# Europeiska unionens C 123/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 123 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången18 mars 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 123

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången18 mars 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 123/01 | Meddelande från kommissionen – Godkännande av innehållet i ett utkast till ett meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda | 1 |
| 2022/C 123/02 | Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten | 12 |
| 2022/C 123/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 123/01

Meddelande från kommissionen – Godkännande av innehållet i ett utkast till ett meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda

1

2022/C 123/02

Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten

12

2022/C 123/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 123/06 | Eurons växelkurs — 17 mars 2022 | 41 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 123/06

Eurons växelkurs — 17 mars 2022

41

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 123/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 123/10 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 46 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 123/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 123/10

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Godkännande av innehållet i ett utkast till ett meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda

(2022/C 123/01)

Kommissionen har den 9 december 2021 godkänt innehållet i ett utkast till meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda.

Utkastet till meddelandet Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda har fogats som en bilaga till detta meddelande. Utkastet till meddelande finns tillgängligt för offentligt samråd på följande adress:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

BILAGA

UTKAST - MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Riktlinjer för tillämpning av EU:s konkurrensrätt på kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda

1.   Inledning

| (1) | I dessa riktlinjer fastställs principerna för att enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (artikel 101 i EUF-fördraget) bedöma avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar och samordnade förfaranden (gemensamt kallade avtal) som ingåtts till följd av kollektiva förhandlingar mellan egenföretagare utan anställda (1) och andra företag (motparter) (2) och som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | I artikel 101 i EUF-fördraget förbjuds avtal mellan företag som begränsar konkurrensen på den inre marknaden, särskilt om de direkt eller indirekt fastställer inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor. EU:s konkurrensregler grundar sig på artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det föreskrivs att unionen ska upprätta en inre marknad, inklusive ett system som säkerställer att konkurrensen inte snedvrids (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | I artikel 3.3 i EU-fördraget föreskrivs också att unionen ska verka för en ”marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas”. I detta syfte erkänner unionen den viktiga roll som spelas av dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektiva förhandlingar och åtar sig enligt artikel 152 i EUF-fördraget att ”underlätta dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet”. I artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns vidare rätten till kollektiva förhandlingar och åtgärder. Förbättrade arbetsvillkor och ett fullgott socialt skydd utgör också grundläggande principer för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, enligt vilken ”[a]rbetsmarknadens parter ska höras om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken och sysselsättnings- och socialpolitiken i enlighet med nationell praxis” och ”ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem” (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Europeiska unionens domstol (domstolen) tog hänsyn till EU:s socialpolitiska mål när den, när det gäller förhandlingar om kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter, fastställde att vissa konkurrensbegränsningar automatiskt följer av kollektivavtal mellan organisationer som företräder arbetsgivare och arbetstagare och att det är nödvändiga för att förbättra arbetsvillkoren (5). Avtal som ingås inom ramen för förhandlingar om kollektivavtal mellan arbetsgivare och arbetstagare och som till sin natur och syfte har som mål att förbättra arbetsvillkoren (inklusive ersättningen) omfattas därmed inte av tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget och strider därför inte mot EU:s konkurrensrätt (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Domstolen har vidare klargjort att även kollektivavtal som ingås mellan arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och som förhandlas i deras falska egenföretagares namn (7), dvs. tjänsteleverantörer som befinner sig i en situation som är jämförbar med den som arbetstagare befinner sig i (8), är uteslutna från tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. I detta sammanhang har domstolen betraktas en person som en falsk egenföretagare om i) han eller hon handlar under sin arbetsgivares ledning, bland annat beträffande valfriheten gällande arbetstid samt platsen för och innehållet i arbetet, ii) inte tar någon del i arbetsgivarens affärsmässiga risker och iii) och så länge anställningsförhållandet varar utgör en integrerad del av arbetsgivarens företag. Dessa kriterier är tillämpliga oavsett om personen i fråga av skatteskäl eller administrativa eller organisatoriska skäl är egenföretagare enligt nationell rätt och måste bedömas från fall till fall mot bakgrund av omständigheterna i det enskilda fallet (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Under de senaste åren har arbetsmarknaden förändrats i grunden på grund av utvecklingen mot att lägga ut företagstjänster och personliga tjänster på entreprenad och underentreprenad. Här har även digitaliseringen av tillverkningsprocesser samt onlineplattformsekonomins framväxt spelat en roll. Egenföretagandet i EU är relativt betydande och har vuxit avsevärt under de senaste åren, främst inom onlineplattformsekonomin. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Samtidigt som denna utveckling har ökat flexibiliteten och tillgängligheten på arbetsmarknaden har den i vissa fall också lett till tuffa arbetsvillkor inom onlineplattformsekonomin och utanför denna. Även om egenföretagare inte är helt integrerade i huvudmannens verksamhet på samma sätt som arbetstagare kan det hända att vissa ändå inte är helt oberoende av huvudmannen, eller så kan de sakna tillräcklig förhandlingsstyrka för att påverka sina arbetsvillkor. Dessutom har covid-19-krisen gjort många egenföretagare ännu mer sårbara eftersom deras inkomstbortfall ofta har förvärrats på grund av att nationella sociala trygghetssystem och särskilda stödåtgärder har varit för svaga eller saknats helt (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | När egenföretagare sammantaget befinner sig i en situation som är jämförbar med den som arbetstagare befinner sig i kan de i enskilda fall betraktas som falska egenföretagare och omklassificeras som arbetstagare av nationella myndigheter/domstolar. Vissa grupper kan också betraktas som arbetstagare på grund av en legal presumtion. I de fall då de inte har omklassificerats som arbetstagare kan dock tillgången till förhandlingar om kollektivavtal ändå göra det möjligt för dem att förbättra sina arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Förbudet i artikel 101 i EUF-fördraget gäller ”företag”, vilket är ett brett begrepp som omfattar alla enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oberoende av rättslig ställning och hur det finansieras (11). Därmed är äkta egenföretagare, även om de är enskilda personer som arbetar ensamma, i princip företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget eftersom de erbjuder sina tjänster mot ersättning på en viss marknad och bedriver sin verksamhet som oberoende ekonomiska aktörer (12). En tjänsteleverantör kan förlora sin ställning som företag inte bara när denne i praktiken befinner sig i en underordnad situation, utan även i fall av ekonomiskt beroende som baseras på en bedömning av omständigheterna i ett specifikt fall (13). Den nuvarande utvecklingen på arbetsmarknaden, särskilt framväxten av onlineplattformsekonomin, förvärrar osäkerheten angående under vilka omständigheter kollektivavtal som ingås av eller på uppdrag av egenföretagare kan anses falla utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mot denna bakgrund klargörs i dessa riktlinjer att i) vissa kategorier av kollektivavtal faller utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget och att ii) kommissionen inte kommer att ingripa mot vissa andra kategorier av kollektivavtal. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | I riktlinjerna förklaras hur kommissionen kommer att tillämpa EU:s konkurrensrätt, utan att detta påverkar tillämpningen av andra regler eller principer i EU-rätten. Dessa riktlinjer påverkar inte medlemsstaternas befogenheter på det socialpolitiska området eller arbetsmarknadsparternas oberoende. De påverkar inte heller definitionerna av begreppen ”arbetstagare” eller ”egenföretagare” enligt nationell rätt (14). De påverkar inte medlemsstaternas eller arbetsmarknadsparternas befogenheter när det gäller att anordna kollektiva förhandlingar mot bakgrund av arbetsrätten eller de avtalsslutande parternas möjlighet att försöka omklassificera sitt anställningsförhållande (eller möjligheten för de behöriga myndigheterna/domstolarna att bedöma sådana fall) enligt EU-rätt eller nationell rätt. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Dessa riktlinjer påverkar inte heller domstolens närmare tolkning av artikel 101 i EUF-fördraget när det gäller kollektivavtal. De påverkar inte tillämpningen av EU:s konkurrensrätt enligt vad som föreskrivs i artikel 42 i EUF-fördraget och relevant EU-rätt (15) om jordbruks- och fiskerisektorerna. De ska dessutom tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av artikel 101.3 i EUF-fördraget, som undantar avtal som i) bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen av varor eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, ii) tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås, iii) endast medför konkurrensbegränsningar som är nödvändiga och iv) inte ger parterna möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av varorna eller tjänsterna i fråga, från artikel 101.1 i EUF-fördraget (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | För att undanröja tvivel strider kollektivavtal som ingås av egenföretagare som inte omfattas av dessa riktlinjer inte automatiskt mot artikel 101 i EUF-fördraget, utan detta kräver en individuell bedömning. |
| --- | --- |

