov makroekonomski okvir pogosto spodbujata prociklične fiskalne politike, tako v dobrih kot v slabih časih, saj v ugodnih razmerah ne ustvarjajo zadostnih rezerv, v težkih razmerah pa ne izkoriščajo dovolj fiskalnega manevrskega prostora; ugotavlja tudi, da so države članice, ki so imele fiskalni manevrski prostor, na splošno bile zmožne mobilizirati svežnje fiskalnih spodbud veliko hitreje in brez stroškov izposojanja, kar je pripomoglo k ublažitvi negativnih socialno-ekonomskih učinkov pandemije; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da fiskalna naravnanost držav članic in njihov makroekonomski okvir pogosto spodbujata prociklične fiskalne politike, tako v dobrih kot v slabih časih, saj v ugodnih razmerah ne ustvarjajo zadostnih rezerv, v težkih razmerah pa ne izkoriščajo dovolj fiskalnega manevrskega prostora; ugotavlja tudi, da so države članice, ki so imele fiskalni manevrski prostor, na splošno bile zmožne mobilizirati svežnje fiskalnih spodbud veliko hitreje in brez stroškov izposojanja, kar je pripomoglo k ublažitvi negativnih socialno-ekonomskih učinkov pandemije;

| 17. | poudarja, da je fiskalna politika izjemno pomembna za to, da bodo države članice enako zmožne poskrbeti za trajnostno, zeleno, digitalno in vključujoče okrevanje, hkrati pa za to, da bodo zagotovile vzdržno fiskalno politiko in vzdržen državni dolg v dolgoročnem obdobju; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je fiskalna politika izjemno pomembna za to, da bodo države članice enako zmožne poskrbeti za trajnostno, zeleno, digitalno in vključujoče okrevanje, hkrati pa za to, da bodo zagotovile vzdržno fiskalno politiko in vzdržen državni dolg v dolgoročnem obdobju;

| 18. | meni, da je skupni evropski fiskalni odziv (NGEU) bistven za okrevanje gospodarstva; poziva, naj se sredstva instrumenta NGEU začnejo hitro in učinkovito uporabljati – pri tem pa naj se dosledno spoštujejo dogovorjena merila –, saj bodo imela pomembno vlogo pri podpiranju trajnostnega in vključujočega gospodarskega okrevanja ter spodbujanju produktivnosti in naložb po vsej EU; |
| --- | --- |

18.

meni, da je skupni evropski fiskalni odziv (NGEU) bistven za okrevanje gospodarstva; poziva, naj se sredstva instrumenta NGEU začnejo hitro in učinkovito uporabljati – pri tem pa naj se dosledno spoštujejo dogovorjena merila –, saj bodo imela pomembno vlogo pri podpiranju trajnostnega in vključujočega gospodarskega okrevanja ter spodbujanju produktivnosti in naložb po vsej EU;

Pregled makroekonomskega zakonodajnega okvira

Pregled makroekonomskega zakonodajnega okvira

| 19. | poudarja, da sta monetarna in fiskalna politika neločljivo povezani, pri čemer je treba v celoti spoštovati mandat ECB in njeno neodvisnost ter ohraniti njeno demokratično legitimnost; je seznanjen, da sta bili obe politiki ustrezno in odgovorno oblikovani ter da sta bili uspešni pri zagotavljanju potrebne podpore gospodarstvom po pandemiji covida-19, in sicer prva z ohranitvijo ugodnih pogojev financiranja, druga pa s podpiranjem podjetij, delavcev in ljudi, kar kaže, da je pri teh dveh politikah obstajala pripravljenost za odziv na sedanjo krizo; meni, da sedanjih fiskalnih ukrepov ne bi smeli prezgodaj umakniti, da ne bi izničili spodbud iz programa za okrevanje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da sta monetarna in fiskalna politika neločljivo povezani, pri čemer je treba v celoti spoštovati mandat ECB in njeno neodvisnost ter ohraniti njeno demokratično legitimnost; je seznanjen, da sta bili obe politiki ustrezno in odgovorno oblikovani ter da sta bili uspešni pri zagotavljanju potrebne podpore gospodarstvom po pandemiji covida-19, in sicer prva z ohranitvijo ugodnih pogojev financiranja, druga pa s podpiranjem podjetij, delavcev in ljudi, kar kaže, da je pri teh dveh politikah obstajala pripravljenost za odziv na sedanjo krizo; meni, da sedanjih fiskalnih ukrepov ne bi smeli prezgodaj umakniti, da ne bi izničili spodbud iz programa za okrevanje;

| 20. | poudarja, da je monetarna politika v zadnjih nekaj letih nosila glavno breme stabilizacije in kriz; ugotavlja, da se je ob krizi, ki jo je povzročila pandemija, pokazalo, da za stabilizacijo ne more biti odgovorna zgolj monetarna politika in da bi morala imeti fiskalna politika močnejšo vlogo; čeprav so sedanje monetarne razmere spodbujevalne in podpirajo okrevanje gospodarstva v krizi, svari, da se ne bi smeli preveč zanašati na spodbujevalno naravnanost monetarne politike in na izredno nizke stroške državnega dolga; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je monetarna politika v zadnjih nekaj letih nosila glavno breme stabilizacije in kriz; ugotavlja, da se je ob krizi, ki jo je povzročila pandemija, pokazalo, da za stabilizacijo ne more biti odgovorna zgolj monetarna politika in da bi morala imeti fiskalna politika močnejšo vlogo; čeprav so sedanje monetarne razmere spodbujevalne in podpirajo okrevanje gospodarstva v krizi, svari, da se ne bi smeli preveč zanašati na spodbujevalno naravnanost monetarne politike in na izredno nizke stroške državnega dolga;

| 21. | poudarja, da bodo imele nacionalne fiskalne politike skupaj s politikami Unije pomembno vlogo pri izpolnjevanju zavez in obveznosti Evropske unije v svetovnem boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bodo imele nacionalne fiskalne politike skupaj s politikami Unije pomembno vlogo pri izpolnjevanju zavez in obveznosti Evropske unije v svetovnem boju proti podnebnim spremembam;

| 22. | poudarja, da bi lahko realne obrestne mere srednje- do dolgoročno ostale nizke zaradi strukturnih dejavnikov, kot so staranje prebivalstva, naraščajoči prihranki, nizka inflacija, pripravljenost za naložbe in upočasnitev produktivnosti; meni, da bi morali z makroekonomskimi politikami obravnavati dejavnike, ki lahko povzročijo dolgotrajno stagnacijo, in sicer z uvajanjem trajnostnih, uravnoteženih in socialno pravičnih reform, ki bi spodbujale rast in produktivnost; opozarja, da je za dolgotrajna stagnacijo med drugim značilno upadanje obsega delovne sile, majhno povpraševanje, presežni prihranki in malo naložb; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi lahko realne obrestne mere srednje- do dolgoročno ostale nizke zaradi strukturnih dejavnikov, kot so staranje prebivalstva, naraščajoči prihranki, nizka inflacija, pripravljenost za naložbe in upočasnitev produktivnosti; meni, da bi morali z makroekonomskimi politikami obravnavati dejavnike, ki lahko povzročijo dolgotrajno stagnacijo, in sicer z uvajanjem trajnostnih, uravnoteženih in socialno pravičnih reform, ki bi spodbujale rast in produktivnost; opozarja, da je za dolgotrajna stagnacijo med drugim značilno upadanje obsega delovne sile, majhno povpraševanje, presežni prihranki in malo naložb;

| 23. | poudarja, da moramo biti pripravljeni na manj ugodne scenarije; ugotavlja, da so se zaradi šoka ob pandemiji covida-19 povečali prihranki in da so bile nekatere odločitve za naložbe odložene; poudarja, da bi se potem, ko bodo omejitveni ukrepi umaknjeni in bo gospodarstvo okrevalo, lahko obrestne mere zvišale zaradi višjih inflacijskih pričakovanj; poudarja, da je za sprostitev dodatnih sredstev, zlasti v okviru okrevanja EU, pomembno spodbujati javne in zasebne naložbe; poudarja, da za rast ni pomemben le obseg naložb, temveč tudi oblikovanje kakovostnih naložbenih programov in njihovo izvajanje; ugotavlja, da je med zadnjo krizo prišlo do znatnih naložbenih izgub in poudarja, da je za povečanje donosnosti naložb pomembno ponovno gospodarsko okrevanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da moramo biti pripravljeni na manj ugodne scenarije; ugotavlja, da so se zaradi šoka ob pandemiji covida-19 povečali prihranki in da so bile nekatere odločitve za naložbe odložene; poudarja, da bi se potem, ko bodo omejitveni ukrepi umaknjeni in bo gospodarstvo okrevalo, lahko obrestne mere zvišale zaradi višjih inflacijskih pričakovanj; poudarja, da je za sprostitev dodatnih sredstev, zlasti v okviru okrevanja EU, pomembno spodbujati javne in zasebne naložbe; poudarja, da za rast ni pomemben le obseg naložb, temveč tudi oblikovanje kakovostnih naložbenih programov in njihovo izvajanje; ugotavlja, da je med zadnjo krizo prišlo do znatnih naložbenih izgub in poudarja, da je za povečanje donosnosti naložb pomembno ponovno gospodarsko okrevanje;

| 24. | meni, da je ustrezen in verodostojen okvir ekonomskega upravljanja nujen za vzdržne fiskalne politike, zadolževanje in primanjkljaj, s katerimi bi zagotovili verodostojne poti za zmanjšanje dolga, in sicer bi moral ta okvir spodbujati dolgoročno trajnostno in vključujočo rast ter hkrati zagotoviti ugodne pogoje financiranja, zlasti dolgoročno; meni tudi, da bi moral okvir vključevati elemente, s katerimi bi preprečili prociklične politike in v ugodnih razmerah ustvarili zadostne rezerve, da bi lahko po potrebi kratkoročno uporabili funkcijo makroekonomske stabilizacije ter zagotovili boljše in pregledno upravljanje, na katerem bi temeljilo gospodarstvo v korist ljudem; |
| --- | --- |

24.

meni, da je ustrezen in verodostojen okvir ekonomskega upravljanja nujen za vzdržne fiskalne politike, zadolževanje in primanjkljaj, s katerimi bi zagotovili verodostojne poti za zmanjšanje dolga, in sicer bi moral ta okvir spodbujati dolgoročno trajnostno in vključujočo rast ter hkrati zagotoviti ugodne pogoje financiranja, zlasti dolgoročno; meni tudi, da bi moral okvir vključevati elemente, s katerimi bi preprečili prociklične politike in v ugodnih razmerah ustvarili zadostne rezerve, da bi lahko po potrebi kratkoročno uporabili funkcijo makroekonomske stabilizacije ter zagotovili boljše in pregledno upravljanje, na katerem bi temeljilo gospodarstvo v korist ljudem;

Celovita analiza vzdržnosti državnega dolga

Celovita analiza vzdržnosti državnega dolga

| 25. | ugotavlja, da so se ravni državnega dolga znatno povečale in dosegle skoraj 102 % skupnega deleža javnega dolga v BDP v euroobmočju, po napovedih pa naj bi se ta delež v letih 2021 in 2022 še povečal, in da so nekatere države članice že precej zadolžene; ugotavlja, da so se razmere od določitve maastrichtskih meril spremenile; zato poudarja, da bi bilo treba okvir ekonomskega upravljanja pregledati ob upoštevanju sedanjih gospodarskih razmer in da bi moral novi okvir temeljiti na izkušnjah obstoječega in v celoti spoštovati primarni pogodbi, hkrati pa bi moral izhajati iz dejstev in biti usmerjen v prihodnost; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da so se ravni državnega dolga znatno povečale in dosegle skoraj 102 % skupnega deleža javnega dolga v BDP v euroobmočju, po napovedih pa naj bi se ta delež v letih 2021 in 2022 še povečal, in da so nekatere države članice že precej zadolžene; ugotavlja, da so se razmere od določitve maastrichtskih meril spremenile; zato poudarja, da bi bilo treba okvir ekonomskega upravljanja pregledati ob upoštevanju sedanjih gospodarskih razmer in da bi moral novi okvir temeljiti na izkušnjah obstoječega in v celoti spoštovati primarni pogodbi, hkrati pa bi moral izhajati iz dejstev in biti usmerjen v prihodnost;

| 26. | meni, da je treba okvir Unije za ekonomsko upravljanje pregledati, da bi poenostavili pravila o dolgu in izboljšali njihovo izvršljivost ter jih zasnovali tako, da bodo podpirala dolgoročno gospodarsko rast z ustreznimi javnimi in zasebnimi naložbami; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba okvir Unije za ekonomsko upravljanje pregledati, da bi poenostavili pravila o dolgu in izboljšali njihovo izvršljivost ter jih zasnovali tako, da bodo podpirala dolgoročno gospodarsko rast z ustreznimi javnimi in zasebnimi naložbami;

| 27. | meni, da bi bilo treba ob pregledu okvira ekonomskega upravljanja razmisliti o načinu, da bi posamezne države svoj dolg zmanjševale s hitrostjo, ki bi bila primerna zanje, saj bi tako ohranili dolgoročno fiskalno vzdržnost ter trajnostno in vključujočo rast; poziva, naj cilji glede dolga ustrezno odražajo novo gospodarsko stvarnost in izzive posameznih držav; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi bilo treba ob pregledu okvira ekonomskega upravljanja razmisliti o načinu, da bi posamezne države svoj dolg zmanjševale s hitrostjo, ki bi bila primerna zanje, saj bi tako ohranili dolgoročno fiskalno vzdržnost ter trajnostno in vključujočo rast; poziva, naj cilji glede dolga ustrezno odražajo novo gospodarsko stvarnost in izzive posameznih držav;

| 28. | meni, da bi se z evropskimi varnimi vrednostnimi papirji okrepila finančna stabilnost, izboljšala bi se transmisija monetarne politike in povečala mednarodna vloga eura; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi se z evropskimi varnimi vrednostnimi papirji okrepila finančna stabilnost, izboljšala bi se transmisija monetarne politike in povečala mednarodna vloga eura;

| 29. | se zaveda, da se bodo zelo visoki proračunski primanjkljaji v letih 2020 in 2021 ter nominalni padec BDP odražali v deležu javnega dolga v BDP; |
| --- | --- |

29.

se zaveda, da se bodo zelo visoki proračunski primanjkljaji v letih 2020 in 2021 ter nominalni padec BDP odražali v deležu javnega dolga v BDP;

| 30. | priznava, da je zaradi nizkih obrestnih mer fiskalna politika pod manjšim pritiskom, saj so stroški servisiranja državnega dolga nižji; vztraja, da je treba pri analizi srednjeročne vzdržnosti državnega dolga ustrezno upoštevati posledice nizkih obrestnih mer, morebitne spremembe obrestnih mer in morebitne prihodnje ukrepe monetarne politike; ugotavlja, da se za države članice premije za tveganje lahko povečajo, zlasti za tiste z visokim ali naraščajočim dolgom, kar bi lahko dodatno obremenilo fiskalno politiko in gospodarstvo; |
| --- | --- |

30.

priznava, da je zaradi nizkih obrestnih mer fiskalna politika pod manjšim pritiskom, saj so stroški servisiranja državnega dolga nižji; vztraja, da je treba pri analizi srednjeročne vzdržnosti državnega dolga ustrezno upoštevati posledice nizkih obrestnih mer, morebitne spremembe obrestnih mer in morebitne prihodnje ukrepe monetarne politike; ugotavlja, da se za države članice premije za tveganje lahko povečajo, zlasti za tiste z visokim ali naraščajočim dolgom, kar bi lahko dodatno obremenilo fiskalno politiko in gospodarstvo;

| 31. | poudarja, da bodo stroški servisiranja dolga v bližnji prihodnosti verjetno ostali nizki zaradi velikega deleža dolga z dolgimi zapadlostmi in včasih negativnim donosom obveznic, primarni primanjkljaj pa se lahko izravna z ugodno razliko med nominalno obrestno mero in stopnjo nominalne rasti BDP; ugotavlja, da se lahko sedanje ugodno stanje glede stroškov servisiranja dolga sorazmerno hitro spremeni, medtem ko je za vzdržno zmanjšanje državnega dolga potrebno precej daljše obdobje; meni, da so nizki stroški servisiranja dolga priložnost za to, da se visoke stopnje dolga ohranijo in postopno dosežejo vzdržno raven, da se spodbudi potencialna rast in da se poveča odpornost gospodarstva; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bodo stroški servisiranja dolga v bližnji prihodnosti verjetno ostali nizki zaradi velikega deleža dolga z dolgimi zapadlostmi in včasih negativnim donosom obveznic, primarni primanjkljaj pa se lahko izravna z ugodno razliko med nominalno obrestno mero in stopnjo nominalne rasti BDP; ugotavlja, da se lahko sedanje ugodno stanje glede stroškov servisiranja dolga sorazmerno hitro spremeni, medtem ko je za vzdržno zmanjšanje državnega dolga potrebno precej daljše obdobje; meni, da so nizki stroški servisiranja dolga priložnost za to, da se visoke stopnje dolga ohranijo in postopno dosežejo vzdržno raven, da se spodbudi potencialna rast in da se poveča odpornost gospodarstva;

| 32. | poudarja, da so asimetrične stopnje rasti v državah članicah posledica strukturnih težav; meni, da rast ni edini cilj, saj je za to, da bi ustvarili gospodarstvo, ki deluje v korist ljudi, ter dosegli cilje zelenega dogovora in Pariškega sporazuma, potrebna usmerjena podpora politike, vključno s fiskalnimi prizadevanji; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so asimetrične stopnje rasti v državah članicah posledica strukturnih težav; meni, da rast ni edini cilj, saj je za to, da bi ustvarili gospodarstvo, ki deluje v korist ljudi, ter dosegli cilje zelenega dogovora in Pariškega sporazuma, potrebna usmerjena podpora politike, vključno s fiskalnimi prizadevanji;

| 33. | opozarja, da so poleg reform zelo pomembne politike, ki spodbujajo rast, ter trajnostne zasebne in javne naložbe, s katerimi bomo povečali potencial rasti in dosegli cilje EU v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom, okrepili konkurenčnost in produktivnost ter poglobili enotni trg; ponovno poudarja, da imajo v prihodnost usmerjene naložbe in odhodki pozitivne učinke prelivanja na srednje- in dolgoročno vzdržnost dolga; poziva države članice, naj vodijo vzdržne fiskalne politike, obenem pa naj ohranijo javne naložbe, ki se financirajo na nacionalni ravni in podpirajo rast; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da so poleg reform zelo pomembne politike, ki spodbujajo rast, ter trajnostne zasebne in javne naložbe, s katerimi bomo povečali potencial rasti in dosegli cilje EU v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom, okrepili konkurenčnost in produktivnost ter poglobili enotni trg; ponovno poudarja, da imajo v prihodnost usmerjene naložbe in odhodki pozitivne učinke prelivanja na srednje- in dolgoročno vzdržnost dolga; poziva države članice, naj vodijo vzdržne fiskalne politike, obenem pa naj ohranijo javne naložbe, ki se financirajo na nacionalni ravni in podpirajo rast;

| 34. | poziva Komisijo, naj opravi celovito in pregledno analizo vzdržnosti državnega dolga, da bi oblikovalcem politik pomagala pri oblikovanju ustrezne, jasne in pregledne prilagoditvene poti za posamezno državo; opozarja, da bi z uporabo inovativnih orodij in metod, kot so stresni testi in stohastična analiza, bolje ocenili morebitna tveganja za dinamiko javnega dolga (kot so razlike med obrestno mero in gospodarsko rastjo, sestava dolga, demografski trendi in vzdržnost) ter kakovost javne porabe. |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj opravi celovito in pregledno analizo vzdržnosti državnega dolga, da bi oblikovalcem politik pomagala pri oblikovanju ustrezne, jasne in pregledne prilagoditvene poti za posamezno državo; opozarja, da bi z uporabo inovativnih orodij in metod, kot so stresni testi in stohastična analiza, bolje ocenili morebitna tveganja za dinamiko javnega dolga (kot so razlike med obrestno mero in gospodarsko rastjo, sestava dolga, demografski trendi in vzdržnost) ter kakovost javne porabe.

Okvir za usklajevanje fiskalne politike EU

Okvir za usklajevanje fiskalne politike EU

| 35. | poziva Komisijo, naj med postopkom pregleda razmisli o vlogi fiskalne politike v evropskem gospodarstvu, pri čemer naj obravnava pomanjkljivosti, ki so bile v fiskalnem okviru EU ugotovljene že pred izbruhom pandemije (29), upošteva pa naj tudi njene posledice; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj med postopkom pregleda razmisli o vlogi fiskalne politike v evropskem gospodarstvu, pri čemer naj obravnava pomanjkljivosti, ki so bile v fiskalnem okviru EU ugotovljene že pred izbruhom pandemije (29

| 36. | poziva Komisijo, naj preuči, kako spodbujati fiskalno vzdržnost in uvajanje proticikličnih pravil, ter razmisli o tem, kako bi poenostavila okvir in povečala svojo avtonomnost pri izvrševanju pravil znotraj okvira, v katerem bo odgovornost jasneje določena; poziva tudi, naj se vzpostavijo mehanizmi prožnosti, ki bodo jasno določeni in pregledno sproženi, kadar koli je izkoriščanje prožnosti dobro utemeljeno z večjo učinkovitostjo in verodostojnostjo; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti okvir, ki bo zagotovil usklajenost fiskalnih politik ter pri katerem se bodo upoštevale spremembe v gospodarstvu in pogojih financiranja, pa tudi posebnosti in politični cilji posameznih držav članic; poleg tega meni, da bi moral okvir EU za usklajevanje fiskalne politike omogočati spodbujanje dolgoročne trajnostne in vključujoče rasti v EU, hkrati pa ohraniti zaščitne ukrepe pred tveganji za vzdržnost dolga; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj preuči, kako spodbujati fiskalno vzdržnost in uvajanje proticikličnih pravil, ter razmisli o tem, kako bi poenostavila okvir in povečala svojo avtonomnost pri izvrševanju pravil znotraj okvira, v katerem bo odgovornost jasneje določena; poziva tudi, naj se vzpostavijo mehanizmi prožnosti, ki bodo jasno določeni in pregledno sproženi, kadar koli je izkoriščanje prožnosti dobro utemeljeno z večjo učinkovitostjo in verodostojnostjo; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti okvir, ki bo zagotovil usklajenost fiskalnih politik ter pri katerem se bodo upoštevale spremembe v gospodarstvu in pogojih financiranja, pa tudi posebnosti in politični cilji posameznih držav članic; poleg tega meni, da bi moral okvir EU za usklajevanje fiskalne politike omogočati spodbujanje dolgoročne trajnostne in vključujoče rasti v EU, hkrati pa ohraniti zaščitne ukrepe pred tveganji za vzdržnost dolga;

| 37. | je seznanjen s predlogom Evropskega fiskalnega odbora, da bi bilo treba fiskalni okvir EU obnoviti na podlagi treh načel: (i) okvirna referenčna vrednost za dolg, tj. ciljni delež dolga in prilagoditvena pot za njegovo zmanjšanje za vsako državo posebej; (ii) enotni kazalnik fiskalne uspešnosti, tj. pravilo o odhodkih za države, katerih dolg presega njegov ciljni delež, in (iii) splošna odstopna klavzula, katere uporaba bi bila podprta z mnenjem na podlagi neodvisne analize in svetovanja; |
| --- | --- |

37.

je seznanjen s predlogom Evropskega fiskalnega odbora, da bi bilo treba fiskalni okvir EU obnoviti na podlagi treh načel: (i) okvirna referenčna vrednost za dolg, tj. ciljni delež dolga in prilagoditvena pot za njegovo zmanjšanje za vsako državo posebej; (ii) enotni kazalnik fiskalne uspešnosti, tj. pravilo o odhodkih za države, katerih dolg presega njegov ciljni delež, in (iii) splošna odstopna klavzula, katere uporaba bi bila podprta z mnenjem na podlagi neodvisne analize in svetovanja;

| 38. | poudarja, da mora biti prilagoditvena pot za posamezne države določena realistično in pregledno, da bi bila bolj prilagojena njihovi stvarnosti in temeljila na vzdržni stopnji dolga posameznih držav članic; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora biti prilagoditvena pot za posamezne države določena realistično in pregledno, da bi bila bolj prilagojena njihovi stvarnosti in temeljila na vzdržni stopnji dolga posameznih držav članic;

| 39. | v skladu s predlogom Evropskega fiskalnega odbora meni, da bi bila fiskalna pravila v EU bolj pregledna, če bi uvedli pravilo o nominalni zgornji meji javne porabe (30), ki bi ga uporabili, kadar bi javni dolg države presegel določen prag; meni, da bi morala biti rast te zgornje meje odvisna od pričakovane potencialne rasti proizvodnje, pričakovane inflacije in oddaljenosti od referenčne vrednosti za dolg; opozarja, da bi bili stroški servisiranja dolga in plačila nadomestil za brezposelnost (po nespremenjenih stopnjah) izključeni, rast odhodkov pa bi bila prilagojena učinku diskrecijskih sprememb pri javnofinančnih prihodkih (tj. neposrednih in posrednih davčnih stopenj); |
| --- | --- |

39.

v skladu s predlogom Evropskega fiskalnega odbora meni, da bi bila fiskalna pravila v EU bolj pregledna, če bi uvedli pravilo o nominalni zgornji meji javne porabe (30

| 40. | ugotavlja, da bo prilagoditvena pot, ki bo določena za posamezne države članice in za katero bodo prevzele odgovornost, bolj verodostojna in bo prispevala, da bodo države članice bolj spoštovale pravila; ugotavlja tudi, da bi morala biti pot za posamezne države določena na podlagi pregledne in celovite ekonomske analize ter razprave med državami članicami in Evropsko komisijo v okviru evropskega semestra, v katerega bi lahko po potrebi vključili posvetovanje z Evropskim fiskalnim odborom in nacionalnimi neodvisnimi fiskalnimi institucijami; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da bo prilagoditvena pot, ki bo določena za posamezne države članice in za katero bodo prevzele odgovornost, bolj verodostojna in bo prispevala, da bodo države članice bolj spoštovale pravila; ugotavlja tudi, da bi morala biti pot za posamezne države določena na podlagi pregledne in celovite ekonomske analize ter razprave med državami članicami in Evropsko komisijo v okviru evropskega semestra, v katerega bi lahko po potrebi vključili posvetovanje z Evropskim fiskalnim odborom in nacionalnimi neodvisnimi fiskalnimi institucijami;

| 41. | poudarja, da pravila o odhodkih vsebujejo elemente za avtomatsko stabilizacijo (31); ugotavlja, da so se ta pravila izkazala za učinkovitejša pri zmanjševanju procikličnosti fiskalne politike (32); poudarja, da so avtomatski stabilizatorji pomembni zaradi vse večje negotovosti; je seznanjen tudi s priporočilom Evropskega fiskalnega odbora, naj se vzpostavi kompenzacijski račun, v katerem se bodo zbirala odstopanja od načrtovane rasti neto primarnih odhodkov; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da pravila o odhodkih vsebujejo elemente za avtomatsko stabilizacijo (31

32

| 42. | poudarja, da morajo nosilci političnega odločanja imeti možnost, da brez težav preverijo in nadzorujejo poglavitna merila v okviru ekonomskega upravljanja, saj se bo tako povečala preglednost in razumljivost tako za oblikovalce politik kot za javnost; ugotavlja, da za koncepte, kot je analiza proizvodne vrzeli, to ne velja; poudarja, da bo v obdobju po krizi negotovost glede proizvodne vrzeli še večja kot v preteklosti; meni, da potencialne rasti proizvodnje sicer ni mogoče opazovati in jo je treba oceniti, vendar je v primerjavi s proizvodno vrzeljo manj verjetno, da bo revidirana; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da morajo nosilci političnega odločanja imeti možnost, da brez težav preverijo in nadzorujejo poglavitna merila v okviru ekonomskega upravljanja, saj se bo tako povečala preglednost in razumljivost tako za oblikovalce politik kot za javnost; ugotavlja, da za koncepte, kot je analiza proizvodne vrzeli, to ne velja; poudarja, da bo v obdobju po krizi negotovost glede proizvodne vrzeli še večja kot v preteklosti; meni, da potencialne rasti proizvodnje sicer ni mogoče opazovati in jo je treba oceniti, vendar je v primerjavi s proizvodno vrzeljo manj verjetno, da bo revidirana;

| 43. | v skladu z mnenjem Evropskega fiskalnega odbora predlaga splošno odstopno klavzulo, katere uporabo bi morala v primeru nepredvidenih gospodarskih razmer priporočiti Komisija in o njej odločiti Svet, podprta pa bi bila lahko z mnenjem, ki bi temeljilo na neodvisni in natančno določeni ekonomski analizi, saj bi bil s tem postopek v primeru nepredvidljivih okoliščin manj zapleten, še vedno pa bi bilo mogoče ukrepati; poudarja pa, da bi bilo treba v primeru sodelovanja neodvisnega organa jasno določiti njegovo sestavo, da bi zagotovili objektivnost pri presojanju pravil ter neodvisnost organa, poleg tega pa v postopku ne bi prihajalo do zamud; |
| --- | --- |

43.

v skladu z mnenjem Evropskega fiskalnega odbora predlaga splošno odstopno klavzulo, katere uporabo bi morala v primeru nepredvidenih gospodarskih razmer priporočiti Komisija in o njej odločiti Svet, podprta pa bi bila lahko z mnenjem, ki bi temeljilo na neodvisni in natančno določeni ekonomski analizi, saj bi bil s tem postopek v primeru nepredvidljivih okoliščin manj zapleten, še vedno pa bi bilo mogoče ukrepati; poudarja pa, da bi bilo treba v primeru sodelovanja neodvisnega organa jasno določiti njegovo sestavo, da bi zagotovili objektivnost pri presojanju pravil ter neodvisnost organa, poleg tega pa v postopku ne bi prihajalo do zamud;

| 44. | poudarja, da se v razmerah, ko so javne finance pod pritiskom, javne naložbe običajno zmanjšajo; ugotavlja, da so za reševanje sedanjih gospodarskih, socialnih in okoljskih izzivov v EU potrebna natančno usmerjena prizadevanja, zlasti v zvezi s socialno odpornostjo, podnebnimi spremembami in digitalizacijo; poudarja, da je okvir EU za ekonomsko upravljanje pomemben za to, da vlade lahko ohranijo javne naložbe, ne da bi pri tem ogrozile vzdržnost dolga; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za bolj kakovostne javne finance; poziva, naj se v revidiranem okviru večji poudarek nameni kakovosti javnega dolga; poudarja, da kakovostne javne finance krepijo dolgoročno vzdržnost državnega dolga in povečujejo dolgoročni potencial rasti; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da se v razmerah, ko so javne finance pod pritiskom, javne naložbe običajno zmanjšajo; ugotavlja, da so za reševanje sedanjih gospodarskih, socialnih in okoljskih izzivov v EU potrebna natančno usmerjena prizadevanja, zlasti v zvezi s socialno odpornostjo, podnebnimi spremembami in digitalizacijo; poudarja, da je okvir EU za ekonomsko upravljanje pomemben za to, da vlade lahko ohranijo javne naložbe, ne da bi pri tem ogrozile vzdržnost dolga; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za bolj kakovostne javne finance; poziva, naj se v revidiranem okviru večji poudarek nameni kakovosti javnega dolga; poudarja, da kakovostne javne finance krepijo dolgoročno vzdržnost državnega dolga in povečujejo dolgoročni potencial rasti;

| 45. | opozarja, da po mnenju Evropskega fiskalnega odbora nekateri jasno določeni odhodki, ki spodbujajo trajnostno rast, ne bi bili upoštevani pri zgornji meji rasti neto primarnih odhodkov; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da po mnenju Evropskega fiskalnega odbora nekateri jasno določeni odhodki, ki spodbujajo trajnostno rast, ne bi bili upoštevani pri zgornji meji rasti neto primarnih odhodkov;

| 46. | poudarja, da javni prihodki pomembno prispevajo k vzdržnim javnim financam in da lahko njihova stabilnost pomaga zagotoviti verodostojno strategijo za zmanjšanje državnega dolga; poziva države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in davčnim utajam ter pranju denarja; ponovno poudarja, da države članice z učinkovitimi ukrepi na tem področju ustvarjajo zaupanje v upravljanje javnih financ; opozarja, da mora biti politika odhodkov odgovorna, da bi se izognili pritisku za povečanje davkov; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da javni prihodki pomembno prispevajo k vzdržnim javnim financam in da lahko njihova stabilnost pomaga zagotoviti verodostojno strategijo za zmanjšanje državnega dolga; poziva države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in davčnim utajam ter pranju denarja; ponovno poudarja, da države članice z učinkovitimi ukrepi na tem področju ustvarjajo zaupanje v upravljanje javnih financ; opozarja, da mora biti politika odhodkov odgovorna, da bi se izognili pritisku za povečanje davkov;

| 47. | ugotavlja, da Evropski fiskalni odbor odločno zagovarja uvedbo skupne fiskalne zmogljivosti na evropski ravni, ki bi ustvarila spodbude za večje spoštovanje fiskalnih pravil EU; nadalje ugotavlja, da so se s tem mnenjem strinjale tudi druge institucije, kot sta Mednarodni denarni sklad in ECB; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da Evropski fiskalni odbor odločno zagovarja uvedbo skupne fiskalne zmogljivosti na evropski ravni, ki bi ustvarila spodbude za večje spoštovanje fiskalnih pravil EU; nadalje ugotavlja, da so se s tem mnenjem strinjale tudi druge institucije, kot sta Mednarodni denarni sklad in ECB;

| 48. | pozdravlja pobudi NGEU in SURE; poudarja, da se NGEU financira z izdajanjem dolžniških instrumentov, za katere jamči proračun EU; opozarja, da bodo z izdajanjem evropskih dolžniških instrumentov (33) na voljo evropska visokokakovostna sredstva; poziva Komisijo, naj izkoristi vse možnosti svežnja za okrevanje gospodarstva in instrumenta SURE, da bi izboljšala konvergenco med državami članicami, uveljavila politike EU in zmanjšala izpostavljenost EU gospodarskim pretresom; opozarja, da sta bila sedanja instrumenta NGEU in SURE zasnovana kot začasna, in poudarja, da mora biti načrt za odplačilo dolga, vezanega na obveznice NGEU in SURE, pregleden; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pobudi NGEU in SURE; poudarja, da se NGEU financira z izdajanjem dolžniških instrumentov, za katere jamči proračun EU; opozarja, da bodo z izdajanjem evropskih dolžniških instrumentov (33

Nadzor makroekonomskih neravnotežij

Nadzor makroekonomskih neravnotežij

| 49. | poudarja, da je postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji pomemben pri odkrivanju, preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij v EU; je seznanjen z ugotovitvami Evropskega računskega sodišča (34), da čeprav je mehanizem za izvajanje tega postopka na splošno dobro zasnovan, njegov potencial ni bil v celoti izkoriščen, da bi z njim lahko učinkovito preprečili in odpravljali neravnotežja; ugotavlja tudi, da klasifikacija držav članic z neravnotežji ni pregledna, da javnost ni dovolj seznanjena s postopkom in njegovimi posledicami ter da se v priporočilih ne spodbujajo dovolj politični ukrepov za odpravo teh neravnotežij, zlasti v euroobmočju; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji pomemben pri odkrivanju, preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij v EU; je seznanjen z ugotovitvami Evropskega računskega sodišča (34

| 50. | poziva k učinkovitejši uporabi poročila o mehanizmu opozarjanja, pri čemer je seznanjen z zadnjo tehnično revizijo preglednice v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, ki jo je opravila Komisija, ter pozdravlja podrobno in celovito analizo, na kateri temelji poročilo; vztraja, da mora ta preglednica upoštevati in se osredotočiti na smiselne kazalnike in pragove, ki jasneje odražajo neravnotežja v euroobmočju, poleg tega mora temeljiti na podatkih in biti pregledna; opozarja, da morajo biti priporočila za posamezne države namenjena temu, da države članice usmerjajo pri prihodnjih ukrepih; meni, da bi morala biti priporočila manj ambiciozna, zato pa bi jim morale države bolj slediti, pri čemer bi morala biti priporočila, ki se nanašajo na postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, usmerjena v politične ukrepe z neposrednim učinkom na neravnotežja, po potrebi pa bi morala biti usklajena s priporočili za euroobmočje; |
| --- | --- |

50.

poziva k učinkovitejši uporabi poročila o mehanizmu opozarjanja, pri čemer je seznanjen z zadnjo tehnično revizijo preglednice v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, ki jo je opravila Komisija, ter pozdravlja podrobno in celovito analizo, na kateri temelji poročilo; vztraja, da mora ta preglednica upoštevati in se osredotočiti na smiselne kazalnike in pragove, ki jasneje odražajo neravnotežja v euroobmočju, poleg tega mora temeljiti na podatkih in biti pregledna; opozarja, da morajo biti priporočila za posamezne države namenjena temu, da države članice usmerjajo pri prihodnjih ukrepih; meni, da bi morala biti priporočila manj ambiciozna, zato pa bi jim morale države bolj slediti, pri čemer bi morala biti priporočila, ki se nanašajo na postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, usmerjena v politične ukrepe z neposrednim učinkom na neravnotežja, po potrebi pa bi morala biti usklajena s priporočili za euroobmočje;

| 51. | meni, da morajo biti povezani učinki postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji ter Pakta za stabilnost in rast jasno razvidni in usklajeni, da bi dosegli njune cilje; |
| --- | --- |

51.

meni, da morajo biti povezani učinki postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji ter Pakta za stabilnost in rast jasno razvidni in usklajeni, da bi dosegli njune cilje;

| 52. | v zvezi s tem podpira predloge Evropskega fiskalnega odbora, da se premisleki glede postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji upoštevajo pri zgoraj omenjenem pravilu o odhodkih, po katerem bi imele države z visokim primanjkljajem na tekočem računu na podlagi medsebojnega dogovora nižjo zgornjo mejo ciljnih odhodkov, medtem ko bi imele države s čezmernim zunanjim presežkom višjo zgornjo mejo za stopnjo rasti odhodkov; |
| --- | --- |

52.

v zvezi s tem podpira predloge Evropskega fiskalnega odbora, da se premisleki glede postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji upoštevajo pri zgoraj omenjenem pravilu o odhodkih, po katerem bi imele države z visokim primanjkljajem na tekočem računu na podlagi medsebojnega dogovora nižjo zgornjo mejo ciljnih odhodkov, medtem ko bi imele države s čezmernim zunanjim presežkom višjo zgornjo mejo za stopnjo rasti odhodkov;

| 53. | poziva, naj se v postopku v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem v večji meri vključijo makrobonitetni organi, da bi makroekonomska neravnotežja bolje prepoznali z makrobonitetnega vidika, pa tudi nacionalni odbori za produktivnost, da bi v postopku dosegli večje skupno razumevanje makroekonomskih razmer; |
| --- | --- |

53.

poziva, naj se v postopku v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem v večji meri vključijo makrobonitetni organi, da bi makroekonomska neravnotežja bolje prepoznali z makrobonitetnega vidika, pa tudi nacionalni odbori za produktivnost, da bi v postopku dosegli večje skupno razumevanje makroekonomskih razmer;

Upravljanje

Upravljanje

| 54. | poudarja, da so institucionalni okvir EU in metoda Skupnosti pomembna za določitev in učinkovito izvrševanje pravil ter za zaščito ter krepitev politične zavezanosti in odgovornosti, in opozarja, da šibka politična zavezanost ali odgovornost na nacionalni ravni vodita v še večje nespoštovanje pravil; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da so institucionalni okvir EU in metoda Skupnosti pomembna za določitev in učinkovito izvrševanje pravil ter za zaščito ter krepitev politične zavezanosti in odgovornosti, in opozarja, da šibka politična zavezanost ali odgovornost na nacionalni ravni vodita v še večje nespoštovanje pravil;

| 55. | poudarja, da je treba okrepiti demokratično legitimnost, odgovornost in nadzor okvira ekonomskega upravljanja; meni, da bi bilo treba za večjo zavezanost obveznosti določiti na ravni, kjer se sprejemajo ali izvajajo odločitve, pri čemer bi morali nacionalni parlamenti nadzorovati nacionalne vlade, Evropski parlament pa bi moral nadzorovati evropsko izvršno oblast; zato poudarja vlogo institucij in opozarja, da je pri izvajanju okvira ekonomskega upravljanja EU doseči ustrezno ravnovesje med obveznostmi različnih institucij; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba okrepiti demokratično legitimnost, odgovornost in nadzor okvira ekonomskega upravljanja; meni, da bi bilo treba za večjo zavezanost obveznosti določiti na ravni, kjer se sprejemajo ali izvajajo odločitve, pri čemer bi morali nacionalni parlamenti nadzorovati nacionalne vlade, Evropski parlament pa bi moral nadzorovati evropsko izvršno oblast; zato poudarja vlogo institucij in opozarja, da je pri izvajanju okvira ekonomskega upravljanja EU doseči ustrezno ravnovesje med obveznostmi različnih institucij;

| 56. | opozarja, da je evropski semester že uveljavljen okvir za usklajevanje proračunskih, ekonomskih, socialnih in zaposlitvenih politik po vsej Evropski uniji, s katerim se podpirajo dolgoročni cilji EU glede trajnostne rasti, vzdržnih javnih financ in navzgor usmerjene konvergence; ugotavlja, da je bil izvorni semester razširjen, tako da zdaj med drugim vključuje vidike, povezane s finančnim sektorjem in obdavčevanjem, pa tudi cilje OZN glede trajnostnega razvoja; ugotavlja, da mora EU za nadaljnjo krepitev ekonomske in socialne odpornosti uresničevati načela evropskega stebra socialnih pravic; opozarja, da spodbujanje trajnostne rasti vključuje spodbujanje fiskalnih politik, namenjenih doseganju ugodnega srednjeročnega fiskalnega položaja in srednjeročne fiskalne vzdržnosti, spodbujanje socialno pravičnih strukturnih reform, pospeševanje naložb za spodbujanje potenciala rasti ter podpiranje vključujočega prehoda na trajnostno in digitalno gospodarstvo; poudarja, da bi morali ministri za zaposlovanje in socialne zadeve ter finančnimi ministri, zlasti v euroobmočju, pri usklajevanju politik tesneje sodelovati; poudarja, da je bil koncept evropskega semestra uveden z Uredbo (EU) št. 1175/2011, ki je vključena v pregled ekonomskega upravljanja EU, in da so predlogi Komisije o tem, kako izboljšati proces semestra, dobrodošli; |
| --- | --- |

56.

opozarja, da je evropski semester že uveljavljen okvir za usklajevanje proračunskih, ekonomskih, socialnih in zaposlitvenih politik po vsej Evropski uniji, s katerim se podpirajo dolgoročni cilji EU glede trajnostne rasti, vzdržnih javnih financ in navzgor usmerjene konvergence; ugotavlja, da je bil izvorni semester razširjen, tako da zdaj med drugim vključuje vidike, povezane s finančnim sektorjem in obdavčevanjem, pa tudi cilje OZN glede trajnostnega razvoja; ugotavlja, da mora EU za nadaljnjo krepitev ekonomske in socialne odpornosti uresničevati načela evropskega stebra socialnih pravic; opozarja, da spodbujanje trajnostne rasti vključuje spodbujanje fiskalnih politik, namenjenih doseganju ugodnega srednjeročnega fiskalnega položaja in srednjeročne fiskalne vzdržnosti, spodbujanje socialno pravičnih strukturnih reform, pospeševanje naložb za spodbujanje potenciala rasti ter podpiranje vključujočega prehoda na trajnostno in digitalno gospodarstvo; poudarja, da bi morali ministri za zaposlovanje in socialne zadeve ter finančnimi ministri, zlasti v euroobmočju, pri usklajevanju politik tesneje sodelovati; poudarja, da je bil koncept evropskega semestra uveden z Uredbo (EU) št. 1175/2011, ki je vključena v pregled ekonomskega upravljanja EU, in da so predlogi Komisije o tem, kako izboljšati proces semestra, dobrodošli;

| 57. | poudarja, da je pomanjkanje odgovornosti ena od glavnih slabosti evropskega semestra; ugotavlja, da je treba njegov okvir zasnovati tako, da bo vključeval sklop dolgoročnih ciljev in smernic na ravni EU, na podlagi katerih se bodo usklajevale politične odločitve, ki bi morale ustrezno odražati nacionalne potrebe in prednostne naloge, oblikovati pa bi se morale na podlagi odprtega in vključujočega političnega dialoga med EU ter nacionalnimi institucijami in deležniki; meni, da so izkušnje v zvezi z upravljavsko strukturo mehanizma za okrevanje in odpornost lahko s pridom uporabijo pri določanju odgovornosti na nacionalni ravni, spodbujanju strateških ciljev EU in trajnostne rasti ter uveljavljanju priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je pomanjkanje odgovornosti ena od glavnih slabosti evropskega semestra; ugotavlja, da je treba njegov okvir zasnovati tako, da bo vključeval sklop dolgoročnih ciljev in smernic na ravni EU, na podlagi katerih se bodo usklajevale politične odločitve, ki bi morale ustrezno odražati nacionalne potrebe in prednostne naloge, oblikovati pa bi se morale na podlagi odprtega in vključujočega političnega dialoga med EU ter nacionalnimi institucijami in deležniki; meni, da so izkušnje v zvezi z upravljavsko strukturo mehanizma za okrevanje in odpornost lahko s pridom uporabijo pri določanju odgovornosti na nacionalni ravni, spodbujanju strateških ciljev EU in trajnostne rasti ter uveljavljanju priporočil za posamezne države;

| 58. | poziva k ustrezni vključitvi Evropskega parlamenta v proces evropskega semestra; poudarja, da je treba njegove splošne cilje in smernice določiti na podlagi celovite razprave; |
| --- | --- |

58.

poziva k ustrezni vključitvi Evropskega parlamenta v proces evropskega semestra; poudarja, da je treba njegove splošne cilje in smernice določiti na podlagi celovite razprave;

| 59. | želi spomniti, da je v sporazumu o boljši pripravi zakonodaje poudarjeno, da morata Evropski parlament in Svet kot sozakonodajalca svoja pooblastila izvrševati na enakopravni osnovi in da ju mora Komisija zato obravnavati enako, ter poudarja vlogo in odgovornost nacionalnih parlamentov; opozarja, da Evropski parlament v skladu s členoma 121 in 126 PDEU ne more ne nadzorovati ne spremeniti priporočil, ki jih Svet sprejme v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

59.

želi spomniti, da je v sporazumu o boljši pripravi zakonodaje poudarjeno, da morata Evropski parlament in Svet kot sozakonodajalca svoja pooblastila izvrševati na enakopravni osnovi in da ju mora Komisija zato obravnavati enako, ter poudarja vlogo in odgovornost nacionalnih parlamentov; opozarja, da Evropski parlament v skladu s členoma 121 in 126 PDEU ne more ne nadzorovati ne spremeniti priporočil, ki jih Svet sprejme v okviru evropskega semestra;

| 60. | poziva k strožjemu demokratičnemu nadzoru na unijski in nacionalni ravni, da bi od nacionalnih vlad zahtevali odgovornost; poudarja, da večja nacionalna politična zavezanost oz. odgovornost vodita k doslednejšemu spoštovanju pravil; poziva k nadaljnjemu poglabljanju medparlamentarnega sodelovanja, med drugim tudi v okviru konference iz člena 13 fiskalnega dogovora, da bi omogočili obsežno in pravočasno razpravo, kadar je potrebna; |
| --- | --- |

60.

poziva k strožjemu demokratičnemu nadzoru na unijski in nacionalni ravni, da bi od nacionalnih vlad zahtevali odgovornost; poudarja, da večja nacionalna politična zavezanost oz. odgovornost vodita k doslednejšemu spoštovanju pravil; poziva k nadaljnjemu poglabljanju medparlamentarnega sodelovanja, med drugim tudi v okviru konference iz člena 13 fiskalnega dogovora, da bi omogočili obsežno in pravočasno razpravo, kadar je potrebna;

| 61. | priznava, da je pomembno, da se z makroekonomskim dialogom EU poveča odgovornost in izboljša politično usklajevanje, zato poziva, naj se oba okrepita z dialogom na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni, pri čemer naj v slednjem sodelujejo predstavniki vlade, združenja delodajalcev in sindikati, na obeh ravneh pa naj se predvidijo izmenjave s centralnimi bankami; |
| --- | --- |

61.

priznava, da je pomembno, da se z makroekonomskim dialogom EU poveča odgovornost in izboljša politično usklajevanje, zato poziva, naj se oba okrepita z dialogom na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni, pri čemer naj v slednjem sodelujejo predstavniki vlade, združenja delodajalcev in sindikati, na obeh ravneh pa naj se predvidijo izmenjave s centralnimi bankami;

| 62. | želi spomniti, da lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta v skladu z zakonodajo povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika Euroskupine, da nastopijo pred njim, to pa velja tudi za države članice, ki so v posebnem postopku ekonomskega upravljanja; |
| --- | --- |

62.

želi spomniti, da lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta v skladu z zakonodajo povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika Euroskupine, da nastopijo pred njim, to pa velja tudi za države članice, ki so v posebnem postopku ekonomskega upravljanja;

| 63. | poudarja, da je pomembno evropski steber socialnih pravic izvajati in okoljske cilje uresničevati v skladu z zavezami EU glede podnebja, okolja in trajnostnega razvoja; poziva Komisijo in Evropski svet, naj te zaveze nujno upoštevata pri ekonomskem upravljanju Unije; poziva, naj se pregled socialnih kazalnikov evropskem stebru socialnih pravic v celoti upošteva pri spremljanju uspešnosti držav članic pri uresničevanju načel stebra; je seznanjen s pobudo Komisije, ki je potrdila, da bo revidirani pregled socialnih kazalnikov vključen v okvir za politično usklajevanje v okviru evropskega semestra; je seznanjen, da so voditelji EU pozdravili skupni predlog evropskih socialnih partnerjev za alternativni sklop kazalnikov za merjenje gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka, ki dopolnjujejo BDP kot merilo blaginje ter kažejo na vključujočo in trajnostno rast; poziva, naj se pregled socialnih kazalnikov bolj odraža v političnih priporočilih; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je pomembno evropski steber socialnih pravic izvajati in okoljske cilje uresničevati v skladu z zavezami EU glede podnebja, okolja in trajnostnega razvoja; poziva Komisijo in Evropski svet, naj te zaveze nujno upoštevata pri ekonomskem upravljanju Unije; poziva, naj se pregled socialnih kazalnikov evropskem stebru socialnih pravic v celoti upošteva pri spremljanju uspešnosti držav članic pri uresničevanju načel stebra; je seznanjen s pobudo Komisije, ki je potrdila, da bo revidirani pregled socialnih kazalnikov vključen v okvir za politično usklajevanje v okviru evropskega semestra; je seznanjen, da so voditelji EU pozdravili skupni predlog evropskih socialnih partnerjev za alternativni sklop kazalnikov za merjenje gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka, ki dopolnjujejo BDP kot merilo blaginje ter kažejo na vključujočo in trajnostno rast; poziva, naj se pregled socialnih kazalnikov bolj odraža v političnih priporočilih;

| 64. | meni, da bi morala biti uskladitev nacionalnih fiskalnih politik z zavezami EU iz Pariškega sporazuma med prednostnimi nalogami ter da bi morali biti koncept konkurenčne trajnosti in njene štiri osi, navedene v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020, še naprej glavne prednostne naloge dolgoročne strategije EU za rast v skladu z evropskim zelenim dogovorom; ugotavlja, da podnebje predstavlja resnično in resno tveganje za vzdržnost fiskalnih politik držav članic; |
| --- | --- |

64.

meni, da bi morala biti uskladitev nacionalnih fiskalnih politik z zavezami EU iz Pariškega sporazuma med prednostnimi nalogami ter da bi morali biti koncept konkurenčne trajnosti in njene štiri osi, navedene v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020, še naprej glavne prednostne naloge dolgoročne strategije EU za rast v skladu z evropskim zelenim dogovorom; ugotavlja, da podnebje predstavlja resnično in resno tveganje za vzdržnost fiskalnih politik držav članic;

| 65. | se strinja z Računskim sodiščem, da je treba priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra bolje pripraviti in izvajati (35); predlaga, naj se politična priporočila natančneje usmerijo v kratkoročne in dolgoročne politične cilje za posamezne države; |
| --- | --- |

65.

se strinja z Računskim sodiščem, da je treba priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra bolje pripraviti in izvajati (35

| 66. | pozdravlja, da se je vloga neodvisnih fiskalnih institucij v nacionalnem proračunskem postopku znatno povečala, saj je fiskalna politika s spremljanjem in neodvisno analizo postala preglednejša in odgovornejša; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo neodvisne fiskalne institucije izpolnjevale pogoje za uresničevanje svojega mandata in opravljanje nalog, ter poudarja, da je treba po potrebi poskrbeti, da bodo te institucije odgovorne pred Evropskim in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja, da se je vloga neodvisnih fiskalnih institucij v nacionalnem proračunskem postopku znatno povečala, saj je fiskalna politika s spremljanjem in neodvisno analizo postala preglednejša in odgovornejša; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo neodvisne fiskalne institucije izpolnjevale pogoje za uresničevanje svojega mandata in opravljanje nalog, ter poudarja, da je treba po potrebi poskrbeti, da bodo te institucije odgovorne pred Evropskim in nacionalnimi parlamenti;

| 67. | poudarja, da bi boljše izvrševanje dosegli, če bi si vsaka država članica prizadevala za močno zavezanost gospodarskopolitičnim priporočilom in da bi si bilo treba v tem okviru prizadevati za pravo ravnovesje med medsebojno podporo in medsebojnim pritiskom ter med spodbudami in odvračilnimi dejavniki; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da bi boljše izvrševanje dosegli, če bi si vsaka država članica prizadevala za močno zavezanost gospodarskopolitičnim priporočilom in da bi si bilo treba v tem okviru prizadevati za pravo ravnovesje med medsebojno podporo in medsebojnim pritiskom ter med spodbudami in odvračilnimi dejavniki;

| 68. | pozdravlja sprejetje medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja sprejetje medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo;

| 69. | poziva Komisijo, naj dodatno razmisli o pripravi in izvajanju programov makroekonomskega prilagajanja, pri čemer naj zlasti upošteva, da je treba v procesu odločanja še povečati preglednost, zavezanost in demokratično odgovornost, pri čemer morajo ustrezno sodelovati deležniki in Evropski parlament; v zvezi s tem želi Komisijo in Svet spomniti na stališče, ki ga je Parlament sprejel na plenarnem zasedanju v zvezi z Uredbo (EU) št. 472/2013; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj dodatno razmisli o pripravi in izvajanju programov makroekonomskega prilagajanja, pri čemer naj zlasti upošteva, da je treba v procesu odločanja še povečati preglednost, zavezanost in demokratično odgovornost, pri čemer morajo ustrezno sodelovati deležniki in Evropski parlament; v zvezi s tem želi Komisijo in Svet spomniti na stališče, ki ga je Parlament sprejel na plenarnem zasedanju v zvezi z Uredbo (EU) št. 472/2013;

| 70. | ugotavlja, da so države članice, ki zaključijo program makroekonomskega prilagajanja, pod okrepljenim nadzorom tudi v okviru evropskega semestra in da se lahko po potrebi pri njih izvede poglobljeni pregled; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da so države članice, ki zaključijo program makroekonomskega prilagajanja, pod okrepljenim nadzorom tudi v okviru evropskega semestra in da se lahko po potrebi pri njih izvede poglobljeni pregled;

| 71. | ugotavlja, da sta Evroskupina in vrh držav evroobmočja neformalna foruma za razpravo v okviru Sveta za ekonomske in finančne zadeve; poziva države članice, naj delujejo v okviru Skupnosti ter tako zagotovijo, da bo Evropski parlament deloval v svoji vlogi sozakonodajalca in uresničeval pravico do demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

71.

ugotavlja, da sta Evroskupina in vrh držav evroobmočja neformalna foruma za razpravo v okviru Sveta za ekonomske in finančne zadeve; poziva države članice, naj delujejo v okviru Skupnosti ter tako zagotovijo, da bo Evropski parlament deloval v svoji vlogi sozakonodajalca in uresničeval pravico do demokratičnega nadzora;

| 72. | poziva, naj se za Evroskupino vzpostavi poslovnik, ki bo povečal preglednost odločanja in demokratično odgovornost; poziva k skupnemu dogovoru med Euroskupino in Evropskim parlamentom o tem, kako bi bilo te cilje mogoče najbolje doseči; poudarja, da so pomembni mehanizmi, ki državam članicam, ki niso članice euroobmočja, po potrebi omogočajo sodelovanje v razpravi; |
| --- | --- |

72.

poziva, naj se za Evroskupino vzpostavi poslovnik, ki bo povečal preglednost odločanja in demokratično odgovornost; poziva k skupnemu dogovoru med Euroskupino in Evropskim parlamentom o tem, kako bi bilo te cilje mogoče najbolje doseči; poudarja, da so pomembni mehanizmi, ki državam članicam, ki niso članice euroobmočja, po potrebi omogočajo sodelovanje v razpravi;

| 73. | poudarja, da mora biti okvir odločanja o ekonomskem upravljanju EU v skladu z metodo Skupnosti; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da mora biti okvir odločanja o ekonomskem upravljanju EU v skladu z metodo Skupnosti;

| 74. | poudarja, da je razprava o ekonomskem upravljanju z državljani, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji ter različnimi deležniki na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni pomemben del konference o prihodnosti Evrope; v zvezi s tem meni, da je konferenca o prihodnosti Evrope lahko forum za razmislek o večji demokratični legitimnosti pri določanju in uveljavljanju skupnih pravil EU o usklajevanju gospodarskih politik, ki bi jo dosegli z večjo udeležbo Evropskega parlamenta kot demokratičnega javnega foruma za to področje; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je razprava o ekonomskem upravljanju z državljani, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji ter različnimi deležniki na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni pomemben del konference o prihodnosti Evrope; v zvezi s tem meni, da je konferenca o prihodnosti Evrope lahko forum za razmislek o večji demokratični legitimnosti pri določanju in uveljavljanju skupnih pravil EU o usklajevanju gospodarskih politik, ki bi jo dosegli z večjo udeležbo Evropskega parlamenta kot demokratičnega javnega foruma za to področje;

o

o o

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 19.

1

(2)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 140.

2

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

3

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

4

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

5

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

6

(7)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

7

(8)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

8

(9)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

9

(10)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

10

(11)  UL C 407, 4.11.2016, str. 86.

11

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

12

(13)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

13

(14)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

14

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

15

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

16

(17)  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

17

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

18

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0220.

19

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0305.

20

(21)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

21

(22)  Komisija, Identifying Europe’s recovery needs (Prepoznavanje potreb Evrope za okrevanje), (SWD(2020)0098), 27.5.2020, str. 14–16.

22

Identifying Europe’s recovery needs

(23)  Ta ocena zajema le zdravstveno in dolgotrajno oskrbo (70 milijard EUR), izobraževanje in vseživljenjsko učenje (15 milijard EUR) ter cenovno dostopna stanovanja (57 milijard EUR). Vir: Fransen, L., Bufalo, G., Reviglio, E., Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe (Spodbujanje naložb v družbeno infrastrukturo v Evropi – Poročilo delovne skupine na visoki ravni za financiranje družbene infrastrukture v Evropi), 2018, str. 116.

23

Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe

(24)  Komisija, Identifying Europe’s recovery needs (Prepoznavanje potreb Evrope za okrevanje), (SWD(2020)0098), 27.5.2020, str. 18–20.

24

Identifying Europe’s recovery needs

(25)  Extreme disasters tend to lower economic output (Ekstremne nesreče običajno povzročijo nižje gospodarske rezultate) (Botzen, Deschenes in Sanders, 2019); Mednarodni denarni sklad napoveduje, da bi lahko večje nesreče, povezane z vremenom, negativno vplivale na realni BDP na prebivalca in da bi države, ki so bolje opremljene za ukrepanje ob večjih naravnih nesrečah, te posledice lažje ublažile.

25

Extreme disasters tend to lower economic output

(26)  Pomladanske gospodarske napovedi Komisije iz leta 2021 kažejo recesijo v višini -6,1 % BDP v EU in -6,6 % BDP v euroobmočju v letu 2020. Rast BDP naj bi se kratkoročno le počasi povečevala, in sicer naj bi v EU v letu 2021 dosegla 4,2 % in v letu 2022 4,4 %, v euroobmočju pa naj bi v letu 2021 dosegla 4,3 % in v letu 2022 4,4 %.

26

(27)  World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries (Svetovne gospodarske napovedi: kako ukrepati ob različno uspešnem okrevanju), Mednarodni denarni sklad (april 2021).

27

World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries

(28)  Zlasti s svežnjem za okrevanje in instrumentom SURE.

28

(29)  Evropski fiskalni odbor (2018), Letno poročilo za leto 2018, september; Evropski fiskalni odbor (2020), letno poročilo za leto 2020, september.

29

(30)  Zgornja meja, določena za tri do pet let, ki bi bila odvisna od pričakovane potencialne rasti proizvodnje, pričakovane inflacije in oddaljenosti od referenčne vrednosti za dolg.

30

(31)  Ocena Evropskega fiskalnega odbora o fiskalnih pravilih EU s poudarkom na zakonodaji šesterčka in dvojčka: „zgornja meja neto primarnih izdatkov vsebuje element za avtomatsko stabilizacijo: če dejanska proizvodnja raste počasneje kot po trendni stopnji potencialne proizvodnje, bo rast neto primarnih odhodkov presegla slednjo, naraščajoči delež odhodkov v BDP pa bo pomagal stabilizirati gospodarstvo; če pa bo BDP dejansko rasel hitreje od trenda, se bo delež neto odhodkov v BDP zmanjšal.“

31

(32)  Manescu, C., Bova, E. (2021), Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states (Učinkovitost nacionalnih pravil o odhodkih: kaj kažejo podatki držav članic EU).

32

Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states

(33)  Obveznice v okviru instrumentov NGEU in SURE.

33

(34)  Posebno poročilo št. 03/2018: Revizija postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, Evropsko računsko sodišče.

34

(35)  Evropsko računsko sodišče.