(13)

2.   Allmänt tillämpningsområde för dessa riktlinjer

(a)   Typer av avtal som omfattas av dessa riktlinjer

| (14) | Dessa riktlinjer är tillämpliga på alla avtal som förhandlas fram och/eller ingås kollektivt mellan å ena sidan vissa kategorier av egenföretagare utan anställda, å andra sidan deras motparter (kollektivavtal), i den utsträckning de på grund av sin art och sitt syfte rör arbetsvillkoren för sådana egenföretagare utan anställda. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Utan att det påverkar medlemsstaternas handlingsutrymme när det gäller omfattningen och formen av kollektiva representationskanaler för egenföretagare ska dessa riktlinjer tillämpas på alla former av kollektiva förhandlingar, från förhandlingar som förs genom arbetsmarknadens parter eller andra sammanslutningar till direkta förhandlingar mellan en grupp av egenföretagare utan anställda och deras motparter eller sammanslutningar av sådana motparter. De omfattar även fall där egenföretagare utan anställda vill omfattas av ett befintligt kollektivavtal som har ingåtts mellan den motpart som de arbetar för och en grupp av arbetstagare eller egenföretagare utan anställda. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda omfattar frågor som ersättning, arbetstid och arbetsmönster, semester, ledighet, fysiska utrymmen där arbetet äger rum, hälsa och säkerhet, försäkring och social trygghet samt villkoren för när egenföretagare utan anställda har rätt att sluta tillhandahålla sina tjänster, exempelvis när avtalet om arbetsvillkor inte följs. Avtal där egenföretagare utan anställda kollektivt beslutar sig för att inte tillhandahålla tjänster till vissa motparter, till exempel på grund av att motparten inte är villig att ingå ett avtal om arbetsvillkor, kräver en individuell bedömning. Sådana avtal begränsar tillgången på arbetskraft och kan därför skapa konkurrensproblem. I den mån man kan visa att en sådan samordnad vägran att tillhandahålla arbetskraft är nödvändig och proportionerlig för förhandlingen om eller ingåendet av kollektivavtalet kommer det att enligt dessa riktlinjer behandlas på samma sätt som det kollektivavtal som vägran har anknytning till (eller – om förhandlingarna misslyckas – skulle ha haft anknytning till). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Ingåendet av kollektivavtal förutsätter en viss grad av samordning mellan de olika parterna på varje förhandlingssida innan kollektivavtalet ingås. En sådan samordning kan utgöras av ett avtal eller informationsutbyte eller kommunikation mellan parterna på varje förhandlingssida i syfte att besluta om en gemensam strategi i frågan och om förhandlingsformen (t.ex. multilaterala förhandlingar eller genom att utse företrädare). Om en sådan samordning är nödvändig och proportionerlig för förhandlingen om eller ingåendet av kollektivavtalet kommer den enligt dessa riktlinjer återigen att behandlas på samma sätt som det kollektivavtal som samordningen har anknytning till. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Dessa riktlinjer omfattar inte beslut som fattas av sammanslutningar av eller avtal mellan egenföretagare utan anställda utanför förhandlingssammanhanget (eller förberedelser inför förhandlingar) med en motpart för att förbättra arbetsvillkoren för egenföretagare. De omfattar i synnerhet inte avtal som går längre än regleringen av arbetsvillkor, som fastställer villkoren (särskilt priserna) för hur tjänster ska erbjudas till konsumenterna av egenföretagare utan anställda eller av motparten (17), eller avtal som begränsar arbetsgivarnas frihet att anställa de leverantörer av arbetskraft som de behöver.







  Exempel 1



  Situation: Ett antal förare (som är egenföretagare utan anställda) tillhandahåller tjänster till de tre leveransplattformar som är verksamma i stad B. Ett kollektivavtal har ingåtts mellan leveransplattformarna och förarna. I detta fastställs de avgifter som plattformarna ska betala till förarna för deras tjänster samt plattformarnas minimiskyldigheter på arbetsmiljöområdet gentemot förarna. Enligt kollektivavtalet ska förarna begränsa sina tjänster till en viss del av staden. För detta ändamål delas staden genom avtalet in i tre separata områden, varsitt för förarna för vardera plattform. Förarna (som är egenföretagare utan anställda) i stad B kommer sinsemellan separat överens om att inte utföra fler än 20 leveranser per fyra timmar under en arbetsdag.

  Analys: Exemplet innehåller två avtal mellan företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget: i) Kollektivavtalet mellan plattformarna och förarna (som är egenföretagare utan anställda). ii) Det separata avtalet mellan förarna (som är egenföretagare utan anställda) om det maximala antalet leveranser. Kollektivavtalet omfattas av dessa riktlinjer eftersom det är resultatet av kollektiva förhandlingar och reglerar arbetsvillkoren (avgifter, arbetsmiljövillkor) för förarna (som är egenföretagare utan anställda) när de tillhandahåller sina tjänster till plattformarna. Den del av kollektivavtalet med bestämmelser om hur stadsområdet delas upp mellan de tre plattformarna saknar dock koppling till deras arbetsvillkor, och utgör i stället en uppdelning av marknaden som sannolikt kommer att begränsa konkurrensen i strid med artikel 101 i EUF-fördraget (18).
  Ett separat avtal mellan förare (som är egenföretagare utan anställda) om antalet leveranser per arbetsdag är däremot inte resultatet av kollektiva förhandlingar mellan soloföretagarna och deras motparter. Sådana avtal omfattas därför inte av dessa riktlinjer utan bör analyseras separat.