35

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/204 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/204

---

P9_TA(2021)0359

Razmere v Nikaragvi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o razmerah v Nikaragvi (2021/2777(RSP))

(2022/C 99/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucij z dne 19. decembra 2019 o stanju na področju človekovih pravic in demokracije v Nikaragvi (1) ter z dne 8. oktobra 2020 o zakonu o tujih agentih v Nikaragvi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucij z dne 19. decembra 2019 o stanju na področju človekovih pravic in demokracije v Nikaragvi (1) ter z dne 8. oktobra 2020 o zakonu o tujih agentih v Nikaragvi (2),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (4) in Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (5), Sklepa Sveta (SZVP) 2020/607 z dne 4. maja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/1720 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi (6), Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2020/606 z dne 4. maja 2020 o izvajanju Uredbe (EU) 2019/1716 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi (7) in sklepov o podaljšanju teh sankcij do 15. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (4) in Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (5), Sklepa Sveta (SZVP) 2020/607 z dne 4. maja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/1720 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi (6), Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2020/606 z dne 4. maja 2020 o izvajanju Uredbe (EU) 2019/1716 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi (7) in sklepov o podaljšanju teh sankcij do 15. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju izjave o vse slabših političnih razmerah v Nikaragvi, ki jo je v imenu Evropske unije 10. junija 2021 podal visoki predstavnik, izjave o novem volilnem zakonu, ki jo je 6. maja 2021 podala njegova uradna govorka in skupne izjave o Nikaragvi, ki jo je 22. junija 2021 sprejelo 59 držav na 47. zasedanju sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o vse slabših političnih razmerah v Nikaragvi, ki jo je v imenu Evropske unije 10. junija 2021 podal visoki predstavnik, izjave o novem volilnem zakonu, ki jo je 6. maja 2021 podala njegova uradna govorka in skupne izjave o Nikaragvi, ki jo je 22. junija 2021 sprejelo 59 držav na 47. zasedanju sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Odbora za zunanje zadeve in predsednika delegacije za odnose z državami Srednje Amerike z dne 15. junija 2021 o pridržanju opozicijskih voditeljev v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Odbora za zunanje zadeve in predsednika delegacije za odnose z državami Srednje Amerike z dne 15. junija 2021 o pridržanju opozicijskih voditeljev v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju izjave o Nikaragvi, ki naj bi jo 28. maja 2021 podal uradni govorec visoke komisarke OZN za človekove pravice in ustnega poročila o stanju na področju človekovih pravic v Nikaragvi, ki ga je 22. junija 2021 na 47. zasedanju sveta za človekove pravice podala visoka komisarka (OZN) za človekove pravice Michelle Bachelet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Nikaragvi, ki naj bi jo 28. maja 2021 podal uradni govorec visoke komisarke OZN za človekove pravice in ustnega poročila o stanju na področju človekovih pravic v Nikaragvi, ki ga je 22. junija 2021 na 47. zasedanju sveta za človekove pravice podala visoka komisarka (OZN) za človekove pravice Michelle Bachelet,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretariata Organizacije ameriških držav z dne 6. maja 2021 o izvolitvi sodnikov vrhovnega volilnega sveta in volilni reformi v Nikaragvi ter resolucije Organizacije ameriških držav z dne 15. junija 2021 o razmerah v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretariata Organizacije ameriških držav z dne 6. maja 2021 o izvolitvi sodnikov vrhovnega volilnega sveta in volilni reformi v Nikaragvi ter resolucije Organizacije ameriških držav z dne 15. junija 2021 o razmerah v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju izjav Medameriške komisije za človekove pravice, glasil, ki jih je objavil posebni mehanizem spremljanja za Nikaragvo (MESENI), ter pripomb komisarke Antonie Urrejola in predsednika Medameriške komisije za človekove pravice na izrednem zasedanju stalnega sveta Organizacije ameriških držav 23. junija 2021 o razmerah v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Medameriške komisije za človekove pravice, glasil, ki jih je objavil posebni mehanizem spremljanja za Nikaragvo (MESENI), ter pripomb komisarke Antonie Urrejola in predsednika Medameriške komisije za človekove pravice na izrednem zasedanju stalnega sveta Organizacije ameriških držav 23. junija 2021 o razmerah v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju poglavja o Nikaragvi v letnem poročilu EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2020, ki ga je Svet sprejel 21. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja o Nikaragvi v letnem poročilu EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2020, ki ga je Svet sprejel 21. junija 2021,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju nikaragovske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nikaragovske ustave,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se je stanje človekovih pravic in demokracije po nasilnem zatrtju državljanskih protestov aprila 2018 še močno poslabšalo; ker je bila odtlej vsaj 130 osebam odvzeta svoboda iz političnih razlogov, nasprotniki vlade in njihove družine pa živijo v stalnem strahu pred nadlegovanjem policije in vladnih podpornikov, tako osebno kot na spletu; ker se od protestov leta 2018 aktiviste in oporečnike vse pogosteje kaznuje s samovoljnim pridržanjem; ker so aktivisti še posebej izpostavljeni tveganju nasilja, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; ker se s priporniki v zaporu ravna slabo ter se jim odreka zdravstvena oskrba in dostop do odvetnikov, prav tako pa so tarča napadov in spolnega nasilja, medtem ko se tiste, ki protestirajo proti vladi, namesti v strogo varovane zapore, kjer so deležni okrepljenega nadzora, preiskav in izolacije; ker je to še posebej zaskrbljujoče za položaj žensk in starejših, ki se jim odvzame prostost; |
| --- | --- |

A.

ker se je stanje človekovih pravic in demokracije po nasilnem zatrtju državljanskih protestov aprila 2018 še močno poslabšalo; ker je bila odtlej vsaj 130 osebam odvzeta svoboda iz političnih razlogov, nasprotniki vlade in njihove družine pa živijo v stalnem strahu pred nadlegovanjem policije in vladnih podpornikov, tako osebno kot na spletu; ker se od protestov leta 2018 aktiviste in oporečnike vse pogosteje kaznuje s samovoljnim pridržanjem; ker so aktivisti še posebej izpostavljeni tveganju nasilja, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; ker se s priporniki v zaporu ravna slabo ter se jim odreka zdravstvena oskrba in dostop do odvetnikov, prav tako pa so tarča napadov in spolnega nasilja, medtem ko se tiste, ki protestirajo proti vladi, namesti v strogo varovane zapore, kjer so deležni okrepljenega nadzora, preiskav in izolacije; ker je to še posebej zaskrbljujoče za položaj žensk in starejših, ki se jim odvzame prostost;

| B. | ker je bilo od leta 2018 zaradi trenutnih razmer več kot 108 000 Nikaragovcev prisiljeno pobegniti in poiskati azil v sosednjih državah, od teh pa jih je tri četrtine zaprosilo za zaščito v Kostariki; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo od leta 2018 zaradi trenutnih razmer več kot 108 000 Nikaragovcev prisiljeno pobegniti in poiskati azil v sosednjih državah, od teh pa jih je tri četrtine zaprosilo za zaščito v Kostariki;

| C. | ker je nikaragovska narodna skupščina 4. maja 2021 sprejela reforme volilnega zakona št. 331, ki vključuje nedavno sprejete kazenske zakone; ker se s to reformo vnašajo pravila, ki omejujejo volilno tekmo in izvrševanje političnih pravic, kar še dodatno omejuje udeležbo politične opozicije, in ki omejujejo javne svoboščine v nasprotju z mednarodnimi standardi, med drugim zlasti pravico do udeležbe v javnem življenju, svobodo združevanja, svobodo izražanja, pravico do socialnih protestov in pravico do zagovarjanja pravic; ker ta reforma ne upošteva zahtev opozicije, civilne družbe in mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je nikaragovska narodna skupščina 4. maja 2021 sprejela reforme volilnega zakona št. 331, ki vključuje nedavno sprejete kazenske zakone; ker se s to reformo vnašajo pravila, ki omejujejo volilno tekmo in izvrševanje političnih pravic, kar še dodatno omejuje udeležbo politične opozicije, in ki omejujejo javne svoboščine v nasprotju z mednarodnimi standardi, med drugim zlasti pravico do udeležbe v javnem življenju, svobodo združevanja, svobodo izražanja, pravico do socialnih protestov in pravico do zagovarjanja pravic; ker ta reforma ne upošteva zahtev opozicije, civilne družbe in mednarodne skupnosti;

| D. | ker je novi vrhovni volilni svet organ, ki nadzoruje in vodi volilni proces v Nikaragvi; ker je to proces, ki bi ga moral voditi nepristranski, neodvisen in pregleden organ, ki spoštuje demokratična načela ter učinkovito in pluralistično izvrševanje državljanskih in političnih pravic prebivalstva; ker je člane vrhovnega volilnega sveta imenovala nikaragovska narodna skupščina, ki jo strogo nadzoruje predsednik Daniel Ortega, zaradi česar je ta organ pristranski in nepregleden ter dodatno spodkopava politični proces; ker ta imenovanja in nedavne volilne reforme niso rezultat dialoga med vlado in opozicijskimi skupinami, h kateremu sta EU in mednarodna skupnost večkrat pozvali, temveč jih je vsilila vladajoča večina; |
| --- | --- |

D.

ker je novi vrhovni volilni svet organ, ki nadzoruje in vodi volilni proces v Nikaragvi; ker je to proces, ki bi ga moral voditi nepristranski, neodvisen in pregleden organ, ki spoštuje demokratična načela ter učinkovito in pluralistično izvrševanje državljanskih in političnih pravic prebivalstva; ker je člane vrhovnega volilnega sveta imenovala nikaragovska narodna skupščina, ki jo strogo nadzoruje predsednik Daniel Ortega, zaradi česar je ta organ pristranski in nepregleden ter dodatno spodkopava politični proces; ker ta imenovanja in nedavne volilne reforme niso rezultat dialoga med vlado in opozicijskimi skupinami, h kateremu sta EU in mednarodna skupnost večkrat pozvali, temveč jih je vsilila vladajoča večina;

| E. | ker so nikaragovske oblasti v zadnjih tednih brez ustreznega pravnega postopka razpustile dve politični stranki, pri tem pa uporabile metode, ki so v nasprotju z mednarodnimi normami; ker se z razpustitvijo političnih strank (Partido de Restauración Democrática in Partido Conservador) in sprožitvijo kazenskih preiskav, ki bi lahko privedle do izključitve opozicijskih kandidatov, brez dolžnega pravnega postopanja ne spodkopava le pravica kandidatov, ki želijo kandidirati na volitvah, pač pa tudi pravica volivcev, da izvolijo kandidate po lastni izbiri; ker so ti ukrepi skupaj z uporabo pravosodnega sistema v politične namene v nasprotju s temeljnimi demokratičnimi standardi in pomenijo resno kršitev pravic nikaragovskega prebivalstva, ki jih imajo v skladu z nikaragovsko ustavo in mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

E.

ker so nikaragovske oblasti v zadnjih tednih brez ustreznega pravnega postopka razpustile dve politični stranki, pri tem pa uporabile metode, ki so v nasprotju z mednarodnimi normami; ker se z razpustitvijo političnih strank (Partido de Restauración Democrática in Partido Conservador) in sprožitvijo kazenskih preiskav, ki bi lahko privedle do izključitve opozicijskih kandidatov, brez dolžnega pravnega postopanja ne spodkopava le pravica kandidatov, ki želijo kandidirati na volitvah, pač pa tudi pravica volivcev, da izvolijo kandidate po lastni izbiri; ker so ti ukrepi skupaj z uporabo pravosodnega sistema v politične namene v nasprotju s temeljnimi demokratičnimi standardi in pomenijo resno kršitev pravic nikaragovskega prebivalstva, ki jih imajo v skladu z nikaragovsko ustavo in mednarodnim pravom;

| F. | ker je bilo od začetka junija 2021 vsaj 21 članov demokratične opozicije, vključno s šestimi predsedniškimi kandidati ter sindikalnimi in političnimi voditelji, samovoljno aretiranih na podlagi politično motiviranih izmišljenih in dvoumnih kazenskih obtožb brez kakršnih koli dokazov v postopku, ki so ga zaznamovale hude kršitve procesnih jamstev, kar kaže na pomanjkanje neodvisnosti sodstva; ker na desetine prepoznavnih političnih nasprotnikov poroča, da so tarča sistematičnega nadlegovanja in nenehnega ustrahovanja, pri čemer je policijska patrulja stalno nameščena pred njihovimi domovi ali pa jih zasleduje na cesti, zaradi česar se ne morejo prosto gibati; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo od začetka junija 2021 vsaj 21 članov demokratične opozicije, vključno s šestimi predsedniškimi kandidati ter sindikalnimi in političnimi voditelji, samovoljno aretiranih na podlagi politično motiviranih izmišljenih in dvoumnih kazenskih obtožb brez kakršnih koli dokazov v postopku, ki so ga zaznamovale hude kršitve procesnih jamstev, kar kaže na pomanjkanje neodvisnosti sodstva; ker na desetine prepoznavnih političnih nasprotnikov poroča, da so tarča sistematičnega nadlegovanja in nenehnega ustrahovanja, pri čemer je policijska patrulja stalno nameščena pred njihovimi domovi ali pa jih zasleduje na cesti, zaradi česar se ne morejo prosto gibati;

| G. | ker nikaragovska vlada zadnjih nekaj let sprejema čedalje bolj omejevalne zakone, na primer zakon o ureditvi vprašanja tujih agentov, posebni zakon proti kibernetski kriminaliteti, zakon proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, zakon o pravici ljudi do neodvisnosti, suverenosti in samoodločbe za mir ter zakon o spremembi zakonika o kazenskem postopku, s katerim se je obdobje preiskave z ustavno določenega obdobja 48 ur podaljšalo na 90 dni; ker ti zakoni institucionalizirajo zatiranje in legalizacijo dejanj, storjenih v državi od njihovega sprejetja; |
| --- | --- |

G.

ker nikaragovska vlada zadnjih nekaj let sprejema čedalje bolj omejevalne zakone, na primer zakon o ureditvi vprašanja tujih agentov, posebni zakon proti kibernetski kriminaliteti, zakon proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, zakon o pravici ljudi do neodvisnosti, suverenosti in samoodločbe za mir ter zakon o spremembi zakonika o kazenskem postopku, s katerim se je obdobje preiskave z ustavno določenega obdobja 48 ur podaljšalo na 90 dni; ker ti zakoni institucionalizirajo zatiranje in legalizacijo dejanj, storjenih v državi od njihovega sprejetja;

| H. | ker nenehno nadlegovanje in kriminalizacija neodvisnih medijev omejujeta pravico do svobode izražanja in spodkopavata pravico javnosti do resnične obveščenosti; ker je svoboda izražanja na spletu in drugje v vseh demokracijah vseskozi izjemno pomembna, še toliko pomembnejša pa je v volilnem obdobju; ker želijo vladni organi in provladni mediji z javnimi izjavami očrniti tiste, ki jih imajo za oporečnike; |
| --- | --- |

H.

ker nenehno nadlegovanje in kriminalizacija neodvisnih medijev omejujeta pravico do svobode izražanja in spodkopavata pravico javnosti do resnične obveščenosti; ker je svoboda izražanja na spletu in drugje v vseh demokracijah vseskozi izjemno pomembna, še toliko pomembnejša pa je v volilnem obdobju; ker želijo vladni organi in provladni mediji z javnimi izjavami očrniti tiste, ki jih imajo za oporečnike;

| I. | ker ti zaskrbljujoči dogodki, ki jih nadzira nikaragovska vlada, kažejo, da režim vse globlje tone v avtoritarizem, saj onemogoča demokracijo, nacionalno razumevanje in mednarodno posredovanje za mirno rešitev konflikta ter želi več kot očitno preprečiti, da bi bile 7. novembra 2021 organizirane svobodne in poštene volitve; ker so EU, drugi mednarodni akterji in organizacije za človekove pravice opozorili, da obstaja utemeljen strah, da se bodo ti zakoni uporabljali za ljudi, ki nasprotujejo represivnim politikam; |
| --- | --- |

I.

ker ti zaskrbljujoči dogodki, ki jih nadzira nikaragovska vlada, kažejo, da režim vse globlje tone v avtoritarizem, saj onemogoča demokracijo, nacionalno razumevanje in mednarodno posredovanje za mirno rešitev konflikta ter želi več kot očitno preprečiti, da bi bile 7. novembra 2021 organizirane svobodne in poštene volitve; ker so EU, drugi mednarodni akterji in organizacije za človekove pravice opozorili, da obstaja utemeljen strah, da se bodo ti zakoni uporabljali za ljudi, ki nasprotujejo represivnim politikam;

| J. | ker je interdisciplinarna skupina neodvisnih strokovnjakov Medameriške komisije za človekove pravice že opozorila, da se metode, ki se uporabljajo za zatiranje uličnih protestov, lahko štejejo za hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

J.

ker je interdisciplinarna skupina neodvisnih strokovnjakov Medameriške komisije za človekove pravice že opozorila, da se metode, ki se uporabljajo za zatiranje uličnih protestov, lahko štejejo za hudodelstva zoper človečnost;

| K. | ker ni bilo izvedeno skoraj nobeno od priporočil, ki jih je za Nikaragvo podal urad visokega komisarja OZN za človekove pravice, zaradi česar se je nadaljevalo nekaznovanje in je prišlo do nadaljnjih kršitev; |
| --- | --- |

K.

ker ni bilo izvedeno skoraj nobeno od priporočil, ki jih je za Nikaragvo podal urad visokega komisarja OZN za človekove pravice, zaradi česar se je nadaljevalo nekaznovanje in je prišlo do nadaljnjih kršitev;

| L. | ker je nikaragovska narodna skupščina z reformo zakona o varstvu potrošnikov (zakon 842) banke obvezala, da odprejo račune za sorodnike ljudi, ki so jih ZDA in druge države sankcionirale zaradi obtožb o korupciji, pranju denarja in kršitvah človekovih pravic; ker je družina Ortega-Murillo obtožena gradnje poslovnega imperija na področju telekomunikacij, energetike in drugih sektorjev; |
| --- | --- |

L.

ker je nikaragovska narodna skupščina z reformo zakona o varstvu potrošnikov (zakon 842) banke obvezala, da odprejo račune za sorodnike ljudi, ki so jih ZDA in druge države sankcionirale zaradi obtožb o korupciji, pranju denarja in kršitvah človekovih pravic; ker je družina Ortega-Murillo obtožena gradnje poslovnega imperija na področju telekomunikacij, energetike in drugih sektorjev;

| M. | ker so razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin sestavni del zunanje politike EU in so vključeni v pridružitveni sporazum med EU in državami Srednje Amerike iz leta 2012; |
| --- | --- |

M.

ker so razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin sestavni del zunanje politike EU in so vključeni v pridružitveni sporazum med EU in državami Srednje Amerike iz leta 2012;

| 1. | izraža solidarnost z nikaragovskim prebivalstvom ter ostro obsoja vse represivne ukrepe nikaragovskih oblasti zoper demokratične opozicijske stranke in njihove člane, novinarje in druge medijske delavce, študente, domorodna ljudstva, zagovornike človekovih pravic in civilno družbo, pa tudi njihove družinske člane, in predvsem obžaluje smrtne žrtve, ki so jih ti ukrepi povzročili; poziva, naj se nemudoma prenehajo izvajati omejevalni ukrepi, represija in kršitve človekovih pravic ter naj nikaragovska vlada prevzame odgovornost za hude kršitve, ki jih je zagrešila od leta 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se nemudoma in brezpogojno izpusti vse samovoljno pridržane politične zapornike, med katerimi so predsedniški kandidati Cristiana Chamorro, Arturo Cruz, Félix Maradiaga, Juan Sebastián Chamorro, Miguel Mora in Medardo Mairena, politični voditelji José Pallais, José Adán Aguerri, Dora María Téllez, Hugo Torres, Víctor Hugo Tinoco, Violeta Granera, Ana Margarita Vijil, Suyen Barahona in Pedro Joaquín Chamorro ter drugi opozicijski aktivisti, zagovorniki človekovih pravic in novinarji; poziva tudi, naj se spoštuje njihova temeljna pravna jamstva, človekove pravice ter državljanske in politične pravice; poziva, naj vlada nemudoma dokaže, da so zaporniki še živi in kje se nahajajo; opozarja, da je treba osebam v izgnanstvu dati popolna zagotovila, da se bodo lahko vrnile v državo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva nikaragovsko vlado, naj odpravi dejansko stanje obleganja, spoštuje vlogo nacionalne policije kot nepolitične, nepristranske in neposvetovalne sile, razoroži paravojaške sile, spoštuje sporazume, podpisane z državljansko zvezo, in začne znova spoštovati pravice državljanov; ponovno poziva vlado, naj organizacijam civilne družbe omogoči, da bodo lahko delovale v varnem in spodbudnem okolju, brez strahu pred povračilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja, da je treba znova vzpostaviti vključujoč dialog in demokracijo, saj je to edini miren izhod iz politične, gospodarske in socialne krize v Nikaragvi; poudarja, da je treba reforme sprejeti na vključujoč in pregleden način; poziva delegacijo EU v Nikaragvi, naj nadaljuje in okrepi diplomatsko sodelovanje v volilnem procesu in se pri oblasteh še naprej zavzema za politično rešitev krize v Nikaragvi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva nikaragovske oblasti, naj takoj spremenijo volilno zakonodajo v skladu z mednarodnimi parametri, ki jih je Organizacija ameriških držav zahtevala v resoluciji z dne 21. oktobra 2020, v različne volilne strukture imenujejo nepristranske ljudi, povrnejo pravni status strankam, ki jim je bil odvzet, spoštujejo pravico Nikaragovcev, da volijo in so izvoljeni, ter zagotovijo neomejeno prisotnost nacionalnih in mednarodnih organov za opazovanje volitev, hkrati pa se zavežejo k političnemu soobstoju po volitvah; poudarja, da je treba, če naj bi volitve in iz njih izhajajočo vlado priznal Evropski parlament, izvesti spremembe, ki jih zahtevajo Organizacija ameriških držav in mednarodne organizacije, predvsem ponovno vzpostavitev pravic in svoboščin, ki omogočajo svoboden, verodostojen in pravičen volilni proces; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja sprejetje in izvajanje omejevalnih in kaznovalnih zakonov in poziva, naj se jih nemudoma razveljavi; poudarja, da so ti zakoni v nasprotju s pravicami in svoboščinami Nikaragovcev, ki so določene v ustavi Republike Nikaragve, Medameriški demokratični listini in drugih mednarodnih pogodbah, katerih podpisnica je Nikaragva; obsoja, da avtoritarna nikaragovska vlada neprimerno uporablja institucije in zakone, da bi kriminalizirala organizacije civilne družbe in politične nasprotnike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva nikaragovske oblasti, naj omogočijo neoviran dostop Uradu visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR), Medameriški komisiji za človekove pravice (IACHR) in njeni interdisciplinarni skupini neodvisnih strokovnjakov (GIEI), posebnemu mehanizmu spremljanja za Nikaragvo (MESENI), mednarodnim organizacijam civilne družbe in evropskim institucijam, da bi zagotovili spoštovanje človekovih pravic v državi; ponovno poziva, naj se organizacijam zagovornikov človekovih pravic, kot je nikaragovski center za človekove pravice (CENIDH), povrne status pravne osebe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva nikaragovsko vlado, naj ustanovi neodvisno preiskovalno enoto, ki bo vključevala mednarodne strokovnjake in bo nadzorovala verodostojne, nepristranske in izčrpne preiskave urada generalnega državnega tožilca o domnevni odgovornosti najvišjih policijskih uradnikov za hude kršitve človekovih pravic, storjene v okviru represivnih ukrepov leta 2018 in pozneje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Integracijski sistem Srednje Amerike (SICA) in njegove države članice, naj dejavno sodelujejo pri zaščiti, varovanju in spodbujanju demokracije ter varstvu človekovih pravic v Nikaragvi, kot je določeno v protokolu iz Tegucigalpe iz leta 1991 in okvirni pogodbi o demokratični varnosti v Srednji Ameriki iz leta 1995, ki v členu 1 navaja, da demokracija temelji na obstoju vlad, izvoljenih na splošnih in svobodnih volitvah s tajnim glasovanjem, ter na brezpogojnem spoštovanju vseh človekovih pravic v državah, ki sestavljajo srednjeameriško regijo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva projektno skupino za finančno ukrepanje (FATF), naj poskrbi za potrebno usklajevanje z Uradom ZDA za nadzor nad tujim premoženjem, da bi zagotovili mednarodno finančno varnost glede na nezakonite operacije režima Ortega-Murillo in njegovih sodelavcev ter njihove trgovinske odnose in premoženje v evropskih državah; poudarja, da je FATF Nikaragvo oktobra 2020 uvrstil na črni seznam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in države članice, naj hitro razširijo seznam posameznikov in subjektov, ki jih je treba sankcionirati, vključno s predsednikom in podpredsednikom Nikaragve ter njunimi najožjimi sodelavci, pri čemer naj posebno pozornost namenijo temu, da nikaragovsko ljudstvo ne bo čutilo posledic; poudarja, da je treba ohraniti pomoč EU organizacijam civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic in prebivalcem Nikaragve v okviru razvojnih in humanitarnih programov EU in med drugim zagotoviti, da bo dosegla resnične upravičence, ne pa vlade in oblasti, da bi ublažili posledice pandemije COVID-19 in sedanje vladne represije ter preprečili, da bi ta kriza postala humanitarna kriza; opozarja, da mora Nikaragva glede na pridružitveni sporazum med EU in državami Srednje Amerike spoštovati in utrditi načela pravne države, demokracije in človekovih pravic, in zahteva, da se glede na sedanje okoliščine uveljavi demokratična klavzula pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja in podpira prizadevanja in koristno delo delegacije EU v Nikaragvi v zelo zapletenem okolju; poziva EU in njene države članice, naj prek svojih predstavnikov in veleposlaništev v Nikaragvi pozorno spremljajo razmere na terenu, tudi s spremljanjem sojenj in obiski kritikov in opozicijskih voditeljev v zaporu ali v hišnem priporu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva delegacijo EU v Nikaragvi in po potrebi države članice, naj olajšajo izdajanje nujnih vizumov in zagotovijo začasno zatočišče iz političnih razlogov v državah članicah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prosi, da njegova konferenca predsednikov v Nikaragvo napoti misijo za ugotavljanje dejstev, v kateri bo sodelovala delegacija za odnose z državami Srednje Amerike, da bi ocenili razmere na področju človekovih pravic in politične razmere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja svoj poziv iz resolucije z dne 14. marca 2019, naj se Italiji nemudoma izroči Alessio Casimirri, ki še naprej živi v Managui pod zaščito nikaragovske vlade, saj je bil v Italiji dokončno obsojen na šest kazni dosmrtnega zapora na podlagi dokazane vpletenosti v ugrabitev in umor Alda Mora, nekdanjega predsednika italijanske vlade in predsednika stranke Krščanska demokracija, ter umor policistov iz njegovega spremstva 16. marca 1978 v Rimu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Srednjeameriškemu parlamentu, skupini iz Lime ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 255, 29.6.2021, str. 65.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0259.

(3)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

(4)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(5)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13.

(6)  UL L 139 I, 4.5.2020, str. 4.

(7)  UL L 139 I, 4.5.2020, str. 1.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/209 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/209

---

P9_TA(2021)0360

Represija nad opozicijo v Turčiji, zlasti nad Ljudsko demokratsko stranko (HDP)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o represiji nad opozicijo v Turčiji, zlasti nad Ljudsko demokratsko stranko (HDP) (2021/2788(RSP))

(2022/C 99/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (1), z dne 20. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti o primeru Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov vesti (2) in z dne 19. septembra 2019 o razmerah v Turčiji, zlasti razrešitvi izvoljenih županov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (1), z dne 20. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti o primeru Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov vesti (2) in z dne 19. septembra 2019 o razmerah v Turčiji, zlasti razrešitvi izvoljenih županov (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2020 (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2020 (SWD(2020)0355),

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005 in tega, da je, tako kot za vse druge države pristopnice, pristop Turčije k EU odvisen od popolnega izpolnjevanja københavnskih meril, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005 in tega, da je, tako kot za vse druge države pristopnice, pristop Turčije k EU odvisen od popolnega izpolnjevanja københavnskih meril,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2021 o zunanjih odnosih ter drugih relevantnih sklepov Sveta in Evropskega sveta o Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2021 o zunanjih odnosih ter drugih relevantnih sklepov Sveta in Evropskega sveta o Turčiji,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. marca 2021 o stanju političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Turčijo (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. marca 2021 o stanju političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Turčijo (JOIN(2021)0008),

| — | ob upoštevanju izjav uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. avgusta 2019 o začasni razrešitvi izvoljenih županov in pridržanju stotin ljudi na jugovzhodu Turčije ter izjav z dne 21. in 25. decembra 2020; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. avgusta 2019 o začasni razrešitvi izvoljenih županov in pridržanju stotin ljudi na jugovzhodu Turčije ter izjav z dne 21. in 25. decembra 2020;

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja za sosedstvo in širitev Olivérja Várhelyija z dne 18. marca 2021 o zadnjih ukrepih glede Ljudske demokratske stranke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja za sosedstvo in širitev Olivérja Várhelyija z dne 18. marca 2021 o zadnjih ukrepih glede Ljudske demokratske stranke,

| — | ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se visoke pogodbenice obvezujejo, da bodo spoštovale končne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se visoke pogodbenice obvezujejo, da bodo spoštovale končne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke,

| — | ob upoštevanju sodbe velikega senata ESČP z dne 22. decembra 2020 v zadevi Demirtaş proti Turčiji (14305/17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe velikega senata ESČP z dne 22. decembra 2020 v zadevi Demirtaş proti Turčiji (14305/17),

| — | ob upoštevanju resolucije 2347 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. oktobra 2020 z naslovom New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards (Novo zatiranje politične opozicije in nasprotovanja civilne družbe v Turčiji – nujna potreba po varovanju standardov Sveta Evrope), ter resolucije 2260 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. januarja 2019 z naslovom The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State? (Poslabšanje položaja opozicijskih politikov v Turčiji – kaj je mogoče storiti za zaščito njihovih temeljnih pravic v državi članici Sveta Evrope?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 2347 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. oktobra 2020 z naslovom New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards (Novo zatiranje politične opozicije in nasprotovanja civilne družbe v Turčiji – nujna potreba po varovanju standardov Sveta Evrope), ter resolucije 2260 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. januarja 2019 z naslovom The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State? (Poslabšanje položaja opozicijskih politikov v Turčiji – kaj je mogoče storiti za zaščito njihovih temeljnih pravic v državi članici Sveta Evrope?),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so v okviru splošnega nazadovanja, ki vpliva na temeljne svoboščine in pravno državo, opozicijske stranke v Turčiji, zlasti Ljudska demokratska stranka, nenehno in vse bolj tarča turških oblasti; |
| --- | --- |

A.

ker so v okviru splošnega nazadovanja, ki vpliva na temeljne svoboščine in pravno državo, opozicijske stranke v Turčiji, zlasti Ljudska demokratska stranka, nenehno in vse bolj tarča turških oblasti;

| B. | ker je 17. marca 2021 generalni državni tožilec turškega kasacijskega sodišča ustavnemu sodišču najprej predložil predlog za odločanje o prenehanju delovanja stranke HDP, tretje največje politične stranke v turškem parlamentu; ker je generalna skupščina ustavnega sodišča 31. marca 2021 v tej obtožnici odkrila postopkovne pomanjkljivosti ter se odločila, da jo bo vrnila uradu generalnega državnega tožilca; ker je bila 7. junija 2021 predložena spremenjena obtožnica, v kateri sta bili poleg prenehanja delovanja stranke zahtevani prepoved političnega delovanja za skoraj 500 politikov stranke HDP in zamrznitev njenih bančnih računov; ker je generalna skupščina ustavnega sodišča 21. junija 2021 soglasno sprejela spremenjeno obtožnico; |
| --- | --- |

B.

ker je 17. marca 2021 generalni državni tožilec turškega kasacijskega sodišča ustavnemu sodišču najprej predložil predlog za odločanje o prenehanju delovanja stranke HDP, tretje največje politične stranke v turškem parlamentu; ker je generalna skupščina ustavnega sodišča 31. marca 2021 v tej obtožnici odkrila postopkovne pomanjkljivosti ter se odločila, da jo bo vrnila uradu generalnega državnega tožilca; ker je bila 7. junija 2021 predložena spremenjena obtožnica, v kateri sta bili poleg prenehanja delovanja stranke zahtevani prepoved političnega delovanja za skoraj 500 politikov stranke HDP in zamrznitev njenih bančnih računov; ker je generalna skupščina ustavnega sodišča 21. junija 2021 soglasno sprejela spremenjeno obtožnico;

| C. | ker je generalni državni tožilec večino obtožb zoper stranko HDP utemeljil na protestih v Kobanîju, v zvezi s katerimi še poteka sodni postopek proti politikom te stranke, med drugim proti nekdanjima sopredsednikoma Selahattinu Demirtaşu in Figen Yüksekdağ; ker te obtožbe temeljijo predvsem na tvitu, ki ga je objavil osrednji izvršni odbor stranke HDP (z dne 6. oktobra 2014), v katerem so bili ljudje pozvani, naj protestirajo v solidarnosti s prebivalci Kobanîja proti organizaciji ISIS in proti turškemu embargu na to mesto; ker je bilo med protesti ubitih več kot 50 ljudi, med katerimi je bila velika večina članov stranke HDP ali njenih simpatizerjev, ki so umrli v spopadih s turško policijo; |
| --- | --- |

C.

ker je generalni državni tožilec večino obtožb zoper stranko HDP utemeljil na protestih v Kobanîju, v zvezi s katerimi še poteka sodni postopek proti politikom te stranke, med drugim proti nekdanjima sopredsednikoma Selahattinu Demirtaşu in Figen Yüksekdağ; ker te obtožbe temeljijo predvsem na tvitu, ki ga je objavil osrednji izvršni odbor stranke HDP (z dne 6. oktobra 2014), v katerem so bili ljudje pozvani, naj protestirajo v solidarnosti s prebivalci Kobanîja proti organizaciji ISIS in proti turškemu embargu na to mesto; ker je bilo med protesti ubitih več kot 50 ljudi, med katerimi je bila velika večina članov stranke HDP ali njenih simpatizerjev, ki so umrli v spopadih s turško policijo;

| D. | ker je v tako imenovanem kobanskem procesu 108 obtožencev iz stranke HDP; ker je bilo 28 od njih aretiranih in čakajo na sojenje; ker obstajajo sodne omejitve za šest oseb in nalogi za prijetje 75 oseb; ker bo Parlament še naprej pozorno spremljal kobanski proces in druge zadevne primere; |
| --- | --- |

D.

ker je v tako imenovanem kobanskem procesu 108 obtožencev iz stranke HDP; ker je bilo 28 od njih aretiranih in čakajo na sojenje; ker obstajajo sodne omejitve za šest oseb in nalogi za prijetje 75 oseb; ker bo Parlament še naprej pozorno spremljal kobanski proces in druge zadevne primere;

| E. | ker je ustavno sodišče doslej prepovedalo šest prokurdskih političnih strank; |
| --- | --- |

E.

ker je ustavno sodišče doslej prepovedalo šest prokurdskih političnih strank;

| F. | ker je ESČP večkrat ugotovilo, da ukinjanje političnih strank krši pravico do združevanja iz člena 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah; ker Evropski svet v svojih sklepih z dne 24. junija 2021 navaja, da ciljna usmerjenost v politične stranke pomeni veliko nazadovanje na področju človekovih pravic in je v nasprotju z obveznostmi Turčije, da spoštuje demokracijo in pravno državo, ter da dialog o tem vprašanju ostaja sestavni del odnosov med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

F.

ker je ESČP večkrat ugotovilo, da ukinjanje političnih strank krši pravico do združevanja iz člena 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah; ker Evropski svet v svojih sklepih z dne 24. junija 2021 navaja, da ciljna usmerjenost v politične stranke pomeni veliko nazadovanje na področju človekovih pravic in je v nasprotju z obveznostmi Turčije, da spoštuje demokracijo in pravno državo, ter da dialog o tem vprašanju ostaja sestavni del odnosov med EU in Turčijo;

| G. | ker je bila Deniz Poyraz, uslužbenka in članica stranke HDP, 17. junija 2021 umorjena v prostorih stranke v İzmirju; ker naj bi bila po smrti pohabljena; ker je bilo v letih 2015 in 2016 napadenih na stotine pisarn stranke HDP, tudi sedež v Ankari, številne med njimi pa so bile požgane; |
| --- | --- |

G.

ker je bila Deniz Poyraz, uslužbenka in članica stranke HDP, 17. junija 2021 umorjena v prostorih stranke v İzmirju; ker naj bi bila po smrti pohabljena; ker je bilo v letih 2015 in 2016 napadenih na stotine pisarn stranke HDP, tudi sedež v Ankari, številne med njimi pa so bile požgane;

| H. | ker je v zaporu še vedno približno 4 000 članov stranke in funkcionarjev, tudi številni poslanci; |
| --- | --- |

H.

ker je v zaporu še vedno približno 4 000 članov stranke in funkcionarjev, tudi številni poslanci;

| I. | ker je bil trem poslancem stranke HDP odvzet parlamentarni mandat in poslanska imuniteta, nato pa so bili aretirani; |
| --- | --- |

I.

ker je bil trem poslancem stranke HDP odvzet parlamentarni mandat in poslanska imuniteta, nato pa so bili aretirani;

| J. | ker so tožilci ministrstva za pravosodje 30. junija 2021 skupnemu parlamentarnemu odboru za ustavo in pravosodje turške velike narodne skupščine poslali povzetke postopkov za odvzem parlamentarne imunitete 20 poslancem iz šestih različnih opozicijskih strank; ker so ti postopki uperjeni proti 15 poslancem iz stranke HDP, voditelju Republikanske ljudske stranke (CHP) Kemalu Kılıçdaroğluju in po enemu poslancu iz vsake druge opozicijske stranke, in sicer Stranke demokratičnih regij (DBP), Stranke İYİ (Dobra stranka), Delavske stranke Turčije (TİP) in Demokratske stranke (DP); |
| --- | --- |

J.

ker so tožilci ministrstva za pravosodje 30. junija 2021 skupnemu parlamentarnemu odboru za ustavo in pravosodje turške velike narodne skupščine poslali povzetke postopkov za odvzem parlamentarne imunitete 20 poslancem iz šestih različnih opozicijskih strank; ker so ti postopki uperjeni proti 15 poslancem iz stranke HDP, voditelju Republikanske ljudske stranke (CHP) Kemalu Kılıçdaroğluju in po enemu poslancu iz vsake druge opozicijske stranke, in sicer Stranke demokratičnih regij (DBP), Stranke İYİ (Dobra stranka), Delavske stranke Turčije (TİP) in Demokratske stranke (DP);

| K. | ker je Kemal Kılıçdaroğlu kot vodja glavne opozicijske stranke kazensko preganjan zaradi domnevne žalitve turškega predsednika, zaradi česar mu grozi kazen do štirih let zapora; ker se sooča tudi s tožbo, ki jo je 11. januarja 2021 vložil predsednik Recep Tayyip Erdoğan, ki zahteva 1 milijon TRY odškodnine; |
| --- | --- |

K.

ker je Kemal Kılıçdaroğlu kot vodja glavne opozicijske stranke kazensko preganjan zaradi domnevne žalitve turškega predsednika, zaradi česar mu grozi kazen do štirih let zapora; ker se sooča tudi s tožbo, ki jo je 11. januarja 2021 vložil predsednik Recep Tayyip Erdoğan, ki zahteva 1 milijon TRY odškodnine;

| L. | ker je bil Selahattin Demirtaș, nekdanji sopredsednik stranke HDP in predsedniški kandidat na volitvah leta 2014 in 2018, več kot štiri leta pridržan na podlagi neutemeljenih obtožb in kljub temu, da je ESČP v dveh sodbah presodilo, da ga je treba izpustiti; |
| --- | --- |

L.

ker je bil Selahattin Demirtaș, nekdanji sopredsednik stranke HDP in predsedniški kandidat na volitvah leta 2014 in 2018, več kot štiri leta pridržan na podlagi neutemeljenih obtožb in kljub temu, da je ESČP v dveh sodbah presodilo, da ga je treba izpustiti;

| M. | ker je v isti sodbi ESČP navedlo, da je poziv sedeža stranke HDP k solidarnosti s prebivalci Kobanîja ostal v mejah političnega govora, saj jih ni mogoče razlagati kot poziv k nasilju; ker je sodišče navedlo, da obžalovanja vrednih nasilnih dejanj, do katerih je prišlo med 6. in 8. oktobrom 2014, ni mogoče šteti za neposredno posledico tvitov sedeža stranke HDP; |
| --- | --- |

M.

ker je v isti sodbi ESČP navedlo, da je poziv sedeža stranke HDP k solidarnosti s prebivalci Kobanîja ostal v mejah političnega govora, saj jih ni mogoče razlagati kot poziv k nasilju; ker je sodišče navedlo, da obžalovanja vrednih nasilnih dejanj, do katerih je prišlo med 6. in 8. oktobrom 2014, ni mogoče šteti za neposredno posledico tvitov sedeža stranke HDP;

| N. | ker so od lokalnih volitev, ki so potekale 31. marca 2019, 59 od 65 demokratično izvoljenih županov stranke HDP na jugovzhodu Turčije nadomestili guvernerji ali skrbniki provinc, ki jih je imenovala vlada, ker so bili ti župani v kazenski preiskavi zaradi domnevnih povezav s terorizmom; ker je bilo 32 od 36 aretiranih med sodnim postopkom izpuščenih, šest izvoljenih sožupanov pa je še vedno v zaporu; |
| --- | --- |

N.

ker so od lokalnih volitev, ki so potekale 31. marca 2019, 59 od 65 demokratično izvoljenih županov stranke HDP na jugovzhodu Turčije nadomestili guvernerji ali skrbniki provinc, ki jih je imenovala vlada, ker so bili ti župani v kazenski preiskavi zaradi domnevnih povezav s terorizmom; ker je bilo 32 od 36 aretiranih med sodnim postopkom izpuščenih, šest izvoljenih sožupanov pa je še vedno v zaporu;

| O. | ker vse hujše strukturne težave, ki povzročajo pomanjkanje institucionalne neodvisnosti sodstva, še naprej vplivajo na pravice opozicijskih strank; |
| --- | --- |

O.

ker vse hujše strukturne težave, ki povzročajo pomanjkanje institucionalne neodvisnosti sodstva, še naprej vplivajo na pravice opozicijskih strank;

| 1. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi nenehnih napadov in pritiskov na opozicijske stranke v Turčiji, zlasti zaradi načina, na katerega je stranka HDP, vključno s svojo mladinsko organizacijo, specifično in vse bolj tarča turških oblasti; obsoja represijo nad stranko HDP in drugimi turškimi opozicijskimi strankami, ki ogroža pravilno delovanje demokratičnega sistema; poziva turško vlado, naj konča te razmere in zagotovi, da bodo lahko vse politične stranke v državi svobodno in v celoti izvajale svoje zakonite dejavnosti v skladu s temeljnimi načeli pluralističnega in demokratičnega sistema; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ostro obsoja obtožnico, ki jo je turško državno tožilstvo ponovno vložilo na ustavnem sodišču in v kateri se zahtevata razpustitev stranke HDP in prepoved političnega delovanja za skoraj 500 članov te stranke, vključno z večino njenega sedanjega vodstva, kar bi jim v naslednjih petih letih preprečilo izvajanje kakršne koli politične dejavnosti; je globoko zaskrbljen zaradi soglasne odločitve ustavnega sodišča, da sprejme to zadevo; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je zadeva glede razpustitve stranke HDP vrhunec zatiranja te stranke, ki traja že več let in v okviru katerega se je sodilo na tisoče članom stranke, izvršnim organom, poslancem, lokalnim svetnikom in sožupanom, predvsem zaradi obtožb, povezanih s terorizmom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je trdno prepričan, da je to, da se ne ovira sodelovanje stranke HDP v turških demokratičnih institucijah, osnovni način za bolj vključujočo turško družbo in ustvarjanje pozitivnih obetov za mirno rešitev kurdskega vprašanja; v zvezi s tem ponovno poudarja, da bi bila glede na trdno zavezanost stranke HDP delovanju prek demokratičnih institucij prepoved stranke srednjeročno huda politična napaka in bi povzročila nepopravljivo škodo pluralizmu in demokratičnim načelom, zaradi česar milijoni volivcev v Turčiji ne bi bili zastopani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja grozljiv uboj članice in uslužbenke stranke HDP Deniz Poyraz ter napad na pisarne stranke v İzmirju; izraža sožalje njenim sorodnikom in prijateljem; poziva oblasti, naj ta primer temeljito preiščejo ter odgovorne privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva turške oblasti, naj ne podžigajo sovraštva do stranke HDP in naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito njenih pisarn, uslužbencev in uradnikov, vključno s poslanci ter izvoljenimi lokalnimi svetniki in sožupani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja samovoljno uporabo načela pravne države med potekajočim kobanskim procesom, kar je privedlo do ponovnega odprtja zadeve, in med postopkom, zlasti pomanjkanje neodvisnosti sodstva, nepristranskosti, popolne pravičnosti in postopkovnih jamstev; je globoko zaskrbljen zaradi zlorabljanja široko zastavljene protiteroristične zakonodaje; ponovno poziva turške oblasti, naj svojo protiteroristično zakonodajo uskladijo z mednarodnimi standardi in tako resnično zaščitijo temeljne pravice in svoboščine ter sorazmernost in enakost pred zakonom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja odločitev, da se poslancem stranke HDP Leyli Güven, Ömerju Faruku Gergerlioğluju in Musi Farisoğullarıju odvzameta parlamentarni mandat in imuniteta, ter njihovo kasnejšo aretacijo; pozdravlja nedavno sodbo ustavnega sodišča z dne 1. julija 2021, v kateri je soglasno razsodilo, da so bile kršene pravice poslanca Ömerja Faruka Gergerlioğluja do izvolitve in sodelovanja v političnih dejavnostih ter njegova pravica do osebne svobode in varnosti; pozdravlja njegovo izpustitev in poziva turške oblasti in nižja sodišča, naj izvršijo odločitev ustavnega sodišča in nemudoma obnovijo njegov parlamentarni status; poziva k takojšnji izpustitvi preostalih dveh poslancev iz stranke HDP in k opustitvi vseh obtožb proti njima; obsoja, da se opozicijskim poslancem redno preklicuje parlamentarni status, kar resno škodi podobi turškega parlamenta kot demokratične institucije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ostro obsoja, da sta že od novembra 2016 zaprta nekdanja sopredsednika stranke Ljudske demokratske stranke Figen Yüksekdağ in Selahattin Demirtaș, ki je v preteklosti kandidiral na predsedniških volitvah; želi opozoriti na sodbo ESČP z dne 20. novembra 2018 v zadevi Selahattin Demirtaş proti Turčiji, ki jo je potrdil veliki senat s sodbo z dne 22. decembra 2020, v kateri je turške oblasti pozval, naj Demirtaşa nemudoma izpustijo; je zgrožen nad nenehnim nespoštovanjem in neizvajanjem sodb ESČP s strani turških oblasti, tudi v drugih primerih, kot je primer Osmana Kavale, v zvezi s katerim bi lahko Odbor ministrov Sveta Evrope sprožil postopek za ugotavljanje kršitev proti Turčiji; poziva k popolnemu sodelovanju s Svetom Evrope pri okrepitvi pravne države, pravic manjšin, demokracije in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je močno zaskrbljen tudi zaradi postopnega povečevanja pritiska na glavno opozicijsko stranko (CHP) in njenega vodjo Kemala Kılıçdaroğluja, in sicer so stranki s sodnim odlokom zaplenili strankarske brošure, Kılıçdaroğlu pa je doživel tudi javne grožnje in celo fizične napade; obsoja zahtevo za odvzem imunitete Kemalu Kılıçdaroğluju zaradi njegovih političnih izjav, pa tudi kazenski pregon zaradi domnevne žalitve turškega predsednika, zaradi česar mu grozi kazen do štirih let zapora; ponovno izraža resno zaskrbljenost zaradi nenehnega političnega in sodnega nadlegovanja predsednice stranke CHP v istanbulski provinci Canan Kaftancıoğlu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je močno zaskrbljen zaradi vse večjega pritiska na vse opozicijske stranke ter zaradi najnovejše odločitve tožilcev ministrstva za pravosodje, da skupnemu parlamentarnemu odboru za ustavo in pravosodje turške velike narodne skupščine predložijo povzetke postopkov za odvzem zakonodajne imunitete 20 opozicijskim poslancem iz šestih različnih opozicijskih strank; poudarja, da na splošno sovražno okolje vpliva na druge opozicijske voditelje, kot je predsednica stranke İYİ Meral Akşener, ki so jo nedavno med obiskom Rizeja verbalno napadli podporniki vladajoče stranke; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja, da so se turške oblasti na podlagi spornih dokazov odločile odstaviti demokratično izvoljene župane in jih nadomestile z neizvoljenimi skrbniki, kar spodkopava lokalno demokracijo; je seznanjen s političnimi, zakonodajnimi in upravnimi ukrepi, ki jih je turška vlada sprejela za ohromitev občin, ki jih vodijo župani opozicijskih strank v Istanbulu, Ankari in Izmirju; obžaluje, da sedanja vlada zlorablja finančna sredstva in upravo države, da bi oslabila ali utišala opozicijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da ti ukrepi še dodatno spodkopavajo možnosti politične opozicije, da bi uveljavljala svoje pravice in odigrala svojo demokratično vlogo; je zelo zaskrbljen zaradi resnega nazadovanja na področju pravice opozicijskih strank do delovanja, kar priča o skrb vzbujajočem stanju človekovih pravic v Turčiji ter nenehnem spodkopavanju demokracije in pravne države, kar pomeni kršitev københavnskih meril; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da sta spodkopavanje načel pravne države in sistemska odsotnost neodvisnosti sodstva še zmeraj povezani z odločitvami sodišča glede svobode delovanja opozicijskih strank; poziva Turčijo, naj zagotovi pluralizem ter spoštuje svobodi združevanja in izražanja v skladu z zaščito, določeno v turški ustavi, in mednarodnimi obveznostmi Turčije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva delegacijo EU v Turčiji, naj še naprej spremlja položaj politične opozicije, tudi z opazovanjem sojenj, vključno s kobanskim procesom, dajanjem izjav za javnost in prošnjami za dovoljenje za obiske v zaporu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi moral biti poleg izboljšanja zunanjepolitičnih vprašanj napredek pri vseh pozitivnih programih, ki bi se lahko ponudili Turčiji, odvisen tudi od izboljšanja razmer na področju državljanskih in človekovih pravic ter pravne države v državi, vključno s pravicami žensk, kot so pravice, ki jih zagotavlja Istanbulska konvencija, verska svoboda ter pravice etničnih manjšin in skupnosti LGBTI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0234.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0028.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0017.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/214 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/214

---

P9_TA(2021)0361

Vzpostavitev morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitev bitoske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o vzpostavitvi morskih zavarovanih območij na Antarktiki in ohranitvi biotske raznovrstnosti v Antarktičnem oceanu (2021/2757(RSP))

(2022/C 99/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti ciljev 13 in 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti ciljev 13 in 14,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti (CBD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti (CBD),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), zlasti dela XII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), zlasti dela XII,

| — | ob upoštevanju Konvencije o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov (Konvencija CAMLR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov (Konvencija CAMLR),

| — | ob upoštevanju globalnega poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o oceni biološke raznovrstnosti in ekosistemskih storitev z dne 31. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o oceni biološke raznovrstnosti in ekosistemskih storitev z dne 31. maja 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju z dne 24. septembra 2019 in posebnega poročila IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC z dne 8. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju z dne 24. septembra 2019 in posebnega poročila IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC z dne 8. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters (Misija Morska zvezda 2030: Obnova naših oceanov in voda), ki jo je 22. septembra 2020 objavil odbor misije Komisije za zdrave oceane, morja ter obalne in celinske vode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters (Misija Morska zvezda 2030: Obnova naših oceanov in voda), ki jo je 22. septembra 2020 objavil odbor misije Komisije za zdrave oceane, morja ter obalne in celinske vode,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen o stanju v Uniji na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 16. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen o stanju v Uniji na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 16. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z 21. vrha med EU in Kitajsko 9. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z 21. vrha med EU in Kitajsko 9. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila voditeljev skupine G7 o naši skupni agendi za ukrepanje na svetovni ravni za boljšo obnovo z dne 13. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila voditeljev skupine G7 o naši skupni agendi za ukrepanje na svetovni ravni za boljšo obnovo z dne 13. junija 2021,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha med EU in ZDA z dne 15. junija 2021 o približevanju prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha med EU in ZDA z dne 15. junija 2021 o približevanju prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o vplivu morskih odpadkov na ribištvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o vplivu morskih odpadkov na ribištvo (5),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Antarktiki, podpisane 1. decembra 1959, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Antarktiki, podpisane 1. decembra 1959,

| — | ob upoštevanju Madridskega protokola o varstvu okolja k pogodbi o Antarktiki, podpisanega 4. oktobra 1991 (Madridski protokol), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Madridskega protokola o varstvu okolja k pogodbi o Antarktiki, podpisanega 4. oktobra 1991 (Madridski protokol),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je dobro ekološko stanje oceana ključnega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje kontinuitete njegovih ekosistemskih storitev, kot sta absorpcija ogljikovega dioksida in proizvodnja kisika; |
| --- | --- |

A.

ker je dobro ekološko stanje oceana ključnega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje kontinuitete njegovih ekosistemskih storitev, kot sta absorpcija ogljikovega dioksida in proizvodnja kisika;

| B. | ker je na Antarktiki in v Antarktičnem oceanu izjemno bogat ekosistem rastlinskih in živalskih vrst, nekatere pa imajo status ogrožene ali ranljive vrste na rdečem seznamu ogroženih vrst Svetovne zveze za varstvo narave; |
| --- | --- |

B.

ker je na Antarktiki in v Antarktičnem oceanu izjemno bogat ekosistem rastlinskih in živalskih vrst, nekatere pa imajo status ogrožene ali ranljive vrste na rdečem seznamu ogroženih vrst Svetovne zveze za varstvo narave;

| C. | ker je ocean bistvenega pomena za blaženje podnebnih sprememb in absorbira več kot 90 % toplote, ki jo ujamejo naše emisije ogljikovega dioksida; ker je največji aktivni ponor ogljika na svetu, saj je iz teh emisij sekvestriral več kot 30 % ogljika (6); |
| --- | --- |

C.

ker je ocean bistvenega pomena za blaženje podnebnih sprememb in absorbira več kot 90 % toplote, ki jo ujamejo naše emisije ogljikovega dioksida; ker je največji aktivni ponor ogljika na svetu, saj je iz teh emisij sekvestriral več kot 30 % ogljika (6);

| D. | ker se je Antarktika od leta 1989 do leta 2018 segrela za 1,8 oC, kar je trikrat več od svetovnega povprečja (7); ker naj bi se Grenlandija in antarktične ledene plošče v 21. stoletju in kasneje zmanjševale vse hitreje; |
| --- | --- |

D.

ker se je Antarktika od leta 1989 do leta 2018 segrela za 1,8 oC, kar je trikrat več od svetovnega povprečja (7); ker naj bi se Grenlandija in antarktične ledene plošče v 21. stoletju in kasneje zmanjševale vse hitreje;

| E. | ker je antarktični kril bistveni del prehranske verige za številne morske plenilce (pingvine, kite, tjulnje, ribe) v Antarktičnem oceanu; |
| --- | --- |

E.

ker je antarktični kril bistveni del prehranske verige za številne morske plenilce (pingvine, kite, tjulnje, ribe) v Antarktičnem oceanu;

| F. | ker Medvladni panel za podnebne spremembe v posebnem poročilu o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju (8) navaja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji; |
| --- | --- |

F.

ker Medvladni panel za podnebne spremembe v posebnem poročilu o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju (8) navaja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji;

| G. | ker je Organizacija združenih narodov razglasila desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj (2021–2030), da bi izboljšali oceanske znanosti in pridobili skupno znanje; |
| --- | --- |

G.

ker je Organizacija združenih narodov razglasila desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj (2021–2030), da bi izboljšali oceanske znanosti in pridobili skupno znanje;

| H. | ker Pogodba o Antarktiki, ki je začela veljati pred 60 leti 23. junija 1961, v členu IX poziva k varstvu in ohranjanju živih virov na Antarktiki; ker so ta prizadevanja opredeljena v Madridskem protokolu; ker ta protokol Antarktiko opredeljuje kot naravni rezervat, ki je namenjen miru in znanosti, in določa osnovna načela, ki se uporabljajo za dejavnosti na Antarktiki; |
| --- | --- |

H.

ker Pogodba o Antarktiki, ki je začela veljati pred 60 leti 23. junija 1961, v členu IX poziva k varstvu in ohranjanju živih virov na Antarktiki; ker so ta prizadevanja opredeljena v Madridskem protokolu; ker ta protokol Antarktiko opredeljuje kot naravni rezervat, ki je namenjen miru in znanosti, in določa osnovna načela, ki se uporabljajo za dejavnosti na Antarktiki;

| I. | ker so se Evropski uniji in njenim državam članicam, Avstraliji, Norveški, Združenemu kraljestvu in Urugvaju 28. aprila 2021 kot podpornice predloga za vzpostavitev dveh morskih zavarovanih območij v južnem (Antarktičnem) oceanu, v vzhodni Antarktiki in v Weddellovem morju, pridružile Združene države Amerike in Nova Zelandija; |
| --- | --- |

I.

ker so se Evropski uniji in njenim državam članicam, Avstraliji, Norveški, Združenemu kraljestvu in Urugvaju 28. aprila 2021 kot podpornice predloga za vzpostavitev dveh morskih zavarovanih območij v južnem (Antarktičnem) oceanu, v vzhodni Antarktiki in v Weddellovem morju, pridružile Združene države Amerike in Nova Zelandija;

| J. | ker v Komisiji za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) potekajo pogajanja za vzpostavitev teh dveh novih morskih zavarovanih območij s skupno površino približno 3 milijone km2; ker bi odobritev teh morskih zavarovanih območij prispevala k uresničevanju zavez EU in svetovnih zavez glede varstva morske biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

J.

ker v Komisiji za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) potekajo pogajanja za vzpostavitev teh dveh novih morskih zavarovanih območij s skupno površino približno 3 milijone km2; ker bi odobritev teh morskih zavarovanih območij prispevala k uresničevanju zavez EU in svetovnih zavez glede varstva morske biotske raznovrstnosti;

| K. | ker so morska zavarovana območja pomembno orodje za varstvo oceanskih ekosistemov, saj lahko povečajo raznolikost in številčnost vrst, hkrati pa tudi odpornost oceanov na okoljske vplive, vključno s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

K.

ker so morska zavarovana območja pomembno orodje za varstvo oceanskih ekosistemov, saj lahko povečajo raznolikost in številčnost vrst, hkrati pa tudi odpornost oceanov na okoljske vplive, vključno s podnebnimi spremembami;

| L. | ker so voditelji skupine G7 izjavili, da v celoti podpirajo zavezo CCAMLR o oblikovanju reprezentativnega sistema morskih zavarovanih območij na območju Konvencije CAMLR v Antarktičnem oceanu na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanj; |
| --- | --- |

L.

ker so voditelji skupine G7 izjavili, da v celoti podpirajo zavezo CCAMLR o oblikovanju reprezentativnega sistema morskih zavarovanih območij na območju Konvencije CAMLR v Antarktičnem oceanu na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanj;

| M. | ker so EU in ZDA izrazile polno zavezanost k spodbujanju uspešnega in ambicioznega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti in polno podporo določitvi novih morskih zavarovanih območij v Antarktičnem oceanu ter nadaljnjemu sodelovanju pri spodbujanju trajnostnega modrega gospodarstva, trajnostnega ribolova in preprečevanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

M.

ker so EU in ZDA izrazile polno zavezanost k spodbujanju uspešnega in ambicioznega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti in polno podporo določitvi novih morskih zavarovanih območij v Antarktičnem oceanu ter nadaljnjemu sodelovanju pri spodbujanju trajnostnega modrega gospodarstva, trajnostnega ribolova in preprečevanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| N. | ker je Parlament odločno podprl ambiciozne ukrepe za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti, zlasti v svoji resoluciji o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja in resoluciji o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15); |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament odločno podprl ambiciozne ukrepe za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti, zlasti v svoji resoluciji o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja in resoluciji o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15);

| O. | ker je Parlament pozval Komisijo, naj zagovarja ambiciozen model mednarodnega upravljanja o morski biotski raznovrstnosti, ki bo presegal nacionalne jurisdikcije, ter prizna vsa morja in oceane kot svetovno skupno dobro; ker je nadalje pozval EU, naj si na naslednjem zasedanju medvladne konference o biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije prizadeva za sprejetje ambicioznega svetovnega sporazuma o oceanih, s katerim bi po vsem svetu zaščitili morsko biotsko raznovrstnost na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije; |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament pozval Komisijo, naj zagovarja ambiciozen model mednarodnega upravljanja o morski biotski raznovrstnosti, ki bo presegal nacionalne jurisdikcije, ter prizna vsa morja in oceane kot svetovno skupno dobro; ker je nadalje pozval EU, naj si na naslednjem zasedanju medvladne konference o biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije prizadeva za sprejetje ambicioznega svetovnega sporazuma o oceanih, s katerim bi po vsem svetu zaščitili morsko biotsko raznovrstnost na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije;

| P. | ker v Organizaciji združenih narodov potekajo pogajanja o izvedbenem sporazumu za zaščito morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije v okviru Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki predvideva vzpostavitev morskih zavarovanih območij na odprtem morju; |
| --- | --- |

P.

ker v Organizaciji združenih narodov potekajo pogajanja o izvedbenem sporazumu za zaščito morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije v okviru Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki predvideva vzpostavitev morskih zavarovanih območij na odprtem morju;

| 1. | poudarja, da imajo ekosistemi in biotska raznovrstnost na Antarktiki in v Antarktičnem oceanu izjemno vrednost in znanstveni pomen ter da je Weddellovo morje ključnega pomena za svetovno kroženje oceanov in svetovno podnebje; poudarja, kako pomembno je zagotoviti njihovo hitro in učinkovito zaščito; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža polno podporo prizadevanjem Evropske unije in njenih držav članic, Avstralije, Norveške, Združenega kraljestva, Urugvaja, Združenih držav Amerike in Nove Zelandije za vzpostavitev dveh novih morskih zavarovanih območij na vzhodu Antarktike in v Weddellovem morju v Antarktičnem oceanu; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru priprav na letno zasedanje CCAMLR leta 2021 okrepijo dvostranska in večstranska prizadevanja, da bi se zagotovila podpora za vzpostavitev teh morskih zavarovanih območij v prihodnjih mesecih, zlasti pa naj se osredotočijo na članice CCAMLR, ki so izrazile nasprotovanje predlogom morskih zavarovanih območij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da bi morala EU v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 uporabiti vse svoje diplomatske vzvode in zmogljivosti za ozaveščanje, da bi pripomogla k sprejetju sporazuma o določitvi obsežnih morskih zavarovanih območij v Antarktičnem oceanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na zavezo Unije o varstvu morja, da bo pravno zaščitila vsaj 30 % morskega območja EU, pri čemer bo strogo zaščitila 10 % svojih morij; želi spomniti, da bi morala EU zagotoviti, da bi svetovni okvir za obdobje po letu 2020 vključeval ambiciozne svetovne cilje za leto 2030 v skladu z zavezami EU; nadalje ponavlja svoje stališče, da bi morala EU med pogajanji za svetovni okvir delovati kot vodilna v svetu in si prizadevati za visoke ambicije, ki bi bile vsaj tako visoke kot njene, to pa bi moralo vključevati pravno zavezujoče svetovne cilje za obnovo in zaščito vsaj 30 % do leta 2030; poudarja, da je treba zaščitena območja učinkovito zavarovati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na zavezo CCAMLR, da bo do leta 2012 na območju Konvencije CAMLR vzpostavila reprezentativen sistem morskih zavarovanih območij, ki bo varoval reprezentativne primere morskih ekosistemov, biotske raznovrstnosti in habitatov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da Madridski protokol prepoveduje dejavnosti, povezane z mineralnimi viri na Antarktiki, razen za znanstvenoraziskovalne namene; poziva, naj se ta ključna določba ohrani tudi v prihodnjih sporazumih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so zaradi geografske izoliranosti Antarktičnega oceana dejavnosti spremljanja na območju Konvencije CAMLR zapletene in težke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da več kot 80 % morskega dna še vedno ni izkoriščenega (9) in da so potrebne nadaljnje oceanografske raziskave, zlasti o vplivih onesnaževanja in podnebnih sprememb na ekosisteme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj skupaj s svetovnimi partnerji okrepijo mrežo morskih zavarovanih območij na svetovni ravni z boljšim upravljanjem, boljšim prostorskim načrtovanjem, ocenjevanjem in izvrševanjem, da bi povečali ekološko skladnost in povezljivost morskih zavarovanih območij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova močno ogrožajo trajnostni ribolov in odpornost morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da mora biti turizem na Antarktiki trajnosten; zato poziva CCAMLR, naj zagotovi, da se bo turizem izvajal v skladu s tem in ne bo negativno vplival na ekosistem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi vzpostavitev teh dveh novih morskih zavarovanih območij pomembno prispevala h globalni razsežnosti strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo in države članice, naj to vzpostavitev uporabijo kot podlago v svetovnih pogajanjih v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti na konferenci OZN o biotski raznovrstnosti COP15 v Kunmingu na Kitajskem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da bi z vzpostavitvijo morskih zavarovanih območij, ki bi pokrivala več kot 3 milijone km2 na vzhodu Antarktike in v Weddellovem morju, ustvarili eno največjih morskih zavarovanih območij v zgodovini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Evropske komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter državam članicam CCAMLR. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0096.

(6)  Bindoff, N. idr., Observations: Oceanic Climate Change and Sea Level, Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Ugotovitve: Oceanske podnebne spremembe in morska gladina, Podnebne spremembe 2007: fizikalno-znanstvena podlaga. Prispevek delovne skupine I k četrtemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe), Cambridge University Press, Cambridge, Združeno kraljestvo in New York, NY, ZDA, 2007. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg1-chapter5-1.pdf; Rhein, M. idr., Observations: Ocean, Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Ugotovitve: Ocean, Podnebne spremembe 2013: fizikalno-znanstvena podlaga. Prispevek delovne skupine I k petemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe), Cambridge University Press, Cambridge, Združeno kraljestvo in New York, NY, ZDA, 2013. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter03_FINAL.pdf; Cheng L. idr., 2019, Record-Setting Ocean Warmth Continued in 2019, Advances in Atmospheric Sciences (Rekordno visoka temperatura oceana tudi leta 2019, Napredek v atmosferski znanosti), zvezek 37, februar 2020, https://link.springer.com/article/ 10.1007/s00376-020-9283-7.

(7)  Kyle R. Clem, Ryan L. Fogt, John Turner, Benjamin R. Lintner, Gareth J. Marshall, James R. Miller, James A. Renwick, Record warming at the South Pole during the past three decades, Nature Climate Change (Rekordno segrevanje južnega tečaja v zadnjih treh desetletjih, Naravne podnebne spremembe), 2020; DOI: 10.1038/s41558-020-0815-z.

(8)  IPCC Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate. Summary for Policymakers (Posebno poročilo IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju. Povzetek za oblikovalce politik), 2019, https://www.ipcc.ch/srocc/chapter/ summary-for-policymakers/.

(9)  Služba National Ocean Service, 2021: https://oceanservice.noaa.gov/facts/exploration.html.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/218 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/218

---

P9_TA(2021)0362

Kršitve prava EU in pravic državljanov LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic državljanov LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah za obdobje 2020–2025 (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah za obdobje 2020–2025 (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave LGBT EU, ki jo je leta 2019 izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave LGBT EU, ki jo je leta 2019 izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojenosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojenosti),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (4),

| — | ob upoštevanju sklepa Sodišča Evropske unije z dne 3. junija 2021 v zadevi C-650/18, v katerem je Sodišče zavrnilo tožbo Madžarske zoper resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2018 o začetku postopka za ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila temeljne vrednote Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sodišča Evropske unije z dne 3. junija 2021 v zadevi C-650/18, v katerem je Sodišče zavrnilo tožbo Madžarske zoper resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2018 o začetku postopka za ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila temeljne vrednote Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o poročilu o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o poročilu o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države (9),

| — | ob upoštevanju madžarskega zakona LXXIX iz leta 2021 o strožjem ukrepanju proti storilcem pedofilskih kaznivih dejanj in spremembi nekaterih zakonov o varstvu otrok (predlog zakona in – po razglasitvi – zakon), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju madžarskega zakona LXXIX iz leta 2021 o strožjem ukrepanju proti storilcem pedofilskih kaznivih dejanj in spremembi nekaterih zakonov o varstvu otrok (predlog zakona in – po razglasitvi – zakon),

| — | ob upoštevanju preiskave evropske komisarke za enakost z dne 16. junija 2021 o skladnosti madžarske zakonodaje s pravom Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preiskave evropske komisarke za enakost z dne 16. junija 2021 o skladnosti madžarske zakonodaje s pravom Unije,

| — | ob upoštevanju pisma, ki so ga komisarji za pravosodje in notranji trg naslovili na madžarsko ministrico za pravosodje (Ares S(2021) 4587976) o neskladnosti osnutka zakona z več pravnimi določbami EU, vključno s členom 2 PEU o spoštovanju človekovih pravic, svobode in nediskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki so ga komisarji za pravosodje in notranji trg naslovili na madžarsko ministrico za pravosodje (Ares S(2021) 4587976) o neskladnosti osnutka zakona z več pravnimi določbami EU, vključno s členom 2 PEU o spoštovanju človekovih pravic, svobode in nediskriminacije,

| — | ob upoštevanju pisma, ki ga je podpisalo 17 voditeljev držav ali vlad na zasedanju Evropskega sveta junija 2021 in v katerem izjavljajo, da se je treba še naprej boriti proti diskriminaciji skupnosti LGBTI, (10) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki ga je podpisalo 17 voditeljev držav ali vlad na zasedanju Evropskega sveta junija 2021 in v katerem izjavljajo, da se je treba še naprej boriti proti diskriminaciji skupnosti LGBTI, (10)

| — | ob upoštevanju izjave ob robu seje Sveta za splošne zadeve z dne 22. junija 2021, ki jo je podpisalo 18 držav članic, o sprejetju madžarskega zakona (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ob robu seje Sveta za splošne zadeve z dne 22. junija 2021, ki jo je podpisalo 18 držav članic, o sprejetju madžarskega zakona (11),

| — | ob upoštevanju priporočila CM/Rec(2016)3 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, in standardov, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila CM/Rec(2016)3 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, in standardov, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju stališča komisarke Sveta Evrope za človekove pravice do tega zakona (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča komisarke Sveta Evrope za človekove pravice do tega zakona (12),

| — | ob upoštevanju sodbe ESČP z dne 20. junija 2017 v zadevi Bayev in drugi proti Rusiji (pritožbi št. 67667/09 in 2 drugi) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe ESČP z dne 20. junija 2017 v zadevi Bayev in drugi proti Rusiji (pritožbi št. 67667/09 in 2 drugi) (13),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor z dne 22. junija 2021 o kršitvah prava EU in pravic oseb LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (O-000050/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor z dne 22. junija 2021 o kršitvah prava EU in pravic oseb LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (O-000050/2021),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je madžarska državna skupščina 15. junija 2021 sprejela zakon, katerega prvotni namen je zaščititi otroke pred pedofilskimi prestopniki, s tem ciljem pa se strinjajo in si zanj prizadevajo vse institucije in države članice v Uniji; ker je bil zakon razglašen 23. junija 2021 in bo začel veljati 8. julija 2021 (14); ker bo zakon resno in namerno omejil pravice in svoboščine oseb LGBTIQ in pravice otrok; |
| --- | --- |

A.

ker je madžarska državna skupščina 15. junija 2021 sprejela zakon, katerega prvotni namen je zaščititi otroke pred pedofilskimi prestopniki, s tem ciljem pa se strinjajo in si zanj prizadevajo vse institucije in države članice v Uniji; ker je bil zakon razglašen 23. junija 2021 in bo začel veljati 8. julija 2021 (14); ker bo zakon resno in namerno omejil pravice in svoboščine oseb LGBTIQ in pravice otrok;

| B. | ker je Madžarska nedavno podala več izjav v Svetu, v katerih je pojem „družbenega spola“ v nekaterih besedilih razlagala kot sklicevanje na spol in tako zanikala obstoj družbenega spola, zlasti v zvezi s konceptom kriznega upravljanja za morebitno misijo EU za skupno vojaško in obrambno politiko EU brez izvršilnih pooblastil v Mozambiku, uredbo o Skladu za pravični prehod in uredbo o skupnih določbah, pa tudi ob drugih priložnostih; |
| --- | --- |

B.

ker je Madžarska nedavno podala več izjav v Svetu, v katerih je pojem „družbenega spola“ v nekaterih besedilih razlagala kot sklicevanje na spol in tako zanikala obstoj družbenega spola, zlasti v zvezi s konceptom kriznega upravljanja za morebitno misijo EU za skupno vojaško in obrambno politiko EU brez izvršilnih pooblastil v Mozambiku, uredbo o Skladu za pravični prehod in uredbo o skupnih določbah, pa tudi ob drugih priložnostih;

| C. | ker so opredelitve zakona namenoma nejasne, da bi dosegle odvračilni učinek; ker zakon prepoveduje „prikazovanje in spodbujanje spolne identitete, ki se razlikuje od spola, dodeljenega ob rojstvu, spremembe spola in homoseksualnosti“ v šolah, televizijskih programih in javno dostopnih oglasih na vseh platformah za osebe, mlajše od 18 let, tudi v izobraževalne namene; ker po zakonu te vsebine ne veljajo kot obvestilo o javnih storitvah ali oglaševanje družbene odgovornosti, tudi če so namenjene odraslim; ker zakon uvaja spremembe zakona o varstvu otrok, zakona o varstvu družine, zakona o poslovnem oglaševanju, zakona o medijih in zakona o javnem šolstvu; |
| --- | --- |

C.

ker so opredelitve zakona namenoma nejasne, da bi dosegle odvračilni učinek; ker zakon prepoveduje „prikazovanje in spodbujanje spolne identitete, ki se razlikuje od spola, dodeljenega ob rojstvu, spremembe spola in homoseksualnosti“ v šolah, televizijskih programih in javno dostopnih oglasih na vseh platformah za osebe, mlajše od 18 let, tudi v izobraževalne namene; ker po zakonu te vsebine ne veljajo kot obvestilo o javnih storitvah ali oglaševanje družbene odgovornosti, tudi če so namenjene odraslim; ker zakon uvaja spremembe zakona o varstvu otrok, zakona o varstvu družine, zakona o poslovnem oglaševanju, zakona o medijih in zakona o javnem šolstvu;

| D. | ker je Parlament že obsodil zlorabo zakonov o informacijah, ki so na voljo mladoletnikom, zlasti na področju izobraževanja in medijev, da bi se cenzurirale vsebine in gradivo v zvezi z LGBTI, zlasti v Litvi in Latviji; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament že obsodil zlorabo zakonov o informacijah, ki so na voljo mladoletnikom, zlasti na področju izobraževanja in medijev, da bi se cenzurirale vsebine in gradivo v zvezi z LGBTI, zlasti v Litvi in Latviji;

| E. | ker je poljski predsednik Andrzej Duda leta 2018 izjavil, da bo razmislil o sprejetju t. i. zakona o „gejevski propagandi“, kot je bil sprejet v Rusiji, ki bi prepovedal medije, literaturo in srečanja LGBTIQ, kot je parada ponosa; ker je namestnik poljskega ministra za pravosodje Michal Wos junija 2021 napovedal, da Poljska trenutno pripravlja zakon, katerega namen je prepovedati „propagando LGBT“; |
| --- | --- |

E.

ker je poljski predsednik Andrzej Duda leta 2018 izjavil, da bo razmislil o sprejetju t. i. zakona o „gejevski propagandi“, kot je bil sprejet v Rusiji, ki bi prepovedal medije, literaturo in srečanja LGBTIQ, kot je parada ponosa; ker je namestnik poljskega ministra za pravosodje Michal Wos junija 2021 napovedal, da Poljska trenutno pripravlja zakon, katerega namen je prepovedati „propagando LGBT“;

| F. | ker je predsednik Češke republike Miloš Zeman junija 2021 v intervjuju za medije v zvezi z novim zakonom proti LGBTIQ na Madžarskem podal žaljive komentarje o transspolni skupnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik Češke republike Miloš Zeman junija 2021 v intervjuju za medije v zvezi z novim zakonom proti LGBTIQ na Madžarskem podal žaljive komentarje o transspolni skupnosti;

| G. | ker je bil podoben zaskrbljujoč razvoj dogodkov opažen na Hrvaškem, zlasti napovedani predlog konservativne stranke Most, da se „prepoved izpostavljenosti otrok propagandi LGBT“ vključi v zakone, o katerih trenutno razpravlja hrvaški parlament, in napadi na osebe LGBTI dne 3. julija 2021, na dan 20. zagrebške parade ponosa; ker sta predsednik in podpredsednik stranke Most 4. julija 2021 napovedala tožbe proti organizacijam LGBTI, ki so stranko obtožile nestrpnosti in homofobije ter spodbujanja delitev in sovraštva; |
| --- | --- |

G.

ker je bil podoben zaskrbljujoč razvoj dogodkov opažen na Hrvaškem, zlasti napovedani predlog konservativne stranke Most, da se „prepoved izpostavljenosti otrok propagandi LGBT“ vključi v zakone, o katerih trenutno razpravlja hrvaški parlament, in napadi na osebe LGBTI dne 3. julija 2021, na dan 20. zagrebške parade ponosa; ker sta predsednik in podpredsednik stranke Most 4. julija 2021 napovedala tožbe proti organizacijam LGBTI, ki so stranko obtožile nestrpnosti in homofobije ter spodbujanja delitev in sovraštva;

| H. | ker je Rusija leta 2013 uvedla zvezni zakon „za varstvo otrok pred informacijami, ki spodbujajo zavračanje tradicionalnih družinskih vrednot“, s katerim naj bi prepovedali prikazovanje homoseksualnosti v medijih kot nekaj normalnega; ker so številne organizacije za človekove pravice po vsem svetu izjavile, da ruska zakonodaja ogroža mlade osebe LGBTIQ; |
| --- | --- |

H.

ker je Rusija leta 2013 uvedla zvezni zakon „za varstvo otrok pred informacijami, ki spodbujajo zavračanje tradicionalnih družinskih vrednot“, s katerim naj bi prepovedali prikazovanje homoseksualnosti v medijih kot nekaj normalnega; ker so številne organizacije za človekove pravice po vsem svetu izjavile, da ruska zakonodaja ogroža mlade osebe LGBTIQ;

| I. | ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

I.

ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin;

| J. | ker strategija Komisije za enakost oseb LGBTIQ določa skupno usmeritev Unije pri varovanju pravic oseb LGBTIQ v vseh državah članicah in ponovno poudarja, da sta enakost in nediskriminacija temeljni vrednoti in temeljni pravici v EU, zapisani v njenih Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

J.

ker strategija Komisije za enakost oseb LGBTIQ določa skupno usmeritev Unije pri varovanju pravic oseb LGBTIQ v vseh državah članicah in ponovno poudarja, da sta enakost in nediskriminacija temeljni vrednoti in temeljni pravici v EU, zapisani v njenih Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah;

| K. | ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen zakon označila za „sramoto“ in pristojnim komisarjem naročila, naj se obrnejo na madžarsko vlado (15); ker sta komisarja za pravosodje in za notranji trg na madžarskega ministra za pravosodje naslovila pismo, v katerem sta navedla, da zakon krši naslednje pravice: pravico do zasebnega in družinskega življenja (člena 7 in 9 Listine); pravico do svobode izražanja in obveščanja (člen 11 Listine); svobodo gospodarske pobude (člen 16 Listine) in prepoved diskriminacije (člen 21 Listine); ker se direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (16), direktiva o elektronskem poslovanju (17) in člen 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko uporabljajo vsaj za nekatere od teh scenarijev in ker se lahko člena 34 in 36 PDEU prav tako uporabljata in kršita z izpodbijanimi določbami zakona; ker naj bi bil odgovor na to pismo posredovan do 30. junija 2021 (18); ker je madžarska ministrica za pravosodje odgovorila 1. julija 2021; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen zakon označila za „sramoto“ in pristojnim komisarjem naročila, naj se obrnejo na madžarsko vlado (15); ker sta komisarja za pravosodje in za notranji trg na madžarskega ministra za pravosodje naslovila pismo, v katerem sta navedla, da zakon krši naslednje pravice: pravico do zasebnega in družinskega življenja (člena 7 in 9 Listine); pravico do svobode izražanja in obveščanja (člen 11 Listine); svobodo gospodarske pobude (člen 16 Listine) in prepoved diskriminacije (člen 21 Listine); ker se direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (16), direktiva o elektronskem poslovanju (17) in člen 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko uporabljajo vsaj za nekatere od teh scenarijev in ker se lahko člena 34 in 36 PDEU prav tako uporabljata in kršita z izpodbijanimi določbami zakona; ker naj bi bil odgovor na to pismo posredovan do 30. junija 2021 (18); ker je madžarska ministrica za pravosodje odgovorila 1. julija 2021;

| L. | ker je 18 držav članic (19) podpisalo izjavo, v kateri je Komisijo pozvalo, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja za zagotovitev popolnega spoštovanja prava EU, tudi tako, da zadevo predloži Sodišču Evropske unije; |
| --- | --- |

L.

ker je 18 držav članic (19) podpisalo izjavo, v kateri je Komisijo pozvalo, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja za zagotovitev popolnega spoštovanja prava EU, tudi tako, da zadevo predloži Sodišču Evropske unije;

| M. | ker je 17 voditeljev držav ali vlad 24. junija 2021 sprejelo skupno izjavo, da se bodo še naprej borili proti diskriminaciji skupnosti LGBTIQ in da ponovno potrjujejo, da bodo branili temeljne pravice oseb LGBTIQ (20); |
| --- | --- |

M.

ker je 17 voditeljev držav ali vlad 24. junija 2021 sprejelo skupno izjavo, da se bodo še naprej borili proti diskriminaciji skupnosti LGBTIQ in da ponovno potrjujejo, da bodo branili temeljne pravice oseb LGBTIQ (20);

| N. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice člane madžarskega parlamenta pozvala, naj predlog zakona zavrnejo; ker je menila, da je zakon v nasprotju s pravicami in identitetami oseb LGBTIQ ter da omejuje svobodo izražanja in izobraževanja vseh Madžarov (21); |
| --- | --- |

N.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice člane madžarskega parlamenta pozvala, naj predlog zakona zavrnejo; ker je menila, da je zakon v nasprotju s pravicami in identitetami oseb LGBTIQ ter da omejuje svobodo izražanja in izobraževanja vseh Madžarov (21);

| O. | ker so v skladu s priporočilom CM/Rec(2010)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete voditelji držav članic Sveta Evrope odgovorni za izobraževanje, boj proti predsodkom in diskriminaciji ter za sprejemanje oseb LGBTIQ; |
| --- | --- |

O.

ker so v skladu s priporočilom CM/Rec(2010)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete voditelji držav članic Sveta Evrope odgovorni za izobraževanje, boj proti predsodkom in diskriminaciji ter za sprejemanje oseb LGBTIQ;

| P. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Bayev in drugi proti Rusiji razsodilo, da je zakonodaja, ki prepoveduje spodbujanje homoseksualnosti, znana tudi kot „zakon o gejevski propagandi“, v nasprotju s členom 10 (svoboda izražanja) in členom 14 (prepoved diskriminacije) Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je zato diskriminatorna in da je okrepila predsodke do oseb LGBTIQ, kar ni v skladu z vrednotami demokratične družbe; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Bayev in drugi proti Rusiji razsodilo, da je zakonodaja, ki prepoveduje spodbujanje homoseksualnosti, znana tudi kot „zakon o gejevski propagandi“, v nasprotju s členom 10 (svoboda izražanja) in členom 14 (prepoved diskriminacije) Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je zato diskriminatorna in da je okrepila predsodke do oseb LGBTIQ, kar ni v skladu z vrednotami demokratične družbe;

| Q. | ker je Parlament večkrat spodbudil države članice, naj zagotovijo pravico do celovite vzgoje o spolnosti, spolu in odnosih, ki je znanstveno točna, na dokazih temelječa, starosti primerna in neobsojajoča; ker so mednarodni organi za človekove pravice (22), kot je Svet Evrope, ugotovili, da imajo otroci in mladi pravico do celovite spolne vzgoje; |
| --- | --- |

Q.

ker je Parlament večkrat spodbudil države članice, naj zagotovijo pravico do celovite vzgoje o spolnosti, spolu in odnosih, ki je znanstveno točna, na dokazih temelječa, starosti primerna in neobsojajoča; ker so mednarodni organi za človekove pravice (22), kot je Svet Evrope, ugotovili, da imajo otroci in mladi pravico do celovite spolne vzgoje;

| R. | ker je raziskava LGBT, ki jo je izvedla Agencija EU za temeljne pravice, pokazala, da je več kot polovica anketirancev vedno ali pogosto slišala ali videla negativne pripombe ali ravnanja v času šolanja, ker so sošolca ali vrstnika imeli za osebo LGBTI; ker se ta številka pri anketirancih, starih od 15 do 17 let, poveča na 70 %, kar kaže na to, da je treba sprejemanje in strpnost obravnavati v okviru izobraževanja; |
| --- | --- |

R.

ker je raziskava LGBT, ki jo je izvedla Agencija EU za temeljne pravice, pokazala, da je več kot polovica anketirancev vedno ali pogosto slišala ali videla negativne pripombe ali ravnanja v času šolanja, ker so sošolca ali vrstnika imeli za osebo LGBTI; ker se ta številka pri anketirancih, starih od 15 do 17 let, poveča na 70 %, kar kaže na to, da je treba sprejemanje in strpnost obravnavati v okviru izobraževanja;

Zakon, njegove določbe in kršitev prava EU

| 1. | najostreje obsoja zakon, ki ga je sprejel madžarski parlament in pomeni očitno kršitev vrednot, načel in zakonodaje EU; opozarja, da bo zakon v različne madžarske zakone uvedel določbe, ki kršijo temeljne pravice iz Listine in Pogodb ter zakonodaje EU o notranjem trgu (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah in direktiva o elektronskem poslovanju); meni, da zakon krši uveljavljeni pravni red EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja izjavo, ki jo je podpisalo 18 držav članic in v kateri pozivajo Komisijo, naj sproži sodni postopek, in pozdravlja, da so predlog zakona obsodili predsednica Komisije in posamezni komisarji; je seznanjen s pismom madžarski ministrici za pravosodje, v katerem je naprošena, da do 30. junija 2021 posreduje pojasnila in informacije o omenjenih vprašanjih; poziva Komisijo, naj odgovor objavi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s pozivom Komisije, da naj bo razprava z Madžarsko konstruktivna in lojalna; obžaluje pa, da je bil zakon kljub ogorčenju mednarodnih organizacij razglašen 23. junija 2021; poziva Komisijo, naj zaradi zakona nemudoma pravno ukrepa, tako da uvede pospešen postopek za ugotavljanje kršitev proti Madžarski v skladu s členom 258 PDEU; poziva Komisijo, naj po potrebi uporabi vsa postopkovna orodja Sodišča Evropske unije, vključno s prošnjami za hitri postopek in začasnimi ukrepi, tudi s kaznimi za neupoštevanje slednjega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da lahko v skladu s členom 259 PDEU država članica, ki meni, da druga država članica ni izpolnila obveznosti iz Pogodb, zadevo predloži Sodišču Evropske unije; poziva države članice, naj v zvezi s sprejetim zakonom uporabijo ta člen, če Komisija ne bo ukrepala; poziva države članice, naj pri Evropskem sodišču za človekove pravice vložijo meddržavno tožbo v zvezi z vidiki, ki jih pravo EU ne zajema; |
| --- | --- |

4.

Postopki iz člena 7(1), ki so v teku

| 5. | poudarja, da ta zakon ni osamljen primer, temveč kaže, da gre za namerno in načrtovano postopno odpravljanje temeljnih pravic na Madžarskem; poudarja, da so organizirana fobija pred osebami LGBTIQ, ki jo podpira država, in dezinformacijske kampanje postale orodje madžarske vlade za politično cenzuro, in meni, da je to v nasprotju s členom 2 PEU; opozarja, da je bila Evropska unija razglašena za svobodno območje za osebe LGBTIQ (23); |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da so kršitve človekovih pravic oseb LGBTIQ del širšega političnega programa, ki vodi v razgradnjo demokracije in pravne države, vključno s svobodo medijev, in bi jih bilo treba obravnavati kot sistemske kršitve člena 2 PEU; opozarja, da je Parlament v resoluciji z dne 12. septembra 2018 (24) že izrazil zaskrbljenost zaradi pravice do enake obravnave in svobode izražanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je močno zaskrbljen, ker so se razmere na področju pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem še poslabšale, odkar je Parlament sprožil člen 7(1); poudarja, da Svet v zvezi s tem v zadnjih letih ni ukrepal in ni prevzel odgovornosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je portugalsko predsedstvo prvič po letu 2019 opravilo zaslišanje v zvezi s pravno državo na Madžarskem v skladu s členom 7(1), ter izjave 18 držav članic, da ta zakon obsojajo; vendar poudarja, da mora dialog prinesti oprijemljive rezultate v obliki ukrepov, da bi se konkretno lotili primerov poslabšanja temeljnih pravic na Madžarskem; ponovno poziva Svet, naj Madžarski da konkretna priporočila, kot je določeno v členu 7(1) PEU, vključno s priporočilom, da zakon razveljavi, in določi roke za izvedbo teh priporočil; poziva slovensko predsedstvo, naj septembra 2021 opravi zaslišanje o Madžarski in čim prej izvede glasovanje o priporočilih; ugotavlja, da so bile človekove pravice oseb LGBTIQ v zadnjih letih postopoma odpravljene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je Madžarski svet za medije 2. marca 2021 napovedal, da bo sprožil sodni postopek proti medijski skupini RTL Madžarska po predvajanju kampanje „Family is Family“ (družina je družina); meni, da ti ukrepi pomenijo cenzuro medijskih vsebin in oglaševanja ter zato kršijo direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah; poudarja, da je več radiodifuzijskih hiš po vsej EU pozvalo Komisijo, naj skupaj z organizacijami civilne družbe začne postopke za ugotavljanje kršitev (25); poziva Komisijo, naj uporabi vsa pravna orodja, ki jih ima na voljo, da bi obravnavala cenzuro materiala, ki je skladno z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah v povezavi z Listino; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža globoko zaskrbljenost, ker se zaradi poslabšanja medijske svobode povečuje zvračanja krivde na manjšine in število napadov nanje, tudi na osebe LGBTIQ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da je bila madžarska ustava decembra 2020 spremenjena tako, da določa, da je mati ženska in oče moški ter da Madžarska ščiti pravico otrok do spolne identitete v skladu s svojim spolom ob rojstvu in pravico do izobraževanja v skladu z ustavno identiteto države in sistemom vrednot, ki temeljijo na krščanski kulturi; ugotavlja, da kljub temu, da je družinsko pravo v nacionalni pristojnosti, sprememba ustave na ta način skupaj z nadaljnjo zakonodajo, vključno z omenjenim zakonom, neposredno zmanjšuje zaščito vrednot iz člena 2 PEU; ugotavlja, da je Beneška komisija sprejela mnenje o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020 (26); |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da je Beneška komisija 18. junija 2013 sprejela mnenje CDL-AD (2013)022-e o vprašanju prepovedi t. i. „propagiranja homoseksualnosti“ glede na nedavno zakonodajo v nekaterih državah članicah Sveta Evrope; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je madžarski parlament sprejel zakonodajo, ki posvojitev omejuje na poročene pare in dejansko prepoveduje posvojitev osebam, ki živijo v istospolnih partnerskih skupnostih, ter samskim in neporočenim posameznikom, razen če minister za družinsko politiko izda posebno dovoljenje; poudarja, da ta zahteva članu vlade omogoča sprejemanje enostranskih odločitev v zvezi s tem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti, da je bilo s sprejetjem člena 33 zakona omnibus iz leta 2020 dejansko prepovedano pravno priznanje spola za transseksualce in interseksualce na Madžarskem, s čimer so bile kršene njihove pravice do zasebnosti in so bili izpostavljeni diskriminaciji, kar ima lahko hude psihološke posledice in lahko omeji njihovo pravico do dejavnega sodelovanja v civilni družbi; ker je Nacionalni organ za varstvo podatkov in svobodo obveščanja (NADPFI) izdal mnenje o 33. členu, v katerem je trdil, da krši člen 5(1)(d) Splošne uredbe o varstvu podatkov (27); želi spomniti, da Komisija doslej ni sprejela nikakršnih ukrepov, da bi obravnavala to vprašanje; poziva Komisijo, naj preišče zadevo in po potrebi pravno ukrepa; ugotavlja, da je madžarsko ustavno sodišče (28) sicer razsodilo, da so deli zakona neustavni, vendar javni organi niso upoštevali njegove odločitve in še naprej zavračajo vloge, tudi če so bile vložene pred začetkom veljavnosti zakona; ugotavlja, da gre pri tem za kršitev načela pravne države; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obsoja odločitev organa za varstvo potrošnikov v Budimpešti (29), ki je založnikom naročil, naj na otroške knjige, ki prikazujejo mavrične družine, natisnejo opozorilo, da knjige vsebujejo „vedenje, ki ni skladno s tradicionalnimi vlogami spolov“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je močno zaskrbljen zaradi krčenja prostora za nevladne organizacije na Madžarskem, vključno z nevladnimi organizacijami LGBTIQ; pozdravlja sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-78/18 (30), ki določa, da je zakon št. LXXVI iz leta 2017 o preglednosti organizacij, ki prejemajo pomoč iz tujine, uvedel diskriminatorne in neutemeljene omejitve v zvezi z donacijami iz tujine v korist organizacijam civilne družbe, kar je kršitev njegovih obveznosti glede prostega pretoka kapitala, spoštovanja zasebnega življenja, varstva osebnih podatkov in svobode združevanja; je seznanjen z razveljavitvijo tega zakona, vendar je zaskrbljen zaradi novih omejitev za financiranje civilne družbe na Madžarskem, kot so selektivne revizije, ki jih izvaja državni revizijski urad, in obveznost, da se navedejo vsi donatorji v javnokoristnih poročilih, ki so javno dostopna; meni, da tovrstne omejitve niso ne potrebne ne sorazmerne in niso skladne s sodnim pravom Sodišča Evropske unije ali ugotovitvami poročila o financiranju združenj, ki ga je Beneška komisija sprejela na 118. plenarnem zasedanju 15. in 16. marca 2019; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža svojo neomajno predanost varstvu otrokovih pravic v EU in po svetu; meni, da bi morala biti vodilna načela za zagotavljanje spoštovanja najboljših interesov otroka strpnost, sprejemanje in raznolikost in ne spodbujanje strahu pred LGBTIQ in sovraštva do njih; v zvezi s tem meni, da je enačenje spolne usmerjenosti in spolne identitete s pedofilijo ali napadi na otrokove pravice jasen poskus instrumentalizacije jezika človekovih pravic, da bi sprejeli diskriminatorne politike; meni, da je to v nasprotju z mednarodnimi načeli in normami na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen, ker zakon spominja na tako imenovan ruski zakon o propagandi LGBT iz leta 2013, ki je močno škodoval skupnosti LGBTIQ v Rusiji; poziva Komisijo, naj dodatno preišče financiranje kampanj proti LGBTIQ v EU, ki so jasna grožnja demokraciji in nacionalni varnosti v EU; |
| --- | --- |

18.

Ukrepi, ki jih mora sprejeti Komisija

| 19. | znova poziva Komisijo in Svet, naj končno priznata, da je nujno treba ukrepati za zaščito vrednot iz člena 2 PEU in da države članice ne morejo spremeniti svoje zakonodaje, tudi ustavnih določb, na način, ki zmanjšuje varstvo teh vrednot (31); opozarja, da je to v okviru Pogodb prepovedano, kot je nedavno razložilo Sodišče Evropske unije v zadevi C-896/19 (32); |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je zakon v neposrednem nasprotju s strategijo Komisije za enakost LGBTIQ; poziva Komisijo, naj poskrbi, da se strategija enako izvaja v vsaki državi članici EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Svet in Komisijo, naj nujno odpravijo blokado horizontalne protidiskriminacijske direktive, ki je v Svetu blokirana že več kot 10 let (33); |
| --- | --- |

21.

| 22. | želi spomniti, da še ni bilo ustreznega odziva na pobudo Parlamenta o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki bi ga urejal medinstitucionalni sporazum med Parlamentom, Komisijo in Svetom; poziva Komisijo in Svet, naj se s Parlamentom nemudoma začneta pogajati o medinstitucionalnem sporazumu v skladu s členom 295 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno izraža svoje stališče o uredbi o pogojenosti, ki je začela veljati 1. januarja 2021 in se uporablja v celoti in neposredno v Evropski uniji in vseh njenih državah članicah za vsa sredstva iz proračuna EU, tudi sredstva iz instrumenta EU za okrevanje, ki so bila dodeljena od takrat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da uredba o pogojevanju pravne države vsebuje jasno opredelitev pravne države, ki jo je treba razumeti v povezavi z drugimi vrednotami Unije, tudi temeljnimi pravicami in nediskriminacijo; meni, da diskriminacija manjšin, za katero so odgovorne države, neposredno vpliva na projekte, za katere so se države članice odločile uporabiti sredstva EU, in zato neposredno vpliva na zaščito finančnih interesov Unije; poziva Komisijo, naj nemudoma sproži postopek iz člena 6(1) uredbe o pogojevanju pravne države; |
| --- | --- |

24.

| 25. | močno dvomi, da so madžarske oblasti zmožne upravljati s sredstvi EU na nediskriminatoren način in v skladu z Listino; poziva Komisijo, naj oceni sprejetje zakona v zvezi s horizontalnim omogočitvenim pogojem, da se zagotovi skladnost z Listino Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (34) (uredba o skupnih določbah); poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe iz uredbe o skupnih določbah glede odhodkov, povezanih z zadevnimi skladi, ter naj poskrbi, da sporazum o partnerstvu in programi za Madžarsko ne bodo odobreni, dokler ne bo zagotovljena popolna skladnost s horizontalnim omogočitvenim pogojem, povezanih z vidiki Listine, kot to določajo členi uredbe o skupnih določbah; želi spomniti, da je mogoče akt Komisije, ki ni skladen s pravom EU, izpodbijati pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je resno zaskrbljen glede skladnosti osnutka madžarskega načrta za okrevanje in odpornost z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (35) ter z Listino, poziva Komisijo in Svet, naj skrbno analizirata vse ukrepe, opisane v osnutku madžarskega načrta za okrevanje in odpornost, ter načrt odobrita le, če se ugotovi, da ne bo prispeval k izvajanju zakona, kar bo posledično privedlo do tega, da bo proračun EU dejavno prispeval h kršitvam temeljnih pravic na Madžarskem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da so pravice LGBTIQ človekove pravice; ponovno poziva države članice, zlasti Madžarsko, naj poskrbijo, da bodo veljavna zakonodaja o izobraževanju in informacije, ki so na voljo mladoletnikom, v celoti skladne s temeljnimi pravicami, zapisanimi v pravu EU in mednarodnem pravu, ter naj zagotovijo dostop do celovite vzgoje o spolnosti in odnosih, ki je znanstveno natančna, temelji na dokazih, je primerna starosti in brez predsodkov; želi spomniti, da bi morale objavljene informacije odražati raznolikost spolnih usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izraza in spolnih značilnosti, da bi preprečili napačne informacije, ki temeljijo na stereotipih ali predsodkih; poziva Komisijo, naj sprejme vse nujne ukrepe, da zagotovi upoštevanje temeljnih pravic na Madžarskem; poziva institucije EU in države članice, naj nasprotujejo sovražnemu govoru do LGBGTIQ, zlasti ko prihaja od vlad in politikov; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji in Odboru regij. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(2)  UL C 433, 23.12.2019, str. 66.

(3)  UL C 255, 29.6.2021, str. 7.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0014.

(5)  Sodba Sodišča z dne 3. junija 2021 v zadevi Madžarska proti Parlamentu, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0251.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0089.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0314.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0313.

(10)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11)  https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13)  http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14)  Zakon, objavljen v uradnem listu: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes.

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_21_3164

(16)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(17)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/ Letter%20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19)  Belgija, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Irska, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Španija, Švedska, Latvija, Italija, Grčija, Avstrija, Ciper in Portugalska.

(20)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21)  https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22)  Konvencija o otrokovih pravicah, Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, poročilo posebnega poročevalca ZN o pravici do izobraževanja.

(23)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0340.

(25)  ACT, Madžarska: Broadcasting associations across Europe express dismay at anti-LGBTIQ bill & urge European Commission to open infringement proceedings (Združenja za radiodifuzijo po vsej Evropi so ogorčena zaradi zakona proti LGBTIQ in pozivajo Evropsko komisijo, naj začne postopek za ugotavljanje kršitev), Bruselj, 29. junij 2021.

(26)  Hungary – Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020, adopted by the Venice Commission at its 127th Plenary Session (Madžarska – Mnenje o ustavnih spremembah, ki jih madžarski parlament sprejel decembra 2020, ki ga je Beneška komisija sprejela na svojem 127. plenarnem zasedanju), Benetke in na spletu, 2. in 3. julija 2021 (CDL-AD(2021)029-e).

(27)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(28)  http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976? OpenDocument. Povzetek v angleščini je na voljo na spletni strani http://public.mkab. hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29)  https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gyakorlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30)  Sodba Sodišča z dne 18. junija 2020, Evropska komisija proti Madžarski, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

(31)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe o pogojenosti (EU, Euratom) 2020/2092.

(32)  Sodba Sodišča z dne 20. aprila 2021 v zadevi Repubblika v Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33)  Predlog z dne 2. julija 2008 o direktivi Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426).

(34)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

(35)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda 7. julij 2021

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/226 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/226

---

P9_TA(2021)0330

Spremembe Poslovnika Evropskega parlamenta

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o spremembah Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členi 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230 in 235 ter Prilogo V ter o vstavitvi novega člena 106a (2021/2048(REG))

(2022/C 99/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0214/2021),

1.

sklene spremeniti Poslovnik, kot sledi;

2.

| (a) | spremembe člena 213(1) o raznolikosti spolov, ki začne veljati ob začetku prvega delnega zasedanja po naslednjih volitvah v Evropski parlament, ki bodo leta 2024; |
| --- | --- |

(a)

spremembe člena 213(1) o raznolikosti spolov, ki začne veljati ob začetku prvega delnega zasedanja po naslednjih volitvah v Evropski parlament, ki bodo leta 2024;

| (b) | spremembe člena 223 o trajanju mandata članov predsedstva delegacij, ki začne veljati ob začetku prvega delnega zasedanja po naslednjih volitvah v Evropski parlament, ki bodo leta 2024; |
| --- | --- |

(b)

spremembe člena 223 o trajanju mandata članov predsedstva delegacij, ki začne veljati ob začetku prvega delnega zasedanja po naslednjih volitvah v Evropski parlament, ki bodo leta 2024;

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 99

Člen 99

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Določbe, ki urejajo postopek za podelitev razrešnice Komisiji v zvezi z izvrševanjem proračuna v skladu s finančnimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbe (EU, Euratom)
  št. 966
  /
  2012
  Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), so priložene temu poslovniku. | Določbe, ki urejajo postopek za podelitev razrešnice Komisiji v zvezi z izvrševanjem proračuna v skladu s finančnimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbe (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), so priložene temu poslovniku. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Določbe, ki urejajo postopek za podelitev razrešnice Komisiji v zvezi z izvrševanjem proračuna v skladu s finančnimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbe (EU, Euratom)
  št. 966
  /
  2012
  Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), so priložene temu poslovniku.

št. 966

2012

1

Določbe, ki urejajo postopek za podelitev razrešnice Komisiji v zvezi z izvrševanjem proračuna v skladu s finančnimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbe (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), so priložene temu poslovniku.

2018

1046

1

Sprememba 2

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 106 a (novo)

Člen 106 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 106 a |
| | Postopek za oblikovanje stališča Parlamenta o ustanovitvi ali podaljšanju veljavnosti skrbniških skladov Unije za zunanje ukrepe |
| | 1.
     
  Kadar se Komisija posvetuje s Parlamentom o svoji nameri, da bo ustanovila skrbniški sklad za ukrepe v izrednih razmerah ali ukrepe po izrednih razmerah ali podaljšala njihovo veljavnost v skladu s členom 234(1), tretji pododstavek, ali členom 234(5), prvi pododstavek, finančne uredbe, pristojni odbor pripravi osnutke priporočil. |
| | Ti osnutki priporočil lahko vključujejo posebna priporočila Komisiji v zvezi s podrobnostmi skrbniškega sklada, kot so cilji, ki bi jih moral doseči, ali način njegovega delovanja. |
| | Smiselno se uporablja člen 118(2) do (6). |
| | 2.
     
  Kadar Komisija zaprosi Parlament, naj odobri osnutek sklepa o ustanovitvi ali podaljšanju veljavnosti skrbniškega sklada za tematske ukrepe v skladu s členom 234(1), četrti pododstavek, ali členom 234(5), prvi pododstavek, finančne uredbe, pristojni odbor pripravi priporočilo za odobritev ali zavrnitev osnutka sklepa. |
| | Smiselno se uporablja člen 105(1) do (4). |
| | 3.
     
  Poslanci, politična skupina ali skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag, ali pristojni odbor lahko Parlamentu predložijo predlog resolucije, v katerem od Komisije zahtevajo, naj opusti odobritve za skrbniški sklad Unije ali revidira sporazum o ustanovitvi zaradi morebitne likvidacije skrbniškega sklada Unije v skladu s členom 234(5), drugi pododstavek, finančne uredbe. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 106 a

Člen 106 a

Postopek za oblikovanje stališča Parlamenta o ustanovitvi ali podaljšanju veljavnosti skrbniških skladov Unije za zunanje ukrepe

Postopek za oblikovanje stališča Parlamenta o ustanovitvi ali podaljšanju veljavnosti skrbniških skladov Unije za zunanje ukrepe

1.
     
  Kadar se Komisija posvetuje s Parlamentom o svoji nameri, da bo ustanovila skrbniški sklad za ukrepe v izrednih razmerah ali ukrepe po izrednih razmerah ali podaljšala njihovo veljavnost v skladu s členom 234(1), tretji pododstavek, ali členom 234(5), prvi pododstavek, finančne uredbe, pristojni odbor pripravi osnutke priporočil.

Ti osnutki priporočil lahko vključujejo posebna priporočila Komisiji v zvezi s podrobnostmi skrbniškega sklada, kot so cilji, ki bi jih moral doseči, ali način njegovega delovanja.

Ti osnutki priporočil lahko vključujejo posebna priporočila Komisiji v zvezi s podrobnostmi skrbniškega sklada, kot so cilji, ki bi jih moral doseči, ali način njegovega delovanja.

Smiselno se uporablja člen 118(2) do (6).

Smiselno se uporablja člen 118(2) do (6).

2.
     
  Kadar Komisija zaprosi Parlament, naj odobri osnutek sklepa o ustanovitvi ali podaljšanju veljavnosti skrbniškega sklada za tematske ukrepe v skladu s členom 234(1), četrti pododstavek, ali členom 234(5), prvi pododstavek, finančne uredbe, pristojni odbor pripravi priporočilo za odobritev ali zavrnitev osnutka sklepa.

Smiselno se uporablja člen 105(1) do (4).

Smiselno se uporablja člen 105(1) do (4).

3.
     
  Poslanci, politična skupina ali skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag, ali pristojni odbor lahko Parlamentu predložijo predlog resolucije, v katerem od Komisije zahtevajo, naj opusti odobritve za skrbniški sklad Unije ali revidira sporazum o ustanovitvi zaradi morebitne likvidacije skrbniškega sklada Unije v skladu s členom 234(5), drugi pododstavek, finančne uredbe.

Sprememba 3

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 197

Člen 197

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 197 | črtano |
| Predlogi za razglasitev zadeve za nedopustno | |
| 1.
     
  Na začetku razprave o določeni točki dnevnega reda lahko politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, predlagajo, da da se točka razglasi za nedopustno. O takem predlogu se glasuje takoj. | |
| O nameri, da bi predlagali nedopustnost, se vsaj 24 ur vnaprej obvesti predsednika, ki takoj obvesti Parlament. | |
| 2.
     
  Če je predlog sprejet, Parlament takoj preide k naslednji točki dnevnega reda. | |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 197

Člen 197

črtano

črtano

Predlogi za razglasitev zadeve za nedopustno

Predlogi za razglasitev zadeve za nedopustno

1.
     
  Na začetku razprave o določeni točki dnevnega reda lahko politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, predlagajo, da da se točka razglasi za nedopustno. O takem predlogu se glasuje takoj.

O nameri, da bi predlagali nedopustnost, se vsaj 24 ur vnaprej obvesti predsednika, ki takoj obvesti Parlament.

O nameri, da bi predlagali nedopustnost, se vsaj 24 ur vnaprej obvesti predsednika, ki takoj obvesti Parlament.

2.
     
  Če je predlog sprejet, Parlament takoj preide k naslednji točki dnevnega reda.

Sprememba 4

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 213 – odstavek 1

Člen 213 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 209 ter nato spet čez dve leti in pol odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta
  ; ni dovoljeno, da predsedstvo sestavljajo samo moški ali ženske ali
  da so vsi
  podpredsedniki
  iz iste države članice. | 1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 209 ter nato spet čez dve leti in pol odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta
  . Predsednik in prvi podpredsednik odbora nista istega spola. Uravnotežena zastopanost spolov velja tudi za druge člane predsedstva. Ni dovoljeno,
  da so vsi
  člani predsedstva
  iz iste države članice. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 209 ter nato spet čez dve leti in pol odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta
  ; ni dovoljeno, da predsedstvo sestavljajo samo moški ali ženske ali
  da so vsi
  podpredsedniki
  iz iste države članice.

1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 209 ter nato spet čez dve leti in pol odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta
  . Predsednik in prvi podpredsednik odbora nista istega spola. Uravnotežena zastopanost spolov velja tudi za druge člane predsedstva. Ni dovoljeno,
  da so vsi
  člani predsedstva
  iz iste države članice.

Sprememba 6

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 214 – odstavek 2 – pododstavek 4

Člen 214 – odstavek 2 – pododstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Predsednik odbora razglasi vse odločitve in priporočila koordinatorjev, ki štejejo za sprejete, če se jim ne nasprotuje.
  Ustrezno
  se navedejo v zapisniku seje odbora. | Predsednik odbora razglasi vse odločitve in priporočila koordinatorjev, ki štejejo za sprejete, če se jim ne nasprotuje.
  V primeru nasprotovanja odbor glasuje z navadno večino. Te odločitve in priporočila
  se
  ustrezno
  navedejo v zapisniku seje odbora. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Predsednik odbora razglasi vse odločitve in priporočila koordinatorjev, ki štejejo za sprejete, če se jim ne nasprotuje.
  Ustrezno
  se navedejo v zapisniku seje odbora.

Ustrezno

Predsednik odbora razglasi vse odločitve in priporočila koordinatorjev, ki štejejo za sprejete, če se jim ne nasprotuje.
  V primeru nasprotovanja odbor glasuje z navadno večino. Te odločitve in priporočila
  se
  ustrezno
  navedejo v zapisniku seje odbora.

V primeru nasprotovanja odbor glasuje z navadno večino. Te odločitve in priporočila

ustrezno

Sprememba 7

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 222 – odstavek 1 – uvodni del

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ko
  je
  Komisija
  državljansko pobudo objavila
  v ustreznem registru v skladu s 
  točko (a) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  Evropskega parlamenta in Sveta (1), predsednik Evropskega parlamenta na predlog predsednika konference predsednikov odborov: | 1.   Ko Komisija
  obvestilo o državljanski pobudi objavi
  v ustreznem registru v skladu s 
  členom 14(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  Evropskega parlamenta in Sveta (1), predsednik Evropskega parlamenta na predlog predsednika konference predsednikov odborov: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Ko
  je
  Komisija
  državljansko pobudo objavila
  v ustreznem registru v skladu s 
  točko (a) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  Evropskega parlamenta in Sveta (1), predsednik Evropskega parlamenta na predlog predsednika konference predsednikov odborov:

1.   Ko Komisija
  obvestilo o državljanski pobudi objavi
  v ustreznem registru v skladu s 
  členom 14(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  Evropskega parlamenta in Sveta (1), predsednik Evropskega parlamenta na predlog predsednika konference predsednikov odborov:

Sprememba 8

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 1 – točka a

Člen 222 – odstavek 1 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | odboru, pristojnemu za vsebino pobude v skladu s Prilogo VI, naloži, naj organizira javno predstavitev iz člena
  11
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  ; odbor, pristojen za peticije, je samodejno pridružen v skladu s členom 57; |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(a)

odboru, pristojnemu za vsebino pobude v skladu s Prilogo VI, naloži, naj organizira javno predstavitev iz člena
  11
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  ; odbor, pristojen za peticije, je samodejno pridružen v skladu s členom 57;

11

št. 211

2011

| (a) | odboru, pristojnemu za vsebino pobude v skladu s Prilogo VI, naloži, naj organizira javno predstavitev iz člena
  14(2)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  ; odbor, pristojen za peticije, je samodejno pridružen v skladu s členom 57; |
| --- | --- |

(a)

odboru, pristojnemu za vsebino pobude v skladu s Prilogo VI, naloži, naj organizira javno predstavitev iz člena
  14(2)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  ; odbor, pristojen za peticije, je samodejno pridružen v skladu s členom 57;

14(2)

2019

788

Sprememba 9

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 1 – točka b

Člen 222 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | lahko, kadar dve ali več državljanskih pobud,
  objavljenih
  v ustreznem registru v skladu s 
  točko (a) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , obravnava podobno vsebino, po posvetovanju z organizatorji sklene, da se organizira skupna javna predstavitev, v kateri se enako obravnavajo vse državljanske pobude. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(b)

lahko, kadar dve ali več državljanskih pobud,
  objavljenih
  v ustreznem registru v skladu s 
  točko (a) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , obravnava podobno vsebino, po posvetovanju z organizatorji sklene, da se organizira skupna javna predstavitev, v kateri se enako obravnavajo vse državljanske pobude.

objavljenih

točko (a) člena 10(1)

št. 211

2011

| (b) | lahko, kadar dve ali več državljanskih pobud,
  o katerih so bila obvestila objavljena
  v ustreznem registru v skladu s 
  členom 14(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , obravnava podobno vsebino, po posvetovanju z organizatorji sklene, da se organizira skupna javna predstavitev, v kateri se enako obravnavajo vse državljanske pobude. |
| --- | --- |

(b)

lahko, kadar dve ali več državljanskih pobud,
  o katerih so bila obvestila objavljena
  v ustreznem registru v skladu s 
  členom 14(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , obravnava podobno vsebino, po posvetovanju z organizatorji sklene, da se organizira skupna javna predstavitev, v kateri se enako obravnavajo vse državljanske pobude.

o katerih so bila obvestila objavljena

členom 14(1)

2019

788

Sprememba 10

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 2 – točka a

Člen 222 – odstavek 2 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | preveri, ali je Komisija v skladu s 
  točko (b) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011 organizatorje
  sprejela na ustrezni ravni; |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(a)

preveri, ali je Komisija v skladu s 
  točko (b) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011 organizatorje
  sprejela na ustrezni ravni;

točko (b) člena 10(1)

št. 211

2011 organizatorje

| (a) | preveri, ali je Komisija v skladu s 
  členom 15(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788 skupino organizatorjev
  sprejela na ustrezni ravni; |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali je Komisija v skladu s 
  členom 15(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788 skupino organizatorjev
  sprejela na ustrezni ravni;

členom 15(1)

2019

788 skupino organizatorjev

Sprememba 11

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 3

Člen 222 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Predsednik vsebinsko pristojnega odbora skliče javno predstavitev na ustrezen datum v treh mesecih po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom
  9
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  . | 3.   Predsednik vsebinsko pristojnega odbora skliče javno predstavitev na ustrezen datum v treh mesecih po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom
  13
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3.   Predsednik vsebinsko pristojnega odbora skliče javno predstavitev na ustrezen datum v treh mesecih po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom
  9
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  .

3.   Predsednik vsebinsko pristojnega odbora skliče javno predstavitev na ustrezen datum v treh mesecih po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom
  13
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  .

Sprememba 12

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 222 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsebinsko pristojni odbor povabi reprezentativno skupino organizatorjev, v kateri je vsaj ena od kontaktnih oseb iz
  drugega pododstavka
  člena
  3(2)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , naj na predstavitvi predstavi pobudo. | Vsebinsko pristojni odbor povabi reprezentativno skupino organizatorjev, v kateri je vsaj ena od kontaktnih oseb iz člena
  5(3), prvi pododstavek,
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , naj na predstavitvi predstavi pobudo. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Vsebinsko pristojni odbor povabi reprezentativno skupino organizatorjev, v kateri je vsaj ena od kontaktnih oseb iz
  drugega pododstavka
  člena
  3(2)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , naj na predstavitvi predstavi pobudo.

drugega pododstavka

3(2)

št. 211

2011

Vsebinsko pristojni odbor povabi reprezentativno skupino organizatorjev, v kateri je vsaj ena od kontaktnih oseb iz člena
  5(3), prvi pododstavek,
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , naj na predstavitvi predstavi pobudo.

5(3), prvi pododstavek,

2019

788

Sprememba 13

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 222 – odstavek 8

Člen 222 – odstavek 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Parlament razpravlja o državljanski pobudi,
  objavljeni
  v ustreznem registru v skladu s 
  točko (a) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , na delnem zasedanju, ki sledi javni predstavitvi, in se pri njeni uvrstitvi na svoj dnevni red odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Razprave ne zaključi z resolucijo, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti ali podobni zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Smiselno se uporablja člen 132(3) do (8) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij. | 8.   Parlament razpravlja o državljanski pobudi,
  o kateri je bilo obvestilo objavljeno
  v ustreznem registru v skladu s 
  členom 14(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , na delnem zasedanju, ki sledi javni predstavitvi, in se pri njeni uvrstitvi na svoj dnevni red odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Razprave ne zaključi z resolucijo, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti ali podobni zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Smiselno se uporablja člen 132(3) do (8) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

8.   Parlament razpravlja o državljanski pobudi,
  objavljeni
  v ustreznem registru v skladu s 
  točko (a) člena 10(1)
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , na delnem zasedanju, ki sledi javni predstavitvi, in se pri njeni uvrstitvi na svoj dnevni red odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Razprave ne zaključi z resolucijo, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti ali podobni zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Smiselno se uporablja člen 132(3) do (8) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij.

8.   Parlament razpravlja o državljanski pobudi,
  o kateri je bilo obvestilo objavljeno
  v ustreznem registru v skladu s 
  členom 14(1)
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , na delnem zasedanju, ki sledi javni predstavitvi, in se pri njeni uvrstitvi na svoj dnevni red odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Razprave ne zaključi z resolucijo, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti ali podobni zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Smiselno se uporablja člen 132(3) do (8) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij.

Sprememba 14

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 223 – odstavek 3

Člen 223 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Predsedstva delegacij se sestavijo v skladu s postopkom iz člena 213, ki velja za
  stalne odbore
  . | 3.   Predsedstva delegacij se sestavijo v skladu s postopkom iz člena 213, ki velja za
  predsedstva odborov. Vendar se člani predsedstva delegacij izvolijo za čas trajanja parlamentarnega obdobja. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3.   Predsedstva delegacij se sestavijo v skladu s postopkom iz člena 213, ki velja za
  stalne odbore
  .

3.   Predsedstva delegacij se sestavijo v skladu s postopkom iz člena 213, ki velja za
  predsedstva odborov. Vendar se člani predsedstva delegacij izvolijo za čas trajanja parlamentarnega obdobja.

Sprememba 15

Sprememba 15

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 230 – odstavek 1

Člen 230 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj na podlagi člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in v skladu z Uredbo (EU)
  št. 211
  /
  2011
  predloži predlog pravnega akta, odbor, pristojen za peticije, preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na sorodno temo. | 1.   Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj na podlagi člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in v skladu z Uredbo (EU)
  2019
  /
  788
  predloži predlog pravnega akta, odbor, pristojen za peticije, preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na sorodno temo. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj na podlagi člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in v skladu z Uredbo (EU)
  št. 211
  /
  2011
  predloži predlog pravnega akta, odbor, pristojen za peticije, preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na sorodno temo.

1.   Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj na podlagi člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in v skladu z Uredbo (EU)
  2019
  /
  788
  predloži predlog pravnega akta, odbor, pristojen za peticije, preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na sorodno temo.

Sprememba 16

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 230 – odstavek 2

Člen 230 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Predlagane državljanske pobude, ki so bile prijavljene v skladu s členom
  4
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , vendar Komisiji v skladu s členom
  9
  navedene uredbe ne morejo biti predložene, ker niso bili izpolnjeni vsi ustrezni postopki in pogoji, lahko preuči odbor, pristojen za peticije, če oceni, da je primerno, da se jih obravnava. Smiselno se uporabljajo členi 226, 227, 228 in 229 tega poslovnika. | 2.   Predlagane državljanske pobude, ki so bile prijavljene v skladu s členom
  6
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , vendar Komisiji v skladu s členom
  13
  navedene uredbe ne morejo biti predložene, ker niso bili izpolnjeni vsi ustrezni postopki in pogoji, lahko preuči odbor, pristojen za peticije, če oceni, da je primerno, da se jih obravnava. Smiselno se uporabljajo členi 226, 227, 228 in 229 tega poslovnika. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.   Predlagane državljanske pobude, ki so bile prijavljene v skladu s členom
  4
  Uredbe (EU)
  št. 211
  /
  2011
  , vendar Komisiji v skladu s členom
  9
  navedene uredbe ne morejo biti predložene, ker niso bili izpolnjeni vsi ustrezni postopki in pogoji, lahko preuči odbor, pristojen za peticije, če oceni, da je primerno, da se jih obravnava. Smiselno se uporabljajo členi 226, 227, 228 in 229 tega poslovnika.

2.   Predlagane državljanske pobude, ki so bile prijavljene v skladu s členom
  6
  Uredbe (EU)
  2019
  /
  788
  , vendar Komisiji v skladu s členom
  13
  navedene uredbe ne morejo biti predložene, ker niso bili izpolnjeni vsi ustrezni postopki in pogoji, lahko preuči odbor, pristojen za peticije, če oceni, da je primerno, da se jih obravnava. Smiselno se uporabljajo členi 226, 227, 228 in 229 tega poslovnika.

Sprememba 17

Sprememba 17

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 235 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 235 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar se Parlament v skladu s členom
  65(1)
  finančne uredbe odloči, da si bo pridržal pravico do odobritve odhodkov, to stori prek svojega predsedstva. | 1.   Kadar se Parlament v skladu s členom
  73(1)
  finančne uredbe odloči, da si bo pridržal pravico do odobritve odhodkov, to stori prek svojega predsedstva. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar se Parlament v skladu s členom
  65(1)
  finančne uredbe odloči, da si bo pridržal pravico do odobritve odhodkov, to stori prek svojega predsedstva.

1.   Kadar se Parlament v skladu s členom
  73(1)
  finančne uredbe odloči, da si bo pridržal pravico do odobritve odhodkov, to stori prek svojega predsedstva.

Sprememba 18

Sprememba 18

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga V – člen 2 – odstavek 1

Priloga V – člen 2 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Parlament v skladu s finančno uredbo obravnava poročilo pristojnega odbora o razrešnici do
  30
  .
  aprila
  v letu po sprejetju letnega poročila Računskega sodišča. | 1.   Parlament v skladu s finančno uredbo obravnava poročilo pristojnega odbora o razrešnici do
  15
  .
  maja
  v letu po sprejetju letnega poročila Računskega sodišča. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Parlament v skladu s finančno uredbo obravnava poročilo pristojnega odbora o razrešnici do
  30
  .
  aprila
  v letu po sprejetju letnega poročila Računskega sodišča.

1.   Parlament v skladu s finančno uredbo obravnava poročilo pristojnega odbora o razrešnici do
  15
  .
  maja
  v letu po sprejetju letnega poročila Računskega sodišča.

---

(1)  Uredba (EU, Euratom)
  št
  .
  966
  /
  2012
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne
  25
  .
  oktobra 2012
  o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije,
  in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1)
  .

1

št

966

2012

25

oktobra 2012

in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1)

(1)  Uredba (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne
  18
  .
  julija 2018
  o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije,
  spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1)
  .

1

2018

1046

18

julija 2018

spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1)

(1)  Uredba (EU)
  št. 211
  /
  2011
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne
  16
  .
  februarja 2011
  o državljanski pobudi
  (UL L 65, 11.3.2011, str. 1)
  .

1

št. 211

2011

16

februarja 2011

(UL L 65, 11.3.2011, str. 1)

(1)  Uredba (EU)
  2019
  /
  788
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne
  17
  . 
  aprila 2019
  o 
  evropski
  državljanski pobudi
  (UL L 130, 17.5.2019, str. 55)
  .

1

2019

788

17

aprila 2019

evropski

(UL L 130, 17.5.2019, str. 55)

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 6. julij 2021

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/234 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/234

---

P9_TA(2021)0318

Racionalizacija ukrepov za realizacijo TEN-T ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10537/1/2020 – C9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10537/1/2020 – C9-0215/2021),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj češkega senata, nemškega zveznega parlamenta, irskega parlamenta in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj češkega senata, nemškega zveznega parlamenta, irskega parlamenta in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1)

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. februarja 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. februarja 2019 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0277),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A9-0223/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A9-0223/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 269.

(2)  UL C 168, 16.5.2019, str. 91.

(3)  UL C 449, 23.12.2020, str. 576.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/235 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/235

---

P9_TA(2021)0319

Uporaba tehnologij za obdelavo podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (začasno odstopanje od Direktive 2002/58/ES) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namen boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 99/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0568), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0568),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 16(2) in 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0288/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 16(2) in 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0288/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0258/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0258/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 10, 11.1.2021, str. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0259

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1232.)

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/236 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/236

---

P9_TA(2021)0320

Priznavanje potrdil tretjih držav na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 99/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0071),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0026/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. marca 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. marca 2021 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0210/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0210/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 220, 9.6.2021, str. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0039

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2021/1233.)

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/237 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/237

---

P9_TA(2021)0321

Predlog spremembe proračuna št. 3/2021: presežek iz proračunskega leta 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2021: vključitev presežka iz proračunskega leta 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

(2022/C 99/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet dne 18. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet dne 18. decembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2021, ki ga je Komisija sprejela dne 15. aprila 2021 (COM(2021)0270), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2021, ki ga je Komisija sprejela dne 15. aprila 2021 (COM(2021)0270),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2021, ki ga je Svet sprejel 21. junija 2021 in ga istega dne posredoval Parlamentu (09904/2021 – C9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2021, ki ga je Svet sprejel 21. junija 2021 in ga istega dne posredoval Parlamentu (09904/2021 – C9-0232/2021),

| — | ob upoštevanju člena 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0218/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0218/2021),

| A. | ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 3/2021, da se v proračun za leto 2021 vključi presežek iz proračunskega leta 2020, ki znaša 1 768 617 610 EUR; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 3/2021, da se v proračun za leto 2021 vključi presežek iz proračunskega leta 2020, ki znaša 1 768 617 610 EUR;

| B. | ker sta glavna elementa tega presežka pozitivna realizacija (prihodki) v višini 1 647,3 milijona EUR in neporabljena sredstva (odhodki) v višini 121,3 milijona EUR; |
| --- | --- |

B.

ker sta glavna elementa tega presežka pozitivna realizacija (prihodki) v višini 1 647,3 milijona EUR in neporabljena sredstva (odhodki) v višini 121,3 milijona EUR;

| C. | ker je na prihodkovni strani presežek predvsem posledica pobranih carin, katerih znesek je bil višji od pričakovanega; |
| --- | --- |

C.

ker je na prihodkovni strani presežek predvsem posledica pobranih carin, katerih znesek je bil višji od pričakovanega;

| D. | ker je nezadostno izvrševanje plačil Komisije pri odhodkih znašalo 100,98 milijona EUR za leto 2020 (od tega 61,7 milijona EUR v okviru razdelka 5 – Uprava, kar je mogoče pripisati izjemnim okoliščinam v zvezi s pandemijo COVID-19, ki so neposredno vplivale na število službenih potovanj, sej, pripravništev in zaposlitev), nezadostno izvrševanje plačil drugih institucij pa je znašalo 120,38 milijona EUR; |
| --- | --- |

D.

ker je nezadostno izvrševanje plačil Komisije pri odhodkih znašalo 100,98 milijona EUR za leto 2020 (od tega 61,7 milijona EUR v okviru razdelka 5 – Uprava, kar je mogoče pripisati izjemnim okoliščinam v zvezi s pandemijo COVID-19, ki so neposredno vplivale na število službenih potovanj, sej, pripravništev in zaposlitev), nezadostno izvrševanje plačil drugih institucij pa je znašalo 120,38 milijona EUR;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2021, kot ga je predložila Komisija in ki je namenjen zgolj temu, da se presežek iz leta 2020 v višini 1 768 617 610 EUR vključi v proračun v skladu s členom 18(3) finančne uredbe in stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba vsa razpoložljiva sredstva in neporabljen denar v proračunu Unije, vključno s presežkom, uporabiti za hitro finančno pomoč tistim, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela; v zvezi s tem poziva države članice, naj pričakovano zmanjšanje prispevkov iz naslova BND, ki izhaja iz presežka iz leta 2020, v celoti namenijo vključitvi ukrepov, povezanih z obvladovanjem posledic pandemije COVID-19, v proračun, ter za okrevanje in odpornost Unije, da bi zagotovili optimalno dodelitev sredstev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2021 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/239 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/239

---

P9_TA(2021)0322

Agencija Evropske unije za temeljne pravice ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2022/C 99/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (09827/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (09827/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0243/2021),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (1),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 52(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 52(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0227/2021),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0258.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/240 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/240

---

P9_TA(2021)0323

Sporazum Interbus: Protokol o mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozih potnikov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola k Sporazumu o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 99/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11441/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11441/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola k Sporazumu o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov (11442/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola k Sporazumu o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (Sporazum Interbus) glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov (11442/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0027/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0027/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0176/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0176/2021),

| 1. | odobri sklenitev Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/241 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/241

---

P9_TA(2021)0324

Sklad za notranjo varnost ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06488/1/2021 – C9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06488/1/2021 – C9-0227/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0472),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0221/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0221/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 189.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 451.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/242 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/242

---

P9_TA(2021)0325

Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06975/3/2021 – C9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06975/3/2021 – C9-0224/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0390),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) in člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2), člena 195(2) ter člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) in člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2), člena 195(2) ter člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ribištvo (A9-0222/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ribištvo (A9-0222/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja s skupno izjavo Sveta in Komisije ter z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL C 110, 22.3.2019, str. 104.

(2)  UL C 361, 5.10.2018, str. 9.

(3)  UL C 116, 31.3.2021, str. 81.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Evropski parlament, Svet in komisija priznavajo, da je treba nujno pospešiti ukrepe za varstvo in ohranjanje morskih in obalnih ekosistemov ter biotske raznovrstnosti. Tri institucije se strinjajo, da bodo za boj proti izgubi biotske raznovrstnosti, zaščito in obnovo ekosistemov in/ali njihovo ohranjanje v dobrem stanju potrebne znatne javne in zasebne naložbe na nacionalni in evropski ravni ter da bi bilo treba znatni delež odhodkov ESPRA vložiti v biotsko raznovrstnost. Strinjajo se tudi, da bo komisija v okviru načrtovanja programov ESPRA za obdobje 2021–2027 sodelovala z državami članicami, da bi dosegla splošni cilj porabe na področju biotske raznovrstnosti, kot je poudarjeno v uvodni izjavi 15.

Skupna izjava Sveta in Komisije

Svet in Komisija sta še naprej zavezana, da se skušata izogniti prekinitvi ribolovnih dejavnosti v okviru sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, saj si prizadevata za pravočasno obnovitev sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in njihovih protokolov o izvajanju.

Izjava Komisije

Komisija je sprejela upravičenost naložb v ribiška plovila v zvezi z nadzorom in izvrševanjem ribištva, ne glede na to, ali so obvezne ali ne, in to za vsa ribiška plovila Unije. Meni, da bodo te naložbe državam članicam omogočile, da v celoti izkoristijo finančna sredstva, ki so na voljo v okviru ESPRA za nadzor in izvrševanje, izpolnijo svoje obveznosti v skladu z uredbo o nadzoru in drugimi pravili skupne ribiške politike ter znatno izboljšajo kulturo skladnosti v ribiškem sektorju. Poleg tega Komisija pričakuje, da bosta Evropski parlament in Svet v okviru sedanjega pregleda uredbe o nadzoru podprla posodobitev obstoječih orodij nadzora in uporabo novih tehnologij, kot jih je predlagala Komisija. To pomeni zlasti uvedbo pametnih rešitev za sledenje malim plovilom in poročanje o njihovem ulovu, namestitev sistemov za stalno spremljanje moči motorja, prehod na popolnoma digitalizirane sisteme sledljivosti, ki zajemajo vse ribiške proizvode (sveže, zamrznjene in predelane), ter uvedbo obveznih elektronskih sistemov za daljinsko spremljanje na krovu ribiških plovil, ki temeljijo na oceni tveganja, kot edinega učinkovitega sredstva za nadzor izvajanja obveznosti iztovarjanja ter prilova in zavržkov občutljivih vrst.

Izjava Komisije

Komisija je seznanjena s težavami, ki so se doslej pojavile pri dodeljevanju državne pomoči za obnovo ribiških flot v najbolj oddaljenih regijah. Za trajnostni razvoj teh regij si bo Komisija prizadevala pomagati državam članicam pri izboljšanju zbiranja znanstvenih podatkov, potrebnih za izpolnjevanje pogoja za upravičenost iz smernic o državni pomoči, da se sektorju ribištva in akvakulture v najbolj oddaljenih regijah olajša uporaba smernic za pregled državne pomoči.

Izjava Komisije

Komisija bo v okviru načrtovanja programov ESPRA za obdobje 2021–2027 dejavno spodbujala države članice, naj čim bolj izkoristijo ukrepe, vključene v njihove programe, zlasti v skladu s členom 25 (varstvo biotske raznovrstnosti in ekosistemov), da bi dosegle splošni cilj zagotavljanja letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za spopadanje z izgubo biotske raznovrstnosti, zaščito in obnovo ekosistemov ter ohranjanje ekosistemov v dobrem stanju, kot sledi: 7,5 % letne porabe v večletnem finančnem okviru za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 in 10 % letne porabe v večletnem finančnem okviru za cilje biotske raznovrstnosti v letih 2026 in 2027. Komisija bo redno spremljala raven te porabe na podlagi skupnih upravičenih odhodkov, ki jih upravičenci prijavijo organu upravljanja, in podatkov, ki jih predloži država članica. Kadar spremljanje pokaže nezadosten napredek pri doseganju splošnih ambicij, bo Komisija dejavno sodelovala z državami članicami na letnem pregledovalnem sestanku, da bi sprejela popravne ukrepe, tudi spremembo programa.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/244 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/244

---

P9_TA(2021)0326

Sklad za azil, migracije in vključevanje 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06486/2/2021 – C9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06486/2/2021 – C9-0225/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0471),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0224/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 184.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 356.

---

sreda 7. julij 2021

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/245 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/245

---

P9_TA(2021)0329

Skupni sistem davka na dodano vrednost: prenos izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi s prenosom izvedbenih pooblastil na Komisijo za opredelitev pomena izrazov, uporabljenih v nekaterih določbah navedene direktive (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2022/C 99/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0749), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0749),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0002/2021),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0201/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0201/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/246 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/246

---

P9_TA(2021)0339

Instrument za povezovanje Evrope ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06115/2/2021 – C9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06115/2/2021 – C9-0214/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0438), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0438),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora na podlagi člena 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora na podlagi člena 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A9-0219/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A9-0219/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 191.

(2)  UL C 461, 21.12.2018, str. 173.

(3)  UL C 158, 30.4.2021, str. 884.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/247 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/247

---

P9_TA(2021)0340

Ukrepi za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2022/C 99/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09399/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09399/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim odstavkom člena 2 Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (C9-0242/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim odstavkom člena 2 Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (C9-0242/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun (A9-0229/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun (A9-0229/2021),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/248 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/248

---

P9_TA(2021)0341

Upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2003/77/ES o določitvi večletnih finančnih smernic za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po končani likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 99/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0321),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, zlasti drugega odstavka člena 2, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, zlasti drugega odstavka člena 2, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0216/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0228/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/249 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/249

---

P9_TA(2021)0342

Vizumski informacijski sistem (VIS): obravnava vizumskih vlog ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ zaradi reforme vizumskega informacijskega sistema (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05950/1/2021 – C9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05950/1/2021 – C9-0198/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu (COM(2018)0302),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 25. septembra 2020 o pooblastitvi Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da razdeli zakonodajni postopek in nadaljuje na tej podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 25. septembra 2020 o pooblastitvi Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da razdeli zakonodajni postopek in nadaljuje na tej podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 67 in 40 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67 in 40 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0207/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0207/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 154.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 286.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/250 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/250

---

P9_TA(2021)0343

Vizumski informacijski sistem (VIS): pogoji za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene VIS ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05951/1/2021 – C9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05951/1/2021 – C9-0199/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0302),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 25. septembra 2020 o pooblastitvi Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da razdeli zakonodajni postopek in nadaljuje na tej podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 25. septembra 2020 o pooblastitvi Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da razdeli zakonodajni postopek in nadaljuje na tej podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0208/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0208/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 154.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 286.

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/251 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/251

---

P9_TA(2021)0344

Sklad za integrirano upravljanje meja: instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 99/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06487/2/2021 – C9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06487/2/2021 – C9-0226/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0473),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0220/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0220/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 184.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 406.

---

četrtek 8. julij 2021

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/252

---

P9_TA(2021)0351

Evropska agencija za zdravila ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. julija 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020)0725 – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 99/43)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Pandemija COVID-19 je izpostavila tveganja za zdravje ljudi, ki jih predstavljata prekomerno izkoriščanje prostoživečih vrst in drugih naravnih virov ter pospešeno izgubljanje biotske raznovrstnosti na Zemlji. Približno 70 % porajajočih se bolezni in skoraj vse znane pandemije (gripa, HIV/AIDS in COVID-19) so zoonoze. Teh bolezni je v zadnjih 60 letih na svetovni ravni več, zaradi človekove dejavnosti in ekološkega odtisa pa je vse več zoonoznih patogenov. K temu močno prispevajo spremembe v rabi zemljišč, krčenje gozdov, urbanizacija, širjenje in intenzifikacija kmetijstva, nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in vzorci potrošnje. Zoonozni patogeni so lahko bakterijski, virusni ali parazitski oziroma jih lahko prenašajo nekonvencionalni prenašalci, prek neposrednega stika, hrane, vode ali okolja pa se lahko širijo na ljudi. Nekatere bolezni, kot je HIV/AIDS, se začnejo kot zoonoza, pozneje pa mutirajo v seve, ki prizadenejo izključno ljudi. Druge zoonoze lahko povzročijo ponavljajoče se izbruhe bolezni, kot sta bolezen virusa ebole in salmoneloza. Spet druge, kot je koronavirus, ki povzroča COVID-19, pa lahko povzročijo tudi svetovne pandemije. Po podatkih Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) naj bi bilo v gostiteljih – sesalcih in ptičih – približno 1,7 milijona še neodkritih virusov. Od tega bi jih lahko med 631 000 in 827 000 okužilo ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Pandemija COVID-19 je izpostavila tveganja za zdravje ljudi, ki jih predstavljata prekomerno izkoriščanje prostoživečih vrst in drugih naravnih virov ter pospešeno izgubljanje biotske raznovrstnosti na Zemlji. Približno 70 % porajajočih se bolezni in skoraj vse znane pandemije (gripa, HIV/AIDS in COVID-19) so zoonoze. Teh bolezni je v zadnjih 60 letih na svetovni ravni več, zaradi človekove dejavnosti in ekološkega odtisa pa je vse več zoonoznih patogenov. K temu močno prispevajo spremembe v rabi zemljišč, krčenje gozdov, urbanizacija, širjenje in intenzifikacija kmetijstva, nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in vzorci potrošnje. Zoonozni patogeni so lahko bakterijski, virusni ali parazitski oziroma jih lahko prenašajo nekonvencionalni prenašalci, prek neposrednega stika, hrane, vode ali okolja pa se lahko širijo na ljudi. Nekatere bolezni, kot je HIV/AIDS, se začnejo kot zoonoza, pozneje pa mutirajo v seve, ki prizadenejo izključno ljudi. Druge zoonoze lahko povzročijo ponavljajoče se izbruhe bolezni, kot sta bolezen virusa ebole in salmoneloza. Spet druge, kot je koronavirus, ki povzroča COVID-19, pa lahko povzročijo tudi svetovne pandemije. Po podatkih Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) naj bi bilo v gostiteljih – sesalcih in ptičih – približno 1,7 milijona še neodkritih virusov. Od tega bi jih lahko med 631 000 in 827 000 okužilo ljudi.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Kot je priznala Svetovna zdravstvena organizacija, pogosto isti mikrobi okužijo živali in ljudi, zato prizadevanja samo enega sektorja ne morejo preprečiti ali odpraviti tega problema. Bolezni se lahko prenašajo s človeka na živali ali obratno, zato je treba obravnavati oboje, pri čemer je treba izkoristiti morebitne sinergije pri raziskavah in zdravljenju. Pandemija COVID-19 jasno kaže, da je treba okrepiti uporabo pristopa „eno zdravje“ v Uniji, da bi dosegli boljše rezultate na področju javnega zdravja, saj je zdravje ljudi, kot je navedeno v Programu EU za zdravje, vzpostavljenem z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , povezano z zdravjem živali in okoljem, ukrepi za obravnavanje nevarnosti za zdravje pa morajo upoštevati te tri razsežnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Kot je priznala Svetovna zdravstvena organizacija, pogosto isti mikrobi okužijo živali in ljudi, zato prizadevanja samo enega sektorja ne morejo preprečiti ali odpraviti tega problema. Bolezni se lahko prenašajo s človeka na živali ali obratno, zato je treba obravnavati oboje, pri čemer je treba izkoristiti morebitne sinergije pri raziskavah in zdravljenju. Pandemija COVID-19 jasno kaže, da je treba okrepiti uporabo pristopa „eno zdravje“ v Uniji, da bi dosegli boljše rezultate na področju javnega zdravja, saj je zdravje ljudi, kot je navedeno v Programu EU za zdravje, vzpostavljenem z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , povezano z zdravjem živali in okoljem, ukrepi za obravnavanje nevarnosti za zdravje pa morajo upoštevati te tri razsežnosti.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Izkušnje v zvezi s pandemijo COVID-19, kakršnih še nismo imeli, so pokazale, da
  bi morala biti Unija
  učinkovitejša pri upravljanju razpoložljivosti zdravil in medicinskih pripomočkov ter razvoju zdravstvenih protiukrepov za obravnavanje groženj za javno zdravje. Zmožnost Unije za to je resno ovirana zaradi neobstoja jasno opredeljenega pravnega okvira za upravljanje njenega odziva na pandemijo, pa tudi zaradi omejene pripravljenosti Unije v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, ki prizadenejo večino držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Izkušnje v zvezi s pandemijo COVID-19, kakršnih še nismo imeli, so pokazale, da
  bi morala biti Unija
  učinkovitejša pri upravljanju razpoložljivosti zdravil in medicinskih pripomočkov ter razvoju zdravstvenih protiukrepov za obravnavanje groženj za javno zdravje. Zmožnost Unije za to je resno ovirana zaradi neobstoja jasno opredeljenega pravnega okvira za upravljanje njenega odziva na pandemijo, pa tudi zaradi omejene pripravljenosti Unije v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, ki prizadenejo večino držav članic.

| (2) | Izkušnje v zvezi s pandemijo COVID-19, kakršnih še nismo imeli, so
  izpostavile tudi težave Unije in držav članic pri spopadanju s takimi izrednimi razmerami v javnem zdravju ter
  pokazale, da
  je treba okrepiti vlogo Unije, da bi bila
  učinkovitejša pri upravljanju razpoložljivosti zdravil in medicinskih pripomočkov ter
  pri
  razvoju zdravstvenih protiukrepov za obravnavanje groženj za javno zdravje
  že v zgodnji fazi, s čimer bi se usklajeno zagotovilo sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi organi Unije, nacionalnimi in regionalnimi pristojnimi organi, industrijo in drugimi akterji v dobavni verigi farmacevtskih izdelkov in medicinskih pripomočkov, vključno z zdravstvenimi delavci. Unija mora nameniti večjo pozornost zdravju, da bi omogočila stalno zagotavljanje zelo kakovostnih zdravstvenih storitev, ter biti pripravljena na obvladovanje epidemij in drugih groženj za zdravje
  . Zmožnost Unije za to je resno ovirana zaradi neobstoja jasno opredeljenega pravnega okvira za upravljanje njenega odziva na pandemijo,
  neustreznih pooblastil in virov njenih zdravstvenih agencij,
  pa tudi zaradi omejene pripravljenosti Unije
  in držav članic
  v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, ki prizadenejo večino držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje v zvezi s pandemijo COVID-19, kakršnih še nismo imeli, so
  izpostavile tudi težave Unije in držav članic pri spopadanju s takimi izrednimi razmerami v javnem zdravju ter
  pokazale, da
  je treba okrepiti vlogo Unije, da bi bila
  učinkovitejša pri upravljanju razpoložljivosti zdravil in medicinskih pripomočkov ter
  pri
  razvoju zdravstvenih protiukrepov za obravnavanje groženj za javno zdravje
  že v zgodnji fazi, s čimer bi se usklajeno zagotovilo sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi organi Unije, nacionalnimi in regionalnimi pristojnimi organi, industrijo in drugimi akterji v dobavni verigi farmacevtskih izdelkov in medicinskih pripomočkov, vključno z zdravstvenimi delavci. Unija mora nameniti večjo pozornost zdravju, da bi omogočila stalno zagotavljanje zelo kakovostnih zdravstvenih storitev, ter biti pripravljena na obvladovanje epidemij in drugih groženj za zdravje
  . Zmožnost Unije za to je resno ovirana zaradi neobstoja jasno opredeljenega pravnega okvira za upravljanje njenega odziva na pandemijo,
  neustreznih pooblastil in virov njenih zdravstvenih agencij,
  pa tudi zaradi omejene pripravljenosti Unije
  in držav članic
  v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, ki prizadenejo večino držav članic.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Pomanjkanje zdravil ima različne kompleksne vzroke, ki jih je treba skupaj z vsemi različnimi deležniki dodatno opredeliti, razumeti in analizirati, da bi lahko te vzroke celostno obravnavali. Za boljše razumevanje pomanjkanj je treba opredeliti tudi ozka grla v dobavni verigi. V specifičnem primeru pandemije COVID-19 adjuvantnih terapij za zdravljenje bolezni ni bilo mogoče zagotoviti iz več različnih razlogov, ki so segali od težav s proizvodnjo v tretjih državah do logističnih oziroma proizvodnih težav v Uniji, medtem ko je bilo pomanjkanje cepiv posledica vzroka, ki nastopi redkeje, in sicer nepričakovano velikega in vse večjega povpraševanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Pomanjkanje zdravil ima različne kompleksne vzroke, ki jih je treba skupaj z vsemi različnimi deležniki dodatno opredeliti, razumeti in analizirati, da bi lahko te vzroke celostno obravnavali. Za boljše razumevanje pomanjkanj je treba opredeliti tudi ozka grla v dobavni verigi. V specifičnem primeru pandemije COVID-19 adjuvantnih terapij za zdravljenje bolezni ni bilo mogoče zagotoviti iz več različnih razlogov, ki so segali od težav s proizvodnjo v tretjih državah do logističnih oziroma proizvodnih težav v Uniji, medtem ko je bilo pomanjkanje cepiv posledica vzroka, ki nastopi redkeje, in sicer nepričakovano velikega in vse večjega povpraševanja.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Zaradi pogosto zapletenih dobavnih
  verig
  zdravil in medicinskih pripomočkov, nacionalnih omejitev in prepovedi izvoza, zaprtij meja, ki ovirajo prosti pretok navedenega blaga, ter negotovosti v zvezi z njegovo ponudbo in povpraševanjem v okviru pandemije COVID-19 so se pojavile znatne ovire za nemoteno delovanje enotnega trga in obravnavanje resnih groženj za javno zdravje po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Zaradi pogosto zapletenih dobavnih
  verig
  zdravil in medicinskih pripomočkov, nacionalnih omejitev in prepovedi izvoza, zaprtij meja, ki ovirajo prosti pretok navedenega blaga, ter negotovosti v zvezi z njegovo ponudbo in povpraševanjem v okviru pandemije COVID-19 so se pojavile znatne ovire za nemoteno delovanje enotnega trga in obravnavanje resnih groženj za javno zdravje po vsej Uniji.

| (3) | Zaradi
  motenj v
  pogosto zapletenih dobavnih
  verigah
  zdravil in medicinskih pripomočkov, nacionalnih omejitev in prepovedi izvoza, zaprtij meja, ki ovirajo prosti pretok navedenega blaga, ter negotovosti v zvezi z njegovo ponudbo in povpraševanjem v okviru pandemije COVID-19
  , pa tudi premajhne proizvodnje nekaterih esencialnih zdravil ali aktivnih kemičnih sestavin v Uniji
  so se pojavile znatne ovire za nemoteno delovanje enotnega trga in obravnavanje resnih groženj za javno zdravje po vsej Uniji
  , ki imajo hude posledice za njene državljane
  . |
| --- | --- |

(3)

Zaradi
  motenj v
  pogosto zapletenih dobavnih
  verigah
  zdravil in medicinskih pripomočkov, nacionalnih omejitev in prepovedi izvoza, zaprtij meja, ki ovirajo prosti pretok navedenega blaga, ter negotovosti v zvezi z njegovo ponudbo in povpraševanjem v okviru pandemije COVID-19
  , pa tudi premajhne proizvodnje nekaterih esencialnih zdravil ali aktivnih kemičnih sestavin v Uniji
  so se pojavile znatne ovire za nemoteno delovanje enotnega trga in obravnavanje resnih groženj za javno zdravje po vsej Uniji
  , ki imajo hude posledice za njene državljane
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Reševanje težave
  pomanjkanja zdravil je že dolgo prednostna naloga držav članic in Evropskega parlamenta (11), kot je razvidno iz več poročil Evropskega parlamenta in razprav v okviru nedavnih predsedstev Sveta Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Reševanje težave
  pomanjkanja zdravil je že dolgo prednostna naloga držav članic in Evropskega parlamenta (11), kot je razvidno iz več poročil Evropskega parlamenta in razprav v okviru nedavnih predsedstev Sveta Evropske unije.

| (4) | Obravnavanje
  pomanjkanja zdravil je že dolgo prednostna
  , vendar nerešena
  naloga držav članic in Evropskega parlamenta, kot je razvidno iz več poročil Evropskega parlamenta (11) in razprav v okviru nedavnih predsedstev Sveta Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Obravnavanje
  pomanjkanja zdravil je že dolgo prednostna
  , vendar nerešena
  naloga držav članic in Evropskega parlamenta, kot je razvidno iz več poročil Evropskega parlamenta (11) in razprav v okviru nedavnih predsedstev Sveta Evropske unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Pomanjkanje zdravil predstavlja vse večjo grožnjo za javno zdravje in ima resne posledice za sisteme zdravstvenega varstva in pravico pacientov do dostopa do ustreznega zdravljenja. Zaradi večjega svetovnega povpraševanja, ki se je zaradi pandemije COVID-19 še povečalo, je pomanjkanje zdravil še bolj izrazito, sistemi zdravstvenega varstva v državah članicah so oslabljeni, nastala pa so tudi precejšnja tveganja za zdravje in oskrbo bolnikov, zlasti kar zadeva napredovanje bolezni in poslabšanje simptomov, daljše zamude ali prekinitve oskrbe ali zdravljenja, daljša obdobja hospitalizacije, povečano izpostavljenost ponarejenim zdravilom, napake pri uporabi zdravil ali neželene učinke, do česar pride zaradi nadomestitve nerazpoložljivih zdravil z drugimi, velike psihološke stiske za paciente in povečane izdatke za zdravstveni sistem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Pomanjkanje zdravil predstavlja vse večjo grožnjo za javno zdravje in ima resne posledice za sisteme zdravstvenega varstva in pravico pacientov do dostopa do ustreznega zdravljenja. Zaradi večjega svetovnega povpraševanja, ki se je zaradi pandemije COVID-19 še povečalo, je pomanjkanje zdravil še bolj izrazito, sistemi zdravstvenega varstva v državah članicah so oslabljeni, nastala pa so tudi precejšnja tveganja za zdravje in oskrbo bolnikov, zlasti kar zadeva napredovanje bolezni in poslabšanje simptomov, daljše zamude ali prekinitve oskrbe ali zdravljenja, daljša obdobja hospitalizacije, povečano izpostavljenost ponarejenim zdravilom, napake pri uporabi zdravil ali neželene učinke, do česar pride zaradi nadomestitve nerazpoložljivih zdravil z drugimi, velike psihološke stiske za paciente in povečane izdatke za zdravstveni sistem.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Pandemija COVID-19 je zaostrila težavo pomanjkanja nekaterih zdravil, ki veljajo za ključna pri obvladovanju pandemije, in izpostavila strukturne omejitve pri zmožnosti Unije za hitro in učinkovito odzivanje na take izzive med krizami v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Pandemija COVID-19 je zaostrila težavo pomanjkanja nekaterih zdravil, ki veljajo za ključna pri obvladovanju pandemije, in izpostavila strukturne omejitve pri zmožnosti Unije za hitro in učinkovito odzivanje na take izzive med krizami v javnem zdravju.

| (5) | Pandemija COVID-19 je zaostrila
  obstoječo
  težavo pomanjkanja nekaterih zdravil, ki veljajo za ključna pri obvladovanju pandemije, in izpostavila
  zunanjo odvisnost Unije pri domači proizvodnji zdravil in medicinskih pripomočkov, pomanjkanje usklajevanja ter
  strukturne omejitve pri zmožnosti Unije
  in držav članic
  za hitro in učinkovito odzivanje na take izzive med krizami v javnem zdravju
  , potrebo po podpori in okrepitvi industrije z ustreznimi politikami ter potrebo po bolj dejavnem in razširjenem sodelovanju institucij, organov, uradov in agencij Unije pri obravnavi zdravja državljanov Unije
  . |
| --- | --- |

(5)