  Exempel 2



  Situation: Idrottsklubbarna i medlemsstat X kommer sinsemellan överens om att inte anställa idrottare från varandra under giltighetstiden för deras avtal med respektive idrottsklubb. Klubbarna samordnar också ersättningsnivåerna för de idrottare som är äldre än 35 år.

  Analys: Avtalen mellan idrottsklubbarna utgör avtal mellan företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget. Dessa avtal omfattas inte av dessa riktlinjer eftersom de inte förhandlas fram mellan egenföretagare utan anställda och deras motparter och därför inte är kollektivavtal. Det första arrangemanget kommer sannolikt att strida mot artikel 101 i EUF-fördraget eftersom det begränsar konkurrensen mellan idrottsklubbarna när det gäller att anlita de bästa tillgängliga idrottarna. Det andra avtalet (för fastställande av löner) kommer sannolikt också att strida mot artikel 101 i EUF-fördraget eftersom det i grund och botten rör sig om ett avtal mellan konkurrenter (klubbarna) om att minska sina kostnader för insatsvaror.
  På det hela taget illustreras genom detta exempel åtgärder som vidtas av företag på arbetsmarknaderna, som faller utanför tillämpningsområdet för dessa riktlinjer och som sannolikt strider mot artikel 101 i EUF-fördraget. Det är framför allt sannolikt att avtalen mellan idrottsklubbar i exemplet strider mot artikel 101 i EUF-fördraget, oavsett om de skulle röra egenföretagare eller arbetstagare. |
| --- | --- |

(18)

Exempel 1

Situation: Ett antal förare (som är egenföretagare utan anställda) tillhandahåller tjänster till de tre leveransplattformar som är verksamma i stad B. Ett kollektivavtal har ingåtts mellan leveransplattformarna och förarna. I detta fastställs de avgifter som plattformarna ska betala till förarna för deras tjänster samt plattformarnas minimiskyldigheter på arbetsmiljöområdet gentemot förarna. Enligt kollektivavtalet ska förarna begränsa sina tjänster till en viss del av staden. För detta ändamål delas staden genom avtalet in i tre separata områden, varsitt för förarna för vardera plattform. Förarna (som är egenföretagare utan anställda) i stad B kommer sinsemellan separat överens om att inte utföra fler än 20 leveranser per fyra timmar under en arbetsdag.

Analys: Exemplet innehåller två avtal mellan företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget: i) Kollektivavtalet mellan plattformarna och förarna (som är egenföretagare utan anställda). ii) Det separata avtalet mellan förarna (som är egenföretagare utan anställda) om det maximala antalet leveranser. Kollektivavtalet omfattas av dessa riktlinjer eftersom det är resultatet av kollektiva förhandlingar och reglerar arbetsvillkoren (avgifter, arbetsmiljövillkor) för förarna (som är egenföretagare utan anställda) när de tillhandahåller sina tjänster till plattformarna. Den del av kollektivavtalet med bestämmelser om hur stadsområdet delas upp mellan de tre plattformarna saknar dock koppling till deras arbetsvillkor, och utgör i stället en uppdelning av marknaden som sannolikt kommer att begränsa konkurrensen i strid med artikel 101 i EUF-fördraget (18).

Ett separat avtal mellan förare (som är egenföretagare utan anställda) om antalet leveranser per arbetsdag är däremot inte resultatet av kollektiva förhandlingar mellan soloföretagarna och deras motparter. Sådana avtal omfattas därför inte av dessa riktlinjer utan bör analyseras separat.

Exempel 2

Situation: Idrottsklubbarna i medlemsstat X kommer sinsemellan överens om att inte anställa idrottare från varandra under giltighetstiden för deras avtal med respektive idrottsklubb. Klubbarna samordnar också ersättningsnivåerna för de idrottare som är äldre än 35 år.

Analys: Avtalen mellan idrottsklubbarna utgör avtal mellan företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget. Dessa avtal omfattas inte av dessa riktlinjer eftersom de inte förhandlas fram mellan egenföretagare utan anställda och deras motparter och därför inte är kollektivavtal. Det första arrangemanget kommer sannolikt att strida mot artikel 101 i EUF-fördraget eftersom det begränsar konkurrensen mellan idrottsklubbarna när det gäller att anlita de bästa tillgängliga idrottarna. Det andra avtalet (för fastställande av löner) kommer sannolikt också att strida mot artikel 101 i EUF-fördraget eftersom det i grund och botten rör sig om ett avtal mellan konkurrenter (klubbarna) om att minska sina kostnader för insatsvaror.

På det hela taget illustreras genom detta exempel åtgärder som vidtas av företag på arbetsmarknaderna, som faller utanför tillämpningsområdet för dessa riktlinjer och som sannolikt strider mot artikel 101 i EUF-fördraget. Det är framför allt sannolikt att avtalen mellan idrottsklubbar i exemplet strider mot artikel 101 i EUF-fördraget, oavsett om de skulle röra egenföretagare eller arbetstagare.

(b)   Personer som omfattas av dessa riktlinjer

| (19) | Dessa riktlinjer omfattar kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagare utan anställda (se avsnitt III och IV i dessa riktlinjer). I dessa riktlinjer avses med egenföretagare utan anställda personer som inte har något anställningsavtal eller anställningsförhållande och som i första hand är beroende av sin egen personliga arbetskraft för tillhandahållandet av de berörda tjänsterna. Egenföretagare utan anställda får använda sig av vissa varor eller tillgångar för att tillhandahålla sina tjänster. En städare använder till exempel städtillbehör och en musiker spelar ett musikinstrument. I dessa fall används varorna som ett hjälpmedel för att tillhandahålla den slutliga tjänsten, och egenföretagarna utan anställda skulle därför anses förlita sig på sin egen arbetskraft. Dessa riktlinjer gäller däremot inte situationer där den ekonomiska verksamheten för egenföretagare utan anställda endast består av delning eller utnyttjande av varor eller tillgångar, eller återförsäljning av varor/tjänster. Om en egenföretagare utan anställda till exempel hyr ut bostäder eller säljer vidare fordonsdelar rör denna verksamhet utnyttjande av tillgångar och återförsäljning av varor snarare än tillhandahållande av personlig arbetskraft. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | I avsnitt III i dessa riktlinjer anges de kategorier av kollektivavtal som inbegriper egenföretagare utan anställda som kommissionen anser faller utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget, och i avsnitt IV anges de kategorier av kollektivavtal som kommissionen inte kommer att ingripa mot. De kategorier av egenföretagare utan anställda och/eller kollektivavtal som anges i avsnitt III och IV i dessa riktlinjer bör iaktta och fullt ut följa de allmänna principer som definierar tillämpningsområdet för dessa riktlinjer, vilket anges i detta avsnitt II. |
| --- | --- |

(20)

3.   KOLLEKTIVAVTAL SOM INGÅS AV EGENFÖRETAGARE UTAN ANSTÄLLDA SOM KAN JÄMFÖRAS MED ARBETSTAGARE SOM FALLER UTANFÖR TILLÄMPNINGSOMRÅDET FÖR ARTIKEL 101 I EUF-FÖRDRAGET

| (21) | I fall där egenföretagare utan anställda anses befinna sig i en situation som är jämförbar med den som arbetstagarna befinner sig i bör deras kollektivavtal anses falla utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget oavsett om de uppfyller kriterierna för att betraktas som falska egenföretagare (se punkt 5 i dessa riktlinjer) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Domstolen har slagit fast att ett kollektivavtal som omfattar tjänsteleverantörer som är egenföretagare kan betraktas som ett resultat av en dialog mellan arbetsmarknadens parter om tjänsteleverantörerna befinner sig i en situation som är jämförbar med den som arbetstagarna befinner sig i (20) och har bekräftat att ”det inte alltid [är] enkelt att i dagens ekonomi avgöra huruvida vissa egenföretagare [...] ska betraktas som företag” (21). Domstolen har också slagit fast att ”[e]n tjänsteleverantör kan förlora sin ställning som självständig ekonomisk aktör, och därmed som företag, när denne inte självständigt bestämmer sitt beteende på marknaden utan är helt beroende av sin uppdragsgivare, eftersom tjänsteleverantören inte bär några av de ekonomiska och affärsmässiga risker som följer av uppdragsgivarens verksamhet och uppträder som en medhjälpare som är integrerad i uppdragsgivarens företag” (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | På grundval av dessa kriterier och med hänsyn till utvecklingen på EU:s arbetsmarknad och på nationell nivå (i fråga om lagstiftning och rättspraxis) anser kommissionen i dessa riktlinjer att följande kategorier av egenföretagare utan anställda befinner sig i en situation som är jämförbar med situationen för arbetstagare och att kollektivavtal som ingås av dem därför inte omfattas av artikel 101 i EUF-fördraget (23): |
| --- | --- |

(23)

(a)   Ekonomiskt beroende egenföretagare utan anställda

| (24) | Egenföretagare utan anställda som uteslutande eller huvudsakligen tillhandahåller sina tjänster till en motpart kommer sannolikt att vara ekonomiskt beroende av den motparten. I allmänhet beslutar sådana egenföretagare utan anställda inte självständigt om sitt beteende på marknaden och är i hög grad beroende av sin motpart och utgör en integrerad del av motpartens verksamhet. Dessutom får de mer sannolikt anvisningar om hur deras arbete bör utföras. Frågan om ekonomiskt beroende egenföretagare har erkänts i ett antal nationella lagar som ger sådana egenföretagare utan anställda rätt att förhandla kollektivt under förutsättning att de uppfyller de kriterier som fastställs i respektive nationella åtgärder (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Kommissionen anser att en egenföretagare utan anställda befinner sig i en situation av ekonomiskt beroende om han eller hon får minst 50 % av sin totala årliga arbetsrelaterade inkomst från en och samma motpart. Därför faller kollektivavtal om förbättring av arbetsvillkor som ingås mellan egenföretagare utan anställda som befinner sig i en situation av ekonomiskt beroende och deras motpart som de är ekonomiskt beroende av utanför artikel 101 i EUF-fördraget, även om de berörda egenföretagarna inte har omklassificerats som arbetstagare av nationella myndigheter eller domstolar.







  Exempel 3



  Situation: Företag X är en arkitektbyrå som anlitar ett stort antal arkitekter (egenföretagare) för att slutföra sina projekt. Arkitekterna får 90 % av sin inkomst från företag X. De förhandlar kollektivt och sluter ett avtal med företag X som fastställer en arbetsvecka på högst 45 timmar, en årlig ledighet på 26 kalenderdagar och specificerade ersättningsnivåer som baseras på arkitektens erfarenhet.

  Analys: Arkitekter som är egenföretagare, liksom andra oberoende entreprenörer, betraktas i allmänhet som företag vid tillämpningen av artikel 101 i EUF-fördraget, och den bestämmelsen gäller därför avtal dem emellan. Avtal mellan arkitekterna (som är egenföretagare) och företag X faller dock utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget eftersom det rör sig om ett kollektivavtal om arbetsvillkor mellan företag X och enskilda personer som kan anses befinna sig i en situation som är jämförbar med den som arbetstagarna befinner sig i (sett till ekonomiskt beroende). I detta exempel är arkitekterna ekonomiskt beroende av sin motpart (företag X) eftersom de får 90 % av sin inkomst från det företaget. De kan därför anses utgöra en integrerad del av företag X. |
| --- | --- |

(25)

Exempel 3

Situation: Företag X är en arkitektbyrå som anlitar ett stort antal arkitekter (egenföretagare) för att slutföra sina projekt. Arkitekterna får 90 % av sin inkomst från företag X. De förhandlar kollektivt och sluter ett avtal med företag X som fastställer en arbetsvecka på högst 45 timmar, en årlig ledighet på 26 kalenderdagar och specificerade ersättningsnivåer som baseras på arkitektens erfarenhet.

Analys: Arkitekter som är egenföretagare, liksom andra oberoende entreprenörer, betraktas i allmänhet som företag vid tillämpningen av artikel 101 i EUF-fördraget, och den bestämmelsen gäller därför avtal dem emellan. Avtal mellan arkitekterna (som är egenföretagare) och företag X faller dock utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget eftersom det rör sig om ett kollektivavtal om arbetsvillkor mellan företag X och enskilda personer som kan anses befinna sig i en situation som är jämförbar med den som arbetstagarna befinner sig i (sett till ekonomiskt beroende). I detta exempel är arkitekterna ekonomiskt beroende av sin motpart (företag X) eftersom de får 90 % av sin inkomst från det företaget. De kan därför anses utgöra en integrerad del av företag X.