Pandemija COVID-19 je zaostrila
  obstoječo
  težavo pomanjkanja nekaterih zdravil, ki veljajo za ključna pri obvladovanju pandemije, in izpostavila
  zunanjo odvisnost Unije pri domači proizvodnji zdravil in medicinskih pripomočkov, pomanjkanje usklajevanja ter
  strukturne omejitve pri zmožnosti Unije
  in držav članic
  za hitro in učinkovito odzivanje na take izzive med krizami v javnem zdravju
  , potrebo po podpori in okrepitvi industrije z ustreznimi politikami ter potrebo po bolj dejavnem in razširjenem sodelovanju institucij, organov, uradov in agencij Unije pri obravnavi zdravja državljanov Unije
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zaradi hitrega razvoja COVID-19 in širjenja virusa se je močno povečalo povpraševanje po medicinskih pripomočkih, kot so ventilatorji, kirurške maske in kompleti za testiranje na COVID-19, motnje v proizvodnji ali omejene zmogljivosti za hitro povečanje proizvodnje ter kompleksnost in globalna narava dobavne verige za medicinske pripomočke pa so
  negativno vplivale
  na
  ponudbo
  . Zaradi teh težav so bili v proizvodnjo navedenih izdelkov vključeni novi subjekti, kar je posledično povzročilo ozka grla pri ugotavljanju skladnosti ter privedlo do pojava številnih neskladnih, nevarnih in v nekaterih primerih ponarejenih izdelkov. Zato je primerno v okviru ustreznega organa Unije vzpostaviti dolgoročne strukture za zagotovitev spremljanja pomanjkanja medicinskih pripomočkov,
  ki je posledica izrednih razmer
  v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zaradi hitrega razvoja COVID-19 in širjenja virusa se je močno povečalo povpraševanje po medicinskih pripomočkih, kot so ventilatorji, kirurške maske in kompleti za testiranje na COVID-19, motnje v proizvodnji ali omejene zmogljivosti za hitro povečanje proizvodnje ter kompleksnost in globalna narava dobavne verige za medicinske pripomočke pa so
  negativno vplivale
  na
  ponudbo
  . Zaradi teh težav so bili v proizvodnjo navedenih izdelkov vključeni novi subjekti, kar je posledično povzročilo ozka grla pri ugotavljanju skladnosti ter privedlo do pojava številnih neskladnih, nevarnih in v nekaterih primerih ponarejenih izdelkov. Zato je primerno v okviru ustreznega organa Unije vzpostaviti dolgoročne strukture za zagotovitev spremljanja pomanjkanja medicinskih pripomočkov,
  ki je posledica izrednih razmer
  v javnem zdravju.

| (6) | Zaradi hitrega razvoja COVID-19 in širjenja virusa se je močno povečalo povpraševanje po medicinskih pripomočkih, kot so ventilatorji, kirurške maske in kompleti za testiranje na COVID-19, motnje v proizvodnji ali omejene zmogljivosti za hitro povečanje proizvodnje ter kompleksnost in globalna narava dobavne verige za medicinske pripomočke pa so
  povzročile resne težave pri dobavi, ponekod pa tudi povsem prazne zaloge, zaradi česar so države članice tekmovale med seboj, da bi zadovoljile legitimne potrebe svojih državljanov, kar je prispevalo k neusklajenim ukrepom
  na
  nacionalni ravni, kot sta nacionalno kopičenje in ustvarjanje zalog
  . Zaradi teh težav so bili v proizvodnjo navedenih izdelkov vključeni
  tudi
  novi subjekti, kar je posledično povzročilo ozka grla pri ugotavljanju skladnosti ter privedlo do pojava številnih
  precenjenih,
  neskladnih, nevarnih in v nekaterih primerih ponarejenih izdelkov. Zato je primerno
  in nujno
  v okviru ustreznega organa Unije vzpostaviti dolgoročne strukture za zagotovitev
  bolj trdnega in učinkovite usklajevanja in
  spremljanja pomanjkanja medicinskih pripomočkov,
  do katerega lahko pride med izrednimi razmerami
  v javnem zdravju
  , pa tudi okrepljen in zgodnji dialog z industrijo medicinskih pripomočkov in zdravstvenimi delavci, da bi preprečili in ublažili takšno pomanjkanje
  . |
| --- | --- |

(6)

Zaradi hitrega razvoja COVID-19 in širjenja virusa se je močno povečalo povpraševanje po medicinskih pripomočkih, kot so ventilatorji, kirurške maske in kompleti za testiranje na COVID-19, motnje v proizvodnji ali omejene zmogljivosti za hitro povečanje proizvodnje ter kompleksnost in globalna narava dobavne verige za medicinske pripomočke pa so
  povzročile resne težave pri dobavi, ponekod pa tudi povsem prazne zaloge, zaradi česar so države članice tekmovale med seboj, da bi zadovoljile legitimne potrebe svojih državljanov, kar je prispevalo k neusklajenim ukrepom
  na
  nacionalni ravni, kot sta nacionalno kopičenje in ustvarjanje zalog
  . Zaradi teh težav so bili v proizvodnjo navedenih izdelkov vključeni
  tudi
  novi subjekti, kar je posledično povzročilo ozka grla pri ugotavljanju skladnosti ter privedlo do pojava številnih
  precenjenih,
  neskladnih, nevarnih in v nekaterih primerih ponarejenih izdelkov. Zato je primerno
  in nujno
  v okviru ustreznega organa Unije vzpostaviti dolgoročne strukture za zagotovitev
  bolj trdnega in učinkovite usklajevanja in
  spremljanja pomanjkanja medicinskih pripomočkov,
  do katerega lahko pride med izrednimi razmerami
  v javnem zdravju
  , pa tudi okrepljen in zgodnji dialog z industrijo medicinskih pripomočkov in zdravstvenimi delavci, da bi preprečili in ublažili takšno pomanjkanje
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Izbruh COVID-19 in zdravstvena kriza, ki mu je sledila, sta pokazala potrebo po bolj usklajenem pristopu Unije h kriznem upravljanju. Čeprav ocena učinka ni bila izvedena zaradi izjemnih razmer, je treba zagotoviti dovolj sredstev v smislu osebja in finančnih sredstev, pri tem pa upoštevati posebnosti zdravstvenega sektorja v različnih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Izbruh COVID-19 in zdravstvena kriza, ki mu je sledila, sta pokazala potrebo po bolj usklajenem pristopu Unije h kriznem upravljanju. Čeprav ocena učinka ni bila izvedena zaradi izjemnih razmer, je treba zagotoviti dovolj sredstev v smislu osebja in finančnih sredstev, pri tem pa upoštevati posebnosti zdravstvenega sektorja v različnih državah članicah.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Zaradi negotovosti ponudbe in povpraševanja ter tveganja pomanjkanja esencialnih zdravil in medicinskih pripomočkov med izrednimi razmerami v javnem zdravju, kot je pandemija COVID-19, se lahko omeji izvoz med državami članicami in sprejmejo drugi nacionalni zaščitni ukrepi, ki lahko močno prizadenejo delovanje notranjega trga. Pomanjkanje zdravil lahko resno ogrozi zdravje pacientov v Uniji zaradi nerazpoložljivosti zdravil, kar lahko povzroči napake pri uporabi zdravil, podaljšano trajanje hospitalizacij in
  neželene učinke
  , ki jih povzroči dajanje neprimernih zdravil, ki se uporabljajo kot nadomestek za nerazpoložljiva zdravila. Pomanjkanje medicinskih pripomočkov lahko povzroči pomanjkanje diagnostičnih virov, kar ima negativne posledice za javnozdravstvene ukrepe, ter pomanjkljivo zdravljenje ali poslabšanje bolezni, zdravstvenim delavcem pa lahko tudi prepreči, da bi ustrezno opravljali svoje delo. Vse navedeno lahko pomembno vpliva tudi na obvladovanje širjenja danega patogena, na primer zaradi nezadostne ponudbe kompletov za testiranje na COVID-19. Zato je pomembno
  obravnavati
  vprašanje pomanjkanja ter
  okrepiti
  in
  formalizirati
  spremljanje kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Zaradi negotovosti ponudbe in povpraševanja ter tveganja pomanjkanja esencialnih zdravil in medicinskih pripomočkov med izrednimi razmerami v javnem zdravju, kot je pandemija COVID-19, se lahko omeji izvoz med državami članicami in sprejmejo drugi nacionalni zaščitni ukrepi, ki lahko močno prizadenejo delovanje notranjega trga. Pomanjkanje zdravil lahko resno ogrozi zdravje pacientov v Uniji zaradi nerazpoložljivosti zdravil, kar lahko povzroči napake pri uporabi zdravil, podaljšano trajanje hospitalizacij in
  neželene učinke
  , ki jih povzroči dajanje neprimernih zdravil, ki se uporabljajo kot nadomestek za nerazpoložljiva zdravila. Pomanjkanje medicinskih pripomočkov lahko povzroči pomanjkanje diagnostičnih virov, kar ima negativne posledice za javnozdravstvene ukrepe, ter pomanjkljivo zdravljenje ali poslabšanje bolezni, zdravstvenim delavcem pa lahko tudi prepreči, da bi ustrezno opravljali svoje delo. Vse navedeno lahko pomembno vpliva tudi na obvladovanje širjenja danega patogena, na primer zaradi nezadostne ponudbe kompletov za testiranje na COVID-19. Zato je pomembno
  obravnavati
  vprašanje pomanjkanja ter
  okrepiti
  in
  formalizirati
  spremljanje kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov.

| (7) | Zaradi negotovosti ponudbe in povpraševanja ter tveganja pomanjkanja esencialnih zdravil in medicinskih pripomočkov med izrednimi razmerami v javnem zdravju, kot je pandemija COVID-19, se lahko omeji izvoz med državami članicami in sprejmejo drugi nacionalni zaščitni ukrepi, ki lahko močno prizadenejo delovanje notranjega trga
  , zaradi česar so lahko posledice za javno zdravje še hujše, ter ustvarijo potrebo po mehanizmih za začasno preglednost izvoza in izdajanje dovoljenj za izvoz
  . Pomanjkanje zdravil lahko resno ogrozi zdravje pacientov v Uniji zaradi nerazpoložljivosti zdravil, kar lahko povzroči napake pri uporabi zdravil, podaljšano trajanje hospitalizacij
  , neželene učinke
  in
  smrtne žrtve
  , ki jih povzroči dajanje neprimernih zdravil, ki se uporabljajo kot nadomestek za nerazpoložljiva zdravila. Pomanjkanje medicinskih pripomočkov lahko povzroči pomanjkanje diagnostičnih virov, kar ima negativne posledice za javnozdravstvene ukrepe, ter pomanjkljivo zdravljenje ali poslabšanje bolezni, zdravstvenim delavcem pa lahko tudi prepreči, da bi ustrezno opravljali svoje delo
  ali da bi bili pri delu zaščiteni, kar se je pokazalo tudi med pandemijo COVID-19, posledice za zdravje zdravstvenih delavcev pa so resne
  . Vse navedeno lahko pomembno vpliva tudi na obvladovanje širjenja danega patogena, na primer zaradi nezadostne ponudbe kompletov za testiranje na COVID-19. Zato je pomembno
  imeti ustrezen okvir na ravni Unije za usklajevanja odziva držav članic, da bi lahko kar najbolj učinkovito obravnavali
  vprašanje pomanjkanja ter
  okrepili
  in
  formalizirali
  spremljanje kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov
  , ne da bi ustvarili nepotrebno breme za deležnike, ki bi lahko preobremenilo vire in povzročilo dodatne zamude
  . |
| --- | --- |

(7)

Zaradi negotovosti ponudbe in povpraševanja ter tveganja pomanjkanja esencialnih zdravil in medicinskih pripomočkov med izrednimi razmerami v javnem zdravju, kot je pandemija COVID-19, se lahko omeji izvoz med državami članicami in sprejmejo drugi nacionalni zaščitni ukrepi, ki lahko močno prizadenejo delovanje notranjega trga
  , zaradi česar so lahko posledice za javno zdravje še hujše, ter ustvarijo potrebo po mehanizmih za začasno preglednost izvoza in izdajanje dovoljenj za izvoz
  . Pomanjkanje zdravil lahko resno ogrozi zdravje pacientov v Uniji zaradi nerazpoložljivosti zdravil, kar lahko povzroči napake pri uporabi zdravil, podaljšano trajanje hospitalizacij
  , neželene učinke
  in
  smrtne žrtve
  , ki jih povzroči dajanje neprimernih zdravil, ki se uporabljajo kot nadomestek za nerazpoložljiva zdravila. Pomanjkanje medicinskih pripomočkov lahko povzroči pomanjkanje diagnostičnih virov, kar ima negativne posledice za javnozdravstvene ukrepe, ter pomanjkljivo zdravljenje ali poslabšanje bolezni, zdravstvenim delavcem pa lahko tudi prepreči, da bi ustrezno opravljali svoje delo
  ali da bi bili pri delu zaščiteni, kar se je pokazalo tudi med pandemijo COVID-19, posledice za zdravje zdravstvenih delavcev pa so resne
  . Vse navedeno lahko pomembno vpliva tudi na obvladovanje širjenja danega patogena, na primer zaradi nezadostne ponudbe kompletov za testiranje na COVID-19. Zato je pomembno
  imeti ustrezen okvir na ravni Unije za usklajevanja odziva držav članic, da bi lahko kar najbolj učinkovito obravnavali
  vprašanje pomanjkanja ter
  okrepili
  in
  formalizirali
  spremljanje kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov
  , ne da bi ustvarili nepotrebno breme za deležnike, ki bi lahko preobremenilo vire in povzročilo dodatne zamude
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Pri boleznih, ki povzročajo izredne razmere v javnem zdravju, bi bilo treba v 
  Uniji v
  takih izrednih razmerah čim prej razviti in dati na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje takih bolezni. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi neoptimalno usklajevanje in odločanje v zvezi z večnacionalnimi kliničnimi preskušanji ter svetovanjem na ravni Unije o uporabi zdravil v nacionalnih programih sočutne uporabe ali zunaj odobrenih indikacij v Uniji, kar povzroča zamude pri sprejemanju rezultatov raziskav ter pri razvoju in razpoložljivosti novih zdravil ali zdravil z novim namenom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Pri boleznih, ki povzročajo izredne razmere v javnem zdravju, bi bilo treba v 
  Uniji v
  takih izrednih razmerah čim prej razviti in dati na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje takih bolezni. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi neoptimalno usklajevanje in odločanje v zvezi z večnacionalnimi kliničnimi preskušanji ter svetovanjem na ravni Unije o uporabi zdravil v nacionalnih programih sočutne uporabe ali zunaj odobrenih indikacij v Uniji, kar povzroča zamude pri sprejemanju rezultatov raziskav ter pri razvoju in razpoložljivosti novih zdravil ali zdravil z novim namenom.

| (8) | Pri boleznih, ki povzročajo izredne razmere v javnem zdravju, bi bilo treba v takih izrednih razmerah čim prej
  opredeliti,
  razviti
  , zlasti s skupnimi prizadevanji javnih organov, zasebnega sektorja
  in
  akademskih krogov, in državljanom Unije
  dati na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje takih bolezni. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi neoptimalno usklajevanje in odločanje v zvezi z večnacionalnimi kliničnimi preskušanji ter svetovanjem na ravni Unije o uporabi zdravil v nacionalnih programih sočutne uporabe ali zunaj odobrenih indikacij v Uniji, kar povzroča zamude pri sprejemanju rezultatov raziskav ter pri razvoju in razpoložljivosti novih zdravil ali zdravil z novim namenom. |
| --- | --- |

(8)

Pri boleznih, ki povzročajo izredne razmere v javnem zdravju, bi bilo treba v takih izrednih razmerah čim prej
  opredeliti,
  razviti
  , zlasti s skupnimi prizadevanji javnih organov, zasebnega sektorja
  in
  akademskih krogov, in državljanom Unije
  dati na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje takih bolezni. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi neoptimalno usklajevanje in odločanje v zvezi z večnacionalnimi kliničnimi preskušanji ter svetovanjem na ravni Unije o uporabi zdravil v nacionalnih programih sočutne uporabe ali zunaj odobrenih indikacij v Uniji, kar povzroča zamude pri sprejemanju rezultatov raziskav ter pri razvoju in razpoložljivosti novih zdravil ali zdravil z novim namenom.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Med pandemijo COVID-19 je bilo treba uvesti začasne rešitve, vključno s pogojnimi dogovori med Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija), imetniki dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalci in državami članicami, da bi dosegli cilj, da se dajo na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje COVID-19 ali preprečevanje njegovega širjenja, ter olajšali in pospešili razvoj in izdajo dovoljenj za promet z zdravili in cepivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Med pandemijo COVID-19 je bilo treba uvesti začasne rešitve, vključno s pogojnimi dogovori med Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija), imetniki dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalci in državami članicami, da bi dosegli cilj, da se dajo na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje COVID-19 ali preprečevanje njegovega širjenja, ter olajšali in pospešili razvoj in izdajo dovoljenj za promet z zdravili in cepivi.

| (9) | Med pandemijo COVID-19 je bilo treba uvesti začasne rešitve, vključno s pogojnimi dogovori med Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija), imetniki dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalci
  , drugimi akterji v farmacevtski dobavni verigi
  in državami članicami, da bi dosegli cilj, da se dajo na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje COVID-19 ali preprečevanje njegovega širjenja, ter olajšali in pospešili razvoj in izdajo dovoljenj za promet z zdravili in cepivi. |
| --- | --- |

(9)

Med pandemijo COVID-19 je bilo treba uvesti začasne rešitve, vključno s pogojnimi dogovori med Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija), imetniki dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalci
  , drugimi akterji v farmacevtski dobavni verigi
  in državami članicami, da bi dosegli cilj, da se dajo na voljo varna in učinkovita zdravila za zdravljenje COVID-19 ali preprečevanje njegovega širjenja, ter olajšali in pospešili razvoj in izdajo dovoljenj za promet z zdravili in cepivi.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Da bi zagotovili boljše delovanje notranjega trga navedenih zdravil in pripomočkov ter prispevali k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je zato primerno približati pravila o spremljanju pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov ter olajšati raziskave in razvoj zdravil, ki imajo potencial za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje bolezni, ki povzročajo krize v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Da bi zagotovili boljše delovanje notranjega trga navedenih zdravil in pripomočkov ter prispevali k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je zato primerno približati pravila o spremljanju pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov ter olajšati raziskave in razvoj zdravil, ki imajo potencial za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje bolezni, ki povzročajo krize v javnem zdravju.

| (10) | Da bi zagotovili boljše delovanje notranjega trga navedenih zdravil in pripomočkov ter prispevali k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je zato primerno približati
  in okrepiti
  pravila o spremljanju pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov ter olajšati raziskave in razvoj zdravil, ki imajo potencial za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje bolezni, ki povzročajo krize v javnem zdravju
  , s čimer bi strateško dopolnili prizadevanja Komisije in agencij Unije v zvezi s tem, pa tudi prizadevanja prihodnjih ključnih agencij, kot je predlagani evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA)
  . |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili boljše delovanje notranjega trga navedenih zdravil in pripomočkov ter prispevali k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je zato primerno približati
  in okrepiti
  pravila o spremljanju pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov ter olajšati raziskave in razvoj zdravil, ki imajo potencial za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje bolezni, ki povzročajo krize v javnem zdravju
  , s čimer bi strateško dopolnili prizadevanja Komisije in agencij Unije v zvezi s tem, pa tudi prizadevanja prihodnjih ključnih agencij, kot je predlagani evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA)
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Da bi zagotovili učinkovite zdravstvene sisteme, je bistveno, da se uvedejo obremenitveni testi (stresni testi) za ocenjevanje odpornosti zdravstvenih sistemov v primeru krize, s katerimi bi ugotovili učinkovite načine za reševanje pomanjkanja v primeru pandemij in opredelili dejavnike strukturnih tveganj, zaradi katerih pride do pomanjkanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Da bi zagotovili učinkovite zdravstvene sisteme, je bistveno, da se uvedejo obremenitveni testi (stresni testi) za ocenjevanje odpornosti zdravstvenih sistemov v primeru krize, s katerimi bi ugotovili učinkovite načine za reševanje pomanjkanja v primeru pandemij in opredelili dejavnike strukturnih tveganj, zaradi katerih pride do pomanjkanja.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Da bi zagotovili boljše delovanje notranjega trga zdravil in prispevali k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je primerno spodbujati raziskave in razvoj zdravil za uporabo v medicini, s katerimi bi lahko zdravili, preprečevali ali diagnosticirali bolezni, ki povzročajo krize v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Da bi zagotovili boljše delovanje notranjega trga zdravil in prispevali k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je primerno spodbujati raziskave in razvoj zdravil za uporabo v medicini, s katerimi bi lahko zdravili, preprečevali ali diagnosticirali bolezni, ki povzročajo krize v javnem zdravju.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Cilj te uredbe je zagotoviti
  nemoteno delovanje notranjega trga v zvezi
  z 
  zdravili in medicinskimi pripomočki, pri čemer je temeljnega pomena visoka raven varovanja zdravja ljudi
  . Poleg tega je cilj te uredbe zagotoviti kakovost, varnost in učinkovitost zdravil, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Oba cilja, ki se bosta poskušala doseči hkrati, sta neločljivo povezana in nobeden od njiju ni drugotnega pomena. Kar zadeva člen 114 PDEU, ta uredba vzpostavlja okvir za spremljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov med krizami v javnem zdravju ter poročanje o njem. Kar zadeva člen 168(4)(c) PDEU, ta uredba določa okrepljen okvir Unije za zagotavljanje kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Cilj te uredbe je zagotoviti
  nemoteno delovanje notranjega trga v zvezi
  z 
  zdravili in medicinskimi pripomočki, pri čemer je temeljnega pomena visoka raven varovanja zdravja ljudi
  . Poleg tega je cilj te uredbe zagotoviti kakovost, varnost in učinkovitost zdravil, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Oba cilja, ki se bosta poskušala doseči hkrati, sta neločljivo povezana in nobeden od njiju ni drugotnega pomena. Kar zadeva člen 114 PDEU, ta uredba vzpostavlja okvir za spremljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov med krizami v javnem zdravju ter poročanje o njem. Kar zadeva člen 168(4)(c) PDEU, ta uredba določa okrepljen okvir Unije za zagotavljanje kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov.

| (11) | Cilj te uredbe je zagotoviti
  visoko raven varovanja zdravja ljudi
  z 
  zagotavljanjem nemotenega delovanja notranjega trga zdravil in medicinskih pripomočkov
  . Poleg tega je cilj te uredbe zagotoviti kakovost, varnost in učinkovitost zdravil, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Oba cilja, ki se bosta poskušala doseči hkrati, sta neločljivo povezana in nobeden od njiju ni drugotnega pomena. Kar zadeva člen 114 PDEU, ta uredba vzpostavlja okvir za spremljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov med krizami v javnem zdravju ter poročanje o njem. Kar zadeva člen 168(4)(c) PDEU, ta uredba določa okrepljen okvir Unije za zagotavljanje kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. |
| --- | --- |

(11)

Cilj te uredbe je zagotoviti
  visoko raven varovanja zdravja ljudi
  z 
  zagotavljanjem nemotenega delovanja notranjega trga zdravil in medicinskih pripomočkov
  . Poleg tega je cilj te uredbe zagotoviti kakovost, varnost in učinkovitost zdravil, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Oba cilja, ki se bosta poskušala doseči hkrati, sta neločljivo povezana in nobeden od njiju ni drugotnega pomena. Kar zadeva člen 114 PDEU, ta uredba vzpostavlja okvir za spremljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov med krizami v javnem zdravju ter poročanje o njem. Kar zadeva člen 168(4)(c) PDEU, ta uredba določa okrepljen okvir Unije za zagotavljanje kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Ta uredba vzpostavlja okvir za obravnavanje problema pomanjkanja v izrednih razmerah v javnem zdravju in pri izrednih dogodkih. Vendar je pomanjkanje zdravil in medicinskih pripomočkov stalna težava, ki že desetletja vse bolj vpliva na zdravje in življenja državljanov Unije. Zato bi ta uredba morala biti prvi korak k izboljšanju odziva Unije na to dolgotrajno težavo. Komisija bi nato morala predlagati razširitev tega okvira, da bi zagotovila široko in trajno rešitev težave pomanjkanja v prihodnjih revizijah Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Ta uredba vzpostavlja okvir za obravnavanje problema pomanjkanja v izrednih razmerah v javnem zdravju in pri izrednih dogodkih. Vendar je pomanjkanje zdravil in medicinskih pripomočkov stalna težava, ki že desetletja vse bolj vpliva na zdravje in življenja državljanov Unije. Zato bi ta uredba morala biti prvi korak k izboljšanju odziva Unije na to dolgotrajno težavo. Komisija bi nato morala predlagati razširitev tega okvira, da bi zagotovila široko in trajno rešitev težave pomanjkanja v prihodnjih revizijah Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Da bi izboljšali pripravljenost na krize in krizno upravljanje na področju zdravil in medicinskih pripomočkov ter povečali odpornost in solidarnost po Uniji, bi bilo treba pojasniti postopke ter zadevne vloge in obveznosti različnih zadevnih subjektov. Okvir bi moral temeljiti na začasnih rešitvah, ki so bile do zdaj opredeljene v odzivu na pandemijo COVID-19. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Da bi izboljšali pripravljenost na krize in krizno upravljanje na področju zdravil in medicinskih pripomočkov ter povečali odpornost in solidarnost po Uniji, bi bilo treba pojasniti postopke ter zadevne vloge in obveznosti različnih zadevnih subjektov. Okvir bi moral temeljiti na začasnih rešitvah, ki so bile do zdaj opredeljene v odzivu na pandemijo COVID-19.

| (12) | Da bi izboljšali pripravljenost na krize in krizno upravljanje na področju zdravil in medicinskih pripomočkov ter povečali odpornost in solidarnost po Uniji, bi bilo treba pojasniti postopke ter zadevne vloge in obveznosti različnih zadevnih subjektov. Okvir bi moral temeljiti na začasnih rešitvah, ki so bile do zdaj opredeljene v odzivu na pandemijo COVID-19
  in se izkazale za učinkovite, ter na izkušnjah in primerih v drugih državah, obenem pa ostati dovolj prožen, da bo omogočil kar najučinkovitejše obvladovanje vseh prihodnjih zdravstvenih kriz v korist javnega zdravja in pacientov
  . |
| --- | --- |

(12)

Da bi izboljšali pripravljenost na krize in krizno upravljanje na področju zdravil in medicinskih pripomočkov ter povečali odpornost in solidarnost po Uniji, bi bilo treba pojasniti postopke ter zadevne vloge in obveznosti različnih zadevnih subjektov. Okvir bi moral temeljiti na začasnih rešitvah, ki so bile do zdaj opredeljene v odzivu na pandemijo COVID-19
  in se izkazale za učinkovite, ter na izkušnjah in primerih v drugih državah, obenem pa ostati dovolj prožen, da bo omogočil kar najučinkovitejše obvladovanje vseh prihodnjih zdravstvenih kriz v korist javnega zdravja in pacientov
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Vzpostaviti bi bilo treba usklajen sistem spremljanja pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki bi olajšal ustrezen dostop do kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in ob izrednih dogodkih, ki lahko močno vplivajo na javno zdravje. Navedeni sistem bi bilo treba dopolniti z izboljšanimi strukturami za zagotovitev ustreznega upravljanja kriz v javnem zdravju ter usklajevanje nasvetov in svetovanje v zvezi z raziskavami in razvojem zdravil, ki bi lahko
  pomagala pri obravnavanju izrednih razmer
  v javnem zdravju. Za lažje spremljanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov in poročanje o njem bi morala imeti Agencija možnost, da prek določenih kontaktnih točk zahteva in pridobi informacije in podatke od zadevnih imetnikov dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalcev in držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Vzpostaviti bi bilo treba usklajen sistem spremljanja pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki bi olajšal ustrezen dostop do kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in ob izrednih dogodkih, ki lahko močno vplivajo na javno zdravje. Navedeni sistem bi bilo treba dopolniti z izboljšanimi strukturami za zagotovitev ustreznega upravljanja kriz v javnem zdravju ter usklajevanje nasvetov in svetovanje v zvezi z raziskavami in razvojem zdravil, ki bi lahko
  pomagala pri obravnavanju izrednih razmer
  v javnem zdravju. Za lažje spremljanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov in poročanje o njem bi morala imeti Agencija možnost, da prek določenih kontaktnih točk zahteva in pridobi informacije in podatke od zadevnih imetnikov dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalcev in držav članic.

| (13) | Vzpostaviti bi bilo treba usklajen sistem spremljanja pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki bi olajšal ustrezen dostop do kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in ob izrednih dogodkih, ki lahko močno vplivajo na javno zdravje. Navedeni sistem bi bilo treba dopolniti z izboljšanimi strukturami za zagotovitev ustreznega upravljanja kriz v javnem zdravju ter usklajevanje nasvetov in svetovanje v zvezi z raziskavami in razvojem zdravil, ki bi lahko
  ublažila izredne razmere
  v javnem zdravju. Za lažje spremljanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov in poročanje o njem bi morala imeti Agencija možnost, da prek določenih kontaktnih točk zahteva in pridobi informacije in podatke od zadevnih imetnikov dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalcev in držav članic
  , ter se hkrati izogne vsakršnemu podvajanju zahtevanih in posredovanih informacij
  . |
| --- | --- |

(13)

Vzpostaviti bi bilo treba usklajen sistem spremljanja pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki bi olajšal ustrezen dostop do kritičnih zdravil in medicinskih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in ob izrednih dogodkih, ki lahko močno vplivajo na javno zdravje. Navedeni sistem bi bilo treba dopolniti z izboljšanimi strukturami za zagotovitev ustreznega upravljanja kriz v javnem zdravju ter usklajevanje nasvetov in svetovanje v zvezi z raziskavami in razvojem zdravil, ki bi lahko
  ublažila izredne razmere
  v javnem zdravju. Za lažje spremljanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov in poročanje o njem bi morala imeti Agencija možnost, da prek določenih kontaktnih točk zahteva in pridobi informacije in podatke od zadevnih imetnikov dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalcev in držav članic
  , ter se hkrati izogne vsakršnemu podvajanju zahtevanih in posredovanih informacij
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Unija in države članice bi morale za lažje preprečevanje in spremljanje pomanjkanja zdravil ter poročanje o njem vzpostaviti elektronsko platformo, ki bi omogočala ugotavljanje količine zalog v vsakem danem trenutku ter odkrivanje, napovedovanje in preprečevanje pomanjkanja zdravil. Za lažji razvoj takšnega sistema bi lahko uporabili izkušnje s projekti, kot je CISMED, ki jih Unija financira prek programa Obzorje Evropa. Platforma bi morala pristojnim nacionalnim organom zagotavljati dostop v realnem času do informacij o neizpolnjenem povpraševanju trgovcev na debelo, lokalnih lekarnah in bolnišničnih lekarnah ter točne podatke, da bi razumeli delovanje dobavne verige in predvideli morebitno pomanjkanje zdravil. Ko se bo v celoti izvajala, bi morala platforma delovati tudi kot edini portal za imetnike dovoljenj za promet z zdravili in trgovce na debelo, ki bi zagotavljala informacije, potrebne pri izrednih dogodkih in izrednih razmerah v javnem zdravju, da bi se izboljšali učinkovitost in predvidljivost v krizah ter pospešili postopki odločanja ter obenem preprečila podvajanje prizadevanj in neupravičena obremenitev deležnikov. Da bi olajšali usklajevalno vlogo Agencije, bi morale biti platforme držav članic za spremljanje ponudbe interoperabilne in svoje informacije prenašati v podatkovno zbirko Unije, ki jo upravlja Agencija. Za pospešitev izvajanja sistema na ravni Unije in nacionalni ravni bi bilo treba njegov razvoj in izvajanje podpreti s sredstvi Unije, med drugim iz Programa EU za zdravje ali Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Unija in države članice bi morale za lažje preprečevanje in spremljanje pomanjkanja zdravil ter poročanje o njem vzpostaviti elektronsko platformo, ki bi omogočala ugotavljanje količine zalog v vsakem danem trenutku ter odkrivanje, napovedovanje in preprečevanje pomanjkanja zdravil. Za lažji razvoj takšnega sistema bi lahko uporabili izkušnje s projekti, kot je CISMED, ki jih Unija financira prek programa Obzorje Evropa. Platforma bi morala pristojnim nacionalnim organom zagotavljati dostop v realnem času do informacij o neizpolnjenem povpraševanju trgovcev na debelo, lokalnih lekarnah in bolnišničnih lekarnah ter točne podatke, da bi razumeli delovanje dobavne verige in predvideli morebitno pomanjkanje zdravil. Ko se bo v celoti izvajala, bi morala platforma delovati tudi kot edini portal za imetnike dovoljenj za promet z zdravili in trgovce na debelo, ki bi zagotavljala informacije, potrebne pri izrednih dogodkih in izrednih razmerah v javnem zdravju, da bi se izboljšali učinkovitost in predvidljivost v krizah ter pospešili postopki odločanja ter obenem preprečila podvajanje prizadevanj in neupravičena obremenitev deležnikov. Da bi olajšali usklajevalno vlogo Agencije, bi morale biti platforme držav članic za spremljanje ponudbe interoperabilne in svoje informacije prenašati v podatkovno zbirko Unije, ki jo upravlja Agencija. Za pospešitev izvajanja sistema na ravni Unije in nacionalni ravni bi bilo treba njegov razvoj in izvajanje podpreti s sredstvi Unije, med drugim iz Programa EU za zdravje ali Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V zvezi z zdravili bi bilo treba v okviru Agencije ustanoviti izvršno usmerjevalno skupino, ki bi zagotavljala odločen odziv na izredne dogodke in usklajevala nujne ukrepe v Uniji v zvezi z reševanjem težav, povezanih z dobavo zdravil. Usmerjevalna skupina bi morala določiti sezname kritičnih zdravil, da bi se zagotovilo njihovo spremljanje, in biti zmožna svetovati o potrebnih ukrepih za zaščito kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil ter zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

V zvezi z zdravili bi bilo treba v okviru Agencije ustanoviti izvršno usmerjevalno skupino, ki bi zagotavljala odločen odziv na izredne dogodke in usklajevala nujne ukrepe v Uniji v zvezi z reševanjem težav, povezanih z dobavo zdravil. Usmerjevalna skupina bi morala določiti sezname kritičnih zdravil, da bi se zagotovilo njihovo spremljanje, in biti zmožna svetovati o potrebnih ukrepih za zaščito kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil ter zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

| (15) | V zvezi z zdravili bi bilo treba v okviru Agencije ustanoviti izvršno usmerjevalno skupino, ki bi zagotavljala odločen odziv na izredne dogodke in usklajevala nujne ukrepe v Uniji v zvezi z reševanjem težav, povezanih z dobavo zdravil. Usmerjevalna skupina bi morala določiti sezname kritičnih zdravil, da bi se zagotovilo njihovo spremljanje, in biti zmožna svetovati
  in dajati priporočila
  o potrebnih ukrepih za zaščito kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil ter
  oskrbi z njimi, pa tudi
  zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z zdravili bi bilo treba v okviru Agencije ustanoviti izvršno usmerjevalno skupino, ki bi zagotavljala odločen odziv na izredne dogodke in usklajevala nujne ukrepe v Uniji v zvezi z reševanjem težav, povezanih z dobavo zdravil. Usmerjevalna skupina bi morala določiti sezname kritičnih zdravil, da bi se zagotovilo njihovo spremljanje, in biti zmožna svetovati
  in dajati priporočila
  o potrebnih ukrepih za zaščito kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil ter
  oskrbi z njimi, pa tudi
  zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Delo projektne skupine za izredne razmere bi moralo biti ločeno od dela znanstvenih odborov Agencije in ne bi smelo vplivati na znanstvene ocene navedenih odborov. Delovna skupina za izredne razmere bi morala zagotoviti priporočila v zvezi z uporabo zdravil v boju proti
  bolezni, ki je vzrok za krizo
  v javnem zdravju. Odboru za zdravila za uporabo v humani medicini bi morala biti omogočena uporaba navedenih priporočil pri pripravi znanstvenih mnenj o sočutni ali drugi zgodnji uporabi zdravila pred izdajo dovoljenja za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Delo projektne skupine za izredne razmere bi moralo biti ločeno od dela znanstvenih odborov Agencije in ne bi smelo vplivati na znanstvene ocene navedenih odborov. Delovna skupina za izredne razmere bi morala zagotoviti priporočila v zvezi z uporabo zdravil v boju proti
  bolezni, ki je vzrok za krizo
  v javnem zdravju. Odboru za zdravila za uporabo v humani medicini bi morala biti omogočena uporaba navedenih priporočil pri pripravi znanstvenih mnenj o sočutni ali drugi zgodnji uporabi zdravila pred izdajo dovoljenja za promet.

| (18) | Delo projektne skupine za izredne razmere bi moralo biti ločeno od dela znanstvenih odborov Agencije in ne bi smelo vplivati na znanstvene ocene navedenih odborov. Delovna skupina za izredne razmere bi morala zagotoviti priporočila v zvezi z uporabo zdravil v boju proti
  krizi
  v javnem zdravju. Odboru za zdravila za uporabo v humani medicini bi morala biti omogočena uporaba navedenih priporočil pri pripravi znanstvenih mnenj o sočutni ali drugi zgodnji uporabi zdravila pred izdajo dovoljenja za promet.
  Izvršna usmerjevalna skupina za pomanjkanje in varnost zdravil bi se lahko pri pripravi seznama kritičnih zdravil oprla tudi na delo projektne skupine za izredne primere. |
| --- | --- |

(18)

Delo projektne skupine za izredne razmere bi moralo biti ločeno od dela znanstvenih odborov Agencije in ne bi smelo vplivati na znanstvene ocene navedenih odborov. Delovna skupina za izredne razmere bi morala zagotoviti priporočila v zvezi z uporabo zdravil v boju proti
  krizi
  v javnem zdravju. Odboru za zdravila za uporabo v humani medicini bi morala biti omogočena uporaba navedenih priporočil pri pripravi znanstvenih mnenj o sočutni ali drugi zgodnji uporabi zdravila pred izdajo dovoljenja za promet.
  Izvršna usmerjevalna skupina za pomanjkanje in varnost zdravil bi se lahko pri pripravi seznama kritičnih zdravil oprla tudi na delo projektne skupine za izredne primere.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Ustanovitev projektne skupine za izredne razmere bi morala temeljiti na podpori, ki jo Agencija zagotavlja med pandemijo COVID-19, zlasti v zvezi z znanstvenim svetovanjem o zasnovi kliničnih preskušanj in razvoju zdravil ter stalnim, „tekočim“ pregledom nastajajočih dokazov, da se v izrednih razmerah v javnem zdravju omogoči učinkovitejše ocenjevanje zdravil, vključno s cepivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Ustanovitev projektne skupine za izredne razmere bi morala temeljiti na podpori, ki jo Agencija zagotavlja med pandemijo COVID-19, zlasti v zvezi z znanstvenim svetovanjem o zasnovi kliničnih preskušanj in razvoju zdravil ter stalnim, „tekočim“ pregledom nastajajočih dokazov, da se v izrednih razmerah v javnem zdravju omogoči učinkovitejše ocenjevanje zdravil, vključno s cepivi.

| (19) | Ustanovitev projektne skupine za izredne razmere bi morala temeljiti na podpori, ki jo Agencija zagotavlja med pandemijo COVID-19, zlasti v zvezi z znanstvenim svetovanjem o zasnovi kliničnih preskušanj in razvoju zdravil ter stalnim, „tekočim“ pregledom nastajajočih dokazov, da se v izrednih razmerah v javnem zdravju omogoči učinkovitejše ocenjevanje zdravil, vključno s cepivi
  , hkrati pa zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi
  . |
| --- | --- |

(19)

Ustanovitev projektne skupine za izredne razmere bi morala temeljiti na podpori, ki jo Agencija zagotavlja med pandemijo COVID-19, zlasti v zvezi z znanstvenim svetovanjem o zasnovi kliničnih preskušanj in razvoju zdravil ter stalnim, „tekočim“ pregledom nastajajočih dokazov, da se v izrednih razmerah v javnem zdravju omogoči učinkovitejše ocenjevanje zdravil, vključno s cepivi
  , hkrati pa zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi
  .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Izkušnje s kliničnimi preskušanji med pandemijo COVID-19 so razkrile ogromno podvajanj raziskav istih posegov, veliko majhnih preskušanj, premajhno zastopanost pomembnih podskupin prebivalstva na podlagi spola, starosti, etničnega porekla ali zdravstvene komorbidnosti in pomanjkljivo sodelovanje, kar je povečalo tveganje za nepotrebne raziskave. Mednarodni regulatorji so poudarili, da so za izboljšanje programa kliničnih raziskav potrebni zanesljivi dokazi o kakovosti, učinkovitosti in varnosti zdravil. Usklajena, dobro zasnovana in ustrezno podprta velika randomizirana nadzorovana preskušanja so glavni način za pridobitev zanesljivih dokazov. Rezultati in podatki kliničnih preskušanj bi morali biti javno objavljeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Izkušnje s kliničnimi preskušanji med pandemijo COVID-19 so razkrile ogromno podvajanj raziskav istih posegov, veliko majhnih preskušanj, premajhno zastopanost pomembnih podskupin prebivalstva na podlagi spola, starosti, etničnega porekla ali zdravstvene komorbidnosti in pomanjkljivo sodelovanje, kar je povečalo tveganje za nepotrebne raziskave. Mednarodni regulatorji so poudarili, da so za izboljšanje programa kliničnih raziskav potrebni zanesljivi dokazi o kakovosti, učinkovitosti in varnosti zdravil. Usklajena, dobro zasnovana in ustrezno podprta velika randomizirana nadzorovana preskušanja so glavni način za pridobitev zanesljivih dokazov. Rezultati in podatki kliničnih preskušanj bi morali biti javno objavljeni.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Faza kliničnega preskušanja, v kateri se preučujejo varnost, učinkovitost in kakovost kandidatov za zdravila pri ljudeh, je ključni korak v razvoju zdravil, vključno s cepivi. Zato je pomembno, da se Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  uporablja v celoti, zlasti kar zadeva začetek uporabe delujočega informacijskega sistema za klinična preskušanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Faza kliničnega preskušanja, v kateri se preučujejo varnost, učinkovitost in kakovost kandidatov za zdravila pri ljudeh, je ključni korak v razvoju zdravil, vključno s cepivi. Zato je pomembno, da se Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  uporablja v celoti, zlasti kar zadeva začetek uporabe delujočega informacijskega sistema za klinična preskušanja.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Posamezni raziskovalni subjekti se lahko skupaj ali z drugo stranko dogovorijo, da bodo delovali kot sponzor pri pripravi enega usklajenega protokola kliničnega preskušanja na ravni Unije, vendar so izkušnje med pandemijo COVID-19 pokazale, da se pobude za uvedbo obsežnih večnacionalnih preskušanj težko uresničijo, ker ni enega samega subjekta, ki bi lahko prevzel vse odgovornosti in dejavnosti sponzorja v Uniji, hkrati pa sodeloval z več državami članicami. Zato je
  primerno
  , da Agencija opredeli in olajša take pobude s svetovanjem o možnostih za delovanje v vlogi sponzorja ali po potrebi opredeli zadevne odgovornosti pri sosponzorstvu v skladu s členom 72 Uredbe (EU) št. 536/2014. Tak pristop bi okrepil raziskovalno okolje v Uniji, spodbudil harmonizacijo in preprečil posledične zamude pri vključevanju rezultatov raziskav v dovoljenje za promet. Sponzor Unije bi lahko izkoristil finančna sredstva Unije za raziskave, ki so na voljo v času izrednih razmer v javnem zdravju, in obstoječe mreže kliničnih preskušanj, da bi olajšal razvoj, uporabo, predložitev in izvajanje preskušanja. To je lahko še posebno koristno za preskušanja, ki jih izvajajo organizacije Unije ali mednarodne organizacije za javno zdravje ali raziskovalne organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Posamezni raziskovalni subjekti se lahko skupaj ali z drugo stranko dogovorijo, da bodo delovali kot sponzor pri pripravi enega usklajenega protokola kliničnega preskušanja na ravni Unije, vendar so izkušnje med pandemijo COVID-19 pokazale, da se pobude za uvedbo obsežnih večnacionalnih preskušanj težko uresničijo, ker ni enega samega subjekta, ki bi lahko prevzel vse odgovornosti in dejavnosti sponzorja v Uniji, hkrati pa sodeloval z več državami članicami. Zato je
  primerno
  , da Agencija opredeli in olajša take pobude s svetovanjem o možnostih za delovanje v vlogi sponzorja ali po potrebi opredeli zadevne odgovornosti pri sosponzorstvu v skladu s členom 72 Uredbe (EU) št. 536/2014. Tak pristop bi okrepil raziskovalno okolje v Uniji, spodbudil harmonizacijo in preprečil posledične zamude pri vključevanju rezultatov raziskav v dovoljenje za promet. Sponzor Unije bi lahko izkoristil finančna sredstva Unije za raziskave, ki so na voljo v času izrednih razmer v javnem zdravju, in obstoječe mreže kliničnih preskušanj, da bi olajšal razvoj, uporabo, predložitev in izvajanje preskušanja. To je lahko še posebno koristno za preskušanja, ki jih izvajajo organizacije Unije ali mednarodne organizacije za javno zdravje ali raziskovalne organizacije.

| (20) | Posamezni raziskovalni subjekti se lahko skupaj ali z drugo stranko dogovorijo, da bodo delovali kot sponzor pri pripravi enega usklajenega protokola kliničnega preskušanja na ravni Unije, vendar so izkušnje med pandemijo COVID-19 pokazale, da se pobude za uvedbo obsežnih večnacionalnih preskušanj težko uresničijo, ker ni enega samega subjekta, ki bi lahko prevzel vse odgovornosti in dejavnosti sponzorja v Uniji, hkrati pa sodeloval z več državami članicami.
  V zvezi s tem je bila v skladu s sporočilom Komisije z dne 17. februarja 2021 o inkubatorju HERA: skupaj napovedujemo nevarnost različic COVID-19 zagnana mreža za klinično preskušanje cepiv VACCELERATE, ki je razširjena po vsej Uniji in jo Unija tudi financira. Projektna skupina za izredne razmere bi morala graditi na tej mreži kliničnega preskušanja in drugih vzpostavljenih mrežah, kot so vodje agencij za zdravila, skupina za spodbujanje in usklajevanje kliničnih preskušanj in Evropska mreža klinične raziskovalne infrastrukture, da bi zagotovila hitro pridobivanje ustreznih podatkov o novih zdravilih v primeru morebitnih izrednih razmer v javnem zdravju.
  Zato je
  nujno
  , da Agencija opredeli in olajša take pobude s svetovanjem o možnostih za delovanje v vlogi sponzorja ali po potrebi opredeli zadevne odgovornosti pri sosponzorstvu v skladu s členom 72 Uredbe (EU) št. 536/2014
  in da usklajuje razvoj protokolov kliničnih preskušanj. Projektna skupina za izredne razmere bi morala določiti klinično najpomembnejše cilje uspešnosti za cepiva in zdravljenja, ki se merijo v kliničnih preskušanjih, da bodo klinična preskušanja izpolnjevala merila učinkovitih ukrepov na področju javnega zdravstva
  . Tak pristop bi okrepil raziskovalno okolje v Uniji, spodbudil harmonizacijo in preprečil posledične zamude pri vključevanju rezultatov raziskav v dovoljenje za promet. Sponzor Unije bi lahko izkoristil finančna sredstva Unije za raziskave, ki so na voljo v času izrednih razmer v javnem zdravju, in obstoječe mreže kliničnih preskušanj, da bi olajšal razvoj, uporabo, predložitev in izvajanje preskušanja. To je lahko še posebno koristno za preskušanja, ki jih izvajajo organizacije Unije ali mednarodne organizacije za javno zdravje ali raziskovalne organizacije. |
| --- | --- |

(20)

Posamezni raziskovalni subjekti se lahko skupaj ali z drugo stranko dogovorijo, da bodo delovali kot sponzor pri pripravi enega usklajenega protokola kliničnega preskušanja na ravni Unije, vendar so izkušnje med pandemijo COVID-19 pokazale, da se pobude za uvedbo obsežnih večnacionalnih preskušanj težko uresničijo, ker ni enega samega subjekta, ki bi lahko prevzel vse odgovornosti in dejavnosti sponzorja v Uniji, hkrati pa sodeloval z več državami članicami.
  V zvezi s tem je bila v skladu s sporočilom Komisije z dne 17. februarja 2021 o inkubatorju HERA: skupaj napovedujemo nevarnost različic COVID-19 zagnana mreža za klinično preskušanje cepiv VACCELERATE, ki je razširjena po vsej Uniji in jo Unija tudi financira. Projektna skupina za izredne razmere bi morala graditi na tej mreži kliničnega preskušanja in drugih vzpostavljenih mrežah, kot so vodje agencij za zdravila, skupina za spodbujanje in usklajevanje kliničnih preskušanj in Evropska mreža klinične raziskovalne infrastrukture, da bi zagotovila hitro pridobivanje ustreznih podatkov o novih zdravilih v primeru morebitnih izrednih razmer v javnem zdravju.
  Zato je
  nujno
  , da Agencija opredeli in olajša take pobude s svetovanjem o možnostih za delovanje v vlogi sponzorja ali po potrebi opredeli zadevne odgovornosti pri sosponzorstvu v skladu s členom 72 Uredbe (EU) št. 536/2014
  in da usklajuje razvoj protokolov kliničnih preskušanj. Projektna skupina za izredne razmere bi morala določiti klinično najpomembnejše cilje uspešnosti za cepiva in zdravljenja, ki se merijo v kliničnih preskušanjih, da bodo klinična preskušanja izpolnjevala merila učinkovitih ukrepov na področju javnega zdravstva
  . Tak pristop bi okrepil raziskovalno okolje v Uniji, spodbudil harmonizacijo in preprečil posledične zamude pri vključevanju rezultatov raziskav v dovoljenje za promet. Sponzor Unije bi lahko izkoristil finančna sredstva Unije za raziskave, ki so na voljo v času izrednih razmer v javnem zdravju, in obstoječe mreže kliničnih preskušanj, da bi olajšal razvoj, uporabo, predložitev in izvajanje preskušanja. To je lahko še posebno koristno za preskušanja, ki jih izvajajo organizacije Unije ali mednarodne organizacije za javno zdravje ali raziskovalne organizacije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | S to uredbo se Agenciji dodeli tudi vloga zagotavljanja podpore strokovnim odborom na področju medicinskih pripomočkov, imenovanim v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396 (12), za zagotavljanje neodvisne znanstvene in tehnične pomoči državam članicam, Komisiji, Koordinacijski skupini za medicinske pripomočke, priglašenim organom in proizvajalcem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

S to uredbo se Agenciji dodeli tudi vloga zagotavljanja podpore strokovnim odborom na področju medicinskih pripomočkov, imenovanim v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396 (12), za zagotavljanje neodvisne znanstvene in tehnične pomoči državam članicam, Komisiji, Koordinacijski skupini za medicinske pripomočke, priglašenim organom in proizvajalcem.

| (22) | S to uredbo se Agenciji dodeli tudi vloga zagotavljanja podpore strokovnim odborom na področju medicinskih pripomočkov, imenovanim v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396 (12), za zagotavljanje neodvisne znanstvene in tehnične pomoči državam članicam, Komisiji, Koordinacijski skupini za medicinske pripomočke, priglašenim organom in proizvajalcem
  , hkrati pa se ohranja največja stopnja preglednosti kot pogoj za spodbujanje zaupanja v regulativni sistem Unije
  . |
| --- | --- |

(22)

S to uredbo se Agenciji dodeli tudi vloga zagotavljanja podpore strokovnim odborom na področju medicinskih pripomočkov, imenovanim v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396 (12), za zagotavljanje neodvisne znanstvene in tehnične pomoči državam članicam, Komisiji, Koordinacijski skupini za medicinske pripomočke, priglašenim organom in proizvajalcem
  , hkrati pa se ohranja največja stopnja preglednosti kot pogoj za spodbujanje zaupanja v regulativni sistem Unije
  .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Projektna skupina za izredne razmere bi morala pregledati protokole kliničnih preskušanj in svetovati razvijalcem o kliničnih preskušanjih, ki se izvajajo v Uniji, ter zagotoviti smernice o klinično pomembnih končnih točkah in ciljih za cepiva in zdravljenja, da bi zasnovo kliničnega preskušanja usmerjala k izpolnjevanju meril za učinkovite ukrepe na področju javnega zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Projektna skupina za izredne razmere bi morala pregledati protokole kliničnih preskušanj in svetovati razvijalcem o kliničnih preskušanjih, ki se izvajajo v Uniji, ter zagotoviti smernice o klinično pomembnih končnih točkah in ciljih za cepiva in zdravljenja, da bi zasnovo kliničnega preskušanja usmerjala k izpolnjevanju meril za učinkovite ukrepe na področju javnega zdravja.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Glede na dolgoletno in dokazano strokovno znanje Agencije na področju zdravil in ob upoštevanju njenih izkušenj pri delu s številnimi skupinami strokovnjakov je primerno, da se v okviru Agencije vzpostavijo ustrezne strukture za spremljanje morebitnega pomanjkanja medicinskih pripomočkov v primeru izrednih razmer v javnem zdravju in da se Agenciji podeli mandat za gostitev strokovnih odborov za medicinske pripomočke. To bi omogočilo dolgoročno vzdržnost delovanja odborov in zagotovilo jasne sinergije s povezanim delom na področju pripravljenosti na krize v zvezi z zdravili. Navedene strukture nikakor ne bi spremenile regulativnega sistema ali postopkov odločanja na področju medicinskih pripomočkov, ki so v Uniji že vzpostavljeni in bi morali ostati jasno ločeni od sistema za zdravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Glede na dolgoletno in dokazano strokovno znanje Agencije na področju zdravil in ob upoštevanju njenih izkušenj pri delu s številnimi skupinami strokovnjakov je primerno, da se v okviru Agencije vzpostavijo ustrezne strukture za spremljanje morebitnega pomanjkanja medicinskih pripomočkov v primeru izrednih razmer v javnem zdravju in da se Agenciji podeli mandat za gostitev strokovnih odborov za medicinske pripomočke. To bi omogočilo dolgoročno vzdržnost delovanja odborov in zagotovilo jasne sinergije s povezanim delom na področju pripravljenosti na krize v zvezi z zdravili. Navedene strukture nikakor ne bi spremenile regulativnega sistema ali postopkov odločanja na področju medicinskih pripomočkov, ki so v Uniji že vzpostavljeni in bi morali ostati jasno ločeni od sistema za zdravila.

| (24) | Glede na dolgoletno in dokazano strokovno znanje Agencije na področju zdravil in ob upoštevanju njenih izkušenj pri delu s številnimi skupinami strokovnjakov je primerno, da se v okviru Agencije vzpostavijo ustrezne strukture za spremljanje morebitnega pomanjkanja medicinskih pripomočkov v primeru izrednih razmer v javnem zdravju in da se Agenciji podeli mandat za gostitev strokovnih odborov za medicinske pripomočke.
  V zvezi s tem bi morali vsi nacionalni subjekti in sčasoma tudi subjekti Unije, ki sodelujejo pri ustvarjanju zalog medicinskih pripomočkov, o svojih zalogah poročati Agenciji.
  To bi omogočilo dolgoročno vzdržnost delovanja odborov in zagotovilo jasne sinergije s povezanim delom na področju pripravljenosti na krize v zvezi z zdravili. Navedene strukture nikakor ne bi spremenile regulativnega sistema ali postopkov odločanja na področju medicinskih pripomočkov, ki so v Uniji že vzpostavljeni in bi morali ostati jasno ločeni od sistema za zdravila. |
| --- | --- |

(24)

Glede na dolgoletno in dokazano strokovno znanje Agencije na področju zdravil in ob upoštevanju njenih izkušenj pri delu s številnimi skupinami strokovnjakov je primerno, da se v okviru Agencije vzpostavijo ustrezne strukture za spremljanje morebitnega pomanjkanja medicinskih pripomočkov v primeru izrednih razmer v javnem zdravju in da se Agenciji podeli mandat za gostitev strokovnih odborov za medicinske pripomočke.
  V zvezi s tem bi morali vsi nacionalni subjekti in sčasoma tudi subjekti Unije, ki sodelujejo pri ustvarjanju zalog medicinskih pripomočkov, o svojih zalogah poročati Agenciji.
  To bi omogočilo dolgoročno vzdržnost delovanja odborov in zagotovilo jasne sinergije s povezanim delom na področju pripravljenosti na krize v zvezi z zdravili. Navedene strukture nikakor ne bi spremenile regulativnega sistema ali postopkov odločanja na področju medicinskih pripomočkov, ki so v Uniji že vzpostavljeni in bi morali ostati jasno ločeni od sistema za zdravila.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Za olajšanje dela in izmenjave informacij v okviru te uredbe bi bilo treba poskrbeti za vzpostavitev in upravljanje informacijske infrastrukture in sinergij z drugimi obstoječimi informacijskimi sistemi ali sistemi, ki se razvijajo, vključno s platformo informacijske tehnologije EUDAMED za medicinske pripomočke. Navedeno delo bi bilo treba po potrebi olajšati tudi z nastajajočimi digitalnimi tehnologijami, kot so računalniški modeli in simulacije za klinična preskušanja, ter s podatki iz vesoljskega programa Unije, kot so geolokacijske storitve sistema Galileo in z daljinskim zaznavanjem Zemlje pridobljene informacije v okviru programa Copernicus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Za olajšanje dela in izmenjave informacij v okviru te uredbe bi bilo treba poskrbeti za vzpostavitev in upravljanje informacijske infrastrukture in sinergij z drugimi obstoječimi informacijskimi sistemi ali sistemi, ki se razvijajo, vključno s platformo informacijske tehnologije EUDAMED za medicinske pripomočke. Navedeno delo bi bilo treba po potrebi olajšati tudi z nastajajočimi digitalnimi tehnologijami, kot so računalniški modeli in simulacije za klinična preskušanja, ter s podatki iz vesoljskega programa Unije, kot so geolokacijske storitve sistema Galileo in z daljinskim zaznavanjem Zemlje pridobljene informacije v okviru programa Copernicus.

| (25) | Za olajšanje dela in izmenjave informacij v okviru te uredbe bi bilo treba poskrbeti za vzpostavitev in upravljanje informacijske infrastrukture in sinergij z drugimi obstoječimi informacijskimi sistemi ali sistemi, ki se razvijajo, vključno s platformo informacijske tehnologije EUDAMED za medicinske pripomočke
  , poleg okrepljene zaščite podatkovne infrastrukture in odvračanje pred morebitnimi kibernetskimi napadi
  . Navedeno delo bi bilo treba po potrebi olajšati tudi z nastajajočimi digitalnimi tehnologijami, kot so računalniški modeli in simulacije za klinična preskušanja, ter s podatki iz vesoljskega programa Unije, kot so geolokacijske storitve sistema Galileo in z daljinskim zaznavanjem Zemlje pridobljene informacije v okviru programa Copernicus. |
| --- | --- |

(25)

Za olajšanje dela in izmenjave informacij v okviru te uredbe bi bilo treba poskrbeti za vzpostavitev in upravljanje informacijske infrastrukture in sinergij z drugimi obstoječimi informacijskimi sistemi ali sistemi, ki se razvijajo, vključno s platformo informacijske tehnologije EUDAMED za medicinske pripomočke
  , poleg okrepljene zaščite podatkovne infrastrukture in odvračanje pred morebitnimi kibernetskimi napadi
  . Navedeno delo bi bilo treba po potrebi olajšati tudi z nastajajočimi digitalnimi tehnologijami, kot so računalniški modeli in simulacije za klinična preskušanja, ter s podatki iz vesoljskega programa Unije, kot so geolokacijske storitve sistema Galileo in z daljinskim zaznavanjem Zemlje pridobljene informacije v okviru programa Copernicus.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Hiter dostop do zdravstvenih podatkov in njihova izmenjava, vključno s praktičnimi podatki, tj. zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, sta bistvena za zagotovitev učinkovitega obvladovanja izrednih razmer v javnem zdravju in pri drugih izrednih dogodkih. Ta uredba bi morala Agenciji omogočiti, da uporablja take izmenjave in jih olajšuje ter je del sestave in delovanja infrastrukture evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Hiter dostop do zdravstvenih podatkov in njihova izmenjava, vključno s praktičnimi podatki, tj. zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, sta bistvena za zagotovitev učinkovitega obvladovanja izrednih razmer v javnem zdravju in pri drugih izrednih dogodkih. Ta uredba bi morala Agenciji omogočiti, da uporablja take izmenjave in jih olajšuje ter je del sestave in delovanja infrastrukture evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora.

| (26) | Hiter dostop do zdravstvenih podatkov in njihova izmenjava, vključno s praktičnimi podatki, tj. zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, sta bistvena za zagotovitev učinkovitega obvladovanja izrednih razmer v javnem zdravju in pri drugih izrednih dogodkih. Ta uredba bi morala Agenciji omogočiti, da uporablja take izmenjave in jih olajšuje ter je del sestave in delovanja
  interoperabilne
  infrastrukture evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  , pri čemer izkorišča ves potencial superračunalništva, umetne inteligence in znanosti masovnih podatkov za razvoj modelov za napovedovanje ter boljše in hitrejše odločanje brez ogrožanja pravic do zasebnosti
  . |
| --- | --- |

(26)

Hiter dostop do zdravstvenih podatkov in njihova izmenjava, vključno s praktičnimi podatki, tj. zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, sta bistvena za zagotovitev učinkovitega obvladovanja izrednih razmer v javnem zdravju in pri drugih izrednih dogodkih. Ta uredba bi morala Agenciji omogočiti, da uporablja take izmenjave in jih olajšuje ter je del sestave in delovanja
  interoperabilne
  infrastrukture evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  , pri čemer izkorišča ves potencial superračunalništva, umetne inteligence in znanosti masovnih podatkov za razvoj modelov za napovedovanje ter boljše in hitrejše odločanje brez ogrožanja pravic do zasebnosti
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Da bi olajšali zanesljivo in dosledno izmenjavo informacij o zdravilih, bo identifikacija zdravila za uporabo v humani medicini temeljila na Mednarodni organizaciji za standardizacijo (ISO) za identifikacijo standardov za zdravila za uporabo v humani medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Da bi olajšali zanesljivo in dosledno izmenjavo informacij o zdravilih, bo identifikacija zdravila za uporabo v humani medicini temeljila na Mednarodni organizaciji za standardizacijo (ISO) za identifikacijo standardov za zdravila za uporabo v humani medicini.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | Pri ravnanju z občutljivimi podatki, ki so ključnega pomena za obvladovanje morebitnih izrednih razmer v javnem zdravju, je potrebna visoka raven zaščite pred kibernetskimi napadi. Zdravstvene organizacije se sredi pandemije COVID-19 soočajo tudi z več grožnjami za kibernetsko varnost. Tudi Agencija je bila tarča kibernetskega napada, zaradi katerega so bili na internetu razkriti nekateri nezakonito pridobljeni dokumenti v zvezi z zdravili in cepivi za COVID-19, ki so v lasti tretjih oseb. Zato mora biti Agencija opremljena z visoko ravnjo varnosti pred kibernetskimi napadi, da se zagotovi njeno normalno delovanje v vsakem trenutku in zlasti v izrednih razmerah v javnem zdravju. V ta namen bi morala Agencija pripraviti načrt za preprečevanje, odkrivanje in blaženje kibernetskih napadov ter odzivanje nanje, s čimer bi se zaščitila pri svojem delovanju, hkrati pa preprečila vsakršen nezakonit dostop do dokumentacije, ki jo hrani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26b)

Pri ravnanju z občutljivimi podatki, ki so ključnega pomena za obvladovanje morebitnih izrednih razmer v javnem zdravju, je potrebna visoka raven zaščite pred kibernetskimi napadi. Zdravstvene organizacije se sredi pandemije COVID-19 soočajo tudi z več grožnjami za kibernetsko varnost. Tudi Agencija je bila tarča kibernetskega napada, zaradi katerega so bili na internetu razkriti nekateri nezakonito pridobljeni dokumenti v zvezi z zdravili in cepivi za COVID-19, ki so v lasti tretjih oseb. Zato mora biti Agencija opremljena z visoko ravnjo varnosti pred kibernetskimi napadi, da se zagotovi njeno normalno delovanje v vsakem trenutku in zlasti v izrednih razmerah v javnem zdravju. V ta namen bi morala Agencija pripraviti načrt za preprečevanje, odkrivanje in blaženje kibernetskih napadov ter odzivanje nanje, s čimer bi se zaščitila pri svojem delovanju, hkrati pa preprečila vsakršen nezakonit dostop do dokumentacije, ki jo hrani.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26c) | Zaradi občutljive narave zdravstvenih podatkov bi Agencija morala zagotavljati, da se pri njenih dejavnostih obdelave spoštujejo načela varstva podatkov, in sicer načela zakonitosti, poštenosti in preglednosti, omejitve namena, najmanjšega obsega podatkov, točnosti, omejitve hrambe, celovitosti in zaupnosti. Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, se ta izvede v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala vselej potekati v skladu z uredbama (EU) 2016/679

   (1a)

  in (EU) 2018/1725

   (1b)

  Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26c)

Zaradi občutljive narave zdravstvenih podatkov bi Agencija morala zagotavljati, da se pri njenih dejavnostih obdelave spoštujejo načela varstva podatkov, in sicer načela zakonitosti, poštenosti in preglednosti, omejitve namena, najmanjšega obsega podatkov, točnosti, omejitve hrambe, celovitosti in zaupnosti. Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, se ta izvede v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala vselej potekati v skladu z uredbama (EU) 2016/679

   (1a)

  in (EU) 2018/1725

   (1b)

  Evropskega parlamenta in Sveta.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26d) | Izjemno pomembno je, da so vzpostavljeni strogi ukrepi in standardi za preglednost v zvezi z regulativnimi dejavnostmi Agencije na področju zdravil in medicinskih pripomočkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. Ti ukrepi bi morali vključevati pravočasno objavo vseh ustreznih informacij o odobrenih zdravilih in kliničnih podatkov, vključno s popolnimi protokoli kliničnih preskušanj. Agencija bi morala zagotavljati visoko stopnjo preglednosti članstva, priporočil, mnenj in odločitev novoustanovljenih usmerjevalnih skupin in projektne skupine za izredne razmere. Člani usmerjevalnih skupin in projektne skupine za izredne razmere ne bi smeli imeti finančnih ali drugih interesov v farmacevtski industriji ali industriji medicinskih pripomočkov, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26d)

Izjemno pomembno je, da so vzpostavljeni strogi ukrepi in standardi za preglednost v zvezi z regulativnimi dejavnostmi Agencije na področju zdravil in medicinskih pripomočkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. Ti ukrepi bi morali vključevati pravočasno objavo vseh ustreznih informacij o odobrenih zdravilih in kliničnih podatkov, vključno s popolnimi protokoli kliničnih preskušanj. Agencija bi morala zagotavljati visoko stopnjo preglednosti članstva, priporočil, mnenj in odločitev novoustanovljenih usmerjevalnih skupin in projektne skupine za izredne razmere. Člani usmerjevalnih skupin in projektne skupine za izredne razmere ne bi smeli imeti finančnih ali drugih interesov v farmacevtski industriji ali industriji medicinskih pripomočkov, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26e) | Verodostojnost Agencije in zaupanje javnosti v njene odločitve sta odvisna od visoke stopnje preglednosti. Zato bi bilo treba predvideti proaktivno uporabo ustreznih orodij za komuniciranje s splošno javnostjo. Poleg tega so za pridobitev in ohranitev zaupanja javnosti ključnega pomena okrepljeni in pospešeni standardi in ukrepi glede preglednosti delovnih teles Agencije in kliničnih podatkov, pregledanih za oceno in nadzor zdravil in medicinskih pripomočkov. V tej uredbi je določen okvir za te okrepljene standarde in ukrepe glede preglednosti, ki temelji na prizadevanjih, standardih in ukrepih Agencije, sprejetih med pandemijo COVID-19. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26e)

Verodostojnost Agencije in zaupanje javnosti v njene odločitve sta odvisna od visoke stopnje preglednosti. Zato bi bilo treba predvideti proaktivno uporabo ustreznih orodij za komuniciranje s splošno javnostjo. Poleg tega so za pridobitev in ohranitev zaupanja javnosti ključnega pomena okrepljeni in pospešeni standardi in ukrepi glede preglednosti delovnih teles Agencije in kliničnih podatkov, pregledanih za oceno in nadzor zdravil in medicinskih pripomočkov. V tej uredbi je določen okvir za te okrepljene standarde in ukrepe glede preglednosti, ki temelji na prizadevanjih, standardih in ukrepih Agencije, sprejetih med pandemijo COVID-19.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Agencija bi morala med izrednimi razmerami v javnem zdravju ali v zvezi z izrednim dogodkom po potrebi zagotoviti sodelovanje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugimi agencijami Unije. Tako sodelovanje bi moralo vključevati izmenjavo podatkov, vključno s podatki o epidemioloških napovedih, redno komunikacijo na izvršni ravni ter povabila predstavnikom Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugih agencij Unije, da se po potrebi udeležijo sestankov projektne skupine za izredne razmere, usmerjevalne skupine za zdravila in usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Agencija bi morala med izrednimi razmerami v javnem zdravju ali v zvezi z izrednim dogodkom po potrebi zagotoviti sodelovanje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugimi agencijami Unije. Tako sodelovanje bi moralo vključevati izmenjavo podatkov, vključno s podatki o epidemioloških napovedih, redno komunikacijo na izvršni ravni ter povabila predstavnikom Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugih agencij Unije, da se po potrebi udeležijo sestankov projektne skupine za izredne razmere, usmerjevalne skupine za zdravila in usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke.

| (27) | Agencija bi morala med izrednimi razmerami v javnem zdravju ali v zvezi z izrednim dogodkom po potrebi zagotoviti sodelovanje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugimi agencijami Unije. Tako sodelovanje bi moralo vključevati izmenjavo podatkov, vključno s podatki o epidemioloških napovedih, redno komunikacijo na izvršni ravni ter povabila predstavnikom Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugih agencij Unije, da se po potrebi udeležijo sestankov projektne skupine za izredne razmere, usmerjevalne skupine za zdravila in usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke.
  To sodelovanje bi moralo vključevati tudi strateške razprave z ustreznimi subjekti Unije, ki lahko spodbudijo raziskave in razvoj ustreznih rešitev in tehnologij za ublažitev posledic izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednih dogodkov ali preprečijo prihodnje podobne izredne razmere v javnem zdravju ali izredne dogodke, na primer s predlaganim organom HERA. |
| --- | --- |

(27)

Agencija bi morala med izrednimi razmerami v javnem zdravju ali v zvezi z izrednim dogodkom po potrebi zagotoviti sodelovanje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugimi agencijami Unije. Tako sodelovanje bi moralo vključevati izmenjavo podatkov, vključno s podatki o epidemioloških napovedih, redno komunikacijo na izvršni ravni ter povabila predstavnikom Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter drugih agencij Unije, da se po potrebi udeležijo sestankov projektne skupine za izredne razmere, usmerjevalne skupine za zdravila in usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke.
  To sodelovanje bi moralo vključevati tudi strateške razprave z ustreznimi subjekti Unije, ki lahko spodbudijo raziskave in razvoj ustreznih rešitev in tehnologij za ublažitev posledic izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednih dogodkov ali preprečijo prihodnje podobne izredne razmere v javnem zdravju ali izredne dogodke, na primer s predlaganim organom HERA.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Agencija bi morala med izrednimi razmerami v javnem zdravju ali v zvezi z izrednim dogodkom omogočiti redno izmenjavo informacij z industrijo, ustreznimi akterji v farmacevtski dobavni verigi, predstavniki zdravstvenih delavcev, pacienti in potrošniki, da bi zagotovila zgodnje razprave o morebitnem pomanjkanju zdravil na trgu in omejitvah dobave ter omogočila boljše usklajevanje in sinergije za ublažitev izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednega dogodka ter odzivanje nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Agencija bi morala med izrednimi razmerami v javnem zdravju ali v zvezi z izrednim dogodkom omogočiti redno izmenjavo informacij z industrijo, ustreznimi akterji v farmacevtski dobavni verigi, predstavniki zdravstvenih delavcev, pacienti in potrošniki, da bi zagotovila zgodnje razprave o morebitnem pomanjkanju zdravil na trgu in omejitvah dobave ter omogočila boljše usklajevanje in sinergije za ublažitev izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednega dogodka ter odzivanje nanje.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27b) | Glede na to, da pandemija COVID-19 še traja ter da ni mogoče predvideti trajanja in razvoja zdravstvenih kriz, kot so pandemije, bi bilo treba določiti pregled učinkovitosti delovanja struktur in mehanizmov, vzpostavljenih v skladu s to uredbo. Na podlagi rezultatov pregleda bi bilo treba strukture in mehanizme po potrebi spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27b)

Glede na to, da pandemija COVID-19 še traja ter da ni mogoče predvideti trajanja in razvoja zdravstvenih kriz, kot so pandemije, bi bilo treba določiti pregled učinkovitosti delovanja struktur in mehanizmov, vzpostavljenih v skladu s to uredbo. Na podlagi rezultatov pregleda bi bilo treba strukture in mehanizme po potrebi spremeniti.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Za zagotovitev zadostnih sredstev za delo, predvideno v tej uredbi, bi bilo treba odhodke Agencije kriti s prispevkom Unije k prihodkom Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Za zagotovitev zadostnih sredstev za delo, predvideno v tej uredbi, bi bilo treba odhodke Agencije kriti s prispevkom Unije k prihodkom Agencije.

| (29) | Za zagotovitev zadostnih sredstev za delo, predvideno v tej uredbi,
  vključno z ustreznim osebjem in strokovnim znanjem,
  bi bilo treba odhodke Agencije kriti s prispevkom Unije k prihodkom Agencije. |
| --- | --- |

(29)

Za zagotovitev zadostnih sredstev za delo, predvideno v tej uredbi,
  vključno z ustreznim osebjem in strokovnim znanjem,
  bi bilo treba odhodke Agencije kriti s prispevkom Unije k prihodkom Agencije.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pripravo
  na izredne dogodke in obvladovanje njihovega vpliva na zdravila za uporabo v humani medicini ter obvladovanje vpliva izrednih razmer v javnem zdravju na zdravila za uporabo v humani medicini in medicinske pripomočke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

pripravo
  na izredne dogodke in obvladovanje njihovega vpliva na zdravila za uporabo v humani medicini ter obvladovanje vpliva izrednih razmer v javnem zdravju na zdravila za uporabo v humani medicini in medicinske pripomočke;

| (a) | preprečevanje, pripravo
  na izredne dogodke
  , usklajevanje
  in obvladovanje njihovega vpliva na zdravila za uporabo v humani medicini ter obvladovanje vpliva izrednih razmer v javnem zdravju na zdravila za uporabo v humani medicini in medicinske pripomočke
  na ravni Unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje, pripravo
  na izredne dogodke
  , usklajevanje
  in obvladovanje njihovega vpliva na zdravila za uporabo v humani medicini ter obvladovanje vpliva izrednih razmer v javnem zdravju na zdravila za uporabo v humani medicini in medicinske pripomočke
  na ravni Unije
  ;

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spremljanje
  pomanjkanja zdravil za uporabo v humani medicini in medicinskih pripomočkov ter poročanje o njem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

spremljanje
  pomanjkanja zdravil za uporabo v humani medicini in medicinskih pripomočkov ter poročanje o njem;

| (b) | preprečevanje in spremljanje
  pomanjkanja zdravil za uporabo v humani medicini in
  kritičnih
  medicinskih pripomočkov ter poročanje o njem; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje in spremljanje
  pomanjkanja zdravil za uporabo v humani medicini in
  kritičnih
  medicinskih pripomočkov ter poročanje o njem;

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vzpostavitev interoperabilne in digitalne podatkovne zbirke na ravni Unije za spremljanje pomanjkanja zdravil in poročanje o njem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

vzpostavitev interoperabilne in digitalne podatkovne zbirke na ravni Unije za spremljanje pomanjkanja zdravil in poročanje o njem;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | „zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, kot je opredeljeno v točki 1 člena 4 Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

„zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, kot je opredeljeno v točki 1 člena 4 Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ;

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | „ponudba“ pomeni skupno zalogo posameznega zdravila ali medicinskega pripomočka, ki jo na nacionalni trg da imetnik dovoljenja za promet ali proizvajalec; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

„ponudba“ pomeni skupno zalogo posameznega zdravila ali medicinskega pripomočka, ki jo na nacionalni trg da imetnik dovoljenja za promet ali proizvajalec;

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | „povpraševanje“ se nanaša na zahteve zdravstvenih delavcev ali pacientov po zdravilu ali medicinskem pripomočku zaradi kliničnih potreb. Da bi se povpraševanje ustrezno zadovoljilo, je treba zdravilo ali medicinski pripomoček pridobiti pravočasno in v dovolj velikih količinah, da se omogoči neprekinjenost dobre oskrbe pacientov. Trgovci na debelo so običajno ključna vez v dobavni verigi med imetniki dovoljenja za promet ali proizvajalci in uporabniki zdravil ali medicinskih pripomočkov, v teh primerih pa je treba za oceno povpraševanja upoštevati količino, zahtevano v naročilih na debelo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

„povpraševanje“ se nanaša na zahteve zdravstvenih delavcev ali pacientov po zdravilu ali medicinskem pripomočku zaradi kliničnih potreb. Da bi se povpraševanje ustrezno zadovoljilo, je treba zdravilo ali medicinski pripomoček pridobiti pravočasno in v dovolj velikih količinah, da se omogoči neprekinjenost dobre oskrbe pacientov. Trgovci na debelo so običajno ključna vez v dobavni verigi med imetniki dovoljenja za promet ali proizvajalci in uporabniki zdravil ali medicinskih pripomočkov, v teh primerih pa je treba za oceno povpraševanja upoštevati količino, zahtevano v naročilih na debelo;

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „pomanjkanje“ pomeni, da ponudba zdravila za uporabo v humani medicini ali medicinskega pripomočka ne zadošča povpraševanju po navedenem zdravilu ali medicinskem pripomočku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

„pomanjkanje“ pomeni, da ponudba zdravila za uporabo v humani medicini ali medicinskega pripomočka ne zadošča povpraševanju po navedenem zdravilu ali medicinskem pripomočku;

| (d) | „pomanjkanje“ pomeni, da ponudba zdravila za uporabo v humani medicini ali medicinskega pripomočka
  iz katerega koli razloga
  ne zadošča povpraševanju po navedenem zdravilu ali medicinskem pripomočku
  na nacionalni ravni
  ; |
| --- | --- |

(d)

„pomanjkanje“ pomeni, da ponudba zdravila za uporabo v humani medicini ali medicinskega pripomočka
  iz katerega koli razloga
  ne zadošča povpraševanju po navedenem zdravilu ali medicinskem pripomočku
  na nacionalni ravni
  ;

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | „izredni dogodek“ pomeni dogodek, ki bi verjetno pomenil resno grožnjo za javno zdravje v zvezi z zdravili v več kot eni državi članici. Tak dogodek se nanaša na smrtonosno grožnjo ali kako drugače resno grožnjo za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali drugega izvora ali incident, ki lahko vpliva na dobavo
  ali
  kakovost, varnost in učinkovitost zdravil. Tak dogodek lahko povzroči pomanjkanje zdravil v več kot eni državi članici in zahteva nujno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

„izredni dogodek“ pomeni dogodek, ki bi verjetno pomenil resno grožnjo za javno zdravje v zvezi z zdravili v več kot eni državi članici. Tak dogodek se nanaša na smrtonosno grožnjo ali kako drugače resno grožnjo za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali drugega izvora ali incident, ki lahko vpliva na dobavo
  ali
  kakovost, varnost in učinkovitost zdravil. Tak dogodek lahko povzroči pomanjkanje zdravil v več kot eni državi članici in zahteva nujno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi.

| (f) | „izredni dogodek“ pomeni dogodek, ki bi verjetno pomenil resno grožnjo za javno zdravje v zvezi z zdravili v več kot eni državi članici. Tak dogodek se nanaša na smrtonosno grožnjo ali kako drugače resno grožnjo za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali drugega izvora ali incident, ki lahko vpliva na
  proizvodnjo,
  dobavo
  , povpraševanje,
  kakovost, varnost in učinkovitost zdravil. Tak dogodek lahko povzroči pomanjkanje zdravil v več kot eni državi članici in zahteva nujno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi.
  Iz področja uporabe te opredelitve so izključene ponavljajoče se težave s ponudbo. |
| --- | --- |

(f)

„izredni dogodek“ pomeni dogodek, ki bi verjetno pomenil resno grožnjo za javno zdravje v zvezi z zdravili v več kot eni državi članici. Tak dogodek se nanaša na smrtonosno grožnjo ali kako drugače resno grožnjo za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali drugega izvora ali incident, ki lahko vpliva na
  proizvodnjo,
  dobavo
  , povpraševanje,
  kakovost, varnost in učinkovitost zdravil. Tak dogodek lahko povzroči pomanjkanje zdravil v več kot eni državi članici in zahteva nujno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi.
  Iz področja uporabe te opredelitve so izključene ponavljajoče se težave s ponudbo.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za pomanjkanje in varnost zdravil (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za zdravila). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija. | 1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za pomanjkanje in varnost zdravil (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za zdravila). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) se
  redno in kadar to zahtevajo razmere
  sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za pomanjkanje in varnost zdravil (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za zdravila). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija.