(b)   Egenföretagare utan anställda som arbetar ”sida vid sida” med arbetstagare

| (26) | Egenföretagare utan anställda som utför samma eller liknande uppgifter ”sida vid sida” med arbetstagare för samma motpart befinner sig i en situation som är jämförbar med arbetstagarnas eftersom de tillhandahåller sina tjänster under ledning av sin motpart och varken bär några av de affärsmässiga risker som följer av motpartens verksamhet eller åtnjuter något oberoende när det gäller utförandet av den berörda ekonomiska verksamheten. Det är upp till de behöriga nationella myndigheterna/domstolarna att avgöra om avtalsförhållandet för egenföretagare som arbetar sida vid sida med arbetstagare bör omklassificeras som ett anställningsförhållande. I de fall då egenföretagarna utan anställda inte har omklassificerats som arbetstagare kan de dock ändå gynnas av förhandlingar om kollektivavtal. Denna verklighet har erkänts i flera medlemsstater, där det finns kollektivavtal som omfattar arbetstagare och egenföretagare som är verksamma inom samma sektorer (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Kollektivavtal om arbetsvillkor mellan en motpart och en egenföretagare utan anställda som utför samma eller liknande uppgifter ”sida vid sida” med arbetstagare för samma motpart faller därför utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget, även om de berörda egenföretagarna inte har omklassificerats som arbetstagare av nationella myndigheter eller domstolar. Detsamma gäller för kollektivavtal som i enlighet med systemen för dialog med arbetsmarknadens parter omfattar både arbetstagare och egenföretagare utan anställda.







  Exempel 4



  Situation: Företag X organiserar orkesterkonserter och andra evenemang där klassisk musik framförs. Flera musiker arbetar för företag X antingen som arbetstagare eller som egenföretagare baseras på årskontrakt. Oberoende av deras ställning instrueras musikerna av kulturchefen vid företag X om vilka verk de ska framföra, när och var repetitionerna hålls och vilka evenemang som de måste delta i. Företag X har ingått ett kollektivavtal med alla musiker. I detta fastställs ett tak på högst 45 arbetstimmar per vecka, och genom avtalet beviljas musikerna en särskild ledighet på en dag när de har upprätt vid tre konserter inom samma vecka.

  Analys: Egenföretagarna utan anställda befinner sig i en situation som är jämförbar med situationen för arbetstagare vid företag X, sett till underordnad ställning och liknande uppgifter. De utför samma uppgifter som de anställda musikerna (dvs. framför musik vid evenemang), de är föremål för samma instruktioner från företag X om framförandenas innehåll, plats och tidpunkt, och de är sysselsatta under en tidsperiod som liknar den för de anställda musikerna. Under dessa omständigheter faller det kollektivavtal som reglerar musikernas arbetsvillkor utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(27)

Exempel 4

Situation: Företag X organiserar orkesterkonserter och andra evenemang där klassisk musik framförs. Flera musiker arbetar för företag X antingen som arbetstagare eller som egenföretagare baseras på årskontrakt. Oberoende av deras ställning instrueras musikerna av kulturchefen vid företag X om vilka verk de ska framföra, när och var repetitionerna hålls och vilka evenemang som de måste delta i. Företag X har ingått ett kollektivavtal med alla musiker. I detta fastställs ett tak på högst 45 arbetstimmar per vecka, och genom avtalet beviljas musikerna en särskild ledighet på en dag när de har upprätt vid tre konserter inom samma vecka.

Analys: Egenföretagarna utan anställda befinner sig i en situation som är jämförbar med situationen för arbetstagare vid företag X, sett till underordnad ställning och liknande uppgifter. De utför samma uppgifter som de anställda musikerna (dvs. framför musik vid evenemang), de är föremål för samma instruktioner från företag X om framförandenas innehåll, plats och tidpunkt, och de är sysselsatta under en tidsperiod som liknar den för de anställda musikerna. Under dessa omständigheter faller det kollektivavtal som reglerar musikernas arbetsvillkor utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget.

(c)   Egenföretagare utan anställda som arbetar via digitala arbetsplattformar

| (28) | Framväxten av onlineplattformsekonomin och tillhandahållandet av arbete genom digitala arbetsplattformar har skapat en ny verklighet för vissa egenföretagare utan anställda. Dessa befinner sig i en situation som är jämförbar med situationen för arbetstagare när det gäller de digitala arbetsplattformar som de använder för att tillhandahålla sitt arbete. Egenföretagare utan anställda kan vara beroende av digitala plattformar, särskilt när det gäller att nå ut till kunder, och kan ofta få jobberbjudanden där de förväntas ”gilla läget”. De har få eller inga möjligheter att förhandla om sina arbetsvillkor, bland annat ersättningen. Digitala arbetsplattformar kan vanligtvis besluta ensidigt om villkoren för förhållandet i fråga, utan att på förhand upplysa eller samråda med egenföretagarna utan anställda. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Den senaste tidens rättspraxis och rättsliga utveckling på nationell nivå ger ytterligare indikationer på att sådana egenföretagare kan jämföras med arbetstagare. I samband med omklassificeringar erkänner de nationella domstolarna alltmer tjänsteleverantörernas beroende av vissa typer av plattformar, eller till och med förekomsten av ett anställningsförhållande (26). På samma sätt har vissa medlemsstater antagit lagstiftning (27) som fastställer en presumtion om att ett anställningsförhållande föreligger eller om rätten till förhandlingar om kollektivavtal för leverantörer som tillhandahåller tjänster till eller genom digitala plattformar. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | I dessa riktlinjer avses med digital arbetsplattform varje fysisk eller juridisk person som tillhandahåller en kommersiell tjänst som uppfyller samtliga följande krav: i) Den tillhandahålls, åtminstone delvis, på distans med hjälp av elektroniska medel, såsom en webbplats eller en mobil applikation. ii) Den tillhandahålls på begäran av en tjänstemottagare. iii) Den inbegriper, som en nödvändig och väsentlig del, organisation av det arbete som utförs av enskilda personer, oavsett om detta arbete utförs online eller på en viss plats. Plattformar som inte organiserar enskilda personers arbete utan helt enkelt tillhandahåller ett sätt för egenföretagare utan anställda att nå slutanvändare utgör inte digitala arbetsplattformar. En plattform som till exempel bara sammanställer och visar tillgängliga tjänsteleverantörer (t.ex. rörmokare) inom ett visst område och på så sätt gör det möjligt för kunderna att använda deras tjänster på begäran betraktas inte som en digital arbetsplattform, eftersom den inte organiserar tjänsteleverantörernas arbete. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Mot denna bakgrund faller kollektivavtal mellan egenföretagare utan anställda och digitala arbetsplattformar som till sin natur och syfte har som mål att förbättra arbetsvillkoren utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget, även om egenföretagarna i fråga inte har omklassificerats som arbetstagare av nationella myndigheter eller domstolar.







  Exempel 5



  Situation: En grupp förare som arbetar för olika taxitjänstplattformar inleder förhandlingar med den regionala sammanslutning som taxitjänstplattformarna är medlemmar i för att ingå ett kollektivavtal som syftar till att förbättra förarnas arbetsvillkor. Innan taxitjänstplattformarna (medlemmarna i sammanslutningen) börjar förhandla med förarna samordnar de sin förhandlingsstrategi. I slutändan misslyckas förhandlingarna och inget kollektivavtal ingås. Därefter antar sammanslutningen av taxitjänstplattformar ett beslut som fastställer ett minimipris på 5 euro per resa för konsumenterna. Plattformarna diskuterade också möjligheten att fastställa ett minimipris per resa som en ett led i den samordning som föregick förhandlingarna med förarna.