1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za pomanjkanje in varnost zdravil (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za zdravila). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) se
  redno in kadar to zahtevajo razmere
  sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usmerjevalno skupino za zdravila sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij. | 2.   Usmerjevalno skupino za zdravila sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en
  pooblaščeni
  visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij.
  Usmerjevalna skupina za zdravila vključuje tudi predstavnika delovne skupine Agencije za sodelovanje s pacienti in potrošniki ter predstavnika delovne skupine Agencije za sodelovanje z zdravstvenimi delavci kot opazovalca. Seznam članov usmerjevalne skupine za zdravila je pregleden in se objavi na spletnem portalu Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usmerjevalno skupino za zdravila sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij.

2.   Usmerjevalno skupino za zdravila sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en
  pooblaščeni
  visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij.
  Usmerjevalna skupina za zdravila vključuje tudi predstavnika delovne skupine Agencije za sodelovanje s pacienti in potrošniki ter predstavnika delovne skupine Agencije za sodelovanje z zdravstvenimi delavci kot opazovalca. Seznam članov usmerjevalne skupine za zdravila je pregleden in se objavi na spletnem portalu Agencije.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Usmerjevalni skupini za zdravila predseduje Agencija.
  Predsednik
  lahko na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila
  in
  imetniki dovoljenj za promet z zdravili. | 3.   Usmerjevalni skupini za zdravila predseduje Agencija.
  Vsak član usmerjevalne skupine za zdravila
  lahko
  predsedniku predlaga, naj
  na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila, imetniki dovoljenj za promet z zdravili
  , trgovci na debelo z zdravili ali drugimi ustreznimi akterji v farmacevtski dobavni verigi, predstavniki zdravstvenih delavcev, pacientov in potrošnikov, če lahko prispevajo informacije za razprave usmerjevalne skupine
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Usmerjevalni skupini za zdravila predseduje Agencija.
  Predsednik
  lahko na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila
  in
  imetniki dovoljenj za promet z zdravili.

3.   Usmerjevalni skupini za zdravila predseduje Agencija.
  Vsak član usmerjevalne skupine za zdravila
  lahko
  predsedniku predlaga, naj
  na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila, imetniki dovoljenj za promet z zdravili
  , trgovci na debelo z zdravili ali drugimi ustreznimi akterji v farmacevtski dobavni verigi, predstavniki zdravstvenih delavcev, pacientov in potrošnikov, če lahko prispevajo informacije za razprave usmerjevalne skupine
  .

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Usmerjevalna skupina za zdravila zagotavlja odprto komuniciranje in tesno sodelovanje z imetniki dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalci, ustreznimi akterji v farmacevtski dobavni verigi ter predstavniki zdravstvenih delavcev, pacientov in potrošnikov, da bi omogočila zgodnje obveščanje o morebitnem ali dejanskem pomanjkanju zdravil, ki jih šteje za kritična med izrednim dogodkom ali v izrednih razmerah v javnem zdravju v skladu s členom 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Usmerjevalna skupina za zdravila zagotavlja odprto komuniciranje in tesno sodelovanje z imetniki dovoljenj za promet z zdravili, proizvajalci, ustreznimi akterji v farmacevtski dobavni verigi ter predstavniki zdravstvenih delavcev, pacientov in potrošnikov, da bi omogočila zgodnje obveščanje o morebitnem ali dejanskem pomanjkanju zdravil, ki jih šteje za kritična med izrednim dogodkom ali v izrednih razmerah v javnem zdravju v skladu s členom 6.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6

Člen 3 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Usmerjevalna skupina za zdravila je odgovorna za izpolnjevanje nalog iz člena 4(
  4
  ) in členov
  od
   5 do 8. | 6.   Usmerjevalna skupina za zdravila je odgovorna za izpolnjevanje nalog iz člena 4(
  3
  ) in
  (4) ter
  členov 5 do 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Usmerjevalna skupina za zdravila je odgovorna za izpolnjevanje nalog iz člena 4(
  4
  ) in členov
  od
   5 do 8.

6.   Usmerjevalna skupina za zdravila je odgovorna za izpolnjevanje nalog iz člena 4(
  3
  ) in
  (4) ter
  členov 5 do 8.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 a (novo)

Člen 3 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Usmerjevalna skupina za zdravila se lahko posvetuje z Odborom za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, če meni, da je to potrebno za obvladovanje izrednih razmer v javnem zdravju in izrednih dogodkov, povezanih z zoonozami ali boleznimi, ki prizadenejo samo živali in imajo ali bi lahko imele velik vpliv na zdravje ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Usmerjevalna skupina za zdravila se lahko posvetuje z Odborom za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, če meni, da je to potrebno za obvladovanje izrednih razmer v javnem zdravju in izrednih dogodkov, povezanih z zoonozami ali boleznimi, ki prizadenejo samo živali in imajo ali bi lahko imele velik vpliv na zdravje ljudi.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 b (novo)

Člen 3 – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Člani usmerjevalne skupine ne smejo imeti finančnih ali drugih interesov v farmacevtski industriji, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. Delujejo v interesu javnosti in neodvisno ter vsako leto predložijo izjavo o finančnih interesih in jo po potrebi posodobijo, če pride do pomembne spremembe. Vsi posredni interesi, ki bi lahko bili povezani s farmacevtsko industrijo, se vnesejo v register, ki ga vodi Agencija in je na zahtevo dostopen javnosti. Izjava o interesih je dostopna javnosti na spletnem mestu Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  Člani usmerjevalne skupine ne smejo imeti finančnih ali drugih interesov v farmacevtski industriji, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. Delujejo v interesu javnosti in neodvisno ter vsako leto predložijo izjavo o finančnih interesih in jo po potrebi posodobijo, če pride do pomembne spremembe. Vsi posredni interesi, ki bi lahko bili povezani s farmacevtsko industrijo, se vnesejo v register, ki ga vodi Agencija in je na zahtevo dostopen javnosti. Izjava o interesih je dostopna javnosti na spletnem mestu Agencije.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Agencija stalno spremlja vsak dogodek, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju. | 1.   Agencija
  v usklajevanju s pristojnimi nacionalnimi organi
  stalno spremlja vsak dogodek, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju.
  Pri tem po potrebi tesno sodeluje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in drugimi agencijami Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Agencija stalno spremlja vsak dogodek, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju.

1.   Agencija
  v usklajevanju s pristojnimi nacionalnimi organi
  stalno spremlja vsak dogodek, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju.
  Pri tem po potrebi tesno sodeluje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in drugimi agencijami Unije.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za olajšanje naloge spremljanja iz odstavka 1 nacionalni pristojni organi prek enotnih kontaktnih točk iz člena 3(5) na podlagi meril za poročanje, ki jih Agencija določi v skladu s členom 9(1)(b), Agenciji poročajo o vsakem dogodku, vključno s pomanjkanjem zdravila v določeni državi članici, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju. Kadar pristojni nacionalni organ Agencijo obvesti o pomanjkanju zdravila v določeni državi članici, Agenciji zagotovi vse informacije, ki jih je prejel od imetnika dovoljenja za promet z zdravili v skladu s členom 23a Direktive 2001/83/ES. Agencija lahko na podlagi poročila pristojnega nacionalnega organa o dogodku in za razumevanje vpliva dogodka v drugih državah članicah prek delovne skupine iz člena 3(5) zahteva informacije od nacionalnih pristojnih organov. | 2.   Za olajšanje naloge spremljanja iz odstavka 1 nacionalni pristojni organi prek enotnih kontaktnih točk iz člena 3(5)
  ali zbirke podatkov iz člena 12a, ko bo ta delovala v celoti,
  na podlagi meril za poročanje, ki jih Agencija določi v skladu s členom 9(1)(b), Agenciji
  nemudoma
  poročajo o vsakem dogodku, vključno s pomanjkanjem zdravila v določeni državi članici, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju. Kadar pristojni nacionalni organ Agencijo obvesti o pomanjkanju zdravila v določeni državi članici, Agenciji zagotovi vse informacije, ki jih je prejel od imetnika dovoljenja za promet z zdravili v skladu s členom 23a Direktive 2001/83/ES. Agencija lahko na podlagi poročila pristojnega nacionalnega organa o dogodku in za razumevanje vpliva dogodka v drugih državah članicah prek delovne skupine iz člena 3(5) zahteva informacije od nacionalnih pristojnih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za olajšanje naloge spremljanja iz odstavka 1 nacionalni pristojni organi prek enotnih kontaktnih točk iz člena 3(5) na podlagi meril za poročanje, ki jih Agencija določi v skladu s členom 9(1)(b), Agenciji poročajo o vsakem dogodku, vključno s pomanjkanjem zdravila v določeni državi članici, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju. Kadar pristojni nacionalni organ Agencijo obvesti o pomanjkanju zdravila v določeni državi članici, Agenciji zagotovi vse informacije, ki jih je prejel od imetnika dovoljenja za promet z zdravili v skladu s členom 23a Direktive 2001/83/ES. Agencija lahko na podlagi poročila pristojnega nacionalnega organa o dogodku in za razumevanje vpliva dogodka v drugih državah članicah prek delovne skupine iz člena 3(5) zahteva informacije od nacionalnih pristojnih organov.

2.   Za olajšanje naloge spremljanja iz odstavka 1 nacionalni pristojni organi prek enotnih kontaktnih točk iz člena 3(5)
  ali zbirke podatkov iz člena 12a, ko bo ta delovala v celoti,
  na podlagi meril za poročanje, ki jih Agencija določi v skladu s členom 9(1)(b), Agenciji
  nemudoma
  poročajo o vsakem dogodku, vključno s pomanjkanjem zdravila v določeni državi članici, ki bi verjetno povzročil izredni dogodek ali izredne razmere v javnem zdravju. Kadar pristojni nacionalni organ Agencijo obvesti o pomanjkanju zdravila v določeni državi članici, Agenciji zagotovi vse informacije, ki jih je prejel od imetnika dovoljenja za promet z zdravili v skladu s členom 23a Direktive 2001/83/ES. Agencija lahko na podlagi poročila pristojnega nacionalnega organa o dogodku in za razumevanje vpliva dogodka v drugih državah članicah prek delovne skupine iz člena 3(5) zahteva informacije od nacionalnih pristojnih organov.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar Agencija meni, da je treba obravnavati dejanski ali bližajoči se izredni dogodek, o tem obvesti Komisijo in države članice. Za pomoč usmerjevalne skupine za zdravila pri
  obravnavanju izrednega dogodka lahko zaprosi Komisija
  na lastno pobudo ali na zahtevo ene ali več držav članic ali izvršni direktor Agencije. | 3.   Kadar Agencija meni, da je treba obravnavati dejanski ali bližajoči se izredni dogodek, o tem obvesti Komisijo in države članice. Za pomoč usmerjevalne skupine za zdravila pri
  analizi razpoložljivih podatkov Komisija zatem zaprosi
  na lastno pobudo ali na zahtevo ene ali več držav članic ali izvršni direktor Agencije.
  Na podlagi analize podatkov lahko usmerjevalna skupina za zdravila Komisiji predlaga, da uradno ugotovi obstoj izrednega dogodka, in v skladu s členom 5 daje priporočila za obravnavo takega dogodka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar Agencija meni, da je treba obravnavati dejanski ali bližajoči se izredni dogodek, o tem obvesti Komisijo in države članice. Za pomoč usmerjevalne skupine za zdravila pri
  obravnavanju izrednega dogodka lahko zaprosi Komisija
  na lastno pobudo ali na zahtevo ene ali več držav članic ali izvršni direktor Agencije.

3.   Kadar Agencija meni, da je treba obravnavati dejanski ali bližajoči se izredni dogodek, o tem obvesti Komisijo in države članice. Za pomoč usmerjevalne skupine za zdravila pri
  analizi razpoložljivih podatkov Komisija zatem zaprosi
  na lastno pobudo ali na zahtevo ene ali več držav članic ali izvršni direktor Agencije.
  Na podlagi analize podatkov lahko usmerjevalna skupina za zdravila Komisiji predlaga, da uradno ugotovi obstoj izrednega dogodka, in v skladu s členom 5 daje priporočila za obravnavo takega dogodka.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Usmerjevalna skupina za zdravila svetuje Komisiji in državam članicam o vseh ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo po njenem mnenju treba sprejeti na ravni Unije v zvezi z zadevnimi zdravili v skladu z določbami Direktive 2001/83/ES ali Uredbe (ES) št. 726/2004 (18). | Usmerjevalna skupina za zdravila svetuje
  in daje priporočila
  Komisiji in državam članicam o vseh ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo po njenem mnenju treba sprejeti na ravni Unije v zvezi z zadevnimi zdravili v skladu z določbami Direktive 2001/83/ES ali Uredbe (ES) št. 726/2004 (18). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Usmerjevalna skupina za zdravila svetuje Komisiji in državam članicam o vseh ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo po njenem mnenju treba sprejeti na ravni Unije v zvezi z zadevnimi zdravili v skladu z določbami Direktive 2001/83/ES ali Uredbe (ES) št. 726/2004 (18).

18

Usmerjevalna skupina za zdravila svetuje
  in daje priporočila
  Komisiji in državam članicam o vseh ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo po njenem mnenju treba sprejeti na ravni Unije v zvezi z zadevnimi zdravili v skladu z določbami Direktive 2001/83/ES ali Uredbe (ES) št. 726/2004 (18).

in daje priporočila

18

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če priporočila usmerjevalne skupine za zdravila niso upoštevana, Komisija in države članice to ustrezno utemeljijo. Priporočila usmerjevalne skupine za zdravila ter vse ustrezne utemeljitve Komisije in držav članic so javno dostopne na spletnem portalu iz člena 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če priporočila usmerjevalne skupine za zdravila niso upoštevana, Komisija in države članice to ustrezno utemeljijo. Priporočila usmerjevalne skupine za zdravila ter vse ustrezne utemeljitve Komisije in držav članic so javno dostopne na spletnem portalu iz člena 13.

Če priporočila usmerjevalne skupine za zdravila niso upoštevana, Komisija in države članice to ustrezno utemeljijo. Priporočila usmerjevalne skupine za zdravila ter vse ustrezne utemeljitve Komisije in držav članic so javno dostopne na spletnem portalu iz člena 13.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 b (novo)

Člen 5 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar se vzpostavi povezava z zoonozami ali boleznimi, ki prizadenejo samo živali, ki imajo ali bi lahko imele velik vpliv na zdravje ljudi, ali kadar je uporaba zdravilnih učinkovin zdravil za uporabo v veterinarski medicini lahko koristna za reševanje izrednih razmer na področju javnega zdravja ali izrednega dogodka, ali kadar je to potrebno, se lahko usmerjevalna skupina za zdravila poveže z Odborom za zdravila za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar se vzpostavi povezava z zoonozami ali boleznimi, ki prizadenejo samo živali, ki imajo ali bi lahko imele velik vpliv na zdravje ljudi, ali kadar je uporaba zdravilnih učinkovin zdravil za uporabo v veterinarski medicini lahko koristna za reševanje izrednih razmer na področju javnega zdravja ali izrednega dogodka, ali kadar je to potrebno, se lahko usmerjevalna skupina za zdravila poveže z Odborom za zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Kadar se vzpostavi povezava z zoonozami ali boleznimi, ki prizadenejo samo živali, ki imajo ali bi lahko imele velik vpliv na zdravje ljudi, ali kadar je uporaba zdravilnih učinkovin zdravil za uporabo v veterinarski medicini lahko koristna za reševanje izrednih razmer na področju javnega zdravja ali izrednega dogodka, ali kadar je to potrebno, se lahko usmerjevalna skupina za zdravila poveže z Odborom za zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična med izrednim dogodkom (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednem dogodku). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler ni izredni dogodek ustrezno
  obravnavan
  . | 1.   Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična med izrednim dogodkom (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednem dogodku). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler ni izredni dogodek ustrezno
  razrešen in v skladu s členom 4(4) te uredbe ni potrjeno, da pomoč usmerjevalne skupine za zdravila ni več potrebna
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična med izrednim dogodkom (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednem dogodku). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler ni izredni dogodek ustrezno
  obravnavan
  .

1.   Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična med izrednim dogodkom (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednem dogodku). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler ni izredni dogodek ustrezno
  razrešen in v skladu s členom 4(4) te uredbe ni potrjeno, da pomoč usmerjevalne skupine za zdravila ni več potrebna
  .

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usmerjevalna skupina za zdravila takoj po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična v izrednih razmerah v javnem zdravju (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednih razmerah v javnem zdravju). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler niso izredne razmere v javnem zdravju preklicane. | 2.   Usmerjevalna skupina za zdravila takoj po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična v izrednih razmerah v javnem zdravju (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednih razmerah v javnem zdravju). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler niso izredne razmere v javnem zdravju preklicane.
  Seznam se lahko po potrebi posodobi na podlagi izidov postopka pregleda iz člena 16 te uredbe, za katerega se usmerjevalna skupina za zdravila poveže s projektno skupino za izredne razmere. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usmerjevalna skupina za zdravila takoj po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična v izrednih razmerah v javnem zdravju (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednih razmerah v javnem zdravju). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler niso izredne razmere v javnem zdravju preklicane.

2.   Usmerjevalna skupina za zdravila takoj po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju in po posvetovanju s svojo delovno skupino sprejme seznam zdravil, dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004, ki jih šteje za kritična v izrednih razmerah v javnem zdravju (v nadaljnjem besedilu: seznam kritičnih zdravil pri izrednih razmerah v javnem zdravju). Seznam se posodobi, kadar koli je to potrebno, dokler niso izredne razmere v javnem zdravju preklicane.
  Seznam se lahko po potrebi posodobi na podlagi izidov postopka pregleda iz člena 16 te uredbe, za katerega se usmerjevalna skupina za zdravila poveže s projektno skupino za izredne razmere.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Usmerjevalna skupina za zdravila sprejme sklop informacij, potrebnih za spremljanje ponudbe zdravil s seznamov iz odstavkov 1 in 2 in povpraševanja po njih (v nadaljnjem besedilu: seznama kritičnih zdravil), ter o tem obvesti svojo delovno skupino. | 3.   Usmerjevalna skupina za zdravila sprejme sklop informacij
  in ukrepov
  , potrebnih za spremljanje ponudbe zdravil s seznamov iz odstavkov 1 in 2 in povpraševanja po njih (v nadaljnjem besedilu: seznama kritičnih zdravil), ter o tem obvesti svojo delovno skupino.
  O tem ustrezno obvesti tudi subjekte Unije ali nacionalne subjekte, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog zdravil. Usmerjevalna skupina za zdravila pravočasno poroča Agenciji in Komisiji o spremljanju in ju nemudoma obvesti o vsakršnem izrednem dogodku ali pomanjkanju pri dobavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Usmerjevalna skupina za zdravila sprejme sklop informacij, potrebnih za spremljanje ponudbe zdravil s seznamov iz odstavkov 1 in 2 in povpraševanja po njih (v nadaljnjem besedilu: seznama kritičnih zdravil), ter o tem obvesti svojo delovno skupino.

3.   Usmerjevalna skupina za zdravila sprejme sklop informacij
  in ukrepov
  , potrebnih za spremljanje ponudbe zdravil s seznamov iz odstavkov 1 in 2 in povpraševanja po njih (v nadaljnjem besedilu: seznama kritičnih zdravil), ter o tem obvesti svojo delovno skupino.
  O tem ustrezno obvesti tudi subjekte Unije ali nacionalne subjekte, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog zdravil. Usmerjevalna skupina za zdravila pravočasno poroča Agenciji in Komisiji o spremljanju in ju nemudoma obvesti o vsakršnem izrednem dogodku ali pomanjkanju pri dobavi.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Agencija vzpostavi javno dostopno spletno stran z informacijami o dejanskem pomanjkanju kritičnih zdravil. Vključi se tudi povezava na nacionalne registre o pomanjkanju zdravil. Spletna stran med drugim vsebuje naslednje informacije: |
| | (a) | trgovsko ime in mednarodno nelastniško ime; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Agencija vzpostavi javno dostopno spletno stran z informacijami o dejanskem pomanjkanju kritičnih zdravil. Vključi se tudi povezava na nacionalne registre o pomanjkanju zdravil. Spletna stran med drugim vsebuje naslednje informacije:

(a)

(a)

trgovsko ime in mednarodno nelastniško ime;

trgovsko ime in mednarodno nelastniško ime;

| (b) | indikacijo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

indikacijo;

indikacijo;

| (c) | razlog za pomanjkanje; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razlog za pomanjkanje;

razlog za pomanjkanje;

| (d) | datuma začetka in konca; |
| --- | --- |

(d)

(d)

datuma začetka in konca;

datuma začetka in konca;

| (e) | prizadete države članice; |
| --- | --- |

(e)

(e)

prizadete države članice;

prizadete države članice;

| (f) | informacije za zdravstvene delavce in paciente, vključno z informacijami o alternativnih možnostih za zdravljenje. |
| --- | --- |

(f)

(f)

informacije za zdravstvene delavce in paciente, vključno z informacijami o alternativnih možnostih za zdravljenje.

informacije za zdravstvene delavce in paciente, vključno z informacijami o alternativnih možnostih za zdravljenje.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi seznamov kritičnih zdravil ter informacij in podatkov, zagotovljenih v skladu s členoma 10 in 11, spremlja ponudbo zdravil z navedenih seznamov in povpraševanje po njih, da bi ugotovila njihovo morebitno ali dejansko pomanjkanje. V okviru navedenega spremljanja se usmerjevalna skupina za zdravila po potrebi poveže z Odborom za zdravstveno varnost, ustanovljenim s členom 4 Uredbe (EU) 2020/[...] (19), v primeru izrednih razmer v javnem zdravju pa s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju, ustanovljenim v skladu s členom 24 navedene uredbe. | Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi seznamov kritičnih zdravil ter informacij in podatkov, zagotovljenih v skladu s členoma 10 in 11
  , in podatkovne zbirke, vzpostavljene v skladu s členom 12a, ko bo v celoti delujoča
  , spremlja ponudbo zdravil z navedenih seznamov in povpraševanje po njih, da bi ugotovila njihovo morebitno ali dejansko pomanjkanje. V okviru navedenega spremljanja se usmerjevalna skupina za zdravila po potrebi poveže z Odborom za zdravstveno varnost, ustanovljenim s členom 4 Uredbe (EU) 2020/[...] (19), v primeru izrednih razmer v javnem zdravju pa s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju, ustanovljenim v skladu s členom 24 navedene uredbe
  , ter z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi seznamov kritičnih zdravil ter informacij in podatkov, zagotovljenih v skladu s členoma 10 in 11, spremlja ponudbo zdravil z navedenih seznamov in povpraševanje po njih, da bi ugotovila njihovo morebitno ali dejansko pomanjkanje. V okviru navedenega spremljanja se usmerjevalna skupina za zdravila po potrebi poveže z Odborom za zdravstveno varnost, ustanovljenim s členom 4 Uredbe (EU) 2020/[...] (19), v primeru izrednih razmer v javnem zdravju pa s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju, ustanovljenim v skladu s členom 24 navedene uredbe.

19

Usmerjevalna skupina za zdravila na podlagi seznamov kritičnih zdravil ter informacij in podatkov, zagotovljenih v skladu s členoma 10 in 11
  , in podatkovne zbirke, vzpostavljene v skladu s členom 12a, ko bo v celoti delujoča
  , spremlja ponudbo zdravil z navedenih seznamov in povpraševanje po njih, da bi ugotovila njihovo morebitno ali dejansko pomanjkanje. V okviru navedenega spremljanja se usmerjevalna skupina za zdravila po potrebi poveže z Odborom za zdravstveno varnost, ustanovljenim s členom 4 Uredbe (EU) 2020/[...] (19), v primeru izrednih razmer v javnem zdravju pa s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju, ustanovljenim v skladu s členom 24 navedene uredbe
  , ter z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni
  .

, in podatkovne zbirke, vzpostavljene v skladu s členom 12a, ko bo v celoti delujoča

19

, ter z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Usmerjevalna skupina za zdravila v času izrednih razmer v javnem zdravju ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) do izteka izrednih razmer Komisiji in podmreži iz člena 9(2) redno poroča o rezultatih spremljanja ter zlasti opozarja na morebitno ali dejansko pomanjkanje zdravil s seznamov kritičnih zdravil. | 1.   Usmerjevalna skupina za zdravila v času izrednih razmer v javnem zdravju ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) do izteka izrednih razmer Komisiji in podmreži iz člena 9(2) redno poroča o rezultatih spremljanja ter zlasti opozarja na morebitno ali dejansko pomanjkanje zdravil s seznamov kritičnih zdravil.
  Ta poročila se po potrebi dajo na voljo tudi drugim udeležencem v farmacevtski dobavni verigi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Usmerjevalna skupina za zdravila v času izrednih razmer v javnem zdravju ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) do izteka izrednih razmer Komisiji in podmreži iz člena 9(2) redno poroča o rezultatih spremljanja ter zlasti opozarja na morebitno ali dejansko pomanjkanje zdravil s seznamov kritičnih zdravil.

1.   Usmerjevalna skupina za zdravila v času izrednih razmer v javnem zdravju ali na podlagi prošnje za pomoč iz člena 4(3) do izteka izrednih razmer Komisiji in podmreži iz člena 9(2) redno poroča o rezultatih spremljanja ter zlasti opozarja na morebitno ali dejansko pomanjkanje zdravil s seznamov kritičnih zdravil.
  Ta poročila se po potrebi dajo na voljo tudi drugim udeležencem v farmacevtski dobavni verigi.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usmerjevalna skupina za zdravila na zahtevo Komisije ali podmreže iz člena 9(2) za utemeljitev svojih ugotovitev zagotovi zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem
  se
  usmerjevalna skupina za zdravila poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke za pomoč pri napovedovanju potreb po zdravilih, ter z izvršno usmerjevalno skupino za pomanjkanje medicinskih pripomočkov iz člena 19, kadar pa se zdravila s seznamov kritičnih zdravil dajejo z medicinskim pripomočkom. | 2.   Usmerjevalna skupina za zdravila na zahtevo Komisije
  , enega ali več nacionalnih pristojnih organov
  ali podmreže iz člena 9(2) za utemeljitev svojih ugotovitev zagotovi zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem usmerjevalna skupina za zdravila
  uporabi podatke iz podatkovne zbirke, vzpostavljene v skladu s členom 12a, ko bo v celoti delujoča, ter se
  poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke
  , modele in scenarije razvoja
  za pomoč pri napovedovanju potreb po zdravilih, ter z izvršno usmerjevalno skupino za pomanjkanje medicinskih pripomočkov iz člena 19, kadar pa se zdravila s seznamov kritičnih zdravil dajejo z medicinskim pripomočkom.
  Zbirni podatki in napovedi o povpraševanju se lahko po potrebi dajo na voljo tudi drugim udeležencem v farmacevtski dobavni verigi, da bi bolje preprečili ali ublažili morebitno ali dejansko pomanjkanje. Usmerjevalna skupina za zdravila svoje ugotovitve in sklepe tudi posreduje organom Unije in nacionalnim akterjem, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog zdravil in medicinskih pripomočkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usmerjevalna skupina za zdravila na zahtevo Komisije ali podmreže iz člena 9(2) za utemeljitev svojih ugotovitev zagotovi zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem
  se
  usmerjevalna skupina za zdravila poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke za pomoč pri napovedovanju potreb po zdravilih, ter z izvršno usmerjevalno skupino za pomanjkanje medicinskih pripomočkov iz člena 19, kadar pa se zdravila s seznamov kritičnih zdravil dajejo z medicinskim pripomočkom.

2.   Usmerjevalna skupina za zdravila na zahtevo Komisije
  , enega ali več nacionalnih pristojnih organov
  ali podmreže iz člena 9(2) za utemeljitev svojih ugotovitev zagotovi zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem usmerjevalna skupina za zdravila
  uporabi podatke iz podatkovne zbirke, vzpostavljene v skladu s členom 12a, ko bo v celoti delujoča, ter se
  poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke
  , modele in scenarije razvoja
  za pomoč pri napovedovanju potreb po zdravilih, ter z izvršno usmerjevalno skupino za pomanjkanje medicinskih pripomočkov iz člena 19, kadar pa se zdravila s seznamov kritičnih zdravil dajejo z medicinskim pripomočkom.
  Zbirni podatki in napovedi o povpraševanju se lahko po potrebi dajo na voljo tudi drugim udeležencem v farmacevtski dobavni verigi, da bi bolje preprečili ali ublažili morebitno ali dejansko pomanjkanje. Usmerjevalna skupina za zdravila svoje ugotovitve in sklepe tudi posreduje organom Unije in nacionalnim akterjem, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog zdravil in medicinskih pripomočkov.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V okviru navedenega poročanja lahko usmerjevalna skupina za zdravila za preprečitev ali zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zagotovi tudi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko sprejmejo Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugi subjekti. V zvezi s tem se skupina, kakor je potrebno, poveže z Odborom za zdravstveno varnost in, v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju. | 3.   V okviru navedenega poročanja lahko usmerjevalna skupina za zdravila za preprečitev ali zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zagotovi tudi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko sprejmejo Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugi subjekti
  , tudi predstavniki zdravstvenih delavcev in organizacije pacientov
  . V zvezi s tem se skupina, kakor je potrebno, poveže z Odborom za zdravstveno varnost in, v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V okviru navedenega poročanja lahko usmerjevalna skupina za zdravila za preprečitev ali zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zagotovi tudi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko sprejmejo Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugi subjekti. V zvezi s tem se skupina, kakor je potrebno, poveže z Odborom za zdravstveno varnost in, v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju.

3.   V okviru navedenega poročanja lahko usmerjevalna skupina za zdravila za preprečitev ali zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zagotovi tudi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko sprejmejo Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugi subjekti
  , tudi predstavniki zdravstvenih delavcev in organizacije pacientov
  . V zvezi s tem se skupina, kakor je potrebno, poveže z Odborom za zdravstveno varnost in, v primeru izrednih razmer v javnem zdravju, s Svetovalnim odborom za izredne razmere v javnem zdravju.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije pripravi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugi subjekti sprejmejo, da se zagotovi pripravljenosti za obravnavanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil zaradi izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednih dogodkov. | 4.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije pripravi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili
  , predstavniki zdravstvenih delavcev
  in drugi subjekti sprejmejo, da se zagotovi pripravljenosti za obravnavanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil zaradi izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednih dogodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije pripravi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugi subjekti sprejmejo, da se zagotovi pripravljenosti za obravnavanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil zaradi izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednih dogodkov.

4.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije pripravi priporočila glede ukrepov, ki jih lahko Komisija, države članice, imetniki dovoljenj za promet z zdravili
  , predstavniki zdravstvenih delavcev
  in drugi subjekti sprejmejo, da se zagotovi pripravljenosti za obravnavanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil zaradi izrednih razmer v javnem zdravju ali izrednih dogodkov.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na zahtevo Komisije po potrebi usklajuje ukrepe med nacionalnimi pristojnimi organi, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugimi subjekti, da se prepreči ali zmanjša morebitno ali dejansko pomanjkanje zaradi izrednega dogodka ali izrednih razmer v javnem zdravju. | 5.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na zahtevo Komisije po potrebi usklajuje ukrepe med nacionalnimi pristojnimi organi, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugimi subjekti,
  vključno s predstavniki zdravstvenih delavcev in organizacijami pacientov,
  da se prepreči ali zmanjša morebitno ali dejansko pomanjkanje zaradi izrednega dogodka ali izrednih razmer v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na zahtevo Komisije po potrebi usklajuje ukrepe med nacionalnimi pristojnimi organi, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugimi subjekti, da se prepreči ali zmanjša morebitno ali dejansko pomanjkanje zaradi izrednega dogodka ali izrednih razmer v javnem zdravju.

5.   Usmerjevalna skupina za zdravila lahko na zahtevo Komisije po potrebi usklajuje ukrepe med nacionalnimi pristojnimi organi, imetniki dovoljenj za promet z zdravili in drugimi subjekti,
  vključno s predstavniki zdravstvenih delavcev in organizacijami pacientov,
  da se prepreči ali zmanjša morebitno ali dejansko pomanjkanje zaradi izrednega dogodka ali izrednih razmer v javnem zdravju.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5 a (novo)

Člen 8 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kadar se priporočila iz odstavkov 3 in 4 ne upoštevajo ali ne izvajajo, Komisija, države članice in imetniki dovoljenj za promet predložijo ustrezno utemeljitev, kjer je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Kadar se priporočila iz odstavkov 3 in 4 ne upoštevajo ali ne izvajajo, Komisija, države članice in imetniki dovoljenj za promet predložijo ustrezno utemeljitev, kjer je to ustrezno.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | opredeli postopke za določitev seznamov kritičnih zdravil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

opredeli postopke za določitev seznamov kritičnih zdravil;

| (a) | opredeli postopke
  in merila
  za določitev
  in pregled
  seznamov kritičnih zdravil
  , s katerimi se zagotovi ustrezno posvetovanje z imetniki dovoljenj za promet ter drugimi pomembnimi udeleženci v farmacevtski dobavni verigi, pa tudi z zdravstvenimi delavci, potrošniki in pacienti
  ; |
| --- | --- |

(a)

opredeli postopke
  in merila
  za določitev
  in pregled
  seznamov kritičnih zdravil
  , s katerimi se zagotovi ustrezno posvetovanje z imetniki dovoljenj za promet ter drugimi pomembnimi udeleženci v farmacevtski dobavni verigi, pa tudi z zdravstvenimi delavci, potrošniki in pacienti
  ;

in merila

in pregled

, s katerimi se zagotovi ustrezno posvetovanje z imetniki dovoljenj za promet ter drugimi pomembnimi udeleženci v farmacevtski dobavni verigi, pa tudi z zdravstvenimi delavci, potrošniki in pacienti

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | opredeli metode in merila za spremljanje, zbiranje podatkov in poročanje iz členov 4, 7 in 8; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

opredeli metode in merila za spremljanje, zbiranje podatkov in poročanje iz členov 4, 7 in 8;

| (b) | opredeli metode in merila za spremljanje, zbiranje podatkov in poročanje iz členov 4, 7 in 8
  z osnovnim minimalnim podatkovnim nizom
  ; |
| --- | --- |

(b)

opredeli metode in merila za spremljanje, zbiranje podatkov in poročanje iz členov 4, 7 in 8
  z osnovnim minimalnim podatkovnim nizom
  ;

z osnovnim minimalnim podatkovnim nizom

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | razvije racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

razvije racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje;

| (c) | razvije racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje
  , in sicer na podlagi podatkovnih polj, ki so usklajena med državami članicami, pri tem pa se usklajuje s pristojnimi nacionalnimi organi, dokler ni podatkovna zbirka iz člena 12a v celoti delujoča
  ; |
| --- | --- |

(c)

razvije racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje
  , in sicer na podlagi podatkovnih polj, ki so usklajena med državami članicami, pri tem pa se usklajuje s pristojnimi nacionalnimi organi, dokler ni podatkovna zbirka iz člena 12a v celoti delujoča
  ;

, in sicer na podlagi podatkovnih polj, ki so usklajena med državami članicami, pri tem pa se usklajuje s pristojnimi nacionalnimi organi, dokler ni podatkovna zbirka iz člena 12a v celoti delujoča

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | na svojem spletnem portalu objavi informacije iz točk (a), (b) in (f) tega odstavka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

na svojem spletnem portalu objavi informacije iz točk (a), (b) in (f) tega odstavka.

na svojem spletnem portalu objavi informacije iz točk (a), (b) in (f) tega odstavka.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | od kontaktnih točk, vključenih v podmrežo iz točke (a), zahteva informacije in določi rok za njihovo predložitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

od kontaktnih točk, vključenih v podmrežo iz točke (a), zahteva informacije in določi rok za njihovo predložitev;

| (b) | od kontaktnih točk, vključenih v podmrežo iz točke (a), zahteva informacije
  , tudi o dobavi s seznamov kritičnih zdravil,
  in določi rok za njihovo predložitev
  , če te informacije niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a
  ; |
| --- | --- |

(b)

od kontaktnih točk, vključenih v podmrežo iz točke (a), zahteva informacije
  , tudi o dobavi s seznamov kritičnih zdravil,
  in določi rok za njihovo predložitev
  , če te informacije niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a
  ;

, tudi o dobavi s seznamov kritičnih zdravil,

, če te informacije niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | od enotnih kontaktnih točk nacionalnih pristojnih organov držav članic zahteva informacije na podlagi sklopa informacij, o katerem se je dogovorila usmerjevalna skupina za zdravila, in določi rok za njihovo predložitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

od enotnih kontaktnih točk nacionalnih pristojnih organov držav članic zahteva informacije na podlagi sklopa informacij, o katerem se je dogovorila usmerjevalna skupina za zdravila, in določi rok za njihovo predložitev.

| (c) | od enotnih kontaktnih točk nacionalnih pristojnih organov držav članic zahteva informacije na podlagi sklopa informacij, o katerem se je dogovorila usmerjevalna skupina za zdravila, in določi rok za njihovo predložitev
  , če te informacije niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a
  . |
| --- | --- |

(c)

od enotnih kontaktnih točk nacionalnih pristojnih organov držav članic zahteva informacije na podlagi sklopa informacij, o katerem se je dogovorila usmerjevalna skupina za zdravila, in določi rok za njihovo predložitev
  , če te informacije niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a
  .

, če te informacije niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka d

Člen 9 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podrobnosti o morebitnem ali dejanskem pomanjkanju, kot so dejanski ali predvideni začetni in končni datumi ter domnevni ali znani vzrok; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

podrobnosti o morebitnem ali dejanskem pomanjkanju, kot so dejanski ali predvideni začetni in končni datumi ter domnevni ali znani vzrok;

| (d) | podrobnosti o morebitnem ali dejanskem pomanjkanju, kot so dejanski ali predvideni začetni in končni datumi ter domnevni ali znani vzrok
  , ter informacije o morebitnih ozkih grlih v dobavni verigi
  ; |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti o morebitnem ali dejanskem pomanjkanju, kot so dejanski ali predvideni začetni in končni datumi ter domnevni ali znani vzrok
  , ter informacije o morebitnih ozkih grlih v dobavni verigi
  ;

, ter informacije o morebitnih ozkih grlih v dobavni verigi

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka e a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | razpoložljive zaloge; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

razpoložljive zaloge;

razpoložljive zaloge;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka e b (novo)

Člen 9 – odstavek 3 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | že dostavljene količine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

že dostavljene količine;

že dostavljene količine;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka e c (novo)

Člen 9 – odstavek 3 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | načrtovane dostave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ec)

(ec)

načrtovane dostave;

načrtovane dostave;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka g

Člen 9 – odstavek 3 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | načrte za ublažitev, vključno
  s proizvodno
  in
  dobavno zmogljivostjo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

načrte za ublažitev, vključno
  s proizvodno
  in
  dobavno zmogljivostjo
  ;

s proizvodno

dobavno zmogljivostjo

| (g) | načrte za
  preprečevanje in
  ublažitev, vključno
  z informacijami o proizvodni in dobavni zmogljivosti, kraji proizvodnje končnih farmacevtskih proizvodov
  in
  aktivnih farmacevtskih sestavin, morebitnimi alternativnimi kraji proizvodnje ali najnižjo ravnjo zalog, da se zagotovi neprekinjena dobava in prepreči pomanjkanje zdravil s seznama kritičnih zdravil. |
| --- | --- |

(g)

načrte za
  preprečevanje in
  ublažitev, vključno
  z informacijami o proizvodni in dobavni zmogljivosti, kraji proizvodnje končnih farmacevtskih proizvodov
  in
  aktivnih farmacevtskih sestavin, morebitnimi alternativnimi kraji proizvodnje ali najnižjo ravnjo zalog, da se zagotovi neprekinjena dobava in prepreči pomanjkanje zdravil s seznama kritičnih zdravil.

preprečevanje in

z informacijami o proizvodni in dobavni zmogljivosti, kraji proizvodnje končnih farmacevtskih proizvodov

aktivnih farmacevtskih sestavin, morebitnimi alternativnimi kraji proizvodnje ali najnižjo ravnjo zalog, da se zagotovi neprekinjena dobava in prepreči pomanjkanje zdravil s seznama kritičnih zdravil.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka h

Člen 9 – odstavek 3 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | informacije trgovcev na debelo in pravnih oseb, ki lahko javnosti dobavljajo zdravilo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

(h)

informacije trgovcev na debelo in pravnih oseb, ki lahko javnosti dobavljajo zdravilo

informacije trgovcev na debelo in pravnih oseb, ki lahko javnosti dobavljajo zdravilo

črtano

črtano

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, dovoljenimi v Uniji, v šestih mesecih od datuma začetka uporabe te uredbe zagotovijo informacije, zahtevane v skladu s členom 9(1)(e), v obliki elektronske predložitve v bazo podatkov iz člena 57(1)(l) Uredbe (ES) št. 726/2004. Navedeni imetniki dovoljenj za promet z zdravili po potrebi posodobijo informacije, ki so jih predložili. | 2.   Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, dovoljenimi v Uniji, v šestih mesecih od datuma začetka uporabe te uredbe zagotovijo informacije, zahtevane v skladu s členom 9(1)(e), v obliki elektronske predložitve v bazo podatkov iz člena 57(1)(l) Uredbe (ES) št. 726/2004
  in v skladu s standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) za opredelitev zdravil za uporabo v humani medicini
  . Navedeni imetniki dovoljenj za promet z zdravili po potrebi posodobijo informacije, ki so jih predložili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, dovoljenimi v Uniji, v šestih mesecih od datuma začetka uporabe te uredbe zagotovijo informacije, zahtevane v skladu s členom 9(1)(e), v obliki elektronske predložitve v bazo podatkov iz člena 57(1)(l) Uredbe (ES) št. 726/2004. Navedeni imetniki dovoljenj za promet z zdravili po potrebi posodobijo informacije, ki so jih predložili.

2.   Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, dovoljenimi v Uniji, v šestih mesecih od datuma začetka uporabe te uredbe zagotovijo informacije, zahtevane v skladu s členom 9(1)(e), v obliki elektronske predložitve v bazo podatkov iz člena 57(1)(l) Uredbe (ES) št. 726/2004
  in v skladu s standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) za opredelitev zdravil za uporabo v humani medicini
  . Navedeni imetniki dovoljenj za promet z zdravili po potrebi posodobijo informacije, ki so jih predložili.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4

Člen 10 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil navedejo, da predložene informacije vsebujejo zaupne poslovne informacije, opredelijo ustrezne dele in pojasnijo razloge za tako navedbo. Agencija oceni utemeljenost vsake zahteve in zaupne poslovne informacije zaščiti pred neupravičenim razkritjem. | 4.   Kadar imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil navedejo, da predložene informacije
  , ki jih zahtevajo Agencija ali pristojni nacionalni organi,
  vsebujejo zaupne poslovne informacije, opredelijo ustrezne dele in pojasnijo razloge za tako navedbo. Agencija oceni utemeljenost vsake zahteve in zaupne poslovne informacije zaščiti pred neupravičenim razkritjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Kadar imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil navedejo, da predložene informacije vsebujejo zaupne poslovne informacije, opredelijo ustrezne dele in pojasnijo razloge za tako navedbo. Agencija oceni utemeljenost vsake zahteve in zaupne poslovne informacije zaščiti pred neupravičenim razkritjem.

4.   Kadar imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil navedejo, da predložene informacije
  , ki jih zahtevajo Agencija ali pristojni nacionalni organi,
  vsebujejo zaupne poslovne informacije, opredelijo ustrezne dele in pojasnijo razloge za tako navedbo. Agencija oceni utemeljenost vsake zahteve in zaupne poslovne informacije zaščiti pred neupravičenim razkritjem.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Kadar imajo imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil kakršne koli dodatne informacije, ki dokazujejo morebitno ali dejansko pomanjkanje, jih nemudoma zagotovijo Agenciji. | 5.   Kadar imajo imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil
  in/ali drugi ustrezni udeleženci v farmacevtski dobavni verigi
  kakršne koli dodatne informacije, ki dokazujejo morebitno ali dejansko pomanjkanje, jih nemudoma zagotovijo Agenciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Kadar imajo imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil kakršne koli dodatne informacije, ki dokazujejo morebitno ali dejansko pomanjkanje, jih nemudoma zagotovijo Agenciji.

5.   Kadar imajo imetniki dovoljenj za promet z zdravili za zdravila s seznamov kritičnih zdravil
  in/ali drugi ustrezni udeleženci v farmacevtski dobavni verigi
  kakršne koli dodatne informacije, ki dokazujejo morebitno ali dejansko pomanjkanje, jih nemudoma zagotovijo Agenciji.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6 – točka c

Člen 10 – odstavek 6 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | usmerjevalno skupino za zdravila obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in poročajo o njihovih rezultatih, vključno z informacijami o odpravi morebitnega ali dejanskega pomanjkanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

usmerjevalno skupino za zdravila obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in poročajo o njihovih rezultatih, vključno z informacijami o odpravi morebitnega ali dejanskega pomanjkanja.

| (c) | usmerjevalno skupino za zdravila obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in poročajo o 
  spremljanju teh ukrepov in
  njihovih rezultatih, vključno z informacijami o odpravi morebitnega ali dejanskega pomanjkanja. |
| --- | --- |

(c)

usmerjevalno skupino za zdravila obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in poročajo o 
  spremljanju teh ukrepov in
  njihovih rezultatih, vključno z informacijami o odpravi morebitnega ali dejanskega pomanjkanja.

spremljanju teh ukrepov in

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6 a (novo)

Člen 10 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Agencija in pristojni nacionalni organi lahko za dopolnitev načrtov za preprečevanje in ublažitev pomanjkanja kritičnih zdravil zahtevajo, da trgovci na debelo in drugi ustrezni akterji predložijo dodatne informacije v zvezi z logističnimi izzivi v dobavni verigi trgovine na debelo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Agencija in pristojni nacionalni organi lahko za dopolnitev načrtov za preprečevanje in ublažitev pomanjkanja kritičnih zdravil zahtevajo, da trgovci na debelo in drugi ustrezni akterji predložijo dodatne informacije v zvezi z logističnimi izzivi v dobavni verigi trgovine na debelo.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 11 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za olajšanje spremljanja iz člena 7 in na zahtevo Agencije države članice do roka, ki ga določi Agencija: | 1.   Za olajšanje spremljanja iz člena 7 in na zahtevo Agencije države članice do roka, ki ga določi Agencija
  , predložijo naslednje informacije, če še niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za olajšanje spremljanja iz člena 7 in na zahtevo Agencije države članice do roka, ki ga določi Agencija:

1.   Za olajšanje spremljanja iz člena 7 in na zahtevo Agencije države članice do roka, ki ga določi Agencija
  , predložijo naslednje informacije, če še niso na voljo v podatkovni zbirki iz člena 12a
  :

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice ob podpori Agencije zberejo informacije in podatke o ravni zalog od trgovcev na debelo
  in
  drugih pravnih subjektov, ki lahko javnosti dobavljajo zdravila s seznamov kritičnih zdravil. | 2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice ob podpori Agencije zberejo
  pomembne
  informacije in podatke
  , tudi
  o ravni zalog, od trgovcev na debelo
  ter
  drugih pravnih subjektov
  in oseb
  , ki lahko javnosti dobavljajo zdravila s seznamov kritičnih zdravil
  ali so za to pooblaščene
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice ob podpori Agencije zberejo informacije in podatke o ravni zalog od trgovcev na debelo
  in
  drugih pravnih subjektov, ki lahko javnosti dobavljajo zdravila s seznamov kritičnih zdravil.

2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice ob podpori Agencije zberejo
  pomembne
  informacije in podatke
  , tudi
  o ravni zalog, od trgovcev na debelo
  ter
  drugih pravnih subjektov
  in oseb
  , ki lahko javnosti dobavljajo zdravila s seznamov kritičnih zdravil
  ali so za to pooblaščene
  .

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 a (novo)

Člen 11 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Nacionalni pristojni organi za zdravila olajšajo spletno zbiranje podatkov o učinku pomanjkanj zdravil na paciente in potrošnike. Podmreža enotnih kontaktnih točk pristojnih nacionalnih organov iz člena 3(5) pomembne zbirne podatke iz teh raziskav izmenja z usmerjevalno skupino za zdravila, da pripravi priporočila o obvladovanju pomanjkanja zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Nacionalni pristojni organi za zdravila olajšajo spletno zbiranje podatkov o učinku pomanjkanj zdravil na paciente in potrošnike. Podmreža enotnih kontaktnih točk pristojnih nacionalnih organov iz člena 3(5) pomembne zbirne podatke iz teh raziskav izmenja z usmerjevalno skupino za zdravila, da pripravi priporočila o obvladovanju pomanjkanja zdravil.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | olajšuje usklajevanje med proizvajalci in drugimi ustreznimi deležniki za obravnavanje prilagajanja na povečanje povpraševanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

olajšuje usklajevanje med proizvajalci in drugimi ustreznimi deležniki za obravnavanje prilagajanja na povečanje povpraševanja;

olajšuje usklajevanje med proizvajalci in drugimi ustreznimi deležniki za obravnavanje prilagajanja na povečanje povpraševanja;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | preuči potrebo po smernicah, naslovljenih na države članice, imetnike dovoljenj za promet z zdravili in druge subjekte; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

preuči potrebo po smernicah, naslovljenih na države članice, imetnike dovoljenj za promet z zdravili in druge subjekte;

| (b) | preuči potrebo po smernicah
  in priporočilih
  , naslovljenih na države članice, imetnike dovoljenj za promet z zdravili in druge subjekte
  , tudi iz farmacevtske dobavne verige, vključno z zdravstvenimi delavci, da jih podpre pri njihovem delu in komunikaciji s pacienti
  ; |
| --- | --- |

(b)

preuči potrebo po smernicah
  in priporočilih
  , naslovljenih na države članice, imetnike dovoljenj za promet z zdravili in druge subjekte
  , tudi iz farmacevtske dobavne verige, vključno z zdravstvenimi delavci, da jih podpre pri njihovem delu in komunikaciji s pacienti
  ;

in priporočilih

, tudi iz farmacevtske dobavne verige, vključno z zdravstvenimi delavci, da jih podpre pri njihovem delu in komunikaciji s pacienti

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka f

Člen 12 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil s seznama kritičnih zdravil ali njihovih aktivnih farmacevtskih sestavin, kadar se navedena zdravila ali sestavine uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil s seznama kritičnih zdravil ali njihovih aktivnih farmacevtskih sestavin, kadar se navedena zdravila ali sestavine uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice.

| (f) | se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil s seznama kritičnih zdravil ali njihovih aktivnih farmacevtskih sestavin, kadar se navedena zdravila ali sestavine uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice
  , ter te ukrepe in dosežene rezultate sporoči usmerjevalni skupini za zdravila
  . |
| --- | --- |

(f)

se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja zdravil s seznama kritičnih zdravil ali njihovih aktivnih farmacevtskih sestavin, kadar se navedena zdravila ali sestavine uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice
  , ter te ukrepe in dosežene rezultate sporoči usmerjevalni skupini za zdravila
  .

, ter te ukrepe in dosežene rezultate sporoči usmerjevalni skupini za zdravila

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili |
| | 1.
     
  Agencija v sodelovanju s Komisijo in državami članicami vzpostavi, vzdržuje in upravlja evropsko podatkovno zbirko o oskrbi z zdravili za naslednje namene: |
| | (a) | omogočiti spremljanje ponudbe zdravil in povpraševanja po njih na ravni Unije in držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili

Evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili

1.
     
  Agencija v sodelovanju s Komisijo in državami članicami vzpostavi, vzdržuje in upravlja evropsko podatkovno zbirko o oskrbi z zdravili za naslednje namene:

(a)

(a)

omogočiti spremljanje ponudbe zdravil in povpraševanja po njih na ravni Unije in držav članic;

omogočiti spremljanje ponudbe zdravil in povpraševanja po njih na ravni Unije in držav članic;

| (b) | omogočiti spremljanje pomanjkanja zdravil na ravni Unije in držav članic ter poročanje o tem; |
| --- | --- |

(b)

(b)

omogočiti spremljanje pomanjkanja zdravil na ravni Unije in držav članic ter poročanje o tem;

omogočiti spremljanje pomanjkanja zdravil na ravni Unije in držav članic ter poročanje o tem;

| (c) | imetnikom dovoljenj za promet in trgovcem na debelo z zdravili omogočiti izpolnjevanje obveznosti obveščanja iz člena 10; |
| --- | --- |

(c)

(c)

imetnikom dovoljenj za promet in trgovcem na debelo z zdravili omogočiti izpolnjevanje obveznosti obveščanja iz člena 10;

imetnikom dovoljenj za promet in trgovcem na debelo z zdravili omogočiti izpolnjevanje obveznosti obveščanja iz člena 10;

| (d) | omogočiti Komisiji, Agenciji in pristojnim nacionalnim organom, da so dobro obveščeni pri opravljanju nalog v skladu s to uredbo, ter izboljšati sodelovanje med njimi. |
| --- | --- |

(d)

(d)

omogočiti Komisiji, Agenciji in pristojnim nacionalnim organom, da so dobro obveščeni pri opravljanju nalog v skladu s to uredbo, ter izboljšati sodelovanje med njimi.

omogočiti Komisiji, Agenciji in pristojnim nacionalnim organom, da so dobro obveščeni pri opravljanju nalog v skladu s to uredbo, ter izboljšati sodelovanje med njimi.

Evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili, ki ne deluje le v izrednih razmerah na področju javnega zdravja in ob izrednih dogodkih, temveč tudi v običajnih okoliščinah, deluje kot interoperabilna in digitalna podatkovna zbirka Unije, ki temelji na podatkih, sporočenih prek nacionalnih elektronskih platform, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 2. Podatkovna zbirka Agenciji in pristojnim nacionalnim organom omogoča sočasen dostop do informacij iz podatkovne zbirke in njihovo izmenjavo.

Evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili, ki ne deluje le v izrednih razmerah na področju javnega zdravja in ob izrednih dogodkih, temveč tudi v običajnih okoliščinah, deluje kot interoperabilna in digitalna podatkovna zbirka Unije, ki temelji na podatkih, sporočenih prek nacionalnih elektronskih platform, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 2. Podatkovna zbirka Agenciji in pristojnim nacionalnim organom omogoča sočasen dostop do informacij iz podatkovne zbirke in njihovo izmenjavo.

2.
     
  Vsaka država članica razvije elektronsko platformo, s katero zagotovi spremljanje dobave zdravil v realnem času, ki omogoča določanje dejanske trenutne ravni dobave zdravil ter odkrivanje, napovedovanje in preprečevanje pomanjkanja zdravil. Te platforme, ki jih upravljajo pristojni nacionalni organi, začnejo v državah članicah delovati do ... [30 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe].

Podatke o ponudbi in povpraševanju na ravni držav članic sporočijo naslednji subjekti:

Podatke o ponudbi in povpraševanju na ravni držav članic sporočijo naslednji subjekti:

| (a) | imetniki dovoljenj za promet, |
| --- | --- |

(a)

(a)

imetniki dovoljenj za promet,

imetniki dovoljenj za promet,

| (b) | trgovci na debelo z zdravili ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

trgovci na debelo z zdravili ter

trgovci na debelo z zdravili ter

| (c) | lokalne in bolnišnične lekarne. |
| --- | --- |

(c)

(c)

lokalne in bolnišnične lekarne.

lokalne in bolnišnične lekarne.

3.
     
  Poleg odstavka 2 elektronske platforme pristojnim nacionalnim organom zagotavljajo dostop informacij o neizpolnjenem povpraševanju trgovcev na debelo ter lokalnih in bolnišničnih lekarn na nacionalni ravni v realnem času. Te platforme imetnikom dovoljenj za promet z zdravili omogočajo tudi poročanje o težavah v zvezi z dobavo zdravil, vključno s težavami v proizvodnji.

4.
     
  Platforme držav članic so interoperabilne in kopirajo svoje informacije v evropsko podatkovno zbirko o oskrbi z zdravili, ki jo upravlja Agencija, in tako preprečujejo podvajanje poročanja prek enotnih kontaktnih točk iz člena 9(2).

5.
     
  Podatki, ki jih pridobijo platforme držav članic in posledično evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili, omogočajo opredelitev vseh težav v dobavni verigi ter z uporabo tehnik velepodatkov in po potrebi umetne inteligence vnaprej napovedujejo težave pri oskrbi.

6.
     
  Posredovani podatki so skladni s standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo za identifikacijo zdravil za uporabo v humani medicini ter temeljijo na štirih področjih glavnih podatkov v farmacevtskih regulativnih postopkih: podatki o snoveh, izdelkih, organizaciji in referenčni podatki.

7.
     
  Agencija v sodelovanju s Komisijo in državami članicami oblikuje funkcionalne specifikacije podatkovne zbirke, skupaj z načrtom za izvajanje evropske podatkovne zbirke o oskrbi z zdravili in platform držav članic, do ... [6 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]. Namen tega načrta je zagotoviti, da bo evropska podatkovna zbirka o oskrbi z zdravili v celoti delovala do ... [48 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe].

8.
     
  Kadar pristojni nacionalni organ navede, da predložene informacije vsebujejo zaupne poslovne informacije, opredeli ustrezne dele in pojasni razloge za tako navedbo. Agencija oceni utemeljenost vsake zahteve in zaupne poslovne informacije zaščiti pred neupravičenim razkritjem.

9.
     
  Glede na poslovno občutljivo naravo podatkov v evropski podatkovni zbirki o oskrbi z zdravili je dostop do podatkovne zbirke omejen na Komisijo, Agencijo, pristojne nacionalne organe, ki podatke sporočajo v podatkovno zbirko, in usmerjevalno skupino za zdravila.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija v sodelovanju
  z
  nacionalnimi
  pristojnimi
  organi
  o delu usmerjevalne skupine za zdravila
  obvešča javnost in interesne skupine
  prek svojega spletnega portala in z drugimi ustreznimi sredstvi
  . | Agencija v sodelovanju
  s pristojnimi
  nacionalnimi organi
  prek namenskega prostora na svojem spletnem portalu in z drugimi ustreznimi sredstvi pravočasno
  obvešča javnost in interesne skupine
  o delu usmerjevalne skupine za zdravila ter se po potrebi odziva na dezinformacije, usmerjene v delo projektne skupine za izredne razmere
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Agencija v sodelovanju
  z
  nacionalnimi
  pristojnimi
  organi
  o delu usmerjevalne skupine za zdravila
  obvešča javnost in interesne skupine
  prek svojega spletnega portala in z drugimi ustreznimi sredstvi
  .

z

pristojnimi

o delu usmerjevalne skupine za zdravila

prek svojega spletnega portala in z drugimi ustreznimi sredstvi

Agencija v sodelovanju
  s pristojnimi
  nacionalnimi organi
  prek namenskega prostora na svojem spletnem portalu in z drugimi ustreznimi sredstvi pravočasno
  obvešča javnost in interesne skupine
  o delu usmerjevalne skupine za zdravila ter se po potrebi odziva na dezinformacije, usmerjene v delo projektne skupine za izredne razmere
  .

s pristojnimi

prek namenskega prostora na svojem spletnem portalu in z drugimi ustreznimi sredstvi pravočasno

o delu usmerjevalne skupine za zdravila ter se po potrebi odziva na dezinformacije, usmerjene v delo projektne skupine za izredne razmere

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Postopki, ki jih izvaja usmerjevalna skupina za zdravila, so pregledni. Dnevni redi in zapisniki sestankov usmerjevalne skupine, njen poslovnik in priporočila ter po potrebi rezultati glasovanja se dokumentirajo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Postopki, ki jih izvaja usmerjevalna skupina za zdravila, so pregledni. Dnevni redi in zapisniki sestankov usmerjevalne skupine, njen poslovnik in priporočila ter po potrebi rezultati glasovanja se dokumentirajo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji.

Postopki, ki jih izvaja usmerjevalna skupina za zdravila, so pregledni. Dnevni redi in zapisniki sestankov usmerjevalne skupine, njen poslovnik in priporočila ter po potrebi rezultati glasovanja se dokumentirajo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Projektna skupina za izredne razmere se ustanovi kot del Agencije. Skliče se v 
  izrednih razmerah
  v javnem zdravju in se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija. | 1.   Projektna skupina za izredne razmere se ustanovi kot del Agencije. Skliče se v 
  času priprav na izredne razmere
  v javnem zdravju
  ali trajanja tovrstnih razmer
  in se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Projektna skupina za izredne razmere se ustanovi kot del Agencije. Skliče se v 
  izrednih razmerah
  v javnem zdravju in se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija.

1.   Projektna skupina za izredne razmere se ustanovi kot del Agencije. Skliče se v 
  času priprav na izredne razmere
  v javnem zdravju
  ali trajanja tovrstnih razmer
  in se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – točka f

Člen 14 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | po potrebi sodeluje
  z
  organi in agencijami Unije, Svetovno zdravstveno organizacijo, tretjimi državami in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju in zdravili, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

po potrebi sodeluje
  z
  organi in agencijami Unije, Svetovno zdravstveno organizacijo, tretjimi državami in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju in zdravili, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju.

z

| (f) | po potrebi sodeluje
  s pristojnimi nacionalnimi organi,
  organi in agencijami Unije, Svetovno zdravstveno organizacijo, tretjimi državami in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju in zdravili, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi sodeluje
  s pristojnimi nacionalnimi organi,
  organi in agencijami Unije, Svetovno zdravstveno organizacijo, tretjimi državami in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju in zdravili, ki bi lahko pomagala pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju.

s pristojnimi nacionalnimi organi,

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V projektni skupini za izredne razmere sodelujejo predstavniki znanstvenih odborov, delovne skupine in člani osebja Agencije, skupina za usklajevanje, ustanovljena v skladu s členom 27 Direktive 2001/83/ES, ter koordinacijska in svetovalna skupina za klinično preskušanje, ustanovljena v skladu s členom 85 Uredbe (EU) št. 536/
  2014

   (21). Po potrebi so lahko imenovani zunanji strokovnjaki ter priložnostno povabljeni predstavniki drugih organov in agencij Unije. Skupini predseduje Agencija. | 3.   V projektni skupini za izredne razmere sodelujejo predstavniki znanstvenih odborov, delovne skupine
  , vključno s predstavniki delovne skupine za sodelovanje z organizacijami bolnikov in potrošnikov ter predstavniki delovne skupine za sodelovanje z organizacijami zdravstvenih strokovnjakov ,
  in člani osebja Agencije, skupina za usklajevanje, ustanovljena v skladu s členom 27 Direktive 2001/83/ES, ter koordinacijska in svetovalna skupina za klinično preskušanje, ustanovljena v skladu s členom 85 Uredbe (EU) št. 536/
  2014

   (21). Po potrebi so lahko imenovani zunanji strokovnjaki ter priložnostno povabljeni predstavniki drugih organov in agencij Unije. Skupini predseduje Agencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V projektni skupini za izredne razmere sodelujejo predstavniki znanstvenih odborov, delovne skupine in člani osebja Agencije, skupina za usklajevanje, ustanovljena v skladu s členom 27 Direktive 2001/83/ES, ter koordinacijska in svetovalna skupina za klinično preskušanje, ustanovljena v skladu s členom 85 Uredbe (EU) št. 536/
  2014

   (21). Po potrebi so lahko imenovani zunanji strokovnjaki ter priložnostno povabljeni predstavniki drugih organov in agencij Unije. Skupini predseduje Agencija.