  Analys: Genom sin associering försöker taxitjänstplattformarna förhandla om ett kollektivavtal med förarna som syftar till att förbättra förarnas arbetsvillkor. Trots att parterna inte ingår något avtal faller förhandlingarna mellan förarna (som är egenföretagare utan anställda) och sammanslutningen av plattformar utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. Detsamma gäller den samordning mellan plattformarna som föregick förhandlingarna med förarna, förutsatt att denna samordning är nödvändig och proportionerlig för förhandlingen om ett kollektivavtal som omfattas av dessa riktlinjer.
  Diskussionerna mellan plattformarna om det minimipris per resa som ska debiteras konsumenterna rör dock inte arbetsvillkoren. En sådan samordning av prissättningen mellan konkurrenter strider sannolikt mot artikel 101 i EUF-fördraget. I vilket fall som helst omfattas inte det beslut som fattats av sammanslutningen av taxitjänstplattformar av dessa riktlinjer eftersom beslutet inte är ett resultat av kollektiva förhandlingar mellan egenföretagare utan anställda och deras motparter. Det är resultatet av et avtal mellan medlemmarna i sammanslutningen, dvs. plattformarna (motparterna).
  Om förarna (som är egenföretagare utan anställda) och sammanslutningen av plattformar kollektivt hade avtalat om en minimiavgift på 5 euro per resa för förarna (oavsett hur dessa kostnader överförs till konsumenterna) skulle ett sådant avtal däremot ansetts ha rört arbetsvillkoren och därmed fallit utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(31)

Exempel 5

Situation: En grupp förare som arbetar för olika taxitjänstplattformar inleder förhandlingar med den regionala sammanslutning som taxitjänstplattformarna är medlemmar i för att ingå ett kollektivavtal som syftar till att förbättra förarnas arbetsvillkor. Innan taxitjänstplattformarna (medlemmarna i sammanslutningen) börjar förhandla med förarna samordnar de sin förhandlingsstrategi. I slutändan misslyckas förhandlingarna och inget kollektivavtal ingås. Därefter antar sammanslutningen av taxitjänstplattformar ett beslut som fastställer ett minimipris på 5 euro per resa för konsumenterna. Plattformarna diskuterade också möjligheten att fastställa ett minimipris per resa som en ett led i den samordning som föregick förhandlingarna med förarna.

Analys: Genom sin associering försöker taxitjänstplattformarna förhandla om ett kollektivavtal med förarna som syftar till att förbättra förarnas arbetsvillkor. Trots att parterna inte ingår något avtal faller förhandlingarna mellan förarna (som är egenföretagare utan anställda) och sammanslutningen av plattformar utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget. Detsamma gäller den samordning mellan plattformarna som föregick förhandlingarna med förarna, förutsatt att denna samordning är nödvändig och proportionerlig för förhandlingen om ett kollektivavtal som omfattas av dessa riktlinjer.

Diskussionerna mellan plattformarna om det minimipris per resa som ska debiteras konsumenterna rör dock inte arbetsvillkoren. En sådan samordning av prissättningen mellan konkurrenter strider sannolikt mot artikel 101 i EUF-fördraget. I vilket fall som helst omfattas inte det beslut som fattats av sammanslutningen av taxitjänstplattformar av dessa riktlinjer eftersom beslutet inte är ett resultat av kollektiva förhandlingar mellan egenföretagare utan anställda och deras motparter. Det är resultatet av et avtal mellan medlemmarna i sammanslutningen, dvs. plattformarna (motparterna).

Om förarna (som är egenföretagare utan anställda) och sammanslutningen av plattformar kollektivt hade avtalat om en minimiavgift på 5 euro per resa för förarna (oavsett hur dessa kostnader överförs till konsumenterna) skulle ett sådant avtal däremot ansetts ha rört arbetsvillkoren och därmed fallit utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget.

4.   KOMMISSIONENS PRIORITERINGAR FÖR KONTROLLEN AV EFTERLEVNADEN

| (32) | I vissa fall kan egenföretagare utan anställda som inte befinner sig i en situation som är jämförbar med situationen för arbetstagare ändå ha svag förhandlingskraft i förhållande till sina motparter och kan därför inte påverka sina arbetsvillkor i någon större utsträckning. Även om det inte kan antas att deras kollektivavtal faller utanför tillämpningsområdet för artikel 101 i EUF-fördraget kan dessa egenföretagare utan anställda i själva verket ställas inför problem som liknar de som drabbar egenföretagarna utan anställda i de kategorier som beskrivs ovan. Kommissionen kommer därför inte att ingripa mot kollektivavtal i den mån de syftar till att korrigera en tydlig obalans i förhandlingskraften hos egenföretagare utan anställda i förhållande till deras motparter och till sin art och sitt syfte har som mål att förbättra arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Följande kategorier av kollektivavtal kommer att anses uppfylla ovanstående kriterier: |
| --- | --- |

(33)

(a)   Kollektivavtal som ingås av egenföretagare utan anställda med motparter med en viss ekonomisk styrka

| (34) | Egenföretagare utan anställda som förhandlar med motparter med en viss ekonomisk styrka, och därmed köparstyrka, har ibland en förhandlingskraft som är otillräcklig för att kunna påverka arbetsvillkoren. I ett sådant fall kan kollektivavtal vara ett legitimt sätt att få bukt med obalansen mellan de båda sidornas förhandlingskraft. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Kommissionen kommer därför inte att ingripa mot kollektivavtal mellan egenföretagare utan anställda och deras motparter i fall där förhandlingskraften tydligt är obalanserad (28). En sådan obalans i förhandlingskraften kommer åtminstone att anses föreligga






  — | om egenföretagare utan anställda förhandlar om eller ingår kollektivavtal med en eller flera motparter som företräder hela sektorn eller industrin, och |
| --- | --- | --- |

(35)

—

om egenföretagare utan anställda förhandlar om eller ingår kollektivavtal med en eller flera motparter som företräder hela sektorn eller industrin, och

| — | om egenföretagare utan anställda förhandlar om eller ingår kollektivavtal med en motpart vars sammanlagda årsomsättning överstiger 2 miljoner euro eller som har en personalstyrka på minst tio anställda, eller med flera motparter som gemensamt överskrider ett av dessa tröskelvärden (29). |
| --- | --- |

—

om egenföretagare utan anställda förhandlar om eller ingår kollektivavtal med en motpart vars sammanlagda årsomsättning överstiger 2 miljoner euro eller som har en personalstyrka på minst tio anställda, eller med flera motparter som gemensamt överskrider ett av dessa tröskelvärden (29).

| Exempel 6



  Situation: Företagen X, Y och Z tillhandahåller underhålls- och reparationstjänster för bilar. Företag X har en total omsättning på 700 000 euro. Företag Y har en total omsättning på 1 miljon euro och motsvarande siffra för företag Z är 500 000 euro. De tekniker (som är egenföretagare utan anställda) som arbetar för dessa företag som oberoende tjänsteleverantörer är missnöjda med sin låga ersättning och de dåliga säkerhetsvillkoren och beslutar att förhandla gemensamt med företagen X, Y och Z för att förbättra sina arbetsvillkor. De tre företagen vägrar att förhandla och hävdar att alla kollektivavtal med teknikerna (som är egenföretagare utan anställda) skulle strida mot artikel 101 i EUF-fördraget.

  Analys: Både teknikerna (som är egenföretagare utan anställda) och de tre bilserviceföretagen är företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget. Presumtionen om att förhandlingskraften är obalanserad gäller inte om företagen X, Y eller Z skulle förhandla var för sig, eftersom ingen av dem når upp till den omsättningströskel på 2 miljoner euro som anges i punkt 35 i dessa riktlinjer. I detta fall är presumtionen emellertid tillämplig eftersom de tre företagen förhandlar gemensamt, och det är därför deras sammanlagda omsättning som beaktas. Kommissionen skulle därmed i detta fall inte ingripa mot kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagarna utan anställda. |
| --- |

Exempel 6

Situation: Företagen X, Y och Z tillhandahåller underhålls- och reparationstjänster för bilar. Företag X har en total omsättning på 700 000 euro. Företag Y har en total omsättning på 1 miljon euro och motsvarande siffra för företag Z är 500 000 euro. De tekniker (som är egenföretagare utan anställda) som arbetar för dessa företag som oberoende tjänsteleverantörer är missnöjda med sin låga ersättning och de dåliga säkerhetsvillkoren och beslutar att förhandla gemensamt med företagen X, Y och Z för att förbättra sina arbetsvillkor. De tre företagen vägrar att förhandla och hävdar att alla kollektivavtal med teknikerna (som är egenföretagare utan anställda) skulle strida mot artikel 101 i EUF-fördraget.

Analys: Både teknikerna (som är egenföretagare utan anställda) och de tre bilserviceföretagen är företag i den mening som avses i artikel 101 i EUF-fördraget. Presumtionen om att förhandlingskraften är obalanserad gäller inte om företagen X, Y eller Z skulle förhandla var för sig, eftersom ingen av dem når upp till den omsättningströskel på 2 miljoner euro som anges i punkt 35 i dessa riktlinjer. I detta fall är presumtionen emellertid tillämplig eftersom de tre företagen förhandlar gemensamt, och det är därför deras sammanlagda omsättning som beaktas. Kommissionen skulle därmed i detta fall inte ingripa mot kollektivavtal som rör arbetsvillkoren för egenföretagarna utan anställda.

(b)   Kollektivavtal som ingås av soloföretagare enligt nationell rätt eller EU-rätt

| (36) | I vissa fall har den nationella lagstiftaren i syfte att uppnå sociala mål vidtagit åtgärder för att få bukt med den obalanserade förhandlingskraften hos vissa kategorier av egenföretagare utan anställda, antingen i) genom att uttryckligen ge dessa personer rätt att genomföra kollektivförhandlingar eller ii) genom att undanta kollektivavtal som ingås av egenföretagare utan anställda inom vissa yrken från tillämpningsområdet för den nationella konkurrensrätten. När sådana nationella åtgärder antas med hänsyn till sociala mål kommer kommissionen därför inte att ingripa mot kollektivavtal som inkluderar de kategorier av egenföretagare utan anställda som denna nationella rätt är tillämplig på.







  Exempel 7



  Situation: I den nationella rätten i medlemsstat A undantas avtal som ingåtts av vissa egenföretagare inom kultursektorn från tillämpningsområdet för den nationella konkurrensrätten.

  Analys: Medlemsstat A har inrättat ett sektoriellt undantag från den nationella konkurrensrätten genom att beakta sociala mål. Även om åtgärdens omfattning kan sträcka sig bortom den situation för egenföretagare utan anställda som behandlas i avsnitt III i dessa riktlinjer kommer kommissionen inte att ingripa mot kollektivavtal som ingås av egenföretagare utan anställda i enlighet med den nationella åtgärden.


  Exempel 8



  Situation: I arbetsrätten i medlemsstat B fastställs att journalister (som är egenföretagare utan anställda) har rätt att kollektivt förhandla med de företag som de tillhandahåller sina tjänster till.

  Analys: Medlemsstat B har specifikt gett en viss kategori av egenföretagare, nämligen journalister, rätt att genomföra kollektiva förhandlingar. Detta innebär att kollektivavtal mellan journalister och de företag som de tillhandahåller sina tjänster till inte anses konkurrensbegränsande enligt den nationella konkurrensrätten. I detta fall skulle kommissionen därför inte ingripa mot kollektivavtal som ingås av journalister (som är egenföretagare utan anställda). |
| --- | --- |

(36)

Exempel 7

Situation: I den nationella rätten i medlemsstat A undantas avtal som ingåtts av vissa egenföretagare inom kultursektorn från tillämpningsområdet för den nationella konkurrensrätten.

Analys: Medlemsstat A har inrättat ett sektoriellt undantag från den nationella konkurrensrätten genom att beakta sociala mål. Även om åtgärdens omfattning kan sträcka sig bortom den situation för egenföretagare utan anställda som behandlas i avsnitt III i dessa riktlinjer kommer kommissionen inte att ingripa mot kollektivavtal som ingås av egenföretagare utan anställda i enlighet med den nationella åtgärden.

Exempel 8

Situation: I arbetsrätten i medlemsstat B fastställs att journalister (som är egenföretagare utan anställda) har rätt att kollektivt förhandla med de företag som de tillhandahåller sina tjänster till.

Analys: Medlemsstat B har specifikt gett en viss kategori av egenföretagare, nämligen journalister, rätt att genomföra kollektiva förhandlingar. Detta innebär att kollektivavtal mellan journalister och de företag som de tillhandahåller sina tjänster till inte anses konkurrensbegränsande enligt den nationella konkurrensrätten. I detta fall skulle kommissionen därför inte ingripa mot kollektivavtal som ingås av journalister (som är egenföretagare utan anställda).

| (37) | På samma sätt fastställs i upphovsrättsdirektivet (30) principen om att upphovsmän och utövande konstnärer (31) ska ha rätt till lämplig och proportionell ersättning när de licensierar eller överlåter sina ensamrätter för utnyttjande av sina verk och andra alster som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter (32). Upphovsmän och utövande konstnärer har ofta en svagare förhandlingsposition än sina motparter (33), och i direktivet föreskrivs en möjlighet att stärka deras förhandlingsposition för att säkerställa rättvis ersättning i deras avtal om utnyttjande (34). Direktivet om upphovsrätt ger medlemsstaterna flexibilitet att tillämpa denna princip med hjälp av olika mekanismer (inklusive förhandlingar om kollektivavtal), så länge de är förenliga med EU-rätten (35). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | I enlighet med dessa bestämmelser och utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i upphovsrättsdirektivet kommer kommissionen inte att ingripa mot kollektivavtal som upphovsmän eller utövande konstnärer (som är egenföretagare utan anställda) ingår med sina motparter i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Punkt 38 i dessa riktlinjer är inte tillämplig på kollektiva förhandlingar som ingås inom ramen för kollektiva förvaltningsorganisationer eller oberoende förvaltningsenheter (36). Dessa riktlinjer bör inte tolkas som att de utesluter dessa organisationers eller enheters förfaranden från tillämpningen av EU:s konkurrensrätt (37).