3.   V projektni skupini za izredne razmere sodelujejo predstavniki znanstvenih odborov, delovne skupine
  , vključno s predstavniki delovne skupine za sodelovanje z organizacijami bolnikov in potrošnikov ter predstavniki delovne skupine za sodelovanje z organizacijami zdravstvenih strokovnjakov ,
  in člani osebja Agencije, skupina za usklajevanje, ustanovljena v skladu s členom 27 Direktive 2001/83/ES, ter koordinacijska in svetovalna skupina za klinično preskušanje, ustanovljena v skladu s členom 85 Uredbe (EU) št. 536/
  2014

   (21). Po potrebi so lahko imenovani zunanji strokovnjaki ter priložnostno povabljeni predstavniki drugih organov in agencij Unije. Skupini predseduje Agencija.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5

Člen 14 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Predsednik lahko na sestanke skupine povabi predstavnike držav članic, člane znanstvenih odborov Agencije in delovnih skupin ter tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila, imetniki dovoljenj za promet z zdravili, razvijalci zdravil, sponzorji kliničnih preskušanj, predstavniki mrež za klinična preskušanja ter interesnimi skupinami, ki zastopajo paciente in zdravstvene delavce. | 5.   Predsednik lahko na sestanke skupine povabi predstavnike držav članic, člane znanstvenih odborov Agencije in delovnih skupin ter tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila, imetniki dovoljenj za promet z zdravili, razvijalci zdravil, sponzorji kliničnih preskušanj, predstavniki mrež za klinična preskušanja
  , neodvisnimi strokovnjaki in raziskovalci za klinična preskušanja
  ter interesnimi skupinami, ki zastopajo paciente in zdravstvene delavce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Predsednik lahko na sestanke skupine povabi predstavnike držav članic, člane znanstvenih odborov Agencije in delovnih skupin ter tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila, imetniki dovoljenj za promet z zdravili, razvijalci zdravil, sponzorji kliničnih preskušanj, predstavniki mrež za klinična preskušanja ter interesnimi skupinami, ki zastopajo paciente in zdravstvene delavce.

5.   Predsednik lahko na sestanke skupine povabi predstavnike držav članic, člane znanstvenih odborov Agencije in delovnih skupin ter tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za zdravila, imetniki dovoljenj za promet z zdravili, razvijalci zdravil, sponzorji kliničnih preskušanj, predstavniki mrež za klinična preskušanja
  , neodvisnimi strokovnjaki in raziskovalci za klinična preskušanja
  ter interesnimi skupinami, ki zastopajo paciente in zdravstvene delavce.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 8

Člen 14 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Za projektno skupino za izredne razmere se glede preglednosti in neodvisnosti njenih članov uporablja člen 63 Uredbe (ES) št. 726/2004. | 8.   Za projektno skupino za izredne razmere se glede preglednosti in neodvisnosti njenih članov uporablja člen 63 Uredbe (ES) št. 726/2004.
  Člani projektne skupine za izredne razmere posodobijo letno izjavo o svojih finančnih interesih iz člena 63 Uredbe (ES) št. 726/2004, če se zgodi pomembna sprememba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Za projektno skupino za izredne razmere se glede preglednosti in neodvisnosti njenih članov uporablja člen 63 Uredbe (ES) št. 726/2004.

8.   Za projektno skupino za izredne razmere se glede preglednosti in neodvisnosti njenih članov uporablja člen 63 Uredbe (ES) št. 726/2004.
  Člani projektne skupine za izredne razmere posodobijo letno izjavo o svojih finančnih interesih iz člena 63 Uredbe (ES) št. 726/2004, če se zgodi pomembna sprememba.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Projektna skupina za izredne razmere vzpostavi postopke za zahtevo in predložitev sklopa zahtevanih informacij in podatkov, vključno z informacijami o državi članici ali državah članicah, v katerih je bila ali naj bi bila predložena vloga za odobritev kliničnega preskušanja. | 3.   Projektna skupina za izredne razmere vzpostavi postopke
  in smernice
  za zahtevo in predložitev sklopa zahtevanih informacij in podatkov, vključno z informacijami o državi članici ali državah članicah, v katerih je bila ali naj bi bila predložena vloga za odobritev kliničnega preskušanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Projektna skupina za izredne razmere vzpostavi postopke za zahtevo in predložitev sklopa zahtevanih informacij in podatkov, vključno z informacijami o državi članici ali državah članicah, v katerih je bila ali naj bi bila predložena vloga za odobritev kliničnega preskušanja.

3.   Projektna skupina za izredne razmere vzpostavi postopke
  in smernice
  za zahtevo in predložitev sklopa zahtevanih informacij in podatkov, vključno z informacijami o državi članici ali državah članicah, v katerih je bila ali naj bi bila predložena vloga za odobritev kliničnega preskušanja.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 5

Člen 15 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice pri odobritvi vloge za klinično preskušanje, za katero je bilo podano znanstveno mnenje, zadevno mnenje ustrezno upoštevajo. | 5.   Države članice pri odobritvi vloge za klinično preskušanje, za katero je bilo podano znanstveno mnenje, zadevno mnenje ustrezno upoštevajo.
  Znanstveno mnenje, ki ga poda projektna skupina za izredne razmere, ne posega v etični pregled iz Uredbe (EU) št. 536/2014. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice pri odobritvi vloge za klinično preskušanje, za katero je bilo podano znanstveno mnenje, zadevno mnenje ustrezno upoštevajo.

5.   Države članice pri odobritvi vloge za klinično preskušanje, za katero je bilo podano znanstveno mnenje, zadevno mnenje ustrezno upoštevajo.
  Znanstveno mnenje, ki ga poda projektna skupina za izredne razmere, ne posega v etični pregled iz Uredbe (EU) št. 536/2014.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 15a |
| | Javne informacije o kliničnih preskušanjih in odločitvah o dovoljenjih za promet z zdravili |
| | 1.
     
  Sponzorji kliničnih preskušanj, ki se izvajajo v Uniji, v času izrednih razmer v javnem zdravju: |
| | (a) | na začetku preskušanja v registru EU o kliničnih preskušanjih objavijo protokol študije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15a

Člen 15a

Javne informacije o kliničnih preskušanjih in odločitvah o dovoljenjih za promet z zdravili

Javne informacije o kliničnih preskušanjih in odločitvah o dovoljenjih za promet z zdravili

1.
     
  Sponzorji kliničnih preskušanj, ki se izvajajo v Uniji, v času izrednih razmer v javnem zdravju:

(a)

(a)

na začetku preskušanja v registru EU o kliničnih preskušanjih objavijo protokol študije;

na začetku preskušanja v registru EU o kliničnih preskušanjih objavijo protokol študije;

| (b) | v registru EU o kliničnih preskušanjih objavijo povzetek rezultatov do roka, ki ga določi Agencija in je krajši od roka, določenega v členu 37 Uredbe (EU) št. 536/2014. |
| --- | --- |

(b)

(b)

v registru EU o kliničnih preskušanjih objavijo povzetek rezultatov do roka, ki ga določi Agencija in je krajši od roka, določenega v členu 37 Uredbe (EU) št. 536/2014.

v registru EU o kliničnih preskušanjih objavijo povzetek rezultatov do roka, ki ga določi Agencija in je krajši od roka, določenega v členu 37 Uredbe (EU) št. 536/2014.

2.
     
  Če zdravilo prejme dovoljenje za promet, Agencija objavi:

| (a) | informacije o zdravilu s podrobnostmi o pogojih uporabe, veljavnimi ob izdaji dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(a)

(a)

informacije o zdravilu s podrobnostmi o pogojih uporabe, veljavnimi ob izdaji dovoljenja za promet;

informacije o zdravilu s podrobnostmi o pogojih uporabe, veljavnimi ob izdaji dovoljenja za promet;

| (b) | evropsko javno poročilo o oceni zdravila, takoj ko je mogoče in po možnosti v sedmih dneh po izdaji dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(b)

(b)

evropsko javno poročilo o oceni zdravila, takoj ko je mogoče in po možnosti v sedmih dneh po izdaji dovoljenja za promet;

evropsko javno poročilo o oceni zdravila, takoj ko je mogoče in po možnosti v sedmih dneh po izdaji dovoljenja za promet;

| (c) | klinične podatke, ki so bili Agenciji predloženi za utemeljitev vloge, po možnosti v dveh mesecih po odobritvi s strani Komisije ter po anonimizaciji osebnih podatkov in redigiranju zaupnih poslovnih informacij; |
| --- | --- |

(c)

(c)

klinične podatke, ki so bili Agenciji predloženi za utemeljitev vloge, po možnosti v dveh mesecih po odobritvi s strani Komisije ter po anonimizaciji osebnih podatkov in redigiranju zaupnih poslovnih informacij;

klinične podatke, ki so bili Agenciji predloženi za utemeljitev vloge, po možnosti v dveh mesecih po odobritvi s strani Komisije ter po anonimizaciji osebnih podatkov in redigiranju zaupnih poslovnih informacij;

| (d) | celotni načrt obvladovanja tveganja in morebitne posodobljene različice. |
| --- | --- |

(d)

(d)

celotni načrt obvladovanja tveganja in morebitne posodobljene različice.

celotni načrt obvladovanja tveganja in morebitne posodobljene različice.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Projektna skupina za izredne razmere se po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju loti pregleda razpoložljivih znanstvenih podatkov o zdravilih, ki bi se lahko uporabila pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Pregled se med izrednimi razmerami v javnem zdravju redno posodablja. | 1.   Projektna skupina za izredne razmere se po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju loti pregleda razpoložljivih znanstvenih podatkov o zdravilih, ki bi se lahko uporabila pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Pregled se med izrednimi razmerami v javnem zdravju redno posodablja
  , tudi ko so o tem dogovorita projektna skupina za izredne razmere in Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini med pripravo ocene vloge za odobritev dovoljenja za promet
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Projektna skupina za izredne razmere se po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju loti pregleda razpoložljivih znanstvenih podatkov o zdravilih, ki bi se lahko uporabila pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Pregled se med izrednimi razmerami v javnem zdravju redno posodablja.

1.   Projektna skupina za izredne razmere se po razglasitvi izrednih razmer v javnem zdravju loti pregleda razpoložljivih znanstvenih podatkov o zdravilih, ki bi se lahko uporabila pri obravnavanju izrednih razmer v javnem zdravju. Pregled se med izrednimi razmerami v javnem zdravju redno posodablja
  , tudi ko so o tem dogovorita projektna skupina za izredne razmere in Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini med pripravo ocene vloge za odobritev dovoljenja za promet
  .

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Projektna skupina za izredne razmere lahko pri pripravi pregleda od imetnikov dovoljenj za promet z zdravili in razvijalcev zahteva informacije in podatke ter z njimi sodeluje v predhodnih razpravah. Če so na voljo opazovalne študije z zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, lahko uporabi tudi te, pri čemer upošteva njihovo zanesljivost. | 2.   Projektna skupina za izredne razmere lahko pri pripravi pregleda od imetnikov dovoljenj za promet z zdravili in razvijalcev zahteva informacije in podatke ter z njimi sodeluje v predhodnih razpravah. Če so na voljo opazovalne študije z zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, lahko uporabi tudi te, pri čemer upošteva njihovo zanesljivost.
  Projektna skupina za izredne razmere se lahko poveže z agencijami tretjih držav za zdravila, da bi pridobila dodatne informacije in izmenjala podatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Projektna skupina za izredne razmere lahko pri pripravi pregleda od imetnikov dovoljenj za promet z zdravili in razvijalcev zahteva informacije in podatke ter z njimi sodeluje v predhodnih razpravah. Če so na voljo opazovalne študije z zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, lahko uporabi tudi te, pri čemer upošteva njihovo zanesljivost.

2.   Projektna skupina za izredne razmere lahko pri pripravi pregleda od imetnikov dovoljenj za promet z zdravili in razvijalcev zahteva informacije in podatke ter z njimi sodeluje v predhodnih razpravah. Če so na voljo opazovalne študije z zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij, lahko uporabi tudi te, pri čemer upošteva njihovo zanesljivost.
  Projektna skupina za izredne razmere se lahko poveže z agencijami tretjih držav za zdravila, da bi pridobila dodatne informacije in izmenjala podatke.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 7

Člen 16 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.
     
  Agencija na svojem spletnem portalu objavi mnenja, sprejeta v skladu z odstavkom 4, vključno z vsemi posodobitvami. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.
     
  Agencija na svojem spletnem portalu objavi mnenja, sprejeta v skladu z odstavkom 4, vključno z vsemi posodobitvami.

črtano

črtano

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu projektne skupine za izredne razmere obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  svojega spletnega portala
  in z drugimi ustreznimi sredstvi. | Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu projektne skupine za izredne razmere
  brez odlašanja
  obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  namenskega prostora na svojem spletnem portalu
  in z drugimi ustreznimi sredstvi
  ter se ustrezno odziva na dezinformacije, usmerjene v delo projektne skupine za izredne razmere
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu projektne skupine za izredne razmere obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  svojega spletnega portala
  in z drugimi ustreznimi sredstvi.

svojega spletnega portala

Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu projektne skupine za izredne razmere
  brez odlašanja
  obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  namenskega prostora na svojem spletnem portalu
  in z drugimi ustreznimi sredstvi
  ter se ustrezno odziva na dezinformacije, usmerjene v delo projektne skupine za izredne razmere
  .

brez odlašanja

namenskega prostora na svojem spletnem portalu

ter se ustrezno odziva na dezinformacije, usmerjene v delo projektne skupine za izredne razmere

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Seznam članov projektne skupine za izredne razmere, poslovnik ter priporočila, predložena v skladu s členom 16(3) in mnenja, sprejeta v skladu s členom 16(4), se objavijo na spletnem portalu Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Seznam članov projektne skupine za izredne razmere, poslovnik ter priporočila, predložena v skladu s členom 16(3) in mnenja, sprejeta v skladu s členom 16(4), se objavijo na spletnem portalu Agencije.

Seznam članov projektne skupine za izredne razmere, poslovnik ter priporočila, predložena v skladu s členom 16(3) in mnenja, sprejeta v skladu s členom 16(4), se objavijo na spletnem portalu Agencije.

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka a

Člen 18 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | razvija in vzdržuje elektronska orodja za predložitev informacij in podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

razvija in vzdržuje elektronska orodja za predložitev informacij in podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij;

| (a) | razvija in vzdržuje elektronska orodja
  , tudi interoperabilno in digitalizirano platformo,
  za predložitev informacij in podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij; |
| --- | --- |

(a)

razvija in vzdržuje elektronska orodja
  , tudi interoperabilno in digitalizirano platformo,
  za predložitev informacij in podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi podatki, pridobljenimi zunaj kliničnih študij;

, tudi interoperabilno in digitalizirano platformo,

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka b

Člen 18 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | usklajuje neodvisne študije o spremljanju učinkovitosti in varnosti
  cepiv
  z uporabo ustreznih podatkov, ki jih imajo javni organi. Tako usklajevanje poteka skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, zlasti prek nove platforme za spremljanje cepiv; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

usklajuje neodvisne študije o spremljanju učinkovitosti in varnosti
  cepiv
  z uporabo ustreznih podatkov, ki jih imajo javni organi. Tako usklajevanje poteka skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, zlasti prek nove platforme za spremljanje cepiv;

cepiv

| (b) | usklajuje neodvisne študije o spremljanju
  uporabe,
  učinkovitosti in varnosti
  zdravil za zdravljenje, preprečevanje ali diagnozo bolezni
  z uporabo ustreznih podatkov, ki jih imajo javni organi
  ; za cepiva
  tako usklajevanje poteka skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, zlasti prek nove platforme za spremljanje cepiv; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje neodvisne študije o spremljanju
  uporabe,
  učinkovitosti in varnosti
  zdravil za zdravljenje, preprečevanje ali diagnozo bolezni
  z uporabo ustreznih podatkov, ki jih imajo javni organi
  ; za cepiva
  tako usklajevanje poteka skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, zlasti prek nove platforme za spremljanje cepiv;

uporabe,

zdravil za zdravljenje, preprečevanje ali diagnozo bolezni

; za cepiva

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka c

Člen 18 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v okviru svojih regulativnih nalog uporablja digitalno infrastrukturo ali orodja, da olajša hiter dostop do razpoložljivih elektronskih zdravstvenih podatkov, pridobljenih zunaj kliničnih študij, ali analizo teh podatkov ter izmenjavo takih podatkov med državami članicami, Agencijo in drugimi organi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v okviru svojih regulativnih nalog uporablja digitalno infrastrukturo ali orodja, da olajša hiter dostop do razpoložljivih elektronskih zdravstvenih podatkov, pridobljenih zunaj kliničnih študij, ali analizo teh podatkov ter izmenjavo takih podatkov med državami članicami, Agencijo in drugimi organi Unije;

| (c) | v okviru svojih regulativnih nalog uporablja digitalno infrastrukturo ali orodja, da olajša hiter dostop do razpoložljivih elektronskih zdravstvenih podatkov, pridobljenih zunaj
  intervencijskih
  kliničnih študij, ali analizo teh podatkov ter izmenjavo takih podatkov med državami članicami, Agencijo in drugimi organi Unije; |
| --- | --- |

(c)

v okviru svojih regulativnih nalog uporablja digitalno infrastrukturo ali orodja, da olajša hiter dostop do razpoložljivih elektronskih zdravstvenih podatkov, pridobljenih zunaj
  intervencijskih
  kliničnih študij, ali analizo teh podatkov ter izmenjavo takih podatkov med državami članicami, Agencijo in drugimi organi Unije;

intervencijskih

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija. | 1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami se
  redno in kadar to zahtevajo razmere
  sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami se sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija.

1.   V okviru Agencije se ustanovi izvršna usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke). Pri pripravah na izredne razmere v javnem zdravju ali med takimi razmerami se
  redno in kadar to zahtevajo razmere
  sestaja bodisi osebno bodisi na daljavo. Njen sekretariat zagotovi Agencija.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usmerjevalno skupino za medicinske pripomočke sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij. | 2.   Usmerjevalno skupino za medicinske pripomočke sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en
  pooblaščeni
  visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij.
  Člana usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke sta kot opazovalca tudi predstavnik delovne skupine za sodelovanje z organizacijami bolnikov in potrošnikov ter predstavnik delovne skupine za sodelovanje z organizacijami zdravstvenih strokovnjakov. Seznam članov usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke je pregleden in se objavi na spletnem portalu Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usmerjevalno skupino za medicinske pripomočke sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij.

2.   Usmerjevalno skupino za medicinske pripomočke sestavljajo predstavnik Agencije, predstavnik Komisije in en
  pooblaščeni
  visoki predstavnik iz vsake države članice. Vsaka država članica imenuje svojega predstavnika. Člane lahko spremljajo strokovnjaki s specifičnih znanstvenih ali tehničnih področij.
  Člana usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke sta kot opazovalca tudi predstavnik delovne skupine za sodelovanje z organizacijami bolnikov in potrošnikov ter predstavnik delovne skupine za sodelovanje z organizacijami zdravstvenih strokovnjakov. Seznam članov usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke je pregleden in se objavi na spletnem portalu Agencije.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke predseduje Agencija.
  Predsednik
  lahko na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za medicinske pripomočke. | 3.   Usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke predseduje Agencija.
  Vsak član usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke
  lahko
  predsedniku predlaga, naj
  na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin
  za medicinske pripomočke, kot so predstavniki proizvajalcev in priglašenih organov ali drugih udeležencev v dobavni verigi medicinskih pripomočkov, ter predstavniki zdravstvenih delavcev, pacientov in potrošnikov, če lahko prispevajo informacije za razprave usmerjevalne skupine
  za medicinske pripomočke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke predseduje Agencija.
  Predsednik
  lahko na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin za medicinske pripomočke.

3.   Usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke predseduje Agencija.
  Vsak član usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke
  lahko
  predsedniku predlaga, naj
  na sestanke skupine povabi tretje osebe, vključno s predstavniki interesnih skupin
  za medicinske pripomočke, kot so predstavniki proizvajalcev in priglašenih organov ali drugih udeležencev v dobavni verigi medicinskih pripomočkov, ter predstavniki zdravstvenih delavcev, pacientov in potrošnikov, če lahko prispevajo informacije za razprave usmerjevalne skupine
  za medicinske pripomočke.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 6 a (novo)

Člen 19 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Člani usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke ne smejo imeti finančnih ali drugih interesov v industriji medicinskih pripomočkov, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. Delujejo v interesu javnosti in neodvisno ter vsako leto predložijo izjavo o finančnih interesih in jo po potrebi posodobijo, če pride do pomembne spremembe. Vsi posredni interesi, ki bi bili lahko povezani z industrijo medicinskih pripomočkov, se vnesejo v register, ki ga vodi Agencija in je na zahtevo dostopen javnosti. Izjava o interesih je dostopna javnosti na spletnem portalu Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Člani usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke ne smejo imeti finančnih ali drugih interesov v industriji medicinskih pripomočkov, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. Delujejo v interesu javnosti in neodvisno ter vsako leto predložijo izjavo o finančnih interesih in jo po potrebi posodobijo, če pride do pomembne spremembe. Vsi posredni interesi, ki bi bili lahko povezani z industrijo medicinskih pripomočkov, se vnesejo v register, ki ga vodi Agencija in je na zahtevo dostopen javnosti. Izjava o interesih je dostopna javnosti na spletnem portalu Agencije.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2

Člen 20 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke sprejme sklop informacij, potrebnih za spremljanje ponudbe medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in povpraševanja po njih, ter o tem obvesti svojo delovno skupino. | 2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke sprejme sklop informacij, potrebnih za spremljanje ponudbe medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in povpraševanja po njih, ter o tem obvesti svojo delovno skupino.
  O tem ustrezno obvesti tudi subjekte Unije ali nacionalne subjekte, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog medicinskih pripomočkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke sprejme sklop informacij, potrebnih za spremljanje ponudbe medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in povpraševanja po njih, ter o tem obvesti svojo delovno skupino.

2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke sprejme sklop informacij, potrebnih za spremljanje ponudbe medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in povpraševanja po njih, ter o tem obvesti svojo delovno skupino.
  O tem ustrezno obvesti tudi subjekte Unije ali nacionalne subjekte, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog medicinskih pripomočkov.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 3

Člen 20 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Agencija na svojem spletnem portalu objavi seznam kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in vse njegove posodobitve. | 3.   Agencija na
  namenskem prostoru na
  svojem spletnem portalu objavi seznam kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in vse njegove posodobitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Agencija na svojem spletnem portalu objavi seznam kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in vse njegove posodobitve.

3.   Agencija na
  namenskem prostoru na
  svojem spletnem portalu objavi seznam kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju in vse njegove posodobitve.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 3 a (novo)

Člen 20 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija o pomanjkanju kritičnih medicinskih pripomočkov, ki so vključeni na seznam kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju, poroča prek spletne strani iz člena 6(4a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Agencija o pomanjkanju kritičnih medicinskih pripomočkov, ki so vključeni na seznam kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju, poroča prek spletne strani iz člena 6(4a).

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke v času trajanja izrednih razmer v javnem zdravju redno poroča Komisiji in podmreži iz člena 23(
  1
  )(
  b
  ) o rezultatih spremljanja ter zlasti opozori na morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju. | 1.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke v času trajanja izrednih razmer v javnem zdravju redno poroča Komisiji in podmreži iz člena 23(
  2
  )(
  a
  ) o rezultatih spremljanja ter zlasti opozori na morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke v času trajanja izrednih razmer v javnem zdravju redno poroča Komisiji in podmreži iz člena 23(
  1
  )(
  b
  ) o rezultatih spremljanja ter zlasti opozori na morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju.

1.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke v času trajanja izrednih razmer v javnem zdravju redno poroča Komisiji in podmreži iz člena 23(
  2
  )(
  a
  ) o rezultatih spremljanja ter zlasti opozori na morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke na zahtevo Komisije ali podmreže iz člena 23(2)(b) v podporo svojim ugotovitvam predloži zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem se poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke za pomoč pri napovedovanju potreb po medicinskih pripomočkih, ter z usmerjevalno skupino za zdravila iz člena 3, kadar se medicinski pripomočki s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju uporabljajo skupaj z zdravilom. | 2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke na zahtevo Komisije
  , enega ali več pristojnih nacionalnih organov
  ali podmreže iz člena 23(2)(b) v podporo svojim ugotovitvam predloži zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem se poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke za pomoč pri napovedovanju potreb po medicinskih pripomočkih, ter z usmerjevalno skupino za zdravila iz člena 3, kadar se medicinski pripomočki s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju uporabljajo skupaj z zdravilom.
  Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke svoje ugotovitve in sklepe tudi posreduje organom Unije in nacionalnim akterjem, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog zdravil in medicinskih pripomočkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke na zahtevo Komisije ali podmreže iz člena 23(2)(b) v podporo svojim ugotovitvam predloži zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem se poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke za pomoč pri napovedovanju potreb po medicinskih pripomočkih, ter z usmerjevalno skupino za zdravila iz člena 3, kadar se medicinski pripomočki s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju uporabljajo skupaj z zdravilom.

2.   Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke na zahtevo Komisije
  , enega ali več pristojnih nacionalnih organov
  ali podmreže iz člena 23(2)(b) v podporo svojim ugotovitvam predloži zbirne podatke in napovedi o povpraševanju. V zvezi s tem se poveže z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, da pridobi epidemiološke podatke za pomoč pri napovedovanju potreb po medicinskih pripomočkih, ter z usmerjevalno skupino za zdravila iz člena 3, kadar se medicinski pripomočki s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju uporabljajo skupaj z zdravilom.
  Usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke svoje ugotovitve in sklepe tudi posreduje organom Unije in nacionalnim akterjem, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem zalog zdravil in medicinskih pripomočkov.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 5 a (novo)

Člen 22 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kadar se priporočila iz odstavkov 3 in 4 ne upoštevajo ali ne izvajajo, Komisija, države članice, proizvajalci medicinskih pripomočkov in priglašeni organi predložijo ustrezno utemeljitev, kjer je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Kadar se priporočila iz odstavkov 3 in 4 ne upoštevajo ali ne izvajajo, Komisija, države članice, proizvajalci medicinskih pripomočkov in priglašeni organi predložijo ustrezno utemeljitev, kjer je to ustrezno.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | opredeli postopke za določitev seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v 
  javnem zdravju
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

opredeli postopke za določitev seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v 
  javnem zdravju
  ;

javnem zdravju

| (a) | opredeli postopke
  in merila
  za določitev
  in pregled
  seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah
  javnem zdravju, s katerimi se zagotovi ustrezno posvetovanje s proizvajalci in drugimi pomembnimi udeleženci
  v 
  dobavni verigi medicinskih pripomočkov, pa tudi z zdravstvenimi delavci, potrošniki in pacienti
  ; |
| --- | --- |

(a)

opredeli postopke
  in merila
  za določitev
  in pregled
  seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah
  javnem zdravju, s katerimi se zagotovi ustrezno posvetovanje s proizvajalci in drugimi pomembnimi udeleženci
  v 
  dobavni verigi medicinskih pripomočkov, pa tudi z zdravstvenimi delavci, potrošniki in pacienti
  ;

in merila

in pregled

javnem zdravju, s katerimi se zagotovi ustrezno posvetovanje s proizvajalci in drugimi pomembnimi udeleženci

dobavni verigi medicinskih pripomočkov, pa tudi z zdravstvenimi delavci, potrošniki in pacienti

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | razvije
  racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

razvije
  racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje;

razvije

| (b) | v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi razvije
  racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi razvije
  racionalizirane elektronske sisteme za spremljanje in poročanje;

v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi razvije

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka d

Člen 23 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | vzpostavi in vzdržuje seznam enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov, pooblaščenih predstavnikov in priglašenih organov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

vzpostavi in vzdržuje seznam enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov, pooblaščenih predstavnikov in priglašenih organov;

vzpostavi in vzdržuje seznam enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov, pooblaščenih predstavnikov in priglašenih organov;

črtano

črtano

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka a

Člen 23 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzpostavi in med trajanjem izrednih razmer v javnem zdravju vzdržuje podmrežo enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov in priglašenih organov na podlagi medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzpostavi in med trajanjem izrednih razmer v javnem zdravju vzdržuje podmrežo enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov in priglašenih organov na podlagi medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju;

| (a) | vzpostavi in med trajanjem izrednih razmer v javnem zdravju vzdržuje podmrežo enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov in priglašenih organov na podlagi medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju
  na podlagi enotnih kontaktnih točk, ki se za vse proizvajalce medicinskih pripomočkov vključijo v podatkovno zbirko iz člena 33 Uredbe (EU) 2017/745 in člena 30 Uredbe (EU) 2017/746
  ; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi in med trajanjem izrednih razmer v javnem zdravju vzdržuje podmrežo enotnih kontaktnih točk proizvajalcev medicinskih pripomočkov in priglašenih organov na podlagi medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju
  na podlagi enotnih kontaktnih točk, ki se za vse proizvajalce medicinskih pripomočkov vključijo v podatkovno zbirko iz člena 33 Uredbe (EU) 2017/745 in člena 30 Uredbe (EU) 2017/746
  ;

na podlagi enotnih kontaktnih točk, ki se za vse proizvajalce medicinskih pripomočkov vključijo v podatkovno zbirko iz člena 33 Uredbe (EU) 2017/745 in člena 30 Uredbe (EU) 2017/746

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 – točka e a (novo)

Člen 23 – odstavek 3 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | razpoložljive zaloge; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

razpoložljive zaloge;

razpoložljive zaloge;

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 – točka e b (novo)

Člen 23 – odstavek 3 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | že dostavljene količine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

že dostavljene količine;

že dostavljene količine;

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 – točka e c (novo)

Člen 23 – odstavek 3 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | načrtovane dostave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ec)

(ec)

načrtovane dostave;

načrtovane dostave;

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 – točka f

Člen 23 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | načrte za ublažitev, vključno
  s proizvodno
  in
  dobavno zmogljivostjo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

načrte za ublažitev, vključno
  s proizvodno
  in
  dobavno zmogljivostjo
  ;

s proizvodno

dobavno zmogljivostjo

| (f) | načrte za
  preprečevanje in
  ublažitev, vključno
  z informacijami o proizvodnji
  in
  dobavni zmogljivosti, da se zagotovi neprekinjena dobava in prepreči pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju
  ; |
| --- | --- |

(f)

načrte za
  preprečevanje in
  ublažitev, vključno
  z informacijami o proizvodnji
  in
  dobavni zmogljivosti, da se zagotovi neprekinjena dobava in prepreči pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju
  ;

preprečevanje in

z informacijami o proizvodnji

dobavni zmogljivosti, da se zagotovi neprekinjena dobava in prepreči pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice od proizvajalcev, uvoznikov, distributerjev in priglašenih organov zberejo informacije o medicinskih pripomočkih s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju. | 2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice od proizvajalcev, uvoznikov, distributerjev
  , zdravstvenih delavcev
  in priglašenih organov zberejo informacije o medicinskih pripomočkih s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice od proizvajalcev, uvoznikov, distributerjev in priglašenih organov zberejo informacije o medicinskih pripomočkih s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju.

2.   Kadar je to potrebno za izpolnitev obveznosti poročanja iz odstavka 1, države članice od proizvajalcev, uvoznikov, distributerjev
  , zdravstvenih delavcev
  in priglašenih organov zberejo informacije o medicinskih pripomočkih s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 4 – točka a

Člen 25 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (
  b
  ) | preučijo potrebo po določitvi začasnih izjem na ravni držav članic v skladu s členom 59(1) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(1) Uredbe (EU) 2017/746, da bi zmanjšale morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(
  b
  )

b

preučijo potrebo po določitvi začasnih izjem na ravni držav članic v skladu s členom 59(1) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(1) Uredbe (EU) 2017/746, da bi zmanjšale morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju;

| (
  a
  ) | preučijo potrebo po določitvi začasnih izjem na ravni držav članic v skladu s členom 59(1) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(1) Uredbe (EU) 2017/746, da bi zmanjšale morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju
  , obenem pa zagotovile visoko raven varnosti pacientov in proizvodov
  ; |
| --- | --- |

(
  a
  )

a

preučijo potrebo po določitvi začasnih izjem na ravni držav članic v skladu s členom 59(1) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(1) Uredbe (EU) 2017/746, da bi zmanjšale morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju
  , obenem pa zagotovile visoko raven varnosti pacientov in proizvodov
  ;

, obenem pa zagotovile visoko raven varnosti pacientov in proizvodov

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka a

Člen 26 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sprejme vse potrebne ukrepe v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene, da bi zmanjšala morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju, po potrebi tudi z odobritvijo začasnih izjem na ravni Unije v skladu s členom 59(3) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(3) Uredbe (EU) 2017/746; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

sprejme vse potrebne ukrepe v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene, da bi zmanjšala morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju, po potrebi tudi z odobritvijo začasnih izjem na ravni Unije v skladu s členom 59(3) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(3) Uredbe (EU) 2017/746;

| (a) | sprejme vse potrebne ukrepe v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene, da bi zmanjšala morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju, po potrebi tudi z odobritvijo začasnih izjem na ravni Unije v skladu s členom 59(3) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(3) Uredbe (EU) 2017/746
  , obenem pa zagotovi varnost pacientov in proizvodov
  ; |
| --- | --- |

(a)

sprejme vse potrebne ukrepe v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene, da bi zmanjšala morebitno ali dejansko pomanjkanje medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov v izrednih razmerah v javnem zdravju, po potrebi tudi z odobritvijo začasnih izjem na ravni Unije v skladu s členom 59(3) Uredbe (EU) 2017/745 ali členom 54(3) Uredbe (EU) 2017/746
  , obenem pa zagotovi varnost pacientov in proizvodov
  ;

, obenem pa zagotovi varnost pacientov in proizvodov

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka b

Člen 26 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | preuči potrebo po smernicah, naslovljenih na države članice, proizvajalce medicinskih pripomočkov, priglašene organe in druge subjekte; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

preuči potrebo po smernicah, naslovljenih na države članice, proizvajalce medicinskih pripomočkov, priglašene organe in druge subjekte;

| (b) | preuči potrebo po smernicah, naslovljenih na države članice, proizvajalce medicinskih pripomočkov, priglašene organe
  , zdravstvene delavce
  in druge subjekte
  , kadar je to sorazmerno, upravičeno in potrebno
  ; |
| --- | --- |

(b)

preuči potrebo po smernicah, naslovljenih na države članice, proizvajalce medicinskih pripomočkov, priglašene organe
  , zdravstvene delavce
  in druge subjekte
  , kadar je to sorazmerno, upravičeno in potrebno
  ;

, zdravstvene delavce

, kadar je to sorazmerno, upravičeno in potrebno

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka e

Člen 26 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov ali njihovih komponent, kadar se navedeni pripomočki ali komponente uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov ali njihovih komponent, kadar se navedeni pripomočki ali komponente uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice.

| (e) | se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov ali njihovih komponent, kadar se navedeni pripomočki ali komponente uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice
  , ter te ukrepe in dosežene rezultate sporoči usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke
  . |
| --- | --- |

(e)

se poveže s tretjimi državami in pomembnimi mednarodnimi organizacijami, kot je ustrezno, za zmanjšanje morebitnega ali dejanskega pomanjkanja medicinskih pripomočkov s seznama kritičnih pripomočkov ali njihovih komponent, kadar se navedeni pripomočki ali komponente uvažajo v Unijo in kadar ima tako morebitno ali dejansko pomanjkanje mednarodne posledice
  , ter te ukrepe in dosežene rezultate sporoči usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke
  .

, ter te ukrepe in dosežene rezultate sporoči usmerjevalni skupini za medicinske pripomočke

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  svojega spletnega portala
  in z drugimi ustreznimi sredstvi. | Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke
  pravočasno
  obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  namenskega prostora na svojem spletnem portalu
  in z drugimi ustreznimi sredstvi
  ter se po potrebi odziva na dezinformacije, usmerjene v delo usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  svojega spletnega portala
  in z drugimi ustreznimi sredstvi.

svojega spletnega portala

Agencija v sodelovanju z nacionalnimi pristojnimi organi o delu usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke
  pravočasno
  obvešča javnost in zadevne interesne skupine prek
  namenskega prostora na svojem spletnem portalu
  in z drugimi ustreznimi sredstvi
  ter se po potrebi odziva na dezinformacije, usmerjene v delo usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke
  .

pravočasno

namenskega prostora na svojem spletnem portalu

ter se po potrebi odziva na dezinformacije, usmerjene v delo usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1 a (novo)

Člen 27 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Postopki, ki jih izvaja usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke, so pregledni. Dnevni redi in zapisniki sestankov usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke, njen poslovnik in priporočila ter po potrebi rezultati glasovanja se dokumentirajo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Postopki, ki jih izvaja usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke, so pregledni. Dnevni redi in zapisniki sestankov usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke, njen poslovnik in priporočila ter po potrebi rezultati glasovanja se dokumentirajo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji.

Postopki, ki jih izvaja usmerjevalna skupina za medicinske pripomočke, so pregledni. Dnevni redi in zapisniki sestankov usmerjevalne skupine za medicinske pripomočke, njen poslovnik in priporočila ter po potrebi rezultati glasovanja se dokumentirajo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 28 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija v imenu Komisije
  od 1. marca 2022
  zagotavlja sekretariat strokovnih odborov, imenovanih v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396, in zagotavlja podporo, potrebno za zagotovitev, da lahko navedeni odbori učinkovito opravljajo svoje naloge, kot je določeno v členu 106(9) in (10) Uredbe (EU) 2017/745. Agencija: | Agencija v imenu Komisije zagotavlja sekretariat strokovnih odborov, imenovanih v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396, in zagotavlja podporo, potrebno za zagotovitev, da lahko navedeni odbori učinkovito opravljajo svoje naloge, kot je določeno v členu 106(9) in (10) Uredbe (EU) 2017/745. Agencija: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Agencija v imenu Komisije
  od 1. marca 2022
  zagotavlja sekretariat strokovnih odborov, imenovanih v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396, in zagotavlja podporo, potrebno za zagotovitev, da lahko navedeni odbori učinkovito opravljajo svoje naloge, kot je določeno v členu 106(9) in (10) Uredbe (EU) 2017/745. Agencija:

od 1. marca 2022

Agencija v imenu Komisije zagotavlja sekretariat strokovnih odborov, imenovanih v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1396, in zagotavlja podporo, potrebno za zagotovitev, da lahko navedeni odbori učinkovito opravljajo svoje naloge, kot je določeno v členu 106(9) in (10) Uredbe (EU) 2017/745. Agencija:

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka a

Člen 28 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavlja upravno in tehnično podporo strokovnim odborom pri zagotavljanju znanstvenih mnenj, stališč in svetovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavlja upravno in tehnično podporo strokovnim odborom pri zagotavljanju znanstvenih mnenj, stališč in svetovanja;

| (a) | zagotavlja upravno
  , znanstveno
  in tehnično podporo strokovnim odborom pri zagotavljanju znanstvenih mnenj, stališč in svetovanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja upravno
  , znanstveno
  in tehnično podporo strokovnim odborom pri zagotavljanju znanstvenih mnenj, stališč in svetovanja;

, znanstveno

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 a (novo)

Člen 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 29a




  Zaščita pred kibernetskimi napadi




  Agencija je opremljena z visoko ravnjo varnostnih kontrol in postopkov za preprečevanje kibernetskih napadov, kibernetskega vohunjenja in drugih kršitev varstva podatkov, da se zagotovi zaščita zdravstvenih podatkov in njeno normalno delovanje v vsakem trenutku ter zlasti v izrednih razmerah v javnem zdravju ali med izrednimi dogodki na ravni Unije. V ta namen Agencija dejavno spremlja in izvaja primere dobre prakse na področju kibernetske varnosti institucij, organov, uradov in agencij Unije za preprečevanje, zaznavanje in blaženje kibernetskih napadov ter odzivanje nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 29a

Zaščita pred kibernetskimi napadi

Agencija je opremljena z visoko ravnjo varnostnih kontrol in postopkov za preprečevanje kibernetskih napadov, kibernetskega vohunjenja in drugih kršitev varstva podatkov, da se zagotovi zaščita zdravstvenih podatkov in njeno normalno delovanje v vsakem trenutku ter zlasti v izrednih razmerah v javnem zdravju ali med izrednimi dogodki na ravni Unije. V ta namen Agencija dejavno spremlja in izvaja primere dobre prakse na področju kibernetske varnosti institucij, organov, uradov in agencij Unije za preprečevanje, zaznavanje in blaženje kibernetskih napadov ter odzivanje nanje.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 b (novo)

Člen 29 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 29b




  Kazni




  Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve obveznosti iz členov 10 in 24, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni, tudi finančne, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih in ukrepih uradno obvestijo Komisijo do ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsaki naknadni spremembi, ki nanje vpliva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 29b

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve obveznosti iz členov 10 in 24, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni, tudi finančne, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih in ukrepih uradno obvestijo Komisijo do ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsaki naknadni spremembi, ki nanje vpliva.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 30 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Razen če ni v tej uredbi drugače določeno ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 (24), obstoječe nacionalne določbe in prakse držav članic o zaupnosti, vse strani, vključene v uporabo te uredbe, spoštujejo zaupnost informacij in podatkov, ki jih pridobijo pri izvajanju nalog, da se zavarujejo: | 1.   Razen če ni v tej uredbi drugače določeno ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 (24)

  in Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta

   (24a), obstoječe nacionalne določbe in prakse držav članic o zaupnosti, vse strani, vključene v uporabo te uredbe, spoštujejo zaupnost informacij in podatkov, ki jih pridobijo pri izvajanju nalog, da se zavarujejo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Razen če ni v tej uredbi drugače določeno ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 (24), obstoječe nacionalne določbe in prakse držav članic o zaupnosti, vse strani, vključene v uporabo te uredbe, spoštujejo zaupnost informacij in podatkov, ki jih pridobijo pri izvajanju nalog, da se zavarujejo:

1.   Razen če ni v tej uredbi drugače določeno ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 (24)

  in Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta

   (24a), obstoječe nacionalne določbe in prakse držav članic o zaupnosti, vse strani, vključene v uporabo te uredbe, spoštujejo zaupnost informacij in podatkov, ki jih pridobijo pri izvajanju nalog, da se zavarujejo:

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka a

Člen 30 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | osebni podatki v skladu s členom 32; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

osebni podatki v skladu s členom 32;

osebni podatki v skladu s členom 32;

črtano

črtano

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka b

Člen 30 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zaupne poslovne informacije in poslovne
  skrivnosti fizičnih ali pravnih oseb
  , vključno s pravicami
  intelektualne lastnine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zaupne poslovne informacije in poslovne
  skrivnosti fizičnih ali pravnih oseb
  , vključno s pravicami
  intelektualne lastnine;

zaupne poslovne informacije in poslovne

, vključno s pravicami

| (b) | poslovne
  skrivnosti fizičnih ali pravnih oseb
  v skladu z Direktivo (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ter druge zaupne poslovne informacije in pravice
  intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

poslovne
  skrivnosti fizičnih ali pravnih oseb
  v skladu z Direktivo (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ter druge zaupne poslovne informacije in pravice
  intelektualne lastnine;

poslovne

v skladu z Direktivo (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta

1a

ter druge zaupne poslovne informacije in pravice

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 5

Člen 30 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija, Agencija in države članice si lahko izmenjujejo zaupne poslovne informacije
  , in kadar je to potrebno za varovanje javnega zdravja, osebne podatke
  z regulativnimi organi tretjih držav, s katerimi so sklenile dvo- ali večstranske dogovore o zaupnosti. | 5.   Komisija, Agencija in države članice si lahko izmenjujejo zaupne poslovne informacije z regulativnimi organi tretjih držav, s katerimi so sklenile dvo- ali večstranske dogovore o zaupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija, Agencija in države članice si lahko izmenjujejo zaupne poslovne informacije
  , in kadar je to potrebno za varovanje javnega zdravja, osebne podatke
  z regulativnimi organi tretjih držav, s katerimi so sklenile dvo- ali večstranske dogovore o zaupnosti.

5.   Komisija, Agencija in države članice si lahko izmenjujejo zaupne poslovne informacije z regulativnimi organi tretjih držav, s katerimi so sklenile dvo- ali večstranske dogovore o zaupnosti.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 a (novo)

Člen 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 30a




  Varstvo osebnih podatkov





  1.
     
  Za prenose osebnih podatkov v skladu s to uredbo veljata Uredba (EU) 2016/679 in Uredba (EU) 2018/1725, kakor je ustrezno.






  2.
     
  Komisija, Agencija in države članice lahko pri prenosih osebnih podatkov v tretjo državo, kadar ni sklepa o ustreznosti iz člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679 in člena 50(1) Uredbe (EU) 2018/1725, izmenjajo osebne podatke z regulativnimi organi v tretjih državah, s katerimi so sklenile dvostranske ali večstranske dogovore o zaupnosti, kjer je to potrebno iz pomembnih razlogov javnega interesa, denimo za varovanje javnega zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 30a

Varstvo osebnih podatkov

1.
     
  Za prenose osebnih podatkov v skladu s to uredbo veljata Uredba (EU) 2016/679 in Uredba (EU) 2018/1725, kakor je ustrezno.

2.
     
  Komisija, Agencija in države članice lahko pri prenosih osebnih podatkov v tretjo državo, kadar ni sklepa o ustreznosti iz člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679 in člena 50(1) Uredbe (EU) 2018/1725, izmenjajo osebne podatke z regulativnimi organi v tretjih državah, s katerimi so sklenile dvostranske ali večstranske dogovore o zaupnosti, kjer je to potrebno iz pomembnih razlogov javnega interesa, denimo za varovanje javnega zdravja.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 b (novo)

Člen 30 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 30b




  Pregled




  Komisija do 31. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o delovanju te uredbe in mu po potrebi priloži predlog za spremembo zakonodaje. V poročilu se posebej obravnava morebitna razširitev področja uporabe na zdravila za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 30b

Pregled

Komisija do 31. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o delovanju te uredbe in mu po potrebi priloži predlog za spremembo zakonodaje. V poročilu se posebej obravnava morebitna razširitev področja uporabe na zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – naslov

Člen 31 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Začetek veljavnosti | Začetek veljavnosti
  in datum začetka uporabe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti
  in datum začetka uporabe

in datum začetka uporabe

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Poglavje IV se uporablja od ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poglavje IV se uporablja od ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti].

Poglavje IV se uporablja od ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti].

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0216/2021).

1

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/0522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (UL L 107, 26.3.2021, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2021/0522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (UL L 107, 26.3.2021, str. 1).

(11)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2020 o pomanjkanju zdravil – kako rešiti vse večji problem (2020/2071(INI)).

11

(11)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2020 o pomanjkanju zdravil – kako rešiti vse večji problem (2020/2071(INI)).

11

(1a)  
  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Unije za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

1a

Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Unije za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

(1b)  
  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

1b

Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

1a

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(1a)  
  Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 1).

1a

Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 1).

(12)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1396 z dne 10. septembra 2019 o določitvi pravil glede uporabe Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z imenovanjem strokovnih odborov na področju medicinskih pripomočkov (UL L 234, 11.9.2019, str. 23).

12

(12)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1396 z dne 10. septembra 2019 o določitvi pravil glede uporabe Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z imenovanjem strokovnih odborov na področju medicinskih pripomočkov (UL L 234, 11.9.2019, str. 23).

12

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(1b)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

1b

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

1a

Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

(18)  Uredba (ES) št. 726/2004

18

(18)  Uredba (ES) št. 726/2004

18

(19)  [Vstaviti sklic na sprejeto besedilo iz opombe 4.]

19

(19)  [Vstaviti sklic na sprejeto besedilo iz opombe 4.]

19

(21)  Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 1).

21

(21)  Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 1).

21

(24)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

24

(24)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

24

(24a)  
  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

24a

Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

(1a)  
  Direktiva (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (UL L 157, 15.6.2016, str. 1).

1a

Direktiva (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (UL L 157, 15.6.2016, str. 1).

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/313 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/313

---

P9_TA(2021)0352

Splošni okoljski akcijski program Unije do leta 2030 ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. julija 2021, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 99/44)

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Z oceno 7. OAP (24) je Komisija ugotovila, da njegova vizija do leta 2050 in prednostni cilji še vedno veljajo; da pomaga zagotavljati bolj predvidljivo, hitrejše in bolje usklajeno ukrepanje na področju okoljske politike ter da sta njegova struktura in okvir, ki program omogoča, pomagala ustvariti sinergije, zaradi česar je postala okoljska politika uspešnejša in učinkovitejša. Poleg tega je ocena vsebovala zaključek, da 7. OAP napoveduje Agendo Združenih narodov do leta 2030 s trditvijo, da sta gospodarska rast in dobro počutje odvisna od zdravih naravnih virov, olajšuje pa tudi uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Uniji je tudi omogočil enoten nastop v globalnem okviru v zvezi s podnebnimi in okoljskimi vprašanji.
  V svoji oceni
  7. OAP
  je Komisija
  ugotovila tudi, da je napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in
  političnim vključevanjem
  nezadosten. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Z oceno 7. OAP (24) je Komisija ugotovila, da njegova vizija do leta 2050 in prednostni cilji še vedno veljajo; da pomaga zagotavljati bolj predvidljivo, hitrejše in bolje usklajeno ukrepanje na področju okoljske politike ter da sta njegova struktura in okvir, ki program omogoča, pomagala ustvariti sinergije, zaradi česar je postala okoljska politika uspešnejša in učinkovitejša. Poleg tega je ocena vsebovala zaključek, da 7. OAP napoveduje Agendo Združenih narodov do leta 2030 s trditvijo, da sta gospodarska rast in dobro počutje odvisna od zdravih naravnih virov, olajšuje pa tudi uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Uniji je tudi omogočil enoten nastop v globalnem okviru v zvezi s podnebnimi in okoljskimi vprašanji.
  V svoji oceni
  7. OAP
  je Komisija
  ugotovila tudi, da je napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in
  političnim vključevanjem
  nezadosten.

| (3) | Z oceno 7. OAP (24) je Komisija ugotovila, da njegova vizija do leta 2050 in prednostni cilji še vedno veljajo; da pomaga zagotavljati bolj predvidljivo, hitrejše in bolje usklajeno ukrepanje na področju okoljske politike ter da sta njegova struktura in okvir, ki program omogoča, pomagala ustvariti sinergije, zaradi česar je postala okoljska politika uspešnejša in učinkovitejša. Poleg tega je ocena vsebovala zaključek, da 7. OAP napoveduje Agendo Združenih narodov do leta 2030 s trditvijo, da sta gospodarska rast in dobro počutje odvisna od zdravih naravnih virov, olajšuje pa tudi uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Uniji je tudi omogočil enoten nastop v globalnem okviru v zvezi s podnebnimi in okoljskimi vprašanji.
  Komisija je v oceni
  7. OAP ugotovila tudi, da je napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in
  vključevanjem okoljskih vprašanj na druga področja politike
  nezadosten
  ter da bi bilo mogoče v 7. OAP bolj upoštevati socialna vprašanja na podlagi obstoječih povezav med okoljsko in socialno politiko, na primer v zvezi z vplivom na ranljive skupine, delovna mesta, socialno vključenost in neenakosti. Prav tako je Komisija ugotovila, da je poraba za varstvo okolja v Evropi kljub vse bolj ambiciozno zastavljenim okoljskim ciljem na številnih področjih politike v zadnjih letih še vedno nizka (okoli 2 % BDP) in da stroški v zdravstvu ter neposredni stroški za okolje zaradi neizvajanja okoljske zakonodaje za Unijo vsako leto znašajo približno 55 milijard EUR. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da bi lahko izvajanje 7. OAP okrepili na podlagi močnejšega mehanizma za spremljanje. |
| --- | --- |

(3)

Z oceno 7. OAP (24) je Komisija ugotovila, da njegova vizija do leta 2050 in prednostni cilji še vedno veljajo; da pomaga zagotavljati bolj predvidljivo, hitrejše in bolje usklajeno ukrepanje na področju okoljske politike ter da sta njegova struktura in okvir, ki program omogoča, pomagala ustvariti sinergije, zaradi česar je postala okoljska politika uspešnejša in učinkovitejša. Poleg tega je ocena vsebovala zaključek, da 7. OAP napoveduje Agendo Združenih narodov do leta 2030 s trditvijo, da sta gospodarska rast in dobro počutje odvisna od zdravih naravnih virov, olajšuje pa tudi uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Uniji je tudi omogočil enoten nastop v globalnem okviru v zvezi s podnebnimi in okoljskimi vprašanji.
  Komisija je v oceni
  7. OAP ugotovila tudi, da je napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in
  vključevanjem okoljskih vprašanj na druga področja politike
  nezadosten
  ter da bi bilo mogoče v 7. OAP bolj upoštevati socialna vprašanja na podlagi obstoječih povezav med okoljsko in socialno politiko, na primer v zvezi z vplivom na ranljive skupine, delovna mesta, socialno vključenost in neenakosti. Prav tako je Komisija ugotovila, da je poraba za varstvo okolja v Evropi kljub vse bolj ambiciozno zastavljenim okoljskim ciljem na številnih področjih politike v zadnjih letih še vedno nizka (okoli 2 % BDP) in da stroški v zdravstvu ter neposredni stroški za okolje zaradi neizvajanja okoljske zakonodaje za Unijo vsako leto znašajo približno 55 milijard EUR. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da bi lahko izvajanje 7. OAP okrepili na podlagi močnejšega mehanizma za spremljanje.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V skladu s poročilom EEA „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: SOER 2020)
  je leto 2020 za Unijo edinstvena
  priložnost, da pokaže svojo vodilno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi
  na področju trajnostnosti, ki
  jih je
  treba reševati sistemsko
  . Kot je navedeno v SOER 2020, so
  globalne podnebne spremembe
  in
  spremembe ekosistemov
  ,
  ki smo jim priča od petdesetih let minulega stoletja
  ,
  v zadnjih desetletjih minulega tisočletja brez primere
  .
  Svetovno prebivalstvo se je od leta 1950 potrojilo, medtem ko se je mestno prebivalstvo povečalo za štirikrat. S trenutnim modelom rasti naj bi se pritiski na okolje še naprej povečevali
  ,
  kar
  bo
  neposredno in posredno škodljivo vplivalo na zdravje
  in
  dobro počutje ljudi
  .
  To še zlasti velja za sektorje z najvišjim okoljskim vplivom – sektor prehrane, mobilnosti, energije ter tudi infrastrukture in stavb
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V skladu s poročilom EEA „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: SOER 2020)
  je leto 2020 za Unijo edinstvena
  priložnost, da pokaže svojo vodilno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi
  na področju trajnostnosti, ki
  jih je
  treba reševati sistemsko
  . Kot je navedeno v SOER 2020, so
  globalne podnebne spremembe
  in
  spremembe ekosistemov
  ,
  ki smo jim priča od petdesetih let minulega stoletja
  ,
  v zadnjih desetletjih minulega tisočletja brez primere
  .
  Svetovno prebivalstvo se je od leta 1950 potrojilo, medtem ko se je mestno prebivalstvo povečalo za štirikrat. S trenutnim modelom rasti naj bi se pritiski na okolje še naprej povečevali
  ,
  kar
  bo
  neposredno in posredno škodljivo vplivalo na zdravje
  in
  dobro počutje ljudi
  .
  To še zlasti velja za sektorje z najvišjim okoljskim vplivom – sektor prehrane, mobilnosti, energije ter tudi infrastrukture in stavb
  .

| (4) | V skladu s poročilom EEA „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: SOER 2020)
  ima Unija v naslednjem desetletju edinstveno
  priložnost, da pokaže svojo
  svetovno
  vodilno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi
  , kot jih doslej še ni bilo in
  jih je
  mogoče rešiti samo s sistemskimi spremembami. Sistemske spremembe prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe ter bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm ter sistemov znanja, pa tudi pristopov k upravljanju
  . Kot je navedeno v SOER 2020,
  je eden najpomembnejših dejavnikov, ki
  so
  podlaga za trajne izzive Evrope na področju okolja
  in
  trajnosti, ta
  ,
  da so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi in življenjskim slogom, zlasti z družbenimi sistemi
  ,
  ki Evropejcem zagotavljajo blago, energijo in mobilnost
  .
  Zagotavljanje skladnosti politik z obstoječimi okoljskimi politikami in njihovega doslednega izvajanja bi Evropi omogočilo
  ,
  da do leta 2030 doseže svoje okoljske cilje. Potrebni pa so tudi sistemski, dolgoročni okviri z zavezami za doseganje podnebnih in okoljskih ciljev. V SOER 2020 je ugotovljeno, da Evropa vizije glede trajnosti, namreč „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“, ne bo mogla doseči zgolj s spodbujanjem gospodarske rasti ter prizadevanji za obvladovanje škodljivih stranskih učinkov z orodji okoljske in socialne politike. Trajnost mora postati vodilno načelo za usklajene politike in ukrepe z ambiciozno zastavljenimi cilji v celotni družbi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s poročilom EEA „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: SOER 2020)
  ima Unija v naslednjem desetletju edinstveno
  priložnost, da pokaže svojo
  svetovno
  vodilno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi
  , kot jih doslej še ni bilo in
  jih je
  mogoče rešiti samo s sistemskimi spremembami. Sistemske spremembe prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe ter bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm ter sistemov znanja, pa tudi pristopov k upravljanju
  . Kot je navedeno v SOER 2020,
  je eden najpomembnejših dejavnikov, ki
  so
  podlaga za trajne izzive Evrope na področju okolja
  in
  trajnosti, ta
  ,
  da so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi in življenjskim slogom, zlasti z družbenimi sistemi
  ,
  ki Evropejcem zagotavljajo blago, energijo in mobilnost
  .
  Zagotavljanje skladnosti politik z obstoječimi okoljskimi politikami in njihovega doslednega izvajanja bi Evropi omogočilo
  ,
  da do leta 2030 doseže svoje okoljske cilje. Potrebni pa so tudi sistemski, dolgoročni okviri z zavezami za doseganje podnebnih in okoljskih ciljev. V SOER 2020 je ugotovljeno, da Evropa vizije glede trajnosti, namreč „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“, ne bo mogla doseči zgolj s spodbujanjem gospodarske rasti ter prizadevanji za obvladovanje škodljivih stranskih učinkov z orodji okoljske in socialne politike. Trajnost mora postati vodilno načelo za usklajene politike in ukrepe z ambiciozno zastavljenimi cilji v celotni družbi.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Evropska komisija se je
  na izzive, opredeljene v SOER 2020,
  odzvala s sprejetjem evropskega zelenega dogovora

   (25)

  : nove strategije
  za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom. Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta (26) vključuje cilj doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050 v pravo EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Evropska komisija se je
  na izzive, opredeljene v SOER 2020,
  odzvala s sprejetjem evropskega zelenega dogovora

   (25)

  : nove strategije
  za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom. Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta (26) vključuje cilj doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050 v pravo EU.

| (5) | Odziv Evropske komisije
  na izzive, opredeljene v SOER 2020,
  je v evropskem zelenem dogovoru

   (25)

  orisan kot nova strategija
  za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom
  , in zaščititi, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter obenem izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij
  .
  Prednostna naloga bi morala biti hitra uresničitev podnebnih in okoljskih ciljev ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi pred okoljskimi tveganji in vplivi, pa tudi zagotavljanje pravičnega in vključujočega prehoda.
  Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta (26) vključuje cilj doseganja podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050 v pravo EU. |
| --- | --- |

(5)

Odziv Evropske komisije
  na izzive, opredeljene v SOER 2020,
  je v evropskem zelenem dogovoru

   (25)

  orisan kot nova strategija
  za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom
  , in zaščititi, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter obenem izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij
  .
  Prednostna naloga bi morala biti hitra uresničitev podnebnih in okoljskih ciljev ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi pred okoljskimi tveganji in vplivi, pa tudi zagotavljanje pravičnega in vključujočega prehoda.
  Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta (26) vključuje cilj doseganja podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do leta 2050 v pravo EU.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Evropski parlament je 28. novembra 2019 sprejel resolucijo, v kateri je razglasil izredne podnebne in okoljske razmere v Evropi in po svetu ter novo Komisijo pozval, naj hitro in ustrezno ukrepa, vključno z odpravo nedoslednosti v sedanjih politikah Unije v zvezi glede na podnebne in okoljske izredne razmere, zlasti z daljnosežno reformo svoje naložbene politike v kmetijski, trgovinski, prometni, energetski sektor in infrastrukturo ter z zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi dosledno upoštevali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5  oC in da ne bodo prispevali k izgubi biotske raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Evropski parlament je 28. novembra 2019 sprejel resolucijo, v kateri je razglasil izredne podnebne in okoljske razmere v Evropi in po svetu ter novo Komisijo pozval, naj hitro in ustrezno ukrepa, vključno z odpravo nedoslednosti v sedanjih politikah Unije v zvezi glede na podnebne in okoljske izredne razmere, zlasti z daljnosežno reformo svoje naložbene politike v kmetijski, trgovinski, prometni, energetski sektor in infrastrukturo ter z zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi dosledno upoštevali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5  oC in da ne bodo prispevali k izgubi biotske raznovrstnosti.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Človek v Uniji ter globalno s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, izgubo biotske raznovrstnosti ter podnebnimi spremembami, k temu pa pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje njihove zmogljivosti za zagotavljanje ekosistemskih storitev in funkcij. Kljub temu Unija in države članice trenutno niso na dobri poti, da bi izpolnile svoje mednarodne in evropske zaveze glede tal in zemljišč, vključno z obveznostmi iz Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji za boj proti dezertifikaciji, obnovitev degradiranih zemljišč in tal ter prizadevanja za nevtralnost degradacije tal do leta 2030. V skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal bi morala Unija vzpostaviti skupni pravni okvir za varstvo in trajnostno rabo tal, ki bo v celoti spoštoval načelo subsidiarnosti in obravnaval vse večje dejavnike, ki ogrožajo tla. Ta okvir bi moral med drugim vključevati enotno opredelitev tal in njihovih funkcij ter meril za doseganje dobrega stanja in trajnostne rabe, pa tudi vmesne in končne cilje skupaj z usklajenimi kazalniki ter metodologijo spremljanja in poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Človek v Uniji ter globalno s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, izgubo biotske raznovrstnosti ter podnebnimi spremembami, k temu pa pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje njihove zmogljivosti za zagotavljanje ekosistemskih storitev in funkcij. Kljub temu Unija in države članice trenutno niso na dobri poti, da bi izpolnile svoje mednarodne in evropske zaveze glede tal in zemljišč, vključno z obveznostmi iz Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji za boj proti dezertifikaciji, obnovitev degradiranih zemljišč in tal ter prizadevanja za nevtralnost degradacije tal do leta 2030. V skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal bi morala Unija vzpostaviti skupni pravni okvir za varstvo in trajnostno rabo tal, ki bo v celoti spoštoval načelo subsidiarnosti in obravnaval vse večje dejavnike, ki ogrožajo tla. Ta okvir bi moral med drugim vključevati enotno opredelitev tal in njihovih funkcij ter meril za doseganje dobrega stanja in trajnostne rabe, pa tudi vmesne in končne cilje skupaj z usklajenimi kazalniki ter metodologijo spremljanja in poročanja.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Pandemija COVID-19, ki je povzročila gospodarsko in zdravstveno krizo brez primere, je ponovno pokazala, kako pomembno je, da se pri snovanju politik uporabi večsektorski pristop „eno zdravje“, ki priznava, da je zdravje ljudi povezano z zdravjem živali in okoljem ter da je treba pri ukrepih za obvladovanje nevarnosti za zdravje upoštevati te razsežnosti. Za denimo učinkovito odkrivanje izbruhov zoonoz in groženj v zvezi z varnostjo hrane ter odzivanje nanje in njihovo preprečevanje bi bilo treba informacije in podatke deliti po sektorjih, izboljšati pa bi bilo treba tudi sodelovanje pri izvajanju učinkovitih in skupnih odzivov na nacionalni in podnacionalni ravni. 8. OAP bi moral prispevati k popolni vključitvi pristopa „eno zdravje“ v vse vidike oblikovanja politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Pandemija COVID-19, ki je povzročila gospodarsko in zdravstveno krizo brez primere, je ponovno pokazala, kako pomembno je, da se pri snovanju politik uporabi večsektorski pristop „eno zdravje“, ki priznava, da je zdravje ljudi povezano z zdravjem živali in okoljem ter da je treba pri ukrepih za obvladovanje nevarnosti za zdravje upoštevati te razsežnosti. Za denimo učinkovito odkrivanje izbruhov zoonoz in groženj v zvezi z varnostjo hrane ter odzivanje nanje in njihovo preprečevanje bi bilo treba informacije in podatke deliti po sektorjih, izboljšati pa bi bilo treba tudi sodelovanje pri izvajanju učinkovitih in skupnih odzivov na nacionalni in podnacionalni ravni. 8. OAP bi moral prispevati k popolni vključitvi pristopa „eno zdravje“ v vse vidike oblikovanja politik.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | Glede na poročilo Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) iz leta 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemiji

   (1a)

  so poglavitni vzroki za nastanek pandemij globalne okoljske spremembe, ki povzročajo tudi izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe, vključno s spremembo rabe zemljišč ter širjenjem in intenzifikacijo kmetijstva, trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami, ter drugi dejavniki. Podnebne spremembe vplivajo na pojav bolezni in bodo verjetno tudi v prihodnje povzročile znatno tveganje pandemije, izguba biotske raznovrstnosti pa je povezana tudi s preoblikovanjem krajine in lahko v nekaterih primerih privede do povečanega tveganja za nastanek bolezni. Glede na poročilo stroški neukrepanja močno presegajo stroške izvajanja globalnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjšanju trgovine s prostoživečimi vrstami in spremembi rabe zemljišč ter povečanju nadzora v okviru pristopa „eno zdravje“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5d)

Glede na poročilo Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) iz leta 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemiji

   (1a)

  so poglavitni vzroki za nastanek pandemij globalne okoljske spremembe, ki povzročajo tudi izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe, vključno s spremembo rabe zemljišč ter širjenjem in intenzifikacijo kmetijstva, trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami, ter drugi dejavniki. Podnebne spremembe vplivajo na pojav bolezni in bodo verjetno tudi v prihodnje povzročile znatno tveganje pandemije, izguba biotske raznovrstnosti pa je povezana tudi s preoblikovanjem krajine in lahko v nekaterih primerih privede do povečanega tveganja za nastanek bolezni. Glede na poročilo stroški neukrepanja močno presegajo stroške izvajanja globalnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjšanju trgovine s prostoživečimi vrstami in spremembi rabe zemljišč ter povečanju nadzora v okviru pristopa „eno zdravje“.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5e) | Degradacija okolja in škodljivi učinki podnebnih sprememb naj bi se v prihodnjih letih še povečali, kar bo najbolj prizadelo države v razvoju in ranljivo prebivalstvo. Da bi tretjim državam pomagali krepiti odpornost in jih podpirali pri njihovih prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter za zaščito biotske raznovrstnosti, bi morale Unija in države članice s finančno pomočjo tretjim državam spodbujati Agendo OZN 2030, Pariški sporazum, sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in globalni okvir Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti po letu 2020 ter biti v skladu s prednostnimi cilji 8. OAP. Poleg tega bi morale Unija in države članice zagotoviti tudi, da se pri izvajanju Pariškega sporazuma in drugih mednarodnih podnebnih in okoljskih sporazumov odražajo načela pravičnosti ter skupne, vendar različne odgovornosti in ustrezne zmogljivosti, kot je določeno tudi v členu 2(2) Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5e)

Degradacija okolja in škodljivi učinki podnebnih sprememb naj bi se v prihodnjih letih še povečali, kar bo najbolj prizadelo države v razvoju in ranljivo prebivalstvo. Da bi tretjim državam pomagali krepiti odpornost in jih podpirali pri njihovih prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter za zaščito biotske raznovrstnosti, bi morale Unija in države članice s finančno pomočjo tretjim državam spodbujati Agendo OZN 2030, Pariški sporazum, sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in globalni okvir Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti po letu 2020 ter biti v skladu s prednostnimi cilji 8. OAP. Poleg tega bi morale Unija in države članice zagotoviti tudi, da se pri izvajanju Pariškega sporazuma in drugih mednarodnih podnebnih in okoljskih sporazumov odražajo načela pravičnosti ter skupne, vendar različne odgovornosti in ustrezne zmogljivosti, kot je določeno tudi v členu 2(2) Pariškega sporazuma.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbe v ključne zelene sektorje, ki so potrebne za vzpostavitev odpornosti, ter ustvarja rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo gibalo gospodarskega okrevanja Unije po koronavirusni krizi skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru. Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU upoštevati
  prisego
  evropskega
  zelenega dogovora, ki pravi „ne škodujmo“
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbe v ključne zelene sektorje, ki so potrebne za vzpostavitev odpornosti, ter ustvarja rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo gibalo gospodarskega okrevanja Unije po koronavirusni krizi skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru. Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU upoštevati
  prisego
  evropskega
  zelenega dogovora, ki pravi „ne škodujmo“
  .

| (6) | Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbe v ključne zelene
  in digitalne
  sektorje, ki so potrebne za vzpostavitev odpornosti, ter ustvarja rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo gibalo gospodarskega okrevanja Unije po koronavirusni krizi skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru. Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU upoštevati
  načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/852
  Evropskega
  parlamenta in Sveta (uredba o taksonomiji)

   (1a)

  . Načrt za gospodarsko okrevanje je izjemna priložnost za pospešitev prehoda na podnebno nevtralnost in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(6)

Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbe v ključne zelene
  in digitalne
  sektorje, ki so potrebne za vzpostavitev odpornosti, ter ustvarja rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo gibalo gospodarskega okrevanja Unije po koronavirusni krizi skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru. Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU upoštevati
  načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/852
  Evropskega
  parlamenta in Sveta (uredba o taksonomiji)

   (1a)

  . Načrt za gospodarsko okrevanje je izjemna priložnost za pospešitev prehoda na podnebno nevtralnost in varstvo okolja.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Okoljski akcijski programi usmerjajo razvoj okoljske politike EU že od začetka sedemdesetih let minulega stoletja. OAP
  se bo
  iztekel 31. decembra 2020, njegov člen 4(3) pa od Komisije
  zahteva
  , da po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program (8. OAP), da bi preprečila nastanek vrzeli med 7. in 8. OAP. V evropskem zelenem dogovoru je
  bilo napovedano sprejetje novega okoljskega akcijskega programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Okoljski akcijski programi usmerjajo razvoj okoljske politike EU že od začetka sedemdesetih let minulega stoletja. OAP
  se bo
  iztekel 31. decembra 2020, njegov člen 4(3) pa od Komisije
  zahteva
  , da po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program (8. OAP), da bi preprečila nastanek vrzeli med 7. in 8. OAP. V evropskem zelenem dogovoru je
  bilo napovedano sprejetje novega okoljskega akcijskega programa
  .

| (7) | Okoljski akcijski programi usmerjajo razvoj
  in usklajevanje
  okoljske politike EU že od začetka sedemdesetih let minulega stoletja. 7. OAP se
  je
  iztekel 31. decembra 2020, njegov člen 4(3) pa
  je
  od Komisije
  zahteval
  , da po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program (8. OAP), da bi preprečila nastanek vrzeli med 7. in 8. OAP.
  Komisija je
  v 
  sporočilu z dne 11. decembra 2019 o
  evropskem zelenem dogovoru
  napovedala, da bo 8. OAP zajemal nov mehanizem za spremljanje za zagotovitev, da si bo Unija prizadevala za izpolnjevanje zastavljenih okoljskih ciljev. Ob tej priložnosti se je tudi zavezala, da bo vzpostavila prikazovalnik, s katerim bo spremljala napredek pri izvajanju vseh ciljev evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(7)

Okoljski akcijski programi usmerjajo razvoj
  in usklajevanje
  okoljske politike EU že od začetka sedemdesetih let minulega stoletja. 7. OAP se
  je
  iztekel 31. decembra 2020, njegov člen 4(3) pa
  je
  od Komisije
  zahteval
  , da po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program (8. OAP), da bi preprečila nastanek vrzeli med 7. in 8. OAP.
  Komisija je
  v 
  sporočilu z dne 11. decembra 2019 o
  evropskem zelenem dogovoru
  napovedala, da bo 8. OAP zajemal nov mehanizem za spremljanje za zagotovitev, da si bo Unija prizadevala za izpolnjevanje zastavljenih okoljskih ciljev. Ob tej priložnosti se je tudi zavezala, da bo vzpostavila prikazovalnik, s katerim bo spremljala napredek pri izvajanju vseh ciljev evropskega zelenega dogovora.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | 8. OAP bi moral
  zagotoviti podporo za cilje
  okoljskih in podnebnih ukrepov evropskega zelenega dogovora v skladu z dolgoročnim ciljem „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ do leta 2050,
  ki je
  že
  določen v
  7. OAP.
  Prispevati
  bi
  moral k doseganju Agende
  Združenih narodov do leta 2030 in
  njenim ciljem
  trajnostnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

8. OAP bi moral
  zagotoviti podporo za cilje
  okoljskih in podnebnih ukrepov evropskega zelenega dogovora v skladu z dolgoročnim ciljem „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ do leta 2050,
  ki je
  že
  določen v
  7. OAP.
  Prispevati
  bi
  moral k doseganju Agende
  Združenih narodov do leta 2030 in
  njenim ciljem
  trajnostnega razvoja.

| (8) | 8. OAP
  kot splošni okoljski akcijski program Unije
  bi moral
  nadgrajevati in spodbujati doseganje ciljev
  okoljskih in podnebnih ukrepov evropskega zelenega dogovora v skladu z dolgoročnim ciljem „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“
  najpozneje
  do leta 2050,
  v skladu z
  že
  dorečenim v
  7. OAP.
  Prav tako
  bi
  ga bilo treba v celoti uskladiti z agendo
  Združenih narodov
  za trajnostni razvoj
  do leta 2030 in
  njenimi cilji
  trajnostnega razvoja
  , ki so integrirani in nedeljivi, spodbujati njihovo izvajanje in doseganje, uskladiti pa bi ga bilo treba tudi s cilji Pariškega sporazuma, Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti in drugih ustreznih mednarodnih sporazumov. 8. OAP bi moral omogočiti sistemsko spremembo gospodarstva Unije, ki bo zagotavljalo blaginjo v okviru omejitev zmogljivosti planeta in v katerem bo rast obnovljiva, ter zagotoviti, da se bo okoljski in podnebni prehod izvedel na pravičen in vključujoč način, hkrati pa prispeval k zmanjšanju neenakosti. |
| --- | --- |

(8)

8. OAP
  kot splošni okoljski akcijski program Unije
  bi moral
  nadgrajevati in spodbujati doseganje ciljev
  okoljskih in podnebnih ukrepov evropskega zelenega dogovora v skladu z dolgoročnim ciljem „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“
  najpozneje
  do leta 2050,
  v skladu z
  že
  dorečenim v
  7. OAP.
  Prav tako
  bi
  ga bilo treba v celoti uskladiti z agendo
  Združenih narodov
  za trajnostni razvoj
  do leta 2030 in
  njenimi cilji
  trajnostnega razvoja
  , ki so integrirani in nedeljivi, spodbujati njihovo izvajanje in doseganje, uskladiti pa bi ga bilo treba tudi s cilji Pariškega sporazuma, Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti in drugih ustreznih mednarodnih sporazumov. 8. OAP bi moral omogočiti sistemsko spremembo gospodarstva Unije, ki bo zagotavljalo blaginjo v okviru omejitev zmogljivosti planeta in v katerem bo rast obnovljiva, ter zagotoviti, da se bo okoljski in podnebni prehod izvedel na pravičen in vključujoč način, hkrati pa prispeval k zmanjšanju neenakosti.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Prednostni cilji 8. OAP predstavljajo usmeritev za oblikovanje politik Unije med drugim na podlagi zavez iz strategij in pobud evropskega zelenega dogovora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Prednostni cilji 8. OAP predstavljajo usmeritev za oblikovanje politik Unije med drugim na podlagi zavez iz strategij in pobud evropskega zelenega dogovora.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | 8. OAP je podlaga za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende OZN do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja. V skladu z modelom, ki ga je razvil Stockholmski center za odpornost, doseganje okoljskih in podnebnih ciljev trajnostnega razvoja podpira socialne in gospodarske cilje trajnostnega razvoja, saj so naše družbe in gospodarstva odvisni od zdrave biosfere, trajnostni razvoj pa lahko poteka le v varnem območju za delovanje na stabilnem in odpornem planetu. Unija bo morala uresničiti cilje Agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in podpreti njeno izvajanje v tretjih državah, če želi prevzeti vodilno vlogo v svetu pri doseganju trajnostnih prehodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

8. OAP je podlaga za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende OZN do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja. V skladu z modelom, ki ga je razvil Stockholmski center za odpornost, doseganje okoljskih in podnebnih ciljev trajnostnega razvoja podpira socialne in gospodarske cilje trajnostnega razvoja, saj so naše družbe in gospodarstva odvisni od zdrave biosfere, trajnostni razvoj pa lahko poteka le v varnem območju za delovanje na stabilnem in odpornem planetu. Unija bo morala uresničiti cilje Agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in podpreti njeno izvajanje v tretjih državah, če želi prevzeti vodilno vlogo v svetu pri doseganju trajnostnih prehodov.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | 8. OAP bi moral pospeševati prehod na
  obnovljivo gospodarstvo
  , ki planetu vrača več, kot mu jemlje
  . Model obnovljive rasti
  priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov,
  kar
  zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako, da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja, čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila
  naravni kapital
  ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem
  obnovljivo gospodarstvo
  krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

8. OAP bi moral pospeševati prehod na
  obnovljivo gospodarstvo
  , ki planetu vrača več, kot mu jemlje
  . Model obnovljive rasti
  priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov,
  kar
  zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako, da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja, čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila
  naravni kapital
  ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem
  obnovljivo gospodarstvo
  krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij.

| (9) | 8. OAP bi moral pospeševati prehod na
  model obnovljive rasti
  , ki
  v okviru trajnostne ekonomije blaginje
  planetu vrača več, kot mu jemlje
  , omogoča sistemsko spremembo,
  priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov,
  in
  zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev
  v mejah zmogljivosti planeta
  . Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako, da
  bo trajnostna in
  ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe
  , varovala
  in
  obnavljala ekosisteme in biotsko raznovrstnost, pri tem pa zaustavila in preokrenila njihovo izgubo, preprečevala
  degradacijo okolja,
  varovala zdravje in dobrobit pred negativnimi okoljskimi vplivi, preprečevala in
  čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila
  naravne vire in biotsko raznovrstnost
  ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov.
  Obnovljiva ekonomija trajnostne blaginje
  z nenehnimi
  raziskavami in
  inovacijami,
  preobrazbo proizvodnih in potrošniških vzorcev ter
  prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem krepi odpornost
  izboljšuje stanje narave
  in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij
  ter njihovo pravico do zdravega okolja
  . |
| --- | --- |

(9)

8. OAP bi moral pospeševati prehod na
  model obnovljive rasti
  , ki
  v okviru trajnostne ekonomije blaginje
  planetu vrača več, kot mu jemlje
  , omogoča sistemsko spremembo,
  priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov,
  in
  zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev
  v mejah zmogljivosti planeta
  . Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako, da
  bo trajnostna in
  ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe
  , varovala
  in
  obnavljala ekosisteme in biotsko raznovrstnost, pri tem pa zaustavila in preokrenila njihovo izgubo, preprečevala
  degradacijo okolja,
  varovala zdravje in dobrobit pred negativnimi okoljskimi vplivi, preprečevala in
  čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila
  naravne vire in biotsko raznovrstnost
  ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov.
  Obnovljiva ekonomija trajnostne blaginje
  z nenehnimi
  raziskavami in
  inovacijami,
  preobrazbo proizvodnih in potrošniških vzorcev ter
  prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem krepi odpornost
  izboljšuje stanje narave
  in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij
  ter njihovo pravico do zdravega okolja
  .

Sprememba 15

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Po mnenju OECD so razlogi za merjenje gospodarske uspešnosti in družbenega napredka tudi onkraj BDP dobro utemeljeni, upoštevanje BDP kot edinega kazalnika pa oblikovalcem politik ne daje dovolj natančne slike o tem, kako gospodarstvo deluje za državljane, ali o dolgoročnih učinkih rasti na trajnost

   (1a)

  . Da bi Unija celoviteje pristopila k oblikovanju ekonomskih politik v skladu s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom in Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, je v 8. OAP določena zahteva za oblikovanje celovitega sklopa kazalnikov, ki presegajo zgolj BDP, kar je zahteval že 7. OAP, da se izmeri napredek v smeri trajnostne ekonomije blaginje ter da se usmerja in oblikuje prihodnje politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Po mnenju OECD so razlogi za merjenje gospodarske uspešnosti in družbenega napredka tudi onkraj BDP dobro utemeljeni, upoštevanje BDP kot edinega kazalnika pa oblikovalcem politik ne daje dovolj natančne slike o tem, kako gospodarstvo deluje za državljane, ali o dolgoročnih učinkih rasti na trajnost

   (1a)

  . Da bi Unija celoviteje pristopila k oblikovanju ekonomskih politik v skladu s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom in Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, je v 8. OAP določena zahteva za oblikovanje celovitega sklopa kazalnikov, ki presegajo zgolj BDP, kar je zahteval že 7. OAP, da se izmeri napredek v smeri trajnostne ekonomije blaginje ter da se usmerja in oblikuje prihodnje politike.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | Izvajanje učinkovitega globalnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 bo odvisno od zmanjšanja finančnih tokov, ki škodijo biotski raznovrstnosti, kljub temu pa v skladu s poročilom OECD vlade za ukrepe, ki bi lahko škodili biotski raznovrstnosti, letno porabijo pet- do šestkrat več kot se na svetovni ravni letno porabi za biotsko raznovrstnost

   (1a)

  . Med cilji glede biotske raznovrstnosti iz Aičija je tudi obveznost, da je treba najpozneje do leta 2020 odpraviti, postopno odpraviti ali reformirati subvencije, ki škodujejo biotski raznovrstnosti, ter nemudoma odpraviti okolju škodljive subvencije na ravni Unije in držav članic, kar je tudi obveznost iz 7. OAP. Da bi Unija najpozneje do leta 2050 dosegla prednostne cilje 8. OAP, vključno s podnebno nevtralnostjo, bo treba postopno odpraviti vse okolju škodljive subvencije, tudi subvencije za fosilna goriva. Vključiti je treba vse neposredne in posredne subvencije, tudi tiste v obliki davčnih oprostitev. Razviti bi bilo treba tudi mehanizem za poročanje držav članic o postopnem opuščanju okolju škodljivih subvencij, ki niso subvencije za fosilna goriva. Postopno opuščanje vseh okolju škodljivih subvencij bi moralo slediti načelu pravičnega prehoda, spremljati pa bi ga morali ukrepi za preprečevanje ali ublažitev negativnih socialno-ekonomskih učinkov na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer je treba zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

Izvajanje učinkovitega globalnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 bo odvisno od zmanjšanja finančnih tokov, ki škodijo biotski raznovrstnosti, kljub temu pa v skladu s poročilom OECD vlade za ukrepe, ki bi lahko škodili biotski raznovrstnosti, letno porabijo pet- do šestkrat več kot se na svetovni ravni letno porabi za biotsko raznovrstnost

   (1a)

  . Med cilji glede biotske raznovrstnosti iz Aičija je tudi obveznost, da je treba najpozneje do leta 2020 odpraviti, postopno odpraviti ali reformirati subvencije, ki škodujejo biotski raznovrstnosti, ter nemudoma odpraviti okolju škodljive subvencije na ravni Unije in držav članic, kar je tudi obveznost iz 7. OAP. Da bi Unija najpozneje do leta 2050 dosegla prednostne cilje 8. OAP, vključno s podnebno nevtralnostjo, bo treba postopno odpraviti vse okolju škodljive subvencije, tudi subvencije za fosilna goriva. Vključiti je treba vse neposredne in posredne subvencije, tudi tiste v obliki davčnih oprostitev. Razviti bi bilo treba tudi mehanizem za poročanje držav članic o postopnem opuščanju okolju škodljivih subvencij, ki niso subvencije za fosilna goriva. Postopno opuščanje vseh okolju škodljivih subvencij bi moralo slediti načelu pravičnega prehoda, spremljati pa bi ga morali ukrepi za preprečevanje ali ublažitev negativnih socialno-ekonomskih učinkov na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer je treba zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen.

Sprememba 17

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Ena od prednostnih nalog Evropske strategije za okoljsko računovodstvo za obdobje 2019–2023 je razširiti seznam področij, ki jih pokriva evropsko okoljsko računovodstvo, pri čemer je eno od področij, ki bi jih lahko uvrstili na seznam, „subvencije ali podporni ukrepi, ki bi lahko bili škodljivi za okolje“. Komisija bo delala na pripravljalnem ukrepu in tako deležnikom zagotovila nabor orodij, ki jim bodo pomagala opredeliti okolju škodljive subvencije in nato na podlagi dokazov utemeljiti njihovo reformo ali odpravo z opredelitvijo socialnih, gospodarskih in okoljskih učinkov njihove postopne odprave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9c)

Ena od prednostnih nalog Evropske strategije za okoljsko računovodstvo za obdobje 2019–2023 je razširiti seznam področij, ki jih pokriva evropsko okoljsko računovodstvo, pri čemer je eno od področij, ki bi jih lahko uvrstili na seznam, „subvencije ali podporni ukrepi, ki bi lahko bili škodljivi za okolje“. Komisija bo delala na pripravljalnem ukrepu in tako deležnikom zagotovila nabor orodij, ki jim bodo pomagala opredeliti okolju škodljive subvencije in nato na podlagi dokazov utemeljiti njihovo reformo ali odpravo z opredelitvijo socialnih, gospodarskih in okoljskih učinkov njihove postopne odprave.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9d) | Morski in obalni ekosistemi, kot so mangrove, koralni grebeni, slana močvirja in travniki z morsko travo, se uničujejo, nanje pa tudi negativno vplivajo procesi, kot sta evtrofikacija in zakisanje, kar vpliva na biotsko raznovrstnost, ki jo ohranjajo, na ekosistemske storitve in funkcije, ki jih zagotavljajo, ter na njihovo zmožnost, da delujejo kot ponori ogljika. Unija mora nujno ukrepati, da se ti zaščitijo in obnovijo morski in obalni ekosistemi, vključno z oceanskim dnom, priznati pa je treba tudi, da bi oceani lahko prispevali k ozaveščanju, izboljšali oceansko pismenost ter spodbudili delovanje in sprejemanje učinkovitih ukrepov na vseh ravneh, ki bi jih izvajali vsi akterji v družbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9d)

Morski in obalni ekosistemi, kot so mangrove, koralni grebeni, slana močvirja in travniki z morsko travo, se uničujejo, nanje pa tudi negativno vplivajo procesi, kot sta evtrofikacija in zakisanje, kar vpliva na biotsko raznovrstnost, ki jo ohranjajo, na ekosistemske storitve in funkcije, ki jih zagotavljajo, ter na njihovo zmožnost, da delujejo kot ponori ogljika. Unija mora nujno ukrepati, da se ti zaščitijo in obnovijo morski in obalni ekosistemi, vključno z oceanskim dnom, priznati pa je treba tudi, da bi oceani lahko prispevali k ozaveščanju, izboljšali oceansko pismenost ter spodbudili delovanje in sprejemanje učinkovitih ukrepov na vseh ravneh, ki bi jih izvajali vsi akterji v družbi.

Sprememba 19

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | 8. OAP bi moral določiti tematske prednostne cilje na področju
  podnebne nevtralnosti
  ,
  prilagoditve
  podnebnim spremembam, varovanja in obnavljanja biotske raznovrstnosti, krožnega gospodarstva, cilja ničelnega onesnaževanja in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje. Poleg tega bi moral opredeliti pogoje, ki omogočajo doseganje dolgoročnih in tematskih prednostnih ciljev za vse vključene sektorje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

8. OAP bi moral določiti tematske prednostne cilje na področju
  podnebne nevtralnosti
  ,
  prilagoditve
  podnebnim spremembam, varovanja in obnavljanja biotske raznovrstnosti, krožnega gospodarstva, cilja ničelnega onesnaževanja in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje. Poleg tega bi moral opredeliti pogoje, ki omogočajo doseganje dolgoročnih in tematskih prednostnih ciljev za vse vključene sektorje.

| (10) | 8. OAP bi moral določiti tematske prednostne cilje na področju
  blažitve podnebnih sprememb
  ,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam, varovanja in obnavljanja biotske raznovrstnosti
  na kopnem in v morju
  ,
  netoksičnega
  krožnega gospodarstva, cilja ničelnega onesnaževanja
  okolja
  in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje
  v vseh gospodarskih sektorjih. Ti tematski prednostni cilji, ki obravnavajo dejavnike in učinke okoljske škode, so med seboj neločljivo povezani, zato jih je treba doseči s sistemskim pristopom.
  Poleg tega bi moral 8. OAP opredeliti pogoje, ki omogočajo usklajeno doseganje dolgoročnih in tematskih prednostnih ciljev za vse vključene sektorje
  , ter usklajevanje ukrepov za vzpostavitev teh pogojev
  . |
| --- | --- |

(10)

8. OAP bi moral določiti tematske prednostne cilje na področju
  blažitve podnebnih sprememb
  ,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam, varovanja in obnavljanja biotske raznovrstnosti
  na kopnem in v morju
  ,
  netoksičnega
  krožnega gospodarstva, cilja ničelnega onesnaževanja
  okolja
  in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje
  v vseh gospodarskih sektorjih. Ti tematski prednostni cilji, ki obravnavajo dejavnike in učinke okoljske škode, so med seboj neločljivo povezani, zato jih je treba doseči s sistemskim pristopom.
  Poleg tega bi moral 8. OAP opredeliti pogoje, ki omogočajo usklajeno doseganje dolgoročnih in tematskih prednostnih ciljev za vse vključene sektorje
  , ter usklajevanje ukrepov za vzpostavitev teh pogojev
  .

Sprememba 20

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Izraz „ekosistemski pristop“ je v skladu s Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti določen kot strategija za celostno upravljanje zemljišč, vode in živih virov, s katero se spodbujata ohranjanje in trajnostna raba na pravičen način, da bi pripomogli k doseganju ravnovesja med tremi cilji konvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Izraz „ekosistemski pristop“ je v skladu s Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti določen kot strategija za celostno upravljanje zemljišč, vode in živih virov, s katero se spodbujata ohranjanje in trajnostna raba na pravičen način, da bi pripomogli k doseganju ravnovesja med tremi cilji konvencije.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Po mnenju EEA so sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč ukrepi, ki v sozvočju z naravo obnavljajo in ščitijo ekosisteme ter družbi pomagajo pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in upočasnitvi segrevanja, hkrati pa zagotavljajo številne dodatne koristi

   (1a)

  . Čeprav lahko sonaravne rešitve zagotavljajo gospodarske koristi, je treba priznati, da se lahko uresničijo le dolgoročno. Sonaravne rešitve bi morale upoštevati nekatera merila, da bi zagotovili, da bo njihovo izvajanje skladno s prednostnimi cilji 8. OAP in jih ne spodkopava. Poleg tega bi morali ti mehanizmi, kadar se sonaravne rešitve financirajo z mehanizmi za izravnavo biotske raznovrstnosti, strogo upoštevati hierarhijo blažitve, ki med drugim zagotavlja, da se izravnave lahko uporabijo le kot skrajni ukrep. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Po mnenju EEA so sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč ukrepi, ki v sozvočju z naravo obnavljajo in ščitijo ekosisteme ter družbi pomagajo pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in upočasnitvi segrevanja, hkrati pa zagotavljajo številne dodatne koristi

   (1a)

  . Čeprav lahko sonaravne rešitve zagotavljajo gospodarske koristi, je treba priznati, da se lahko uresničijo le dolgoročno. Sonaravne rešitve bi morale upoštevati nekatera merila, da bi zagotovili, da bo njihovo izvajanje skladno s prednostnimi cilji 8. OAP in jih ne spodkopava. Poleg tega bi morali ti mehanizmi, kadar se sonaravne rešitve financirajo z mehanizmi za izravnavo biotske raznovrstnosti, strogo upoštevati hierarhijo blažitve, ki med drugim zagotavlja, da se izravnave lahko uporabijo le kot skrajni ukrep.

Sprememba 22

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Glede na izrazito decentraliziranost okoljske politike je treba sprejeti ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP na različnih ravneh upravljanja, tj. na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, do upravljanja na več ravneh pa zavzeti skupni pristop.
  Okrepiti bi bilo treba celovit
  pristop
  do razvoja
  in
  izvajanja
  politike, da bi čim bolj
  povečali
  sinergije med
  gospodarskimi
  ,
  okoljskimi
  in
  družbenimi
  cilji,
  hkrati pa bi bilo treba posebno pozornost posvečati morebitnemu tehtanju in potrebam
  ranljivih skupin.
  Poleg tega je pregledno vključevanje nevladnih akterjev pomembno za zagotavljanje uspeha
  8. OAP in
  doseganja
  njegovih prednostnih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Glede na izrazito decentraliziranost okoljske politike je treba sprejeti ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP na različnih ravneh upravljanja, tj. na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, do upravljanja na več ravneh pa zavzeti skupni pristop.
  Okrepiti bi bilo treba celovit
  pristop
  do razvoja
  in
  izvajanja
  politike, da bi čim bolj
  povečali
  sinergije med
  gospodarskimi
  ,
  okoljskimi
  in
  družbenimi
  cilji,
  hkrati pa bi bilo treba posebno pozornost posvečati morebitnemu tehtanju in potrebam
  ranljivih skupin.
  Poleg tega je pregledno vključevanje nevladnih akterjev pomembno za zagotavljanje uspeha
  8. OAP in
  doseganja
  njegovih prednostnih ciljev.

| (11) | Glede na izrazito decentraliziranost okoljske politike je treba sprejeti ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP na različnih ravneh upravljanja, tj. na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, do upravljanja na več ravneh pa zavzeti skupni pristop.
  Učinkovito spremljanje, izvajanje, izvrševanje in odgovornost so bistveni, za zagotovitev skladnosti med politikami pa je potrebno tudi učinkovito upravljanje. Celostni
  pristop
  k razvoju
  in
  izvajanju
  politike
  bi bilo treba okrepiti
  , da bi
  se
  čim bolj
  povečale
  sinergije med
  okoljskimi
  ,
  socialnimi
  in
  gospodarskimi
  cilji,
  in sicer s sistematičnim ocenjevanjem morebitnih kompromisov med njimi ter sistematičnim ocenjevanjem potreb
  ranljivih
  in marginaliziranih
  skupin.
  S tem celostnim pristopom bi bilo treba izpolniti posebne potrebe vseh regij, vključno z mestnimi in podeželskimi območji ter najbolj oddaljenimi regijami. Poleg tega so za uspeh
  8. OAP in
  doseganje
  njegovih prednostnih ciljev
  pomembni dostop do okoljskih informacij, sodelovanje javnosti pri odločanju na področju okolja, dostop do pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo ter pregledno sodelovanje z javnimi organi in med njimi na vseh ravneh odločanja, nevladnimi akterji in širšo javnostjo
  . |
| --- | --- |

(11)

Glede na izrazito decentraliziranost okoljske politike je treba sprejeti ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP na različnih ravneh upravljanja, tj. na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, do upravljanja na več ravneh pa zavzeti skupni pristop.
  Učinkovito spremljanje, izvajanje, izvrševanje in odgovornost so bistveni, za zagotovitev skladnosti med politikami pa je potrebno tudi učinkovito upravljanje. Celostni
  pristop
  k razvoju
  in
  izvajanju
  politike
  bi bilo treba okrepiti
  , da bi
  se
  čim bolj
  povečale
  sinergije med
  okoljskimi
  ,
  socialnimi
  in
  gospodarskimi
  cilji,
  in sicer s sistematičnim ocenjevanjem morebitnih kompromisov med njimi ter sistematičnim ocenjevanjem potreb
  ranljivih
  in marginaliziranih
  skupin.
  S tem celostnim pristopom bi bilo treba izpolniti posebne potrebe vseh regij, vključno z mestnimi in podeželskimi območji ter najbolj oddaljenimi regijami. Poleg tega so za uspeh
  8. OAP in
  doseganje
  njegovih prednostnih ciljev
  pomembni dostop do okoljskih informacij, sodelovanje javnosti pri odločanju na področju okolja, dostop do pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo ter pregledno sodelovanje z javnimi organi in med njimi na vseh ravneh odločanja, nevladnimi akterji in širšo javnostjo
  .

Sprememba 23

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Pri ocenah učinka, izvedenih v okviru 8. OAP, bi bilo treba upoštevati vse razsežnosti takojšnjih in dolgoročnih vplivov na okolje in podnebje, vključno z njihovimi kumulativnimi učinki, pa tudi stroške ukrepanja in neukrepanja, v ta namen pa bo treba razviti ustrezna orodja. Te ocene učinka bi morale temeljiti na obsežnem in preglednem posvetovanju, Komisija pa bi morala v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja sistematično predstaviti podrobne povratne informacije o odgovorih s posvetovanj z deležniki, pri čemer bi morala razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov. Poleg tega bi bilo treba ocene učinka takoj po njihovem zaključku objaviti, da jih lahko deležniki pregledajo v skladu s sodbo Sodišča z dne 4. septembra 2018 v zadevi C-57/16 P

   (1a)

  , morale bi biti dovolj podrobne in vključevati vse informacije, uporabljene pri pripravi ugotovitev, vključno s socialno-ekonomskimi učinki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Pri ocenah učinka, izvedenih v okviru 8. OAP, bi bilo treba upoštevati vse razsežnosti takojšnjih in dolgoročnih vplivov na okolje in podnebje, vključno z njihovimi kumulativnimi učinki, pa tudi stroške ukrepanja in neukrepanja, v ta namen pa bo treba razviti ustrezna orodja. Te ocene učinka bi morale temeljiti na obsežnem in preglednem posvetovanju, Komisija pa bi morala v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja sistematično predstaviti podrobne povratne informacije o odgovorih s posvetovanj z deležniki, pri čemer bi morala razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov. Poleg tega bi bilo treba ocene učinka takoj po njihovem zaključku objaviti, da jih lahko deležniki pregledajo v skladu s sodbo Sodišča z dne 4. septembra 2018 v zadevi C-57/16 P

   (1a)

  , morale bi biti dovolj podrobne in vključevati vse informacije, uporabljene pri pripravi ugotovitev, vključno s socialno-ekonomskimi učinki.

Sprememba 24

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Ukrepe za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije je treba izvajati v povezavi z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic in mora biti z njim združljivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Ukrepe za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije je treba izvajati v povezavi z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic in mora biti z njim združljivo.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11c) | V programu Združenih narodov za okolje in svetovnem forumu OECD za okolje je bilo poudarjeno, da okoljske spremembe ne vplivajo enako na oba spola. Vloge, razdeljene glede na spol, tudi povzročajo drugačne ranljivosti žensk in moških na učinke podnebnih sprememb, podnebne spremembe pa zaostrujejo neenakosti med spoloma. Zato je treba pri ukrepih in ciljih, povezanih z doseganjem prednostnih ciljev 8. okoljskega akcijskega programa, upoštevati vidik spolov, med drugim z oceno učinka načrtovanih ukrepov glede na spol, močnejšim poudarkom na vključevanju načela enakosti spolov in sprejetjem ukrepov, ki upoštevajo vidik spola, da bi se neenakosti med spoloma postopoma odpravile. 8. OAP priznava, da je enakost spolov temeljni pogoj za trajnostni razvoj in doseganje najboljših rezultatov pri odzivanju na podnebne in okoljske izzive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11c)

V programu Združenih narodov za okolje in svetovnem forumu OECD za okolje je bilo poudarjeno, da okoljske spremembe ne vplivajo enako na oba spola. Vloge, razdeljene glede na spol, tudi povzročajo drugačne ranljivosti žensk in moških na učinke podnebnih sprememb, podnebne spremembe pa zaostrujejo neenakosti med spoloma. Zato je treba pri ukrepih in ciljih, povezanih z doseganjem prednostnih ciljev 8. okoljskega akcijskega programa, upoštevati vidik spolov, med drugim z oceno učinka načrtovanih ukrepov glede na spol, močnejšim poudarkom na vključevanju načela enakosti spolov in sprejetjem ukrepov, ki upoštevajo vidik spola, da bi se neenakosti med spoloma postopoma odpravile. 8. OAP priznava, da je enakost spolov temeljni pogoj za trajnostni razvoj in doseganje najboljših rezultatov pri odzivanju na podnebne in okoljske izzive.

Sprememba 26

Predlog sklepa

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Okrepljeno sodelovanje s 
  partnerskimi
  državami,
  dobro globalno okoljsko upravljanje
  ter
  tudi sinergije med notranjimi
  in
  zunanjimi politikami Unije
  so ključnega pomena za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Okrepljeno sodelovanje s 
  partnerskimi
  državami,
  dobro globalno okoljsko upravljanje
  ter
  tudi sinergije med notranjimi
  in
  zunanjimi politikami Unije
  so ključnega pomena za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev Unije.

| (12) | Okrepljeno sodelovanje
  in zelena diplomacija
  s 
  tretjimi
  državami,
  vključno z državami v razvoju,
  ter
  podpiranje dobrega globalnega okoljskega upravljanja, vključno s spodbujanjem dostopa do informacij, sodelovanjem javnosti pri odločanju
  in
  dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah,
  so ključnega pomena za doseganje
  ciljev trajnostnega razvoja ter
  okoljskih in podnebnih ciljev Unije.
  Bistveno je tudi zagotavljanje sinergij in skladnosti med vsemi notranjimi in zunanjimi politikami Unije, vključno s trgovinskimi politikami in sporazumi, ter upoštevanje skladnosti politik za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(12)

Okrepljeno sodelovanje
  in zelena diplomacija
  s 
  tretjimi
  državami,
  vključno z državami v razvoju,
  ter
  podpiranje dobrega globalnega okoljskega upravljanja, vključno s spodbujanjem dostopa do informacij, sodelovanjem javnosti pri odločanju
  in
  dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah,
  so ključnega pomena za doseganje
  ciljev trajnostnega razvoja ter
  okoljskih in podnebnih ciljev Unije.
  Bistveno je tudi zagotavljanje sinergij in skladnosti med vsemi notranjimi in zunanjimi politikami Unije, vključno s trgovinskimi politikami in sporazumi, ter upoštevanje skladnosti politik za trajnostni razvoj.

Sprememba 27

Predlog sklepa

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Evropska komisija bi morala napredek Unije in držav članic pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP ocenjevati v okviru prehoda na
  večjo
  trajnostnost, blaginjo in odpornost. To je skladno s pozivi Sveta (27) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (28) k merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki „presega BDP“, in k uporabi blaginje kot vodila politiki, kar je podprl tudi OECD (29). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Evropska komisija bi morala napredek Unije in držav članic pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP ocenjevati v okviru prehoda na
  večjo
  trajnostnost, blaginjo in odpornost. To je skladno s pozivi Sveta (27) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (28) k merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki „presega BDP“, in k uporabi blaginje kot vodila politiki, kar je podprl tudi OECD (29).

| (13) | Evropska komisija bi morala napredek Unije in držav članic pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP ocenjevati v okviru
  pravičnega in vključujočega
  prehoda na trajnostnost, blaginjo in odpornost
  v mejah zmogljivosti planeta
  . To je skladno s pozivi Sveta (27) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (28) k merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki „presega BDP“, in k uporabi blaginje kot vodila politiki, kar je podprl tudi OECD (29). |
| --- | --- |

(13)

Evropska komisija bi morala napredek Unije in držav članic pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP ocenjevati v okviru
  pravičnega in vključujočega
  prehoda na trajnostnost, blaginjo in odpornost
  v mejah zmogljivosti planeta
  . To je skladno s pozivi Sveta (27) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (28) k merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki „presega BDP“, in k uporabi blaginje kot vodila politiki, kar je podprl tudi OECD (29).

Sprememba 28

Predlog sklepa

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP bi morala odražati zadnje spremembe glede razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in kazalnikov. Skladna bi morala biti z orodji za spremljanje in upravljanje, ki pokrivajo bolj specifične vidike okoljske in podnebne politike, kot so zlasti Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (30), pregled izvajanja okoljske politike ali orodja za spremljanje, povezana s krožnim gospodarstvom, ničelnim onesnaževanjem, biotsko raznovrstnostjo, zrakom, vodo, tlemi, odpadki ali katerimi koli drugimi okoljskimi politikami, in ne posegati v ta orodja. Skupaj z 
  drugimi
  orodji, uporabljenimi v evropskem semestru, Eurostatovim poročilom o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja in letnim poročilom Komisije o strateškem predvidevanju (31), bi
  bila
  del skladnega medsebojno povezanega sklopa orodij za spremljanje in upravljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP bi morala odražati zadnje spremembe glede razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in kazalnikov. Skladna bi morala biti z orodji za spremljanje in upravljanje, ki pokrivajo bolj specifične vidike okoljske in podnebne politike, kot so zlasti Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (30), pregled izvajanja okoljske politike ali orodja za spremljanje, povezana s krožnim gospodarstvom, ničelnim onesnaževanjem, biotsko raznovrstnostjo, zrakom, vodo, tlemi, odpadki ali katerimi koli drugimi okoljskimi politikami, in ne posegati v ta orodja. Skupaj z 
  drugimi
  orodji, uporabljenimi v evropskem semestru, Eurostatovim poročilom o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja in letnim poročilom Komisije o strateškem predvidevanju (31), bi
  bila
  del skladnega medsebojno povezanega sklopa orodij za spremljanje in upravljanje.

| (14) | Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP bi morala odražati zadnje spremembe glede razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in kazalnikov
  ter bi morala temeljiti na zanesljivi, celoviti in pregledni metodologiji odstopanja od cilja
  . Skladna bi morala biti z orodji za spremljanje in upravljanje, ki pokrivajo bolj specifične vidike okoljske in podnebne politike, kot so zlasti Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (30), pregled izvajanja okoljske politike ali orodja za spremljanje, povezana s krožnim gospodarstvom
  brez strupov
  , ničelnim onesnaževanjem, biotsko raznovrstnostjo, zrakom, vodo, tlemi, odpadki ali katerimi koli drugimi okoljskimi
  in industrijskimi
  politikami, in ne posegati v ta orodja. Skupaj z orodji, uporabljenimi v evropskem semestru, Eurostatovim poročilom o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja in letnim poročilom Komisije o strateškem predvidevanju (31), bi
  morala biti ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP
  del
  obsežnejšega,
  skladnega
  in
  medsebojno povezanega sklopa orodij za spremljanje in upravljanje
  , ki bodo zajemala ne samo okoljske, ampak tudi družbene in gospodarske dejavnike
  . |
| --- | --- |

(14)

Ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP bi morala odražati zadnje spremembe glede razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in kazalnikov
  ter bi morala temeljiti na zanesljivi, celoviti in pregledni metodologiji odstopanja od cilja
  . Skladna bi morala biti z orodji za spremljanje in upravljanje, ki pokrivajo bolj specifične vidike okoljske in podnebne politike, kot so zlasti Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (30), pregled izvajanja okoljske politike ali orodja za spremljanje, povezana s krožnim gospodarstvom
  brez strupov
  , ničelnim onesnaževanjem, biotsko raznovrstnostjo, zrakom, vodo, tlemi, odpadki ali katerimi koli drugimi okoljskimi
  in industrijskimi
  politikami, in ne posegati v ta orodja. Skupaj z orodji, uporabljenimi v evropskem semestru, Eurostatovim poročilom o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja in letnim poročilom Komisije o strateškem predvidevanju (31), bi
  morala biti ocena napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP
  del
  obsežnejšega,
  skladnega
  in
  medsebojno povezanega sklopa orodij za spremljanje in upravljanje
  , ki bodo zajemala ne samo okoljske, ampak tudi družbene in gospodarske dejavnike
  .

Sprememba 29

Predlog sklepa

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Nadaljnji razvoj baze znanstvenega znanja o omejitvah planeta in okoljskih odtisih, tudi v povezavi z ustreznimi sklopi kazalnikov, je pomemben z vidika prednostnih ciljev 8. OAP, zlasti njegovega dolgoročnega prednostnega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Nadaljnji razvoj baze znanstvenega znanja o omejitvah planeta in okoljskih odtisih, tudi v povezavi z ustreznimi sklopi kazalnikov, je pomemben z vidika prednostnih ciljev 8. OAP, zlasti njegovega dolgoročnega prednostnega cilja.

Sprememba 30

Predlog sklepa

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Komisija in EEA ter druge ustrezne agencije bi morale imeti dostop do podatkov in kazalnikov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu z veljavnimi pravnimi akti Unije, ter jih ponovno uporabljati. Poleg tega bi bilo treba uporabljati druge vire podatkov, kot so satelitski podatki in obdelane informacije evropskega programa za
  spremljanje
  Zemlje (Copernicus), evropskega informacijskega sistema za gozdne požare in evropskega sistema za poznavanje poplavnih razmer, ali podatkovne platforme, kot sta evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke ali informacijska platforma za spremljanje kemikalij. Uporaba sodobnih digitalnih orodij in umetne inteligence omogoča uspešno upravljanje in analiziranje podatkov, s čimer se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa povečuje pravočasnost in kakovost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Komisija in EEA ter druge ustrezne agencije bi morale imeti dostop do podatkov in kazalnikov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu z veljavnimi pravnimi akti Unije, ter jih ponovno uporabljati. Poleg tega bi bilo treba uporabljati druge vire podatkov, kot so satelitski podatki in obdelane informacije evropskega programa za
  spremljanje
  Zemlje (Copernicus), evropskega informacijskega sistema za gozdne požare in evropskega sistema za poznavanje poplavnih razmer, ali podatkovne platforme, kot sta evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke ali informacijska platforma za spremljanje kemikalij. Uporaba sodobnih digitalnih orodij in umetne inteligence omogoča uspešno upravljanje in analiziranje podatkov, s čimer se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa povečuje pravočasnost in kakovost.

| (15) | Za spremljanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP so potrebni zanesljivi ter smiselni podatki in kazalniki.
  Komisija in EEA ter druge ustrezne agencije bi morale imeti dostop do podatkov in kazalnikov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu z veljavnimi pravnimi akti Unije, ter jih ponovno uporabljati
  in nadgrajevati
  . Poleg tega bi bilo treba uporabljati druge vire podatkov, kot so satelitski podatki in obdelane informacije evropskega programa za
  opazovanje
  Zemlje (Copernicus), evropskega informacijskega sistema za gozdne požare
  , informacijskega sistema za biotsko raznovrstnost, geografskega informacijskega sistema za kmetijske parcele
  in evropskega sistema za poznavanje poplavnih razmer, ali podatkovne platforme, kot sta evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke ali informacijska platforma za spremljanje kemikalij. Uporaba sodobnih digitalnih orodij in umetne inteligence omogoča uspešno upravljanje in analiziranje podatkov, s čimer se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa povečuje pravočasnost in kakovost. |
| --- | --- |

(15)

Za spremljanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev 8. OAP so potrebni zanesljivi ter smiselni podatki in kazalniki.
  Komisija in EEA ter druge ustrezne agencije bi morale imeti dostop do podatkov in kazalnikov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu z veljavnimi pravnimi akti Unije, ter jih ponovno uporabljati
  in nadgrajevati
  . Poleg tega bi bilo treba uporabljati druge vire podatkov, kot so satelitski podatki in obdelane informacije evropskega programa za
  opazovanje
  Zemlje (Copernicus), evropskega informacijskega sistema za gozdne požare
  , informacijskega sistema za biotsko raznovrstnost, geografskega informacijskega sistema za kmetijske parcele
  in evropskega sistema za poznavanje poplavnih razmer, ali podatkovne platforme, kot sta evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke ali informacijska platforma za spremljanje kemikalij. Uporaba sodobnih digitalnih orodij in umetne inteligence omogoča uspešno upravljanje in analiziranje podatkov, s čimer se zmanjšuje upravno breme, hkrati pa povečuje pravočasnost in kakovost.

Sprememba 31

Predlog sklepa

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bi morali biti EEA in ECHA opremljeni z ustreznimi zmogljivostmi in zadostnimi viri za zagotavljanje trdne, dostopne in pregledne baze znanja in podatkov za podporo izvajanju strateških prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in oceno napredka v okviru programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bi morali biti EEA in ECHA opremljeni z ustreznimi zmogljivostmi in zadostnimi viri za zagotavljanje trdne, dostopne in pregledne baze znanja in podatkov za podporo izvajanju strateških prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in oceno napredka v okviru programa.

| (17) | Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bi morali biti EEA in ECHA opremljeni z ustreznimi zmogljivostmi in zadostnimi viri za zagotavljanje trdne, dostopne in pregledne baze znanja in podatkov za podporo izvajanju strateških prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in oceno napredka v okviru programa.
  Po potrebi bi morali biti vključeni tudi drugi organi in agencije ter prispevati k izvajanju teh strateških prednostnih nalog in k ocenjevanju napredka v okviru 8. OAP. |
| --- | --- |

(17)

Za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bi morali biti EEA in ECHA opremljeni z ustreznimi zmogljivostmi in zadostnimi viri za zagotavljanje trdne, dostopne in pregledne baze znanja in podatkov za podporo izvajanju strateških prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in oceno napredka v okviru programa.
  Po potrebi bi morali biti vključeni tudi drugi organi in agencije ter prispevati k izvajanju teh strateških prednostnih nalog in k ocenjevanju napredka v okviru 8. OAP.

Sprememba 32

Predlog sklepa

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisija bi morala do 31. marca 2024 izvesti vmesno oceno 8. OAP, da bi ocenila njegov napredek in objavila prednostne naloge nove Komisije. Glede na napredek, opisan v vmesni oceni, bi morala prihodnja Komisija po volitvah v Evropski parlament leta 2024 v prvih 100 dneh svojega mandata pripraviti poročilo, v katerem bi opredelila okoljske in podnebne prednostne naloge, na podlagi katerih namerava ukrepati med svojim mandatom, in kako bo s tem ukrepanjem zagotovila popolno uresničitev prednostnih ciljev 8. OAP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Komisija bi morala do 31. marca 2024 izvesti vmesno oceno 8. OAP, da bi ocenila njegov napredek in objavila prednostne naloge nove Komisije. Glede na napredek, opisan v vmesni oceni, bi morala prihodnja Komisija po volitvah v Evropski parlament leta 2024 v prvih 100 dneh svojega mandata pripraviti poročilo, v katerem bi opredelila okoljske in podnebne prednostne naloge, na podlagi katerih namerava ukrepati med svojim mandatom, in kako bo s tem ukrepanjem zagotovila popolno uresničitev prednostnih ciljev 8. OAP.

Sprememba 33

Predlog sklepa

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Za upoštevanje razvijajočih se političnih ciljev in doseženega napredka bi morala Komisija 8. OAP oceniti leta 2029. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Za upoštevanje razvijajočih se političnih ciljev in doseženega napredka bi morala Komisija 8. OAP oceniti leta 2029.

| (18) | Za upoštevanje razvijajočih se političnih ciljev in doseženega napredka bi morala Komisija 8. OAP oceniti leta 2029.
  Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z ugotovitvami navedene ocene, ki ga po potrebi spremlja zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program. Tak zakonodajni predlog bi morala Komisija predložiti pravočasno, da ne bi nastala vrzel med 8. in 9. OAP. |
| --- | --- |

(18)

Za upoštevanje razvijajočih se političnih ciljev in doseženega napredka bi morala Komisija 8. OAP oceniti leta 2029.
  Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z ugotovitvami navedene ocene, ki ga po potrebi spremlja zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program. Tak zakonodajni predlog bi morala Komisija predložiti pravočasno, da ne bi nastala vrzel med 8. in 9. OAP.

Sprememba 34

Predlog sklepa

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | V skladu s členom 191 PDEU je cilj okoljske politike Unije visoka raven zaščite, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije, in mora temeljiti na previdnostnem načelu in načelih, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral onesnaževalec plačati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

V skladu s členom 191 PDEU je cilj okoljske politike Unije visoka raven zaščite, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije, in mora temeljiti na previdnostnem načelu in načelih, da bi se morali izvajati preventivni ukrepi, da bi morala biti okoljska škoda prednostno odpravljena pri izvoru in da bi moral onesnaževalec plačati.

Sprememba 35

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta sklep določa splošni akcijski program na področju okolja za obdobje do 31. decembra 2030 (v nadaljnjem besedilu: 8. OAP). Določa njegove prednostne cilje, opredeljuje pogoje, ki omogočajo njihovo uresničitev,
  in vzpostavlja
  okvir za
  merjenje, ali Unija
  in
  njene države članice uresničujejo navedene prednostne cilje
  . | 1.   Ta sklep določa splošni akcijski program na področju okolja za obdobje do 31. decembra 2030 (v nadaljnjem besedilu: 8.
  okoljski akcijski program oziroma 8.
  OAP). Določa njegove prednostne cilje, opredeljuje pogoje, ki omogočajo njihovo uresničitev,
  ter ukrepe, s katerimi bi te pogoje dosegli. Določa
  okvir za
  spremljanje merjenja in ocenjevanja napredka Unije
  in
  njenih držav članic pri doseganju prednostnih ciljev. Vzpostavlja tudi mehanizem upravljanja za zagotovitev, da bodo prednostni cilji v celoti doseženi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta sklep določa splošni akcijski program na področju okolja za obdobje do 31. decembra 2030 (v nadaljnjem besedilu: 8. OAP). Določa njegove prednostne cilje, opredeljuje pogoje, ki omogočajo njihovo uresničitev,
  in vzpostavlja
  okvir za
  merjenje, ali Unija
  in
  njene države članice uresničujejo navedene prednostne cilje
  .

1.   Ta sklep določa splošni akcijski program na področju okolja za obdobje do 31. decembra 2030 (v nadaljnjem besedilu: 8.
  okoljski akcijski program oziroma 8.
  OAP). Določa njegove prednostne cilje, opredeljuje pogoje, ki omogočajo njihovo uresničitev,
  ter ukrepe, s katerimi bi te pogoje dosegli. Določa
  okvir za
  spremljanje merjenja in ocenjevanja napredka Unije
  in
  njenih držav članic pri doseganju prednostnih ciljev. Vzpostavlja tudi mehanizem upravljanja za zagotovitev, da bodo prednostni cilji v celoti doseženi.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 2

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Cilj 8. OAP je pospešiti prehod na podnebno nevtralno, z viri gospodarno,
  čisto
  in
  krožno gospodarstvo
  na pravičen in vključujoč način ter
  podpirati okoljske
  in
  podnebne cilje
  evropskega zelenega dogovora ter njegovih pobud. | 2.   Cilj 8. OAP je na pravičen in vključujoč način pospešiti prehod na podnebno nevtralno,
  trajnostno,
  z viri gospodarno,
  krožno
  in
  odporno gospodarstvo brez strupov, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov,
  ter
  varovati, obnoviti
  in
  izboljšati kakovost okolja, vključno z zrakom, vodo in tlemi, pa tudi zaščititi in obnoviti biotsko raznovrstnost in ekosisteme. Načrt nadgrajuje in spodbuja doseganje ciljev
  evropskega zelenega dogovora ter njegovih pobud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Cilj 8. OAP je pospešiti prehod na podnebno nevtralno, z viri gospodarno,
  čisto
  in
  krožno gospodarstvo
  na pravičen in vključujoč način ter
  podpirati okoljske
  in
  podnebne cilje
  evropskega zelenega dogovora ter njegovih pobud.

2.   Cilj 8. OAP je na pravičen in vključujoč način pospešiti prehod na podnebno nevtralno,
  trajnostno,
  z viri gospodarno,
  krožno
  in
  odporno gospodarstvo brez strupov, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov,
  ter
  varovati, obnoviti
  in
  izboljšati kakovost okolja, vključno z zrakom, vodo in tlemi, pa tudi zaščititi in obnoviti biotsko raznovrstnost in ekosisteme. Načrt nadgrajuje in spodbuja doseganje ciljev
  evropskega zelenega dogovora ter njegovih pobud.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   8. OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende
  ZN
  do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, njegov okvir za spremljanje pa
  predstavlja okoljski
  in
  podnebni del
  prizadevanj
  EU
  za merjenje napredka pri uresničevanju
  večje
  trajnostnosti,
  vključno s podnebno nevtralnostjo in učinkovito rabo virov, dobrim počutjem
  in
  odpornostjo
  . | 3.   8. OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende
  OZN
  do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja,
  pa tudi ciljev ustreznih večstranskih okoljskih in podnebnih dogovorov,
  njegov okvir za spremljanje pa
  prispeva k okoljskemu
  in
  podnebnemu delu
  prizadevanj
  Unije
  za merjenje napredka pri uresničevanju trajnostnosti,
  dobrega počutja
  in
  odpornosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   8. OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende
  ZN
  do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, njegov okvir za spremljanje pa
  predstavlja okoljski
  in
  podnebni del
  prizadevanj
  EU
  za merjenje napredka pri uresničevanju
  večje
  trajnostnosti,
  vključno s podnebno nevtralnostjo in učinkovito rabo virov, dobrim počutjem
  in
  odpornostjo
  .

3.   8. OAP tvori podlago za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, opredeljenih v okviru Agende
  OZN
  do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja,
  pa tudi ciljev ustreznih večstranskih okoljskih in podnebnih dogovorov,
  njegov okvir za spremljanje pa
  prispeva k okoljskemu
  in
  podnebnemu delu
  prizadevanj
  Unije
  za merjenje napredka pri uresničevanju trajnostnosti,
  dobrega počutja
  in
  odpornosti
  .

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP
  za leto 2050
  je, da bodo ob upoštevanju omejitev planeta
  državljani
  dobro živeli v 
  obnovljivem gospodarstvu
  , kjer se nič ne zavrže, kjer
  ni ničelnih emisij toplogrednih plinov ter
  kjer je
  gospodarska rast ločena od rabe virov in degradacije okolja
  . Zdravo okolje je temelj dobrega počutja
  državljanov
  , biotska raznovrstnost uspeva,
  naravni kapital
  pa je
  zaščiten, obnovljen
  in
  cenjen tako
  ,
  da krepi
  odpornost na podnebne spremembe in druga okoljska tveganja. Unija narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu. | 1.   Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP je, da bodo
  čim prej in najpozneje do leta 2050
  ob upoštevanju omejitev planeta
  ljudje
  dobro živeli v 
  trajnostni ekonomiji blaginje
  , kjer se nič ne zavrže, kjer
  je rast obnovljiva,
  kjer je
  bila dosežena podnebna nevtralnost ter kjer je raven neenakosti minimalna
  . Zdravo okolje je temelj dobrega počutja
  in zdravja vseh ljudi
  ,
  da
  biotska raznovrstnost uspeva,
  narava
  pa je
  zaščitena
  in
  obnovljena
  ,
  s čimer se bo povečala
  odpornost na podnebne spremembe
  , naravne nesreče
  in druga okoljska tveganja. Unija
  v skladu z medgeneracijsko odgovornostjo
  narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP
  za leto 2050
  je, da bodo ob upoštevanju omejitev planeta
  državljani
  dobro živeli v 
  obnovljivem gospodarstvu
  , kjer se nič ne zavrže, kjer
  ni ničelnih emisij toplogrednih plinov ter
  kjer je
  gospodarska rast ločena od rabe virov in degradacije okolja
  . Zdravo okolje je temelj dobrega počutja
  državljanov
  , biotska raznovrstnost uspeva,
  naravni kapital
  pa je
  zaščiten, obnovljen
  in
  cenjen tako
  ,
  da krepi
  odpornost na podnebne spremembe in druga okoljska tveganja. Unija narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu.

1.   Dolgoročni prednostni cilj 8. OAP je, da bodo
  čim prej in najpozneje do leta 2050
  ob upoštevanju omejitev planeta
  ljudje
  dobro živeli v 
  trajnostni ekonomiji blaginje
  , kjer se nič ne zavrže, kjer
  je rast obnovljiva,
  kjer je
  bila dosežena podnebna nevtralnost ter kjer je raven neenakosti minimalna
  . Zdravo okolje je temelj dobrega počutja
  in zdravja vseh ljudi
  ,
  da
  biotska raznovrstnost uspeva,
  narava
  pa je
  zaščitena
  in
  obnovljena
  ,
  s čimer se bo povečala
  odpornost na podnebne spremembe
  , naravne nesreče
  in druga okoljska tveganja. Unija
  v skladu z medgeneracijsko odgovornostjo
  narekuje dinamiko za zagotavljanje blaginje obstoječih in prihodnjih generacij po vsem svetu.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 2 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   8. OAP ima naslednjih šest tematskih prednostnih ciljev: | 2.   8. OAP ima naslednjih šest
  med seboj povezanih
  tematskih prednostnih ciljev
  , ki jih je treba doseči najkasneje do leta 2030
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   8. OAP ima naslednjih šest tematskih prednostnih ciljev:

2.   8. OAP ima naslednjih šest
  med seboj povezanih
  tematskih prednostnih ciljev
  , ki jih je treba doseči najkasneje do leta 2030
  :

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | trajno
  in
  postopno zmanjševanje
  emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih
  ali drugih
  ponorih v Uniji
  za doseganje cilja
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030
  in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050
  , kot je
  določeno
  v Uredbi (EU) .../... (32); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

trajno
  in
  postopno zmanjševanje
  emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih
  ali drugih
  ponorih v Uniji
  za doseganje cilja
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030
  in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050
  , kot je
  določeno
  v Uredbi (EU) .../... (32);

trajno

postopno zmanjševanje

ali drugih

za doseganje cilja

in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050

določeno

32

| (a) | hitro
  in
  predvidljivo zmanjšanje
  emisij toplogrednih plinov ter
  hkratno
  povečanje odvzemov po naravnih ponorih v Uniji
  , da bi dosegli cilj
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot je
  določen
  v Uredbi (EU)
  2021
  /... (32)

  , v skladu z njenimi podnebnimi in okoljskimi cilji, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen
  ; |
| --- | --- |

(a)

hitro
  in
  predvidljivo zmanjšanje
  emisij toplogrednih plinov ter
  hkratno
  povečanje odvzemov po naravnih ponorih v Uniji
  , da bi dosegli cilj
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot je
  določen
  v Uredbi (EU)
  2021
  /... (32)

  , v skladu z njenimi podnebnimi in okoljskimi cilji, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen
  ;

hitro

predvidljivo zmanjšanje

hkratno

, da bi dosegli cilj

določen

2021

32

, v skladu z njenimi podnebnimi in okoljskimi cilji, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | stalen
  napredek pri
  povečanju
  prilagoditvene zmogljivosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju občutljivosti na podnebne spremembe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

stalen
  napredek pri
  povečanju
  prilagoditvene zmogljivosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju občutljivosti na podnebne spremembe;

stalen

povečanju

| (b) | stalni
  napredek pri
  krepitvi in vključevanju
  prilagoditvene zmogljivosti,
  tudi na podlagi ekosistemskih pristopov,
  krepitvi odpornosti in
  prilagajanju ter
  zmanjšanju občutljivosti
  okolja in družbe ter vseh gospodarskih sektorjev
  na podnebne spremembe
  , ter izboljšanje preprečevanja naravnih nesreč in pripravljenost nanje
  ; |
| --- | --- |

(b)

stalni
  napredek pri
  krepitvi in vključevanju
  prilagoditvene zmogljivosti,
  tudi na podlagi ekosistemskih pristopov,
  krepitvi odpornosti in
  prilagajanju ter
  zmanjšanju občutljivosti
  okolja in družbe ter vseh gospodarskih sektorjev
  na podnebne spremembe
  , ter izboljšanje preprečevanja naravnih nesreč in pripravljenost nanje
  ;

stalni

krepitvi in vključevanju

tudi na podlagi ekosistemskih pristopov,

prilagajanju ter

okolja in družbe ter vseh gospodarskih sektorjev

, ter izboljšanje preprečevanja naravnih nesreč in pripravljenost nanje

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | napredek pri
  uresničevanju modela obnovljive rasti
  , ki planetu vrača več, kot mu jemlje,
  gospodarsko rast ločuje od rabe virov
  in
  degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

napredek pri
  uresničevanju modela obnovljive rasti
  , ki planetu vrača več, kot mu jemlje,
  gospodarsko rast ločuje od rabe virov
  in
  degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo;

uresničevanju modela obnovljive rasti

gospodarsko rast ločuje od rabe virov

degradacije okolja ter pospešuje prehod na krožno gospodarstvo;

| (c) | napredek pri
  doseganju trajnostne ekonomije blaginje
  , ki planetu vrača več, kot mu jemlje,
  ter zagotovitev prehoda na
  krožno gospodarstvo
  brez strupov, v katerem je rast obnovljiva, viri pa se uporabljajo učinkovito v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(c)

napredek pri
  doseganju trajnostne ekonomije blaginje
  , ki planetu vrača več, kot mu jemlje,
  ter zagotovitev prehoda na
  krožno gospodarstvo
  brez strupov, v katerem je rast obnovljiva, viri pa se uporabljajo učinkovito v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

doseganju trajnostne ekonomije blaginje

ter zagotovitev prehoda na

brez strupov, v katerem je rast obnovljiva, viri pa se uporabljajo učinkovito v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – točka d

Člen 2 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno
  okolje,
  vključno z zrakom
  , vodo in
  tlemi
  , ter varovanje zdravja in dobrega počutja
  državljanov
  pred tveganji in
  učinki
  , povezanimi z okoljem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno
  okolje,
  vključno z zrakom
  , vodo in
  tlemi
  , ter varovanje zdravja in dobrega počutja
  državljanov
  pred tveganji in
  učinki
  , povezanimi z okoljem;

zasledovanje cilja ničelnega onesnaževanja za nestrupeno

vključno z zrakom

tlemi

državljanov

učinki

| (d) | prizadevanje za ničelno onesnaževanje, da se doseže
  okolje
  brez strupov
  ,
  tudi za zrak
  , vodo in
  tla ter v zvezi z onesnaževanjem s svetlobo in hrupom
  , ter varovanje zdravja in dobrega počutja
  ljudi, živali in ekosistemov
  pred tveganji in
  vplivi
  , povezanimi z okoljem
  , vključno z uporabo in spodbujanjem pristopa „eno zdravje“. |
| --- | --- |

(d)

prizadevanje za ničelno onesnaževanje, da se doseže
  okolje
  brez strupov
  ,
  tudi za zrak
  , vodo in
  tla ter v zvezi z onesnaževanjem s svetlobo in hrupom
  , ter varovanje zdravja in dobrega počutja
  ljudi, živali in ekosistemov
  pred tveganji in
  vplivi
  , povezanimi z okoljem
  , vključno z uporabo in spodbujanjem pristopa „eno zdravje“.

prizadevanje za ničelno onesnaževanje, da se doseže

brez strupov

tudi za zrak

tla ter v zvezi z onesnaževanjem s svetlobo in hrupom

ljudi, živali in ekosistemov

vplivi

, vključno z uporabo in spodbujanjem pristopa „eno zdravje“.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – točka e

Člen 2 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti in
  krepitev naravnega kapitala
  , zlasti zraka, vode,
  tal
  in
  gozda
  ,
  sladke vode, mokrišč
  in
  morskih ekosistemov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti in
  krepitev naravnega kapitala
  , zlasti zraka, vode,
  tal
  in
  gozda
  ,
  sladke vode, mokrišč
  in
  morskih ekosistemov
  ;

krepitev naravnega kapitala

tal

gozda

sladke vode, mokrišč

morskih ekosistemov

| (e) | varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti
  , vključno z zaustavitvijo
  in
  obrnitvijo trenda njene izgube tako znotraj kot zunaj zaščitenih območij, ter izboljšanje zdravja okolja
  , zlasti zraka, vode
  in tal
  ,
  ter spopadanje z degradacijo morskih
  in
  kopenskih ekosistemov
  ,
  zlasti z izvajanjem ciljev iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030
  in
  ciljev iz ustrezne zakonodaje Unije
  ; |
| --- | --- |

(e)

varovanje, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti
  , vključno z zaustavitvijo
  in
  obrnitvijo trenda njene izgube tako znotraj kot zunaj zaščitenih območij, ter izboljšanje zdravja okolja
  , zlasti zraka, vode
  in tal
  ,
  ter spopadanje z degradacijo morskih
  in
  kopenskih ekosistemov
  ,
  zlasti z izvajanjem ciljev iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030
  in
  ciljev iz ustrezne zakonodaje Unije
  ;

, vključno z zaustavitvijo

obrnitvijo trenda njene izgube tako znotraj kot zunaj zaščitenih območij, ter izboljšanje zdravja okolja

in tal

ter spopadanje z degradacijo morskih

kopenskih ekosistemov

zlasti z izvajanjem ciljev iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030

ciljev iz ustrezne zakonodaje Unije

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – točka f

Člen 2 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | spodbujanje
  okoljske trajnostnosti in zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s 
  proizvodnjo in potrošnjo
  , zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti in
  prehranskega sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

spodbujanje
  okoljske trajnostnosti in zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih s 
  proizvodnjo in potrošnjo
  , zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti in
  prehranskega sistema.

spodbujanje

proizvodnjo in potrošnjo

prehranskega sistema.

| (f) | zagotavljanje
  okoljske trajnostnosti in
  bistveno
  zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih
  z odtisom proizvodnje in potrošnje Unije, vključno
  s 
  krčenjem gozdov po svetu, ki ga povzroča EU
  , zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti
  , turizma, mednarodne trgovine
  in
  prehranskih verig, vključno s kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo, ob internalizaciji podnebnih in okoljskih stroškov; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje
  okoljske trajnostnosti in
  bistveno
  zmanjšanje ključnih pritiskov na okolje in podnebje, povezanih
  z odtisom proizvodnje in potrošnje Unije, vključno
  s 
  krčenjem gozdov po svetu, ki ga povzroča EU
  , zlasti na področju energije, industrijskega razvoja, stavb in infrastrukture, mobilnosti
  , turizma, mednarodne trgovine
  in
  prehranskih verig, vključno s kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo, ob internalizaciji podnebnih in okoljskih stroškov;

zagotavljanje

bistveno

z odtisom proizvodnje in potrošnje Unije, vključno

krčenjem gozdov po svetu, ki ga povzroča EU

, turizma, mednarodne trgovine

prehranskih verig, vključno s kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo, ob internalizaciji podnebnih in okoljskih stroškov;

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Razume se, da tematski prednostni cilji iz odstavka 2 zajemajo cilje in ukrepe iz strategij in pobud evropskega zelenega dogovora ter cilje iz zakonodaje Unije, ki prispevajo k doseganju teh ciljev. Ti cilji in ukrepi se upoštevajo pri pripravi okvira spremljanja za ocenjevanje napredka pri izpolnjevanju prednostnih ciljev 8. OAP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Razume se, da tematski prednostni cilji iz odstavka 2 zajemajo cilje in ukrepe iz strategij in pobud evropskega zelenega dogovora ter cilje iz zakonodaje Unije, ki prispevajo k doseganju teh ciljev. Ti cilji in ukrepi se upoštevajo pri pripravi okvira spremljanja za ocenjevanje napredka pri izpolnjevanju prednostnih ciljev 8. OAP.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – naslov

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pogoji, ki omogočajo doseganje prednostnih ciljev tega programa | Pogoji, ki omogočajo doseganje prednostnih ciljev tega programa
  , in ukrepi, potrebni za izvajanje teh omogočitvenih pogojev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pogoji, ki omogočajo doseganje prednostnih ciljev tega programa

Pogoji, ki omogočajo doseganje prednostnih ciljev tega programa
  , in ukrepi, potrebni za izvajanje teh omogočitvenih pogojev.