  Exempel 9



  Situation: Företag Y ger ut olika tidningar och tidskrifter. Flera journalister som arbetar som frilansare bidrar med artiklar till företagets publikationer. Företag Y betalar ersättning till journalisterna baserat på de artiklar som publiceras i varje tidning eller tidskrift. Journalisterna är inte nöjda med nivån på den ersättning som de får från företag Y och de förhandlar och kommer kollektivt överens med företag Y om en höjning av de royalties (den ersättning) som företag Y betalar med 20 %.

  Analys: I enlighet med dessa riktlinjer kommer kommissionen inte att ingripa mot det kollektivavtal som ingåtts av frilansande journalister (som är egenföretagare utan anställda) och företag Y, eftersom avtalet ingås i enlighet med direktivet om upphovsrätt. |
| --- | --- |

(39)

Exempel 9

Situation: Företag Y ger ut olika tidningar och tidskrifter. Flera journalister som arbetar som frilansare bidrar med artiklar till företagets publikationer. Företag Y betalar ersättning till journalisterna baserat på de artiklar som publiceras i varje tidning eller tidskrift. Journalisterna är inte nöjda med nivån på den ersättning som de får från företag Y och de förhandlar och kommer kollektivt överens med företag Y om en höjning av de royalties (den ersättning) som företag Y betalar med 20 %.

Analys: I enlighet med dessa riktlinjer kommer kommissionen inte att ingripa mot det kollektivavtal som ingåtts av frilansande journalister (som är egenföretagare utan anställda) och företag Y, eftersom avtalet ingås i enlighet med direktivet om upphovsrätt.

---

(1)  I dessa riktlinjer avses med egenföretagare utan anställda personer som inte har något anställningsavtal eller något anställningsförhållande och som i första hand är beroende av sitt eget personliga arbete för att tillhandahålla de berörda tjänsterna.

(2)  I dessa riktlinjer avses med motparter de företag som egenföretagare utan anställda ingår avtal med (dvs. deras professionella kunder), inbegripet sammanslutningar av sådana företag.

(3)  Avdelning VII kapitel 1 avsnitt 1 i EUF-fördraget och protokoll nr 27 till EU-fördraget och EUF-fördraget.

(4)  Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, punkt 8: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sv

(5)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014: 2411, punkt 22; dom av den 21 september 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, punkt 59; dom av den 11 december 2007, International Transport Workers’ Federation och Finnish Seamen’s Union/Viking Line ABP och OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, punkt 49; dom av den 9 juli 2009, 3F/Europeiska kommissionen, C-319/07, EU:C:2009:435, punkt 50.

(6)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 23; dom av den 21 september 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie,C-67/96, EU:C:1999:430, punkt 60; dom av den 21 september 1999, Brentjens' Handelsonderneming BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, punkt 57; dom av den 21 september 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV/Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, punkt 47; dom av den 12 september 2000, Pavel Pavlov m.fl./Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten,C-180/98, EU:C:2000:428, punkt 67; dom av den 21 september 2000, Hendrik van der Woude/Stichting Beatrixoord,C-222/98, EU:C:2000:475, punkt 22; dom av den 3 mars 2011, AG2R Prévoyance/Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, punkt 29.

(7)  Till skillnad från äkta egenföretagare som fritt kan välja vilket arbete de ska utföra, liksom var, när och hur arbetet ska utföras, och utföra det på egen risk.

(8)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkterna 30–31.

(9)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkterna 36–37.

(10)  Europaparlamentets rapport av den 13 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU(2020/2261(INI)), utskottet för kultur och utbildning, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_SV.html

(11)  Dom av den 23 april 1991, Klaus Höfner och Fritz Elser/Macrotron GmbH, mål C-41/90, EU:C:1991:161, punkt 21; dom av den 16 november 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie och Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, mål C-244/94, EU:C:1995:392, punkt 14; dom av den 11 december 1997, Job Centre coop. arl., mål C-55/96, EU:C:1997:603, punkt 21.

(12)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 27; dom av den 28 februari 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas/Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, punkterna 36–37; dom av den 14 december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, punkt 45.

(13)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 33; dom av den 14 december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, punkterna 43–44.

(14)  Enligt fast rättspraxis är det grundläggande kännetecknet för ett anställningsförhållande att en person ”under en viss tid utför arbete åt någon annan och under dennes ledning och att förstnämnda person får ersättning för detta arbete”. Det bör noteras att klassificeringen av en person som ”arbetstagare” eller ”egenföretagare” i första hand ska fastställas från fall till fall enligt nationell rätt, med beaktande av domstolens rättspraxis. Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mot Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 34; dom av den 21 februari 2013, L. N. mot Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, punkt 40; dom av den 10 september 2014, Iraklis Haralambidis mot Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, punkt 28.

(15)  Artiklarna 206–210 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671); artiklarna 40 och 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

(16)  Meddelande från kommissionen – Tillkännagivande – Riktlinjer för tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget (EUT C 101, 27.4.2004, s. 97, punkt 34).

(17)  Artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

(18)  Samma slutsats skulle vara tillämplig om kollektivavtalet innehöll en klausul som reglerar andra frågor än arbetsvillkoren, till exempel den arbetstid under vilken de tre plattformarna tillhandahåller sina tjänster.

(19)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411; dom av den 21 september 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(20)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 31.

(21)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 32.

(22)  Dom av den 4 december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, punkt 33; dom av den 14 december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, punkterna 43–44.

(23)  Vissa egenföretagare utan anställda kan omfattas av flera kategorier i dessa riktlinjer.

(24)  Till exempel Tyskland som enligt avsnitt 12a i lagen om kollektivavtal i den version som offentliggjordes den 25 augusti 1969 (Tysklands officiella kungörelseorgan I, s. 1323), senast ändrad genom artikel 8 i lagen av den 20 maj 2020 (Tysklands officiella kungörelseorgan I, s. 1055), eller Spanien som enligt artikel 11 i lag 20/2007 av den 11 juli 2007 om egenföretagares ställning, Spaniens officiella kungörelseorgan nr 166 av den 12 juli 2007, s. 29964–29978, utgår från ett kriterium om ekonomiskt beroende. Vissa egenföretagare utan anställda kan omfattas av flera kategorier i dessa riktlinjer.

(25)  Se till exempel artikel 14 i kollektivavtalet