, in ukrepi, potrebni za izvajanje teh omogočitvenih pogojev.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotoviti
  uspešno
  in
  učinkovito
  izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje Unije ter si prizadevati za odličnost na področju okoljske učinkovitosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z zagotavljanjem
  ustrezne upravne
  zmogljivosti in zmogljivosti za zagotavljanje skladnosti, kot je določeno v rednem pregledu izvajanja okoljske politike
  , pa tudi pospešiti ukrepanje proti okoljskemu kriminalu
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotoviti
  uspešno
  in
  učinkovito
  izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje Unije ter si prizadevati za odličnost na področju okoljske učinkovitosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z zagotavljanjem
  ustrezne upravne
  zmogljivosti in zmogljivosti za zagotavljanje skladnosti, kot je določeno v rednem pregledu izvajanja okoljske politike
  , pa tudi pospešiti ukrepanje proti okoljskemu kriminalu
  ;

uspešno

učinkovito

ustrezne upravne

, pa tudi pospešiti ukrepanje proti okoljskemu kriminalu

| (a) | zagotoviti
  učinkovito, hitro
  in
  popolno
  izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje Unije ter si prizadevati za odličnost na področju okoljske učinkovitosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z zagotavljanjem
  dodatne in zadostne upravne
  zmogljivosti in zmogljivosti za zagotavljanje skladnosti, kot je določeno v rednem pregledu izvajanja okoljske politike; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti
  učinkovito, hitro
  in
  popolno
  izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje Unije ter si prizadevati za odličnost na področju okoljske učinkovitosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z zagotavljanjem
  dodatne in zadostne upravne
  zmogljivosti in zmogljivosti za zagotavljanje skladnosti, kot je določeno v rednem pregledu izvajanja okoljske politike;

učinkovito, hitro

popolno

dodatne in zadostne upravne

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | izboljšati smernice in priporočila ter zagotavljati učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, vključno z globami, da bi zmanjšali tveganje neskladnosti z okoljskim pravom, tudi v zvezi z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, kriminaliteto na področju ravnanja z odpadki in nezakonito sečnjo, pa tudi izboljšati ukrepe na področju okoljske odgovornosti in odzivanja na neskladnost ter okrepiti sodelovanje tožilcev in sodstva na področju okoljske kriminalitete ter kazenskega pregona slednje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Unije, kot je Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , ter določb, ki spadajo v področje uporabe Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu kriminalu in Konvencije Združenih narodov proti korupciji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

izboljšati smernice in priporočila ter zagotavljati učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, vključno z globami, da bi zmanjšali tveganje neskladnosti z okoljskim pravom, tudi v zvezi z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, kriminaliteto na področju ravnanja z odpadki in nezakonito sečnjo, pa tudi izboljšati ukrepe na področju okoljske odgovornosti in odzivanja na neskladnost ter okrepiti sodelovanje tožilcev in sodstva na področju okoljske kriminalitete ter kazenskega pregona slednje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Unije, kot je Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , ter določb, ki spadajo v področje uporabe Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu kriminalu in Konvencije Združenih narodov proti korupciji;

izboljšati smernice in priporočila ter zagotavljati učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, vključno z globami, da bi zmanjšali tveganje neskladnosti z okoljskim pravom, tudi v zvezi z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, kriminaliteto na področju ravnanja z odpadki in nezakonito sečnjo, pa tudi izboljšati ukrepe na področju okoljske odgovornosti in odzivanja na neskladnost ter okrepiti sodelovanje tožilcev in sodstva na področju okoljske kriminalitete ter kazenskega pregona slednje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Unije, kot je Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta

1a

, ter določb, ki spadajo v področje uporabe Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu kriminalu in Konvencije Združenih narodov proti korupciji;

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | prednostno izvrševati okoljsko zakonodajo Unije, kjer se ne izvršuje, in sicer s hitrim in sistematičnim nadaljnjim spremljanjem postopkov za ugotavljanje kršitev, vključno z zagotavljanjem, da se v ta namen na ravni Unije in na ravni držav članic dodelijo zadostni finančni in človeški viri; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

prednostno izvrševati okoljsko zakonodajo Unije, kjer se ne izvršuje, in sicer s hitrim in sistematičnim nadaljnjim spremljanjem postopkov za ugotavljanje kršitev, vključno z zagotavljanjem, da se v ta namen na ravni Unije in na ravni držav članic dodelijo zadostni finančni in človeški viri;

prednostno izvrševati okoljsko zakonodajo Unije, kjer se ne izvršuje, in sicer s hitrim in sistematičnim nadaljnjim spremljanjem postopkov za ugotavljanje kršitev, vključno z zagotavljanjem, da se v ta namen na ravni Unije in na ravni držav članic dodelijo zadostni finančni in človeški viri;

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 1

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vključevati prednostne cilje, določene v členu 2, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tako da
  ne
  bodo
  škodili
  , kot tudi
  ne
  njihovo izvajanje,
  kateremu koli od prednostnih ciljev
  ,
  določenih
  v členu 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vključevati prednostne cilje, določene v členu 2, v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tako da
  ne
  bodo
  škodili
  , kot tudi
  ne
  njihovo izvajanje,
  kateremu koli od prednostnih ciljev
  ,
  določenih
  v členu 2;

ne

škodili

ne

kateremu koli od prednostnih ciljev

določenih

| — | vključevati prednostne cilje, določene v členu 2,
  ter cilje trajnostnega razvoja
  v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  ter v ustrezne mednarodne sporazume, ki jih sklepa Unija
  , tako da
  bi zagotovili, da
  bodo
  te strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in sporazumi
  , kot tudi njihovo izvajanje,
  po potrebi prispevali k prednostnim ciljem
  ,
  določenim
  v členu 2
  (1) in (2), in da ne bodo škodili, tudi v skladu s členom 17 Uredbe o taksonomiji. |
| --- | --- |

—

vključevati prednostne cilje, določene v členu 2,
  ter cilje trajnostnega razvoja
  v vse ustrezne strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programe, naložbe in projekte na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  ter v ustrezne mednarodne sporazume, ki jih sklepa Unija
  , tako da
  bi zagotovili, da
  bodo
  te strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in sporazumi
  , kot tudi njihovo izvajanje,
  po potrebi prispevali k prednostnim ciljem
  ,
  določenim
  v členu 2
  (1) in (2), in da ne bodo škodili, tudi v skladu s členom 17 Uredbe o taksonomiji.

ter cilje trajnostnega razvoja

ter v ustrezne mednarodne sporazume, ki jih sklepa Unija

bi zagotovili, da

te strategije, zakonodajne in nezakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in sporazumi

po potrebi prispevali k prednostnim ciljem

določenim

(1) in (2), in da ne bodo škodili, tudi v skladu s členom 17 Uredbe o taksonomiji.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 3

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | posebno pozornost posvečati sinergijam
  in
  morebitnemu tehtanju
  med
  gospodarskimi
  ,
  okoljskimi
  in
  socialnimi
  cilji, tako da se bo zagotovilo
  , da so
  potrebe
  državljanov po prehrani
  ,
  stanovanjih
  in mobilnosti
  zadovoljene
  na trajnosten način, ki
  nikogar
  ne
  zapostavlja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

posebno pozornost posvečati sinergijam
  in
  morebitnemu tehtanju
  med
  gospodarskimi
  ,
  okoljskimi
  in
  socialnimi
  cilji, tako da se bo zagotovilo
  , da so
  potrebe
  državljanov po prehrani
  ,
  stanovanjih
  in mobilnosti
  zadovoljene
  na trajnosten način, ki
  nikogar
  ne
  zapostavlja
  ;

posebno pozornost posvečati sinergijam

morebitnemu tehtanju

gospodarskimi

okoljskimi

socialnimi

, da so

državljanov po prehrani

stanovanjih

zadovoljene

nikogar

zapostavlja

| — | sistematično in celovito ocenjevati sinergije
  in
  morebitne kompromise
  med
  okoljskimi
  ,
  socialnimi
  in
  gospodarskimi
  cilji
  za vse pobude
  , tako da se bo zagotovilo
  dobro počutje ljudi ter zlasti njihove pravice in
  potrebe
  v smislu zdravega okolja
  ,
  cenovno dostopne
  in
  visokokakovostne vode, hrane, stanovanja, energije, zdravstvenega varstva ter
  mobilnosti
  , in sicer
  na trajnosten način, ki ne
  bo nikogar zapostavljal
  ; |
| --- | --- |

—

sistematično in celovito ocenjevati sinergije
  in
  morebitne kompromise
  med
  okoljskimi
  ,
  socialnimi
  in
  gospodarskimi
  cilji
  za vse pobude
  , tako da se bo zagotovilo
  dobro počutje ljudi ter zlasti njihove pravice in
  potrebe
  v smislu zdravega okolja
  ,
  cenovno dostopne
  in
  visokokakovostne vode, hrane, stanovanja, energije, zdravstvenega varstva ter
  mobilnosti
  , in sicer
  na trajnosten način, ki ne
  bo nikogar zapostavljal
  ;

sistematično in celovito ocenjevati sinergije

morebitne kompromise

okoljskimi

socialnimi

gospodarskimi

za vse pobude

dobro počutje ljudi ter zlasti njihove pravice in

v smislu zdravega okolja

cenovno dostopne

visokokakovostne vode, hrane, stanovanja, energije, zdravstvenega varstva ter

, in sicer

bo nikogar zapostavljal

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 3 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | sprejeti pristop „najprej pomisli na trajnostnost“ v smernicah in zbirki orodij za boljše pravno urejanje, tudi z vključevanjem in izvajanjem načela, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 uredbe o taksonomiji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

sprejeti pristop „najprej pomisli na trajnostnost“ v smernicah in zbirki orodij za boljše pravno urejanje, tudi z vključevanjem in izvajanjem načela, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 uredbe o taksonomiji;

sprejeti pristop „najprej pomisli na trajnostnost“ v smernicah in zbirki orodij za boljše pravno urejanje, tudi z vključevanjem in izvajanjem načela, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 uredbe o taksonomiji;

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 3 b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zagotavljati skladnost ukrepov in politik Unije, vključno s sektorsko zakonodajo, zunanjim delovanjem Unije in njenim proračunom ter nacionalnimi in regionalnimi načrti za izvajanje zakonodaje Unije, ki jih države članice predložijo Komisiji, s prednostnimi cilji iz člena 2(1) in (2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljati skladnost ukrepov in politik Unije, vključno s sektorsko zakonodajo, zunanjim delovanjem Unije in njenim proračunom ter nacionalnimi in regionalnimi načrti za izvajanje zakonodaje Unije, ki jih države članice predložijo Komisiji, s prednostnimi cilji iz člena 2(1) in (2);

zagotavljati skladnost ukrepov in politik Unije, vključno s sektorsko zakonodajo, zunanjim delovanjem Unije in njenim proračunom ter nacionalnimi in regionalnimi načrti za izvajanje zakonodaje Unije, ki jih države članice predložijo Komisiji, s prednostnimi cilji iz člena 2(1) in (2);

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 4

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti ocene
  vpliva
  za nove pobude, ki
  temeljijo
  na širokih posvetovanjih v skladu s postopki, ki
  so
  odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti ter ki
  ustrezno upoštevajo predvidene vplive
  na okolje in podnebje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti ocene
  vpliva
  za nove pobude, ki
  temeljijo
  na širokih posvetovanjih v skladu s postopki, ki
  so
  odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti ter ki
  ustrezno upoštevajo predvidene vplive
  na okolje in podnebje;

vpliva

temeljijo

so

ustrezno upoštevajo predvidene vplive

| — | redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti
  celovite
  ocene
  učinka
  za nove pobude, ki
  bodo temeljile
  na širokih
  in preglednih
  posvetovanjih v skladu s postopki, ki
  bodo
  odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti
  za izvajanje,
  ter ki
  bodo upoštevale celoten spekter takojšnjih in dolgoročnih vplivov
  na okolje in podnebje
  , tudi kumulativnih vplivov, kot tudi stroške ukrepanja in neukrepanja
  ; |
| --- | --- |

—

redno ocenjevati obstoječe politike in pripraviti
  celovite
  ocene
  učinka
  za nove pobude, ki
  bodo temeljile
  na širokih
  in preglednih
  posvetovanjih v skladu s postopki, ki
  bodo
  odgovorni, vključujoči, utemeljeni in preprosti
  za izvajanje,
  ter ki
  bodo upoštevale celoten spekter takojšnjih in dolgoročnih vplivov
  na okolje in podnebje
  , tudi kumulativnih vplivov, kot tudi stroške ukrepanja in neukrepanja
  ;

celovite

učinka

bodo temeljile

in preglednih

bodo

za izvajanje,

bodo upoštevale celoten spekter takojšnjih in dolgoročnih vplivov

, tudi kumulativnih vplivov, kot tudi stroške ukrepanja in neukrepanja

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | uspešno vključevati
  okoljsko in podnebno trajnostnost
  v evropski semester gospodarskega upravljanja,
  vključno z nacionalnimi programi
  reform
  ter nacionalnimi načrti
  za okrevanje in odpornost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

uspešno vključevati
  okoljsko in podnebno trajnostnost
  v evropski semester gospodarskega upravljanja,
  vključno z nacionalnimi programi
  reform
  ter nacionalnimi načrti
  za okrevanje in odpornost;

okoljsko in podnebno trajnostnost

vključno z nacionalnimi programi

ter nacionalnimi načrti

| (c) | uspešno vključevati
  cilje trajnostnega razvoja ter podnebne, okoljske (tudi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo) ter socialne cilje
  v evropski semester gospodarskega upravljanja,
  brez poseganja v njegov prvotni namen, pa tudi v priporočila za posamezne države, nacionalne programe
  reform
  in nacionalne načrte
  za okrevanje in odpornost
  , da bi državam članicam zagotavljali analize in dodatne kazalnike
  ; |
| --- | --- |

(c)

uspešno vključevati
  cilje trajnostnega razvoja ter podnebne, okoljske (tudi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo) ter socialne cilje
  v evropski semester gospodarskega upravljanja,
  brez poseganja v njegov prvotni namen, pa tudi v priporočila za posamezne države, nacionalne programe
  reform
  in nacionalne načrte
  za okrevanje in odpornost
  , da bi državam članicam zagotavljali analize in dodatne kazalnike
  ;

cilje trajnostnega razvoja ter podnebne, okoljske (tudi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo) ter socialne cilje

brez poseganja v njegov prvotni namen, pa tudi v priporočila za posamezne države, nacionalne programe

in nacionalne načrte

, da bi državam članicam zagotavljali analize in dodatne kazalnike

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | vzpostaviti krovni okvir Unije za merjenje in doseganje napredka v smeri trajnostne ekonomije blaginje, ki bo v skladu s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom in Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, brez poseganja v evropski semester, in ki bo pomagal usmerjati razvoj in usklajevanje novih in obstoječih politik in pobud, hkrati pa prehod na trajnostno ekonomijo blaginje z obnovljivo rastjo vključiti v politične prednostne naloge Unije in letno načrtovanje programov ter smernice in zbirko orodij za boljše pravno urejanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

vzpostaviti krovni okvir Unije za merjenje in doseganje napredka v smeri trajnostne ekonomije blaginje, ki bo v skladu s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom in Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, brez poseganja v evropski semester, in ki bo pomagal usmerjati razvoj in usklajevanje novih in obstoječih politik in pobud, hkrati pa prehod na trajnostno ekonomijo blaginje z obnovljivo rastjo vključiti v politične prednostne naloge Unije in letno načrtovanje programov ter smernice in zbirko orodij za boljše pravno urejanje;

vzpostaviti krovni okvir Unije za merjenje in doseganje napredka v smeri trajnostne ekonomije blaginje, ki bo v skladu s cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom in Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, brez poseganja v evropski semester, in ki bo pomagal usmerjati razvoj in usklajevanje novih in obstoječih politik in pobud, hkrati pa prehod na trajnostno ekonomijo blaginje z obnovljivo rastjo vključiti v politične prednostne naloge Unije in letno načrtovanje programov ter smernice in zbirko orodij za boljše pravno urejanje;

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | mobilizirati trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

mobilizirati trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni;

| (d) | mobilizirati
  zadostne
  trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni
  skladno s strategijo Unije za trajnostno financiranje, vključno z ukrepi, določenimi v Uredbi o taksonomiji in njenim načelom, da se ne škoduje bistveno, ter glede na potencial teh ukrepov za ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti Unije ter povečanje odpornosti gospodarstva in družbe Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

mobilizirati
  zadostne
  trajnostne naložbe, financirane iz javnih in zasebnih virov, vključno s tistimi, ki se financirajo s sredstvi in instrumenti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije, prek Evropske investicijske banke in na nacionalni ravni
  skladno s strategijo Unije za trajnostno financiranje, vključno z ukrepi, določenimi v Uredbi o taksonomiji in njenim načelom, da se ne škoduje bistveno, ter glede na potencial teh ukrepov za ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti Unije ter povečanje odpornosti gospodarstva in družbe Unije
  ;

zadostne

skladno s strategijo Unije za trajnostno financiranje, vključno z ukrepi, določenimi v Uredbi o taksonomiji in njenim načelom, da se ne škoduje bistveno, ter glede na potencial teh ukrepov za ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti Unije ter povečanje odpornosti gospodarstva in družbe Unije

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e

Člen 3 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | postopno odpraviti
  škodljive
  subvencije na ravni Unije
  in
  na nacionalni ravni
  , čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja
  za
  pripravo zelenega proračuna, vključno s tistimi
  ,
  ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda
  ,
  ter podpirati podjetja
  in
  druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

postopno odpraviti
  škodljive
  subvencije na ravni Unije
  in
  na nacionalni ravni
  , čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja
  za
  pripravo zelenega proračuna, vključno s tistimi
  ,
  ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda
  ,
  ter podpirati podjetja
  in
  druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala
  ;

škodljive

in

, čim bolje izkoristiti tržne instrumente in orodja

pripravo zelenega proračuna, vključno s tistimi

ki so potrebni za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda

ter podpirati podjetja

druge deležnike pri razvoju standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala

| (e) | brez odlašanja
  postopno odpraviti
  vse neposredne
  in
  posredne
  subvencije za
  fosilna goriva
  na ravni Unije
  ter
  na nacionalni,
  regionalni in lokalni
  ravni
  najkasneje do leta 2025
  ; |
| --- | --- |

(e)

brez odlašanja
  postopno odpraviti
  vse neposredne
  in
  posredne
  subvencije za
  fosilna goriva
  na ravni Unije
  ter
  na nacionalni,
  regionalni in lokalni
  ravni
  najkasneje do leta 2025
  ;

brez odlašanja

vse neposredne

posredne

fosilna goriva

ter

regionalni in lokalni

najkasneje do leta 2025

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | brez odlašanja postopno odpraviti vse neposredne in posredne škodljive subvencije, razen za fosilna goriva, na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni najkasneje do leta 2027; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

brez odlašanja postopno odpraviti vse neposredne in posredne škodljive subvencije, razen za fosilna goriva, na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni najkasneje do leta 2027;

brez odlašanja postopno odpraviti vse neposredne in posredne škodljive subvencije, razen za fosilna goriva, na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni najkasneje do leta 2027;

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | čim bolje uporabiti orodja za okoljsko obdavčevanje in tržne instrumente, pa tudi zeleni proračun in finančna orodja, ter okolju prijazne spodbude, vključno s tistimi, ki so potrebne za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda, ter podpirati podjetja in druge deležnike pri uporabi standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala, če to ne nadomešča ciljev in ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali zaščito biotske raznovrstnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

čim bolje uporabiti orodja za okoljsko obdavčevanje in tržne instrumente, pa tudi zeleni proračun in finančna orodja, ter okolju prijazne spodbude, vključno s tistimi, ki so potrebne za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda, ter podpirati podjetja in druge deležnike pri uporabi standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala, če to ne nadomešča ciljev in ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali zaščito biotske raznovrstnosti;

čim bolje uporabiti orodja za okoljsko obdavčevanje in tržne instrumente, pa tudi zeleni proračun in finančna orodja, ter okolju prijazne spodbude, vključno s tistimi, ki so potrebne za zagotavljanje socialno pravičnega prehoda, ter podpirati podjetja in druge deležnike pri uporabi standardiziranih računovodskih postopkov na področju naravnega kapitala, če to ne nadomešča ciljev in ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali zaščito biotske raznovrstnosti;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | vlagati v zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti v skladu s cilji minimalne letne porabe, dogovorjenimi v večletnem finančnem okviru 2021–2027 (7,5  % leta 2024 in 10 % v letih 2026 in 2027), da bi te cilje v naslednjem večletnem finančnem okviru postopoma zvišali v skladu s cilji financiranja iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, ki se spremlja s trdno, pregledno in celovito metodologijo, ki upošteva merila Unije glede taksonomije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ec)

(ec)

vlagati v zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti v skladu s cilji minimalne letne porabe, dogovorjenimi v večletnem finančnem okviru 2021–2027 (7,5  % leta 2024 in 10 % v letih 2026 in 2027), da bi te cilje v naslednjem večletnem finančnem okviru postopoma zvišali v skladu s cilji financiranja iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, ki se spremlja s trdno, pregledno in celovito metodologijo, ki upošteva merila Unije glede taksonomije;

vlagati v zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti v skladu s cilji minimalne letne porabe, dogovorjenimi v večletnem finančnem okviru 2021–2027 (7,5  % leta 2024 in 10 % v letih 2026 in 2027), da bi te cilje v naslednjem večletnem finančnem okviru postopoma zvišali v skladu s cilji financiranja iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, ki se spremlja s trdno, pregledno in celovito metodologijo, ki upošteva merila Unije glede taksonomije;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e d (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ed) | zagotoviti ustrezno vključevanje podnebnih ukrepov in ukrepov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v proračun Unije in nacionalne proračune ter usklajenost financiranja za podnebje in za biotsko raznovrstnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ed)

(ed)

zagotoviti ustrezno vključevanje podnebnih ukrepov in ukrepov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v proračun Unije in nacionalne proračune ter usklajenost financiranja za podnebje in za biotsko raznovrstnost;

zagotoviti ustrezno vključevanje podnebnih ukrepov in ukrepov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v proračun Unije in nacionalne proračune ter usklajenost financiranja za podnebje in za biotsko raznovrstnost;

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e e (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ee) | zagotoviti, da se bodo ukrepi, sprejeti za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP, izvajali na socialno pravičen in vključujoč način, s čimer bodo prispevali k evropskemu stebru socialnih pravic ter učinkovito odpravljali in zmanjševali socialne neenakosti, vključno z neenakostjo spolov, ki bi lahko izhajale iz okoljskih in podnebnih vplivov in politik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ee)

(ee)

zagotoviti, da se bodo ukrepi, sprejeti za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP, izvajali na socialno pravičen in vključujoč način, s čimer bodo prispevali k evropskemu stebru socialnih pravic ter učinkovito odpravljali in zmanjševali socialne neenakosti, vključno z neenakostjo spolov, ki bi lahko izhajale iz okoljskih in podnebnih vplivov in politik;

zagotoviti, da se bodo ukrepi, sprejeti za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP, izvajali na socialno pravičen in vključujoč način, s čimer bodo prispevali k evropskemu stebru socialnih pravic ter učinkovito odpravljali in zmanjševali socialne neenakosti, vključno z neenakostjo spolov, ki bi lahko izhajale iz okoljskih in podnebnih vplivov in politik;

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka e f (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ef) | vidik spolov vključiti v 8. OAP, tudi z izvajanjem ocen učinka na spol in ukrepov, ki upoštevajo vidik spolov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ef)

(ef)

vidik spolov vključiti v 8. OAP, tudi z izvajanjem ocen učinka na spol in ukrepov, ki upoštevajo vidik spolov;

vidik spolov vključiti v 8. OAP, tudi z izvajanjem ocen učinka na spol in ukrepov, ki upoštevajo vidik spolov;

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f

Člen 3 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, okrepiti bazo znanja o okolju in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami,
  spodbujanjem zelenih
  spretnosti, ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, okrepiti bazo znanja o okolju in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami,
  spodbujanjem zelenih
  spretnosti, ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo;

spodbujanjem zelenih

| (f) | zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi
  na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih
  in tehnologijah
  , okrepiti bazo znanja o okolju
  , vključno z znanjem domorodnih ljudstev,
  in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami,
  ki spodbujajo zelene
  spretnosti,
  usposabljanjem in preusposabljanjem,
  ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo; |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da bodo okoljske politike in ukrepi
  na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  temeljili na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih
  in tehnologijah
  , okrepiti bazo znanja o okolju
  , vključno z znanjem domorodnih ljudstev,
  in njegovo uporabo, vključno z raziskavami, inovacijami,
  ki spodbujajo zelene
  spretnosti,
  usposabljanjem in preusposabljanjem,
  ter še naprej vzpostavljati okoljsko in ekosistemsko računovodstvo;

na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

in tehnologijah

, vključno z znanjem domorodnih ljudstev,

ki spodbujajo zelene

usposabljanjem in preusposabljanjem,

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | krepiti bazo znanstvenega znanja o zmožnosti različnih ekosistemov, da delujejo kot ponori in zaloge toplogrednih plinov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

krepiti bazo znanstvenega znanja o zmožnosti različnih ekosistemov, da delujejo kot ponori in zaloge toplogrednih plinov;

krepiti bazo znanstvenega znanja o zmožnosti različnih ekosistemov, da delujejo kot ponori in zaloge toplogrednih plinov;

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | širiti bazo znanja o zahtevah za sistemske spremembe, vključno s tem, kako opredeliti, izmeriti in oceniti učinke, med drugim, prelomnih točk, povratnih zank, vezave, soodvisnosti in ovir za temeljne spremembe v okoljskih in socialno-ekonomskih sistemih ter o tem, kako preusmeriti osredotočenost z razdrobljene in sektorske politike na sistemski pristop k skladnosti politik, pa tudi kako preprečiti ali ublažiti morebitne negativne socialne, gospodarske in okoljske vplive; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

širiti bazo znanja o zahtevah za sistemske spremembe, vključno s tem, kako opredeliti, izmeriti in oceniti učinke, med drugim, prelomnih točk, povratnih zank, vezave, soodvisnosti in ovir za temeljne spremembe v okoljskih in socialno-ekonomskih sistemih ter o tem, kako preusmeriti osredotočenost z razdrobljene in sektorske politike na sistemski pristop k skladnosti politik, pa tudi kako preprečiti ali ublažiti morebitne negativne socialne, gospodarske in okoljske vplive;

širiti bazo znanja o zahtevah za sistemske spremembe, vključno s tem, kako opredeliti, izmeriti in oceniti učinke, med drugim, prelomnih točk, povratnih zank, vezave, soodvisnosti in ovir za temeljne spremembe v okoljskih in socialno-ekonomskih sistemih ter o tem, kako preusmeriti osredotočenost z razdrobljene in sektorske politike na sistemski pristop k skladnosti politik, pa tudi kako preprečiti ali ublažiti morebitne negativne socialne, gospodarske in okoljske vplive;

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | odpraviti vrzeli v ustreznih sklopih kazalnikov, ki se med drugim nanašajo na sistemske spremembe, omejitve planeta, okoljski odtis Unije, tudi v zvezi s sistemi proizvodnje in potrošnje, upravljanjem, trajnostnim financiranjem in neenakostmi, in jih optimizirati ter zagotoviti, da bodo ti sklopi kazalnikov primerljivi na vseh ravneh oblikovanja politik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fc)

(fc)

odpraviti vrzeli v ustreznih sklopih kazalnikov, ki se med drugim nanašajo na sistemske spremembe, omejitve planeta, okoljski odtis Unije, tudi v zvezi s sistemi proizvodnje in potrošnje, upravljanjem, trajnostnim financiranjem in neenakostmi, in jih optimizirati ter zagotoviti, da bodo ti sklopi kazalnikov primerljivi na vseh ravneh oblikovanja politik;

odpraviti vrzeli v ustreznih sklopih kazalnikov, ki se med drugim nanašajo na sistemske spremembe, omejitve planeta, okoljski odtis Unije, tudi v zvezi s sistemi proizvodnje in potrošnje, upravljanjem, trajnostnim financiranjem in neenakostmi, in jih optimizirati ter zagotoviti, da bodo ti sklopi kazalnikov primerljivi na vseh ravneh oblikovanja politik;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f d (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fd) | zagotoviti, da bodo regionalni in lokalni organi polno udeleženi v vseh vidikih oblikovanja okoljske politike in bodo sodelovali v njih, in sicer s sodelovalnim pristopom na več ravneh, ter zagotoviti, da bodo regionalni in lokalni organi imeli dovolj sredstev za izvajanje na terenu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fd)

(fd)

zagotoviti, da bodo regionalni in lokalni organi polno udeleženi v vseh vidikih oblikovanja okoljske politike in bodo sodelovali v njih, in sicer s sodelovalnim pristopom na več ravneh, ter zagotoviti, da bodo regionalni in lokalni organi imeli dovolj sredstev za izvajanje na terenu;

zagotoviti, da bodo regionalni in lokalni organi polno udeleženi v vseh vidikih oblikovanja okoljske politike in bodo sodelovali v njih, in sicer s sodelovalnim pristopom na več ravneh, ter zagotoviti, da bodo regionalni in lokalni organi imeli dovolj sredstev za izvajanje na terenu;

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f e (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fe) | krepiti sodelovanje med vsemi institucijami Unije na področju podnebne in okoljske politike, tudi med Komisijo in Odborom regij v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fe)

(fe)

krepiti sodelovanje med vsemi institucijami Unije na področju podnebne in okoljske politike, tudi med Komisijo in Odborom regij v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij;

krepiti sodelovanje med vsemi institucijami Unije na področju podnebne in okoljske politike, tudi med Komisijo in Odborom regij v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ter razmisliti o tem, kako bi izboljšali dialog in izmenjavo informacij;

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f f (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ff) | v celoti spoštovati in zagotavljati uporabo previdnostnega načela in načel, da je treba preventivno ukrepati, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora onesnaževalec plačati, v skladu s členom 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ff)

(ff)

v celoti spoštovati in zagotavljati uporabo previdnostnega načela in načel, da je treba preventivno ukrepati, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora onesnaževalec plačati, v skladu s členom 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

v celoti spoštovati in zagotavljati uporabo previdnostnega načela in načel, da je treba preventivno ukrepati, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora onesnaževalec plačati, v skladu s členom 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f g (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fg) | obravnavati degradacijo tal in vzpostaviti pravni okvir na ravni Unije za varstvo in trajnostno rabo tal, ki bo vključeval harmonizirane kazalnike ter metodologijo spremljanja in poročanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fg)

(fg)

obravnavati degradacijo tal in vzpostaviti pravni okvir na ravni Unije za varstvo in trajnostno rabo tal, ki bo vključeval harmonizirane kazalnike ter metodologijo spremljanja in poročanja;

obravnavati degradacijo tal in vzpostaviti pravni okvir na ravni Unije za varstvo in trajnostno rabo tal, ki bo vključeval harmonizirane kazalnike ter metodologijo spremljanja in poročanja;

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f h (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fh) | preoblikovati prehranski sistem, tudi prek skupne kmetijske politike, da bi ga uskladili s prednostnimi cilji 8. OAP, da bi med drugim prispeval k varovanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti v Uniji in zunaj nje, uporabljal čim manj kemikalij, antibiotikov in fosilnih virov ter zagotavljal visoko raven dobrobiti živali, hkrati pa zagotavljal pravičen prehod za prizadete deležnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fh)

(fh)

preoblikovati prehranski sistem, tudi prek skupne kmetijske politike, da bi ga uskladili s prednostnimi cilji 8. OAP, da bi med drugim prispeval k varovanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti v Uniji in zunaj nje, uporabljal čim manj kemikalij, antibiotikov in fosilnih virov ter zagotavljal visoko raven dobrobiti živali, hkrati pa zagotavljal pravičen prehod za prizadete deležnike;

preoblikovati prehranski sistem, tudi prek skupne kmetijske politike, da bi ga uskladili s prednostnimi cilji 8. OAP, da bi med drugim prispeval k varovanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti v Uniji in zunaj nje, uporabljal čim manj kemikalij, antibiotikov in fosilnih virov ter zagotavljal visoko raven dobrobiti živali, hkrati pa zagotavljal pravičen prehod za prizadete deležnike;

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f i (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fi) | spodbujati postopno odpravo pesticidov, ki niso odobreni v Uniji, na svetovni ravni in se zavezati, da se pesticidi, ki niso odobreni za uporabo v Uniji, ne bodo izvažali iz nje, da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji in skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fi)

(fi)

spodbujati postopno odpravo pesticidov, ki niso odobreni v Uniji, na svetovni ravni in se zavezati, da se pesticidi, ki niso odobreni za uporabo v Uniji, ne bodo izvažali iz nje, da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji in skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami Unije;

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka f j (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fj) | hitro nadomestiti snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, in druge nevarne kemikalije, vključno z endokrinimi motilci, zelo obstojnimi kemikalijami, nevrotoksičnimi snovmi in imunotoksikanti, ter obravnavati kombinirane učinke kemikalij, nanooblik snovi in izpostavljenosti nevarnim kemikalijam iz proizvodov, oceniti njihov vpliv na zdravje in okolje, vključno s podnebjem, in biotsko raznovrstnost, hkrati pa spodbujati večjo uporabo in cenovno dostopnost varnih alternativ ter povečati in usklajevati prizadevanja za spodbujanje razvoja in uveljavljanja alternativ testiranju na živalih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fj)

(fj)

hitro nadomestiti snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, in druge nevarne kemikalije, vključno z endokrinimi motilci, zelo obstojnimi kemikalijami, nevrotoksičnimi snovmi in imunotoksikanti, ter obravnavati kombinirane učinke kemikalij, nanooblik snovi in izpostavljenosti nevarnim kemikalijam iz proizvodov, oceniti njihov vpliv na zdravje in okolje, vključno s podnebjem, in biotsko raznovrstnost, hkrati pa spodbujati večjo uporabo in cenovno dostopnost varnih alternativ ter povečati in usklajevati prizadevanja za spodbujanje razvoja in uveljavljanja alternativ testiranju na živalih;

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka g

Člen 3 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | izkoriščati potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij za podporo okoljske politike, hkrati pa
  čim
  bolj
  zmanjšati njihov
  okoljski odtis; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

izkoriščati potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij za podporo okoljske politike, hkrati pa
  čim
  bolj
  zmanjšati njihov
  okoljski odtis;

čim

zmanjšati njihov

| (g) | izkoriščati potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij za podporo okoljske politike,
  vključno z zagotavljanjem podatkov in informacij v realnem času o stanju ekosistemov,
  hkrati pa
  si
  bolj
  prizadevati, da bi čim bolj zmanjšali
  okoljski odtis
  teh tehnologij, in zagotavljati preglednost in javno dostopnost podatkov in informacij
  ; |
| --- | --- |

(g)

izkoriščati potencial digitalnih in podatkovnih tehnologij za podporo okoljske politike,
  vključno z zagotavljanjem podatkov in informacij v realnem času o stanju ekosistemov,
  hkrati pa
  si
  bolj
  prizadevati, da bi čim bolj zmanjšali
  okoljski odtis
  teh tehnologij, in zagotavljati preglednost in javno dostopnost podatkov in informacij
  ;

vključno z zagotavljanjem podatkov in informacij v realnem času o stanju ekosistemov,

si

prizadevati, da bi čim bolj zmanjšali

teh tehnologij, in zagotavljati preglednost in javno dostopnost podatkov in informacij

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | celovito prepoznati povezave med zdravjem ljudi, zdravjem živali in okoljem s polnim vključevanjem pristopa „eno zdravje“ v oblikovanje politik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

celovito prepoznati povezave med zdravjem ljudi, zdravjem živali in okoljem s polnim vključevanjem pristopa „eno zdravje“ v oblikovanje politik;

celovito prepoznati povezave med zdravjem ljudi, zdravjem živali in okoljem s polnim vključevanjem pristopa „eno zdravje“ v oblikovanje politik;

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka g b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | priznati pravico do zdravega okolja v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in zagovarjati uvedbo podobne pravice na mednarodni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gb)

(gb)

priznati pravico do zdravega okolja v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in zagovarjati uvedbo podobne pravice na mednarodni ravni;

priznati pravico do zdravega okolja v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in zagovarjati uvedbo podobne pravice na mednarodni ravni;

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h

Člen 3 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | popolnoma izkoristiti
  naravne rešitve
  in
  socialne inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

popolnoma izkoristiti
  naravne rešitve
  in
  socialne inovacije;

naravne rešitve

socialne inovacije;

| (h) | popolnoma izkoristiti
  ekosistemske pristope
  in
  zeleno infrastrukturo, vključno s sonaravnimi rešitvami, pri tem pa: |
| --- | --- |

(h)

popolnoma izkoristiti
  ekosistemske pristope
  in
  zeleno infrastrukturo, vključno s sonaravnimi rešitvami, pri tem pa:

ekosistemske pristope

zeleno infrastrukturo, vključno s sonaravnimi rešitvami, pri tem pa:

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 1 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | čim bolj povečati povezljivost ekosistemov in koristi obnove ter graditi na sinergijah med ohranjanjem biotske raznovrstnosti ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

čim bolj povečati povezljivost ekosistemov in koristi obnove ter graditi na sinergijah med ohranjanjem biotske raznovrstnosti ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje;

čim bolj povečati povezljivost ekosistemov in koristi obnove ter graditi na sinergijah med ohranjanjem biotske raznovrstnosti ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 2 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zagotavljati, da bo njihovo izvajanje krepilo ekosistemske storitve in funkcije, da ne bo ogrožalo biotske raznovrstnosti in celovitosti ekosistemov, ne bo nadomeščalo ali spodkopavalo ukrepov, sprejetih za zaščito biotske raznovrstnosti ali za hitro zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji, da bo spoštovalo previdnostno načelo, posredno očitno koristilo družbi ter zagotavljalo polno sodelovanje prizadetih domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti in njihovo soglasje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljati, da bo njihovo izvajanje krepilo ekosistemske storitve in funkcije, da ne bo ogrožalo biotske raznovrstnosti in celovitosti ekosistemov, ne bo nadomeščalo ali spodkopavalo ukrepov, sprejetih za zaščito biotske raznovrstnosti ali za hitro zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji, da bo spoštovalo previdnostno načelo, posredno očitno koristilo družbi ter zagotavljalo polno sodelovanje prizadetih domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti in njihovo soglasje;

zagotavljati, da bo njihovo izvajanje krepilo ekosistemske storitve in funkcije, da ne bo ogrožalo biotske raznovrstnosti in celovitosti ekosistemov, ne bo nadomeščalo ali spodkopavalo ukrepov, sprejetih za zaščito biotske raznovrstnosti ali za hitro zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji, da bo spoštovalo previdnostno načelo, posredno očitno koristilo družbi ter zagotavljalo polno sodelovanje prizadetih domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti in njihovo soglasje;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 3 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | še naprej razvijati metode spremljanja, orodja za ocenjevanje in merljive kazalnike za sonaravne rešitve ter pripraviti seznam izključenih dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

še naprej razvijati metode spremljanja, orodja za ocenjevanje in merljive kazalnike za sonaravne rešitve ter pripraviti seznam izključenih dejavnosti;

še naprej razvijati metode spremljanja, orodja za ocenjevanje in merljive kazalnike za sonaravne rešitve ter pripraviti seznam izključenih dejavnosti;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 4 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 4 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zagotavljati, da se v primerih, ko se sonaravne rešitve financirajo z mehanizmi za nadomeščanje biotske raznovrstnosti, ti mehanizmi ustrezno izvajajo, spremljajo, ocenjujejo in izvršujejo ter v celoti upoštevajo neposredne, posredne in kumulativne učinke, tako v geografskem kot časovnem smislu, hkrati pa dosledno upoštevajo hierarhijo blažitve, ki med drugim zagotavlja, da se nadomeščanje biotske raznovrstnosti lahko uporabi le v skrajnem primeru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljati, da se v primerih, ko se sonaravne rešitve financirajo z mehanizmi za nadomeščanje biotske raznovrstnosti, ti mehanizmi ustrezno izvajajo, spremljajo, ocenjujejo in izvršujejo ter v celoti upoštevajo neposredne, posredne in kumulativne učinke, tako v geografskem kot časovnem smislu, hkrati pa dosledno upoštevajo hierarhijo blažitve, ki med drugim zagotavlja, da se nadomeščanje biotske raznovrstnosti lahko uporabi le v skrajnem primeru;

zagotavljati, da se v primerih, ko se sonaravne rešitve financirajo z mehanizmi za nadomeščanje biotske raznovrstnosti, ti mehanizmi ustrezno izvajajo, spremljajo, ocenjujejo in izvršujejo ter v celoti upoštevajo neposredne, posredne in kumulativne učinke, tako v geografskem kot časovnem smislu, hkrati pa dosledno upoštevajo hierarhijo blažitve, ki med drugim zagotavlja, da se nadomeščanje biotske raznovrstnosti lahko uporabi le v skrajnem primeru;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 5 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 5 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zagotavljati, da bodo v primerih, ko se za financiranje sonaravnih rešitev uporabljajo mehanizmi za nadomeščanje biotske raznovrstnosti, informacije o teh mehanizmih javno dostopne na spletu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljati, da bodo v primerih, ko se za financiranje sonaravnih rešitev uporabljajo mehanizmi za nadomeščanje biotske raznovrstnosti, informacije o teh mehanizmih javno dostopne na spletu;

zagotavljati, da bodo v primerih, ko se za financiranje sonaravnih rešitev uporabljajo mehanizmi za nadomeščanje biotske raznovrstnosti, informacije o teh mehanizmih javno dostopne na spletu;

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 6 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – alinea 6 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | v celoti izkoristiti socialne inovacije in ukrepe na ravni skupnosti, da bi posameznikom, skupnostim in malim in srednjim podjetjem omogočili, da sprejmejo ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

v celoti izkoristiti socialne inovacije in ukrepe na ravni skupnosti, da bi posameznikom, skupnostim in malim in srednjim podjetjem omogočili, da sprejmejo ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP;

v celoti izkoristiti socialne inovacije in ukrepe na ravni skupnosti, da bi posameznikom, skupnostim in malim in srednjim podjetjem omogočili, da sprejmejo ukrepe za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka i

Člen 3 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | uspešno uporabljati visoke standarde preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) (35); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

uspešno uporabljati visoke standarde preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) (35);

35

| (i) | uspešno uporabljati visoke standarde preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) (35)

  tako na ravni Unije kot držav članic
  ; |
| --- | --- |

(i)

uspešno uporabljati visoke standarde preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) (35)

  tako na ravni Unije kot držav članic
  ;

35

tako na ravni Unije kot držav članic

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka j a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | spodbujati komunikacijske dejavnosti na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, katerih cilj je ozaveščanje o pomenu prednostnih ciljev 8. OAP ter omogočanje razprave na vseh ravneh upravljanja in družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

spodbujati komunikacijske dejavnosti na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, katerih cilj je ozaveščanje o pomenu prednostnih ciljev 8. OAP ter omogočanje razprave na vseh ravneh upravljanja in družbe;

spodbujati komunikacijske dejavnosti na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, katerih cilj je ozaveščanje o pomenu prednostnih ciljev 8. OAP ter omogočanje razprave na vseh ravneh upravljanja in družbe;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka j b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka j b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (jb) | znatno zmanjšati odtis surovin in potrošnje Unije, da bi bil v kar največji meri znotraj omejitev planeta, vključno z uvedbo zavezujočih ciljev Unije za znatno zmanjšanje odtisa surovin in potrošnje Unije ter zavezujočih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev za zmanjšanje uporabe primarnih surovin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(jb)

(jb)

znatno zmanjšati odtis surovin in potrošnje Unije, da bi bil v kar največji meri znotraj omejitev planeta, vključno z uvedbo zavezujočih ciljev Unije za znatno zmanjšanje odtisa surovin in potrošnje Unije ter zavezujočih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev za zmanjšanje uporabe primarnih surovin;

znatno zmanjšati odtis surovin in potrošnje Unije, da bi bil v kar največji meri znotraj omejitev planeta, vključno z uvedbo zavezujočih ciljev Unije za znatno zmanjšanje odtisa surovin in potrošnje Unije ter zavezujočih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev za zmanjšanje uporabe primarnih surovin;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 1

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | sodelovanjem s 
  partnerskimi
  državami na področju okoljskega in podnebnega ukrepanja, tako da se jih spodbuja in podpira pri sprejemanju in izvajanju pravil na teh področjih, ki so
  prav
  tako ambiciozna kot pravila Unije, ter z zagotavljanjem, da so vsi proizvodi, dani v promet na trg Unije, popolnoma usklajeni z vsemi ustreznimi zahtevami Unije v skladu z mednarodnimi zavezami Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

sodelovanjem s 
  partnerskimi
  državami na področju okoljskega in podnebnega ukrepanja, tako da se jih spodbuja in podpira pri sprejemanju in izvajanju pravil na teh področjih, ki so
  prav
  tako ambiciozna kot pravila Unije, ter z zagotavljanjem, da so vsi proizvodi, dani v promet na trg Unije, popolnoma usklajeni z vsemi ustreznimi zahtevami Unije v skladu z mednarodnimi zavezami Unije;

partnerskimi

prav

| — | sodelovanjem s 
  tretjimi
  državami na področju okoljskega in podnebnega ukrepanja, tako da se jih spodbuja in podpira pri sprejemanju in izvajanju pravil na teh področjih, ki so
  vsaj
  tako ambiciozna kot pravila Unije, ter z zagotavljanjem, da so vsi proizvodi, dani v promet na trg Unije
  ali izvoženi iz nje
  , popolnoma usklajeni z vsemi ustreznimi zahtevami Unije v skladu z mednarodnimi zavezami Unije; |
| --- | --- |

—

sodelovanjem s 
  tretjimi
  državami na področju okoljskega in podnebnega ukrepanja, tako da se jih spodbuja in podpira pri sprejemanju in izvajanju pravil na teh področjih, ki so
  vsaj
  tako ambiciozna kot pravila Unije, ter z zagotavljanjem, da so vsi proizvodi, dani v promet na trg Unije
  ali izvoženi iz nje
  , popolnoma usklajeni z vsemi ustreznimi zahtevami Unije v skladu z mednarodnimi zavezami Unije;

tretjimi

vsaj

ali izvoženi iz nje

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | spodbujanjem trajnostnega upravljanja podjetij in določitvijo obveznih zahtev glede potrebne skrbnosti na ravni Unije ter upoštevanjem teh zahtev pri izvajanju trgovinske politike Unije, tudi v zvezi z ratifikacijo trgovinskih in naložbenih sporazumov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spodbujanjem trajnostnega upravljanja podjetij in določitvijo obveznih zahtev glede potrebne skrbnosti na ravni Unije ter upoštevanjem teh zahtev pri izvajanju trgovinske politike Unije, tudi v zvezi z ratifikacijo trgovinskih in naložbenih sporazumov;

spodbujanjem trajnostnega upravljanja podjetij in določitvijo obveznih zahtev glede potrebne skrbnosti na ravni Unije ter upoštevanjem teh zahtev pri izvajanju trgovinske politike Unije, tudi v zvezi z ratifikacijo trgovinskih in naložbenih sporazumov;

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | krepitvijo sodelovanja z vladami, podjetji in civilno družbo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah za oblikovanje partnerstev in zavezništev za varstvo okolja in spodbujanje okoljskega sodelovanja
  v G7 in G20
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

krepitvijo sodelovanja z vladami, podjetji in civilno družbo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah za oblikovanje partnerstev in zavezništev za varstvo okolja in spodbujanje okoljskega sodelovanja
  v G7 in G20
  ;

v G7 in G20

| — | krepitvijo sodelovanja z vladami, podjetji
  , socialnimi partnerji
  in civilno družbo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah za oblikovanje partnerstev in zavezništev za varstvo okolja in spodbujanje okoljskega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

krepitvijo sodelovanja z vladami, podjetji
  , socialnimi partnerji
  in civilno družbo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah za oblikovanje partnerstev in zavezništev za varstvo okolja in spodbujanje okoljskega sodelovanja;

, socialnimi partnerji

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 3

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | krepitvijo izvajanja
  Pariškega sporazuma, Konvencije o biološki raznovrstnosti in drugih večstranskih okoljskih sporazumov
  s strani Unije in njenih partnerjev
  , vključno s povečanjem preglednosti in odgovornosti v zvezi z napredkom pri zavezah, danih v okviru navedenih sporazumov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

krepitvijo izvajanja
  Pariškega sporazuma, Konvencije o biološki raznovrstnosti in drugih večstranskih okoljskih sporazumov
  s strani Unije in njenih partnerjev
  , vključno s povečanjem preglednosti in odgovornosti v zvezi z napredkom pri zavezah, danih v okviru navedenih sporazumov;

krepitvijo izvajanja

s strani Unije in njenih partnerjev

| — | vodilno vlogo v mednarodnih forumih, med drugim s tem, da Unija doseže cilje trajnostnega razvoja ter cilje iz
  Pariškega sporazuma, Konvencije o biološki raznovrstnosti in drugih večstranskih okoljskih sporazumov
  ter pri tem podpira tudi tretje države
  , vključno s povečanjem preglednosti in odgovornosti v zvezi z napredkom pri zavezah, danih v okviru navedenih sporazumov; |
| --- | --- |

—

vodilno vlogo v mednarodnih forumih, med drugim s tem, da Unija doseže cilje trajnostnega razvoja ter cilje iz
  Pariškega sporazuma, Konvencije o biološki raznovrstnosti in drugih večstranskih okoljskih sporazumov
  ter pri tem podpira tudi tretje države
  , vključno s povečanjem preglednosti in odgovornosti v zvezi z napredkom pri zavezah, danih v okviru navedenih sporazumov;

vodilno vlogo v mednarodnih forumih, med drugim s tem, da Unija doseže cilje trajnostnega razvoja ter cilje iz

ter pri tem podpira tudi tretje države

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 5

Člen 3 – odstavek 1 – točka k – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | zagotavljanjem, da finančna pomoč Unije in držav članic tretjim državam spodbuja Agendo
  ZN
  do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljanjem, da finančna pomoč Unije in držav članic tretjim državam spodbuja Agendo
  ZN
  do leta 2030.

ZN

| — | zagotavljanjem, da finančna pomoč Unije in držav članic tretjim državam spodbuja Agendo
  OZN
  do leta 2030
  , Pariški sporazum in svetovni okvir za biološko raznovrstnost po letu 2020 ter da je skladna s prednostnimi cilji 8. OAP
  . |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem, da finančna pomoč Unije in držav članic tretjim državam spodbuja Agendo
  OZN
  do leta 2030
  , Pariški sporazum in svetovni okvir za biološko raznovrstnost po letu 2020 ter da je skladna s prednostnimi cilji 8. OAP
  .

OZN

, Pariški sporazum in svetovni okvir za biološko raznovrstnost po letu 2020 ter da je skladna s prednostnimi cilji 8. OAP

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za izpolnitev pogojev, ki omogočajo doseganje ciljev tega programa, iz odstavka 1 Komisija sprejme naslednje ukrepe: |
| | (a) | do 30. junija 2022 izboljša in razširi svojo obstoječo javno zbirko podatkov o sklepih o kršitvah ter jo nato posodablja, tako da bo mogoče na jasen, razumljiv in dostopen način spremljati ukrepe, ki jih sprejmejo države članice in Komisija v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev na področju okolja in podnebja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za izpolnitev pogojev, ki omogočajo doseganje ciljev tega programa, iz odstavka 1 Komisija sprejme naslednje ukrepe:

(a)

(a)

do 30. junija 2022 izboljša in razširi svojo obstoječo javno zbirko podatkov o sklepih o kršitvah ter jo nato posodablja, tako da bo mogoče na jasen, razumljiv in dostopen način spremljati ukrepe, ki jih sprejmejo države članice in Komisija v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev na področju okolja in podnebja;

do 30. junija 2022 izboljša in razširi svojo obstoječo javno zbirko podatkov o sklepih o kršitvah ter jo nato posodablja, tako da bo mogoče na jasen, razumljiv in dostopen način spremljati ukrepe, ki jih sprejmejo države članice in Komisija v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev na področju okolja in podnebja;

| (b) | redno ocenjuje skladnost ukrepov in politik Unije s prednostnimi cilji iz člena 2(1) in (2) ter te ocene izvaja tudi za osnutke in obstoječe ukrepe in politike Unije; kadar se ugotovijo nedoslednosti, osnutek ukrepa ali politike še pred objavo uskladi s temi prednostnimi cilji ali, v primeru že obstoječih ukrepov in politik Unije, s predlaganimi ukrepi za odpravo neskladnosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

redno ocenjuje skladnost ukrepov in politik Unije s prednostnimi cilji iz člena 2(1) in (2) ter te ocene izvaja tudi za osnutke in obstoječe ukrepe in politike Unije; kadar se ugotovijo nedoslednosti, osnutek ukrepa ali politike še pred objavo uskladi s temi prednostnimi cilji ali, v primeru že obstoječih ukrepov in politik Unije, s predlaganimi ukrepi za odpravo neskladnosti;

redno ocenjuje skladnost ukrepov in politik Unije s prednostnimi cilji iz člena 2(1) in (2) ter te ocene izvaja tudi za osnutke in obstoječe ukrepe in politike Unije; kadar se ugotovijo nedoslednosti, osnutek ukrepa ali politike še pred objavo uskladi s temi prednostnimi cilji ali, v primeru že obstoječih ukrepov in politik Unije, s predlaganimi ukrepi za odpravo neskladnosti;

| (c) | razvije orodja za oceno dolgoročnih učinkov osnutkov in obstoječih ukrepov in politik na okolje in podnebje, vključno s kumulativnimi učinki, ter njihovih možnih učinkov na socialne neenakosti, vključno z razlikami med spoloma, ter stroškov neukrepanja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razvije orodja za oceno dolgoročnih učinkov osnutkov in obstoječih ukrepov in politik na okolje in podnebje, vključno s kumulativnimi učinki, ter njihovih možnih učinkov na socialne neenakosti, vključno z razlikami med spoloma, ter stroškov neukrepanja;

razvije orodja za oceno dolgoročnih učinkov osnutkov in obstoječih ukrepov in politik na okolje in podnebje, vključno s kumulativnimi učinki, ter njihovih možnih učinkov na socialne neenakosti, vključno z razlikami med spoloma, ter stroškov neukrepanja;

| (d) | v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja sistematično predstavi podrobne povratne informacije o odgovorih s posvetovanj z deležniki, pri čemer bi morala razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov; |
| --- | --- |

(d)

(d)

v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja sistematično predstavi podrobne povratne informacije o odgovorih s posvetovanj z deležniki, pri čemer bi morala razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov;

v osmih tednih po zaključku javnega posvetovanja sistematično predstavi podrobne povratne informacije o odgovorih s posvetovanj z deležniki, pri čemer bi morala razlikovati med prispevki različnih vrst deležnikov;

| (e) | objavi ocene učinka, takoj ko jih zaključi, vključno z vsemi informacijami, ki so bile uporabljene pri ugotovitvah ocen; |
| --- | --- |

(e)

(e)

objavi ocene učinka, takoj ko jih zaključi, vključno z vsemi informacijami, ki so bile uporabljene pri ugotovitvah ocen;

objavi ocene učinka, takoj ko jih zaključi, vključno z vsemi informacijami, ki so bile uporabljene pri ugotovitvah ocen;

| (f) | razvije kazalnik za oceno neskladja med strukturo proračunov držav članic in njihovim scenarijem za nacionalni proračun na podlagi Pariškega sporazuma, s čimer bi državam članicam izdali priporočila o potrebnih podnebnih naložbah, da bi lahko ostale na pravi poti k uresničitvi ciljev Pariškega sporazuma in s tem povezanih prednostnih ciljev 8. OAP; |
| --- | --- |

(f)

(f)

razvije kazalnik za oceno neskladja med strukturo proračunov držav članic in njihovim scenarijem za nacionalni proračun na podlagi Pariškega sporazuma, s čimer bi državam članicam izdali priporočila o potrebnih podnebnih naložbah, da bi lahko ostale na pravi poti k uresničitvi ciljev Pariškega sporazuma in s tem povezanih prednostnih ciljev 8. OAP;

razvije kazalnik za oceno neskladja med strukturo proračunov držav članic in njihovim scenarijem za nacionalni proračun na podlagi Pariškega sporazuma, s čimer bi državam članicam izdali priporočila o potrebnih podnebnih naložbah, da bi lahko ostale na pravi poti k uresničitvi ciljev Pariškega sporazuma in s tem povezanih prednostnih ciljev 8. OAP;

| (g) | do 30. junija 2022 predloži poročilo, v katerem opredeli medsebojne povezave med različnimi sklopi kazalnikov, okviri za spremljanje in postopki, ki se uporabljajo na ravni Unije in merijo socialni, gospodarski in okoljski napredek, in v katerem je poudarjeno, kako jih je mogoče racionalizirati; na tej podlagi Komisija do 30. junija 2023 v posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom razvije celovit nabor kazalnikov, ne le BDP, ki bodo usmerjali oblikovanje politik v prihodnje in zagotavljali informacije za to; |
| --- | --- |

(g)

(g)

do 30. junija 2022 predloži poročilo, v katerem opredeli medsebojne povezave med različnimi sklopi kazalnikov, okviri za spremljanje in postopki, ki se uporabljajo na ravni Unije in merijo socialni, gospodarski in okoljski napredek, in v katerem je poudarjeno, kako jih je mogoče racionalizirati; na tej podlagi Komisija do 30. junija 2023 v posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom razvije celovit nabor kazalnikov, ne le BDP, ki bodo usmerjali oblikovanje politik v prihodnje in zagotavljali informacije za to;

do 30. junija 2022 predloži poročilo, v katerem opredeli medsebojne povezave med različnimi sklopi kazalnikov, okviri za spremljanje in postopki, ki se uporabljajo na ravni Unije in merijo socialni, gospodarski in okoljski napredek, in v katerem je poudarjeno, kako jih je mogoče racionalizirati; na tej podlagi Komisija do 30. junija 2023 v posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom razvije celovit nabor kazalnikov, ne le BDP, ki bodo usmerjali oblikovanje politik v prihodnje in zagotavljali informacije za to;

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Da bi izpolnili pogoj, ki omogoča doseganje prednostnih ciljev tega programa, iz točke (ea) odstavka 1, Komisija do decembra 2022 na podlagi tekočega dela oceni, katere subvencije so okolju škodljive, in pripravi smernice za ugotavljanje teh subvencij na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter možne načine za njihovo postopno odpravo. Države članice letno zbirajo informacije o subvencijah na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter o ukrepih, ki jih sprejmejo za njihovo postopno odpravo. Države članice te informacije enkrat letno pošljejo Komisiji. Komisija informacije zbere v poročilu, razčlenjenem po državah članicah, ki se objavi najpozneje šest mesecev po koncu referenčnega leta, pri čemer je prvo referenčno leto 2023. Komisija enkrat letno predstavi poročilo Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Da bi izpolnili pogoj, ki omogoča doseganje prednostnih ciljev tega programa, iz točke (ea) odstavka 1, Komisija do decembra 2022 na podlagi tekočega dela oceni, katere subvencije so okolju škodljive, in pripravi smernice za ugotavljanje teh subvencij na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter možne načine za njihovo postopno odpravo. Države članice letno zbirajo informacije o subvencijah na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter o ukrepih, ki jih sprejmejo za njihovo postopno odpravo. Države članice te informacije enkrat letno pošljejo Komisiji. Komisija informacije zbere v poročilu, razčlenjenem po državah članicah, ki se objavi najpozneje šest mesecev po koncu referenčnega leta, pri čemer je prvo referenčno leto 2023. Komisija enkrat letno predstavi poročilo Evropskemu parlamentu.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter v mestih in
  na podeželju
  pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP. | 2.   
  Javni organi na vseh ravneh pri izvajanju 8. OAP sodelujejo s podjetji (zlasti MSP) in socialnimi partnerji, civilno družbo, državljani, skupnostmi in drugimi deležniki.
  Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter v mestih
  , na podeželju
  in
  najbolj oddaljenih regijah
  pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter v mestih in
  na podeželju
  pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP.

2.   
  Javni organi na vseh ravneh pri izvajanju 8. OAP sodelujejo s podjetji (zlasti MSP) in socialnimi partnerji, civilno družbo, državljani, skupnostmi in drugimi deležniki.
  Doseganje prednostnih ciljev 8. OAP bo zahtevalo mobilizacijo široke podpore z vključevanjem državljanov, socialnih partnerjev in drugih deležnikov ter spodbujanje sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter v mestih
  , na podeželju
  in
  najbolj oddaljenih regijah
  pri razvoju in izvajanju strategij, politik ali zakonodaje, povezanih z 8. OAP.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ustrezne institucije Unije in države članice so odgovorne za sprejemanje ukrepov, ki so potrebni za dosego prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2). Ukrepi se sprejmejo ob upoštevanju načel prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ustrezne institucije Unije in države članice so odgovorne za sprejemanje ukrepov, ki so potrebni za dosego prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2). Ukrepi se sprejmejo ob upoštevanju načel prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – naslov

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Okvir za spremljanje | Kazalniki,
  okvir za spremljanje
  in upravljanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Okvir za spremljanje

Kazalniki,
  okvir za spremljanje
  in upravljanje

Kazalniki,

in upravljanje

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije
  redno ocenjuje in poroča o napredku
  Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev iz člena 3, ki to omogočajo. | 1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije
  , brez poseganja v njuno neodvisnost, letno spremlja in ocenjuje napredek
  Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev
  in ukrepov
  iz člena 3, ki to omogočajo
  , ter splošnega cilja doseganja sistemskih sprememb, in o tem poroča. Komisija poskrbi, da so informacije, ki izhajajo iz spremljanja, ocenjevanja in poročanja zlahka dostopne javnosti, s čimer se zagotovi učinkovito spremljanje doseženega napredka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije
  redno ocenjuje in poroča o napredku
  Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev iz člena 3, ki to omogočajo.

1.   Komisija ob podpori Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije
  , brez poseganja v njuno neodvisnost, letno spremlja in ocenjuje napredek
  Unije in držav članic v zvezi z doseganjem prednostnih ciljev, določenih v členu 2, ob upoštevanju pogojev
  in ukrepov
  iz člena 3, ki to omogočajo
  , ter splošnega cilja doseganja sistemskih sprememb, in o tem poroča. Komisija poskrbi, da so informacije, ki izhajajo iz spremljanja, ocenjevanja in poročanja zlahka dostopne javnosti, s čimer se zagotovi učinkovito spremljanje doseženega napredka.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija po posvetovanju z vsemi deležniki na podlagi obstoječih okvirov in postopkov za spremljanje do 31. decembra 2021 pripravi enoten okvir v obliki skupne preglednice kazalnikov, vključno z glavnimi kazalniki, za spremljanje in ugotavljanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija po posvetovanju z vsemi deležniki na podlagi obstoječih okvirov in postopkov za spremljanje do 31. decembra 2021 pripravi enoten okvir v obliki skupne preglednice kazalnikov, vključno z glavnimi kazalniki, za spremljanje in ugotavljanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2).

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Ocena iz odstavka 1 vključuje informacije o: |
| | — | doseženem napredku pri sistemskih spremembah, ki so potrebne za doseganje prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2), takoj ko okvir za spremljanje to omogoča; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Ocena iz odstavka 1 vključuje informacije o:

—

doseženem napredku pri sistemskih spremembah, ki so potrebne za doseganje prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2), takoj ko okvir za spremljanje to omogoča;

doseženem napredku pri sistemskih spremembah, ki so potrebne za doseganje prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2), takoj ko okvir za spremljanje to omogoča;

| — | oddaljenosti od ciljev, določenih za doseganje prednostnih ciljev v skladu s členom 2(1) in (2); |
| --- | --- |

—

oddaljenosti od ciljev, določenih za doseganje prednostnih ciljev v skladu s členom 2(1) in (2);

oddaljenosti od ciljev, določenih za doseganje prednostnih ciljev v skladu s členom 2(1) in (2);

| — | financiranju, ki prispeva k doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2), kar se spremlja s trdno, pregledno in celovito metodologijo; |
| --- | --- |

—

financiranju, ki prispeva k doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2), kar se spremlja s trdno, pregledno in celovito metodologijo;

financiranju, ki prispeva k doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(1) in (2), kar se spremlja s trdno, pregledno in celovito metodologijo;

| — | načinih izvajanja, ki se uporabljajo na ravni Unije in ravni držav članic, da bi dosegli prednostne cilje, ter ali so ti zadostni; ter |
| --- | --- |

—

načinih izvajanja, ki se uporabljajo na ravni Unije in ravni držav članic, da bi dosegli prednostne cilje, ter ali so ti zadostni; ter

načinih izvajanja, ki se uporabljajo na ravni Unije in ravni držav članic, da bi dosegli prednostne cilje, ter ali so ti zadostni; ter

| — | priporočilih in smernicah za odpravo morebitnih nedoslednosti. |
| --- | --- |

—

priporočilih in smernicah za odpravo morebitnih nedoslednosti.

priporočilih in smernicah za odpravo morebitnih nedoslednosti.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem. To ocenjevanje
  ne posega v obstoječe okvire
  za spremljanje, poročanje in upravljanje ter pokriva okoljsko in podnebno politiko. | 2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah
  , tudi na regionalni in lokalni ravni,
  in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem
  , da bi čim bolj zmanjšali upravno breme
  . To ocenjevanje
  temelji na obstoječih okvirih
  za spremljanje, poročanje in upravljanje
  , je z njimi skladno in vanje ne posega
  ter pokriva okoljsko in podnebno politiko
  in temelji na zanesljivi metodologiji, ki omogoča merjenje napredka
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem. To ocenjevanje
  ne posega v obstoječe okvire
  za spremljanje, poročanje in upravljanje ter pokriva okoljsko in podnebno politiko.

2.   Ocenjevanje iz odstavka 1 odraža zadnje spremembe glede razpoložljivosti ter ustreznosti podatkov in kazalnikov ter temelji na podatkih, ki so na voljo v državah članicah
  , tudi na regionalni in lokalni ravni,
  in na ravni Unije, zlasti tistih, ki jih upravljata Evropska agencija za okolje in tudi evropski statistični sistem
  , da bi čim bolj zmanjšali upravno breme
  . To ocenjevanje
  temelji na obstoječih okvirih
  za spremljanje, poročanje in upravljanje
  , je z njimi skladno in vanje ne posega
  ter pokriva okoljsko in podnebno politiko
  in temelji na zanesljivi metodologiji, ki omogoča merjenje napredka
  .

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Evropski parlament, Svet in Komisija vsako leto izmenjajo mnenja o oceni iz odstavka 1 ter v okviru letnega načrtovanja Unije opredelijo dodatne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, če se izkaže, da pri doseganju prednostnih ciljev ni bil dosežen zadosten napredek oziroma da bi odpravili ugotovljene ovire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Evropski parlament, Svet in Komisija vsako leto izmenjajo mnenja o oceni iz odstavka 1 ter v okviru letnega načrtovanja Unije opredelijo dodatne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, če se izkaže, da pri doseganju prednostnih ciljev ni bil dosežen zadosten napredek oziroma da bi odpravili ugotovljene ovire.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in znanja, zlasti z: | 3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov
  , kazalnikov
  in znanja, zlasti z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov in znanja, zlasti z:

3.   Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije zagotavljata Komisiji podporo pri izboljšanju razpoložljivosti in ustreznosti podatkov
  , kazalnikov
  in znanja, zlasti z:

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka a

Člen 4 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji;

| (a) | zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji
  , pri tem pa izboljšujeta metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter za razvoj usklajenih kazalnikov
  ; |
| --- | --- |

(a)

zbiranjem in obdelavo dokazov in podatkov ter poročanjem o njih s sodobnimi digitalnimi orodji
  , pri tem pa izboljšujeta metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter za razvoj usklajenih kazalnikov
  ;

, pri tem pa izboljšujeta metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter za razvoj usklajenih kazalnikov

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka a a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | okrepitvijo temeljnih raziskav in zagotavljanjem podpore pri njih ter kartiranjem in spremljanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

okrepitvijo temeljnih raziskav in zagotavljanjem podpore pri njih ter kartiranjem in spremljanjem;

okrepitvijo temeljnih raziskav in zagotavljanjem podpore pri njih ter kartiranjem in spremljanjem;

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka b

Člen 4 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | delom
  na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

delom
  na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju;

delom

| (b) | ocenjevanjem potrebnih virov in delom
  na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju
  , tudi v zvezi z merjenjem sistemskih sprememb
  ; |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanjem potrebnih virov in delom
  na področju zmanjševanja vrzeli v pomembnih podatkih o spremljanju
  , tudi v zvezi z merjenjem sistemskih sprememb
  ;

ocenjevanjem potrebnih virov in delom

, tudi v zvezi z merjenjem sistemskih sprememb

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka c

Člen 4 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni;

| (c) | pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni
  , vključno s predlaganjem priporočil za izboljšanje napredka pri doseganju ciljev
  ; |
| --- | --- |

(c)

pripravo politično ustreznih in sistemskih analiz ter s prispevanjem k izvajanju političnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni
  , vključno s predlaganjem priporočil za izboljšanje napredka pri doseganju ciljev
  ;

, vključno s predlaganjem priporočil za izboljšanje napredka pri doseganju ciljev

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka c a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | pripravo orodij, kot so orodja za predvidevanje, s katerimi lahko pridobimo tudi informacije o „oddaljenosti od cilja“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

pripravo orodij, kot so orodja za predvidevanje, s katerimi lahko pridobimo tudi informacije o „oddaljenosti od cilja“;

pripravo orodij, kot so orodja za predvidevanje, s katerimi lahko pridobimo tudi informacije o „oddaljenosti od cilja“;

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka d

Člen 4 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

povezovanjem podatkov o vplivih na okolje, družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus:

| (d) | povezovanjem podatkov o vplivih na okolje,
  zdravje,
  družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus: |
| --- | --- |

(d)

povezovanjem podatkov o vplivih na okolje,
  zdravje,
  družbo in gospodarstvo ter s popolnim izkoriščanjem vseh drugih razpoložljivih podatkov, kot so denimo podatki, pridobljeni s programom Copernicus:

zdravje,

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka d a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | odpravo kritičnih vrzeli v znanju glede ekoloških prelomnih točk; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

odpravo kritičnih vrzeli v znanju glede ekoloških prelomnih točk;

odpravo kritičnih vrzeli v znanju glede ekoloških prelomnih točk;

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka d b (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | razvojem modelov za ocenjevanje in napovedovanje predvidenih učinkov politik, povezanih z okoljem in podnebjem, na prihodnje generacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

razvojem modelov za ocenjevanje in napovedovanje predvidenih učinkov politik, povezanih z okoljem in podnebjem, na prihodnje generacije;

razvojem modelov za ocenjevanje in napovedovanje predvidenih učinkov politik, povezanih z okoljem in podnebjem, na prihodnje generacije;

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka e

Člen 4 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | nadaljnjim izboljšanjem dostopa do
  podatkov
  s programi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

nadaljnjim izboljšanjem dostopa do
  podatkov
  s programi Unije;

podatkov

| (e) | nadaljnjim izboljšanjem
  razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov ter
  dostopa do
  njih
  s programi Unije; |
| --- | --- |

(e)

nadaljnjim izboljšanjem
  razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov ter
  dostopa do
  njih
  s programi Unije;

razpoložljivosti in interoperabilnosti podatkov ter

njih

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka g

Člen 4 – odstavek 3 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom,
  državljanom
  , socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje
  nanje
  ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom,
  državljanom
  , socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje
  nanje
  ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju.

državljanom

nanje

| (g) | nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom
  na nacionalni
  ,
  regionalni in lokalni ravni, posameznikom in skupnostim
  , socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj
  , ocenjevanju njihovega vpliva
  in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje
  na ta tveganja
  ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju; |
| --- | --- |

(g)

nudenjem pomoči civilni družbi, javnim organom
  na nacionalni
  ,
  regionalni in lokalni ravni, posameznikom in skupnostim
  , socialnim partnerjem in zasebnemu sektorju pri opredeljevanju podnebnih in okoljskih tveganj
  , ocenjevanju njihovega vpliva
  in ukrepanju za njihovo preprečevanje, blaženje in prilagajanje
  na ta tveganja
  ter s spodbujanjem njihovega vključevanja v zmanjšanje vrzeli v znanju;

na nacionalni

regionalni in lokalni ravni, posameznikom in skupnostim

, ocenjevanju njihovega vpliva

na ta tveganja

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 3 – točka g a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | spodbujanjem državljanov, da spremljajo okoljske probleme ter poročajo o njih in o neskladnostih, pri čemer lahko za lažje poročanje med drugim uporabijo spletna orodja in mobilne aplikacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

spodbujanjem državljanov, da spremljajo okoljske probleme ter poročajo o njih in o neskladnostih, pri čemer lahko za lažje poročanje med drugim uporabijo spletna orodja in mobilne aplikacije;

spodbujanjem državljanov, da spremljajo okoljske probleme ter poročajo o njih in o neskladnostih, pri čemer lahko za lažje poročanje med drugim uporabijo spletna orodja in mobilne aplikacije;

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija redno preučuje podatke in znanje, potrebno na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno z zmogljivostjo Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije za opravljanje nalog iz odstavka 3. | 4.   Komisija redno preučuje podatke in znanje, potrebno na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno z zmogljivostjo Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije
  , ter po potrebi drugih evropskih organov in agencij
  za opravljanje nalog iz odstavka 3
  , in poroča o rezultatih tega pregleda, vključno s predlogi za obravnavanje vsakršnih potreb po človeških in finančnih virih ali za obravnavanje drugih pomanjkljivosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija redno preučuje podatke in znanje, potrebno na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno z zmogljivostjo Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije za opravljanje nalog iz odstavka 3.

4.   Komisija redno preučuje podatke in znanje, potrebno na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno z zmogljivostjo Evropske agencije za okolje in Evropske agencije za kemikalije
  , ter po potrebi drugih evropskih organov in agencij
  za opravljanje nalog iz odstavka 3
  , in poroča o rezultatih tega pregleda, vključno s predlogi za obravnavanje vsakršnih potreb po človeških in finančnih virih ali za obravnavanje drugih pomanjkljivosti
  .

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek - 1 (novo)

Člen 5 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija do 31. marca 2024 izvede vmesno oceno 8. OAP in jo predloži Evropskemu parlamentu. V vmesni oceni je prikazan napredek pri doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(2), vključno s cilji iz Evropskega zelenega dogovora, statusu pogojev, ki omogočajo doseganje prednostnih ciljev, in ukrepov iz člena 3 ter napredek pri spremljanju in ocenjevanju sistemskih sprememb ter temelji na najnovejši oceni iz člena 4(1) ter rezultatih javnega posvetovanja. Vmesna ocena vsebuje priporočila in popravke, potrebne za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP do njegovega zaključka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  Komisija do 31. marca 2024 izvede vmesno oceno 8. OAP in jo predloži Evropskemu parlamentu. V vmesni oceni je prikazan napredek pri doseganju prednostnih ciljev iz člena 2(2), vključno s cilji iz Evropskega zelenega dogovora, statusu pogojev, ki omogočajo doseganje prednostnih ciljev, in ukrepov iz člena 3 ter napredek pri spremljanju in ocenjevanju sistemskih sprememb ter temelji na najnovejši oceni iz člena 4(1) ter rezultatih javnega posvetovanja. Vmesna ocena vsebuje priporočila in popravke, potrebne za doseganje prednostnih ciljev 8. OAP do njegovega zaključka.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek - 1 a (novo)

Člen 5 – odstavek - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Glede na napredek, ugotovljen v vmesni oceni iz odstavka - 1, druge pomembne spremembe politike in poročilo Evropske agencije za okolje z naslovom „The European environment – state and outlook“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi) bo prihodnja Komisija, ki bo funkcijo nastopila po volitvah v Evropski parlament leta 2024, v prvih 100 dneh svojega mandata Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila seznam in časovni načrt zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov, ki jih namerava sprejeti v času trajanja mandata, da bi do leta 2030 oziroma 2050 zagotovila popolno uresničitev prednostnih ciljev 8. OAP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1a.
     
  Glede na napredek, ugotovljen v vmesni oceni iz odstavka - 1, druge pomembne spremembe politike in poročilo Evropske agencije za okolje z naslovom „The European environment – state and outlook“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi) bo prihodnja Komisija, ki bo funkcijo nastopila po volitvah v Evropski parlament leta 2024, v prvih 100 dneh svojega mandata Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila seznam in časovni načrt zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov, ki jih namerava sprejeti v času trajanja mandata, da bi do leta 2030 oziroma 2050 zagotovila popolno uresničitev prednostnih ciljev 8. OAP.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocena Komisija izvede oceno 8. OAP do 31. marca 2029. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki vsebuje
  glavne
  ugotovitve navedene ocene, ki ga bo, če bo
  Komisija menila, da je
  to primerno, spremljal zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program. | Ocena Komisija izvede oceno 8. OAP do 31. marca 2029. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki vsebuje ugotovitve navedene ocene, ki ga bo, če bo to primerno, spremljal zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program
  , to pa dovolj zgodaj, da bo lahko 9. OAP pripravljen do 1. januarja 2031, da ne bi nastala vrzel med 8. in 9. OAP
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocena Komisija izvede oceno 8. OAP do 31. marca 2029. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki vsebuje
  glavne
  ugotovitve navedene ocene, ki ga bo, če bo
  Komisija menila, da je
  to primerno, spremljal zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program.

glavne

Komisija menila, da je

Ocena Komisija izvede oceno 8. OAP do 31. marca 2029. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki vsebuje ugotovitve navedene ocene, ki ga bo, če bo to primerno, spremljal zakonodajni predlog za naslednji okoljski akcijski program
  , to pa dovolj zgodaj, da bo lahko 9. OAP pripravljen do 1. januarja 2031, da ne bi nastala vrzel med 8. in 9. OAP
  .

, to pa dovolj zgodaj, da bo lahko 9. OAP pripravljen do 1. januarja 2031, da ne bi nastala vrzel med 8. in 9. OAP

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0203/2021).

1

(24)  COM(2019)0233.

24

(24)  COM(2019)0233.

24

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(1a)  
  Delavnica IPBES o raznolikosti in pandemijah – povzetek, 2020.

1a

Delavnica IPBES o raznolikosti in pandemijah – povzetek, 2020.

(1a)  

  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

1a

UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

(1a)  
  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

1a

Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(1a)  
  Delovni dokument SDD št. 102 z dne 18. septembra 2019 z naslovom „The economy of well-being: Creating opportunities for people’s well-being and economic growth“ (Gospodarstvo blaginje – ustvarjanje priložnosti za blaginjo ljudi in gospodarsko rast).

1a

Delovni dokument SDD št. 102 z dne 18. septembra 2019 z naslovom „The economy of well-being: Creating opportunities for people’s well-being and economic growth“ (Gospodarstvo blaginje – ustvarjanje priložnosti za blaginjo ljudi in gospodarsko rast).

(1a)  
  Končno poročilo OECD iz aprila 2020 z naslovom „A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance“ (Celoviti pregled svetovnega financiranja biotske raznovrstnosti).

1a

Končno poročilo OECD iz aprila 2020 z naslovom „A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance“ (Celoviti pregled svetovnega financiranja biotske raznovrstnosti).

(1a)  
  Poročilo EEA št. 1/2021 „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“ (Sonaravne rešitve v Evropi: Politika, znanje in praksa za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč).

1a

Poročilo EEA št. 1/2021 „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“ (Sonaravne rešitve v Evropi: Politika, znanje in praksa za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč).

(1a)  
  Sodba Sodišča z dne 4. septembra 2018 v zadevi ClientEarth proti Komisiji, C-57/16 P, ECLI:EU:C:2018:660.

1a

Sodba Sodišča z dne 4. septembra 2018 v zadevi ClientEarth proti Komisiji, C-57/16 P, ECLI:EU:C:2018:660.

(27)  Glej na primer https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/sl/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Glej na primer okvir OECD za blaginjo, okvir OECD za politično ukrepanje za vključujočo rast, pobudo za boljše življenje in pobudo za nove pristope h gospodarskim izzivom.

29

(27)  Glej na primer https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/sl/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Glej na primer okvir OECD za blaginjo, okvir OECD za politično ukrepanje za vključujočo rast, pobudo za boljše življenje in pobudo za nove pristope h gospodarskim izzivom.

29

(30)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, UL L 328, 21.12.2018, str. 1
  –77
  .

30

–77

(31)  COM(2020)0493.

31

(30)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

30

(31)  COM(2020)0493.

31

(32)  COM(2020)0080.

32

(32)  COM(2020)0080.

32

(1a)  
  Uredba 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

1a

Uredba 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

---

| 1.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/362

---

P9_TA(2021)0354

Številčna sestava posebnih odborov in preiskovalnega odbora

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o številčni sestavi posebnih odborov in preiskovalnega odbora (2021/2802(RSO))

(2022/C 99/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanj v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanj v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi in opredelitvi njegovih pristojnostih, številčne sestave in mandata (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi in opredelitvi njegovih pristojnostih, številčne sestave in mandata (3),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 19. junija 2020 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 19. junija 2020 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (4),

| — | ob upoštevanju členov 207 in 208 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207 in 208 Poslovnika,

| 1. | sklene določiti naslednjo številčno sestavo posebnih odborov in preiskovalnega odbora:






  — | Posebni odbor za boj proti raku: 34 članov, |
| --- | --- | --- |

1.

—

Posebni odbor za boj proti raku: 34 članov,

| — | Posebni odbor o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah: 34 članov, |
| --- | --- |

—

Posebni odbor o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah: 34 članov,

| — | Posebni odbor za umetno inteligenco v digitalni dobi: 34 članov, |
| --- | --- |

—

Posebni odbor za umetno inteligenco v digitalni dobi: 34 članov,

| — | Preiskovalni odbor o zaščiti živali med prevozom znotraj in izven EU: 31 članov; |
| --- | --- |

—

Preiskovalni odbor o zaščiti živali med prevozom znotraj in izven EU: 31 članov;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0160.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0161.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0162.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0163.

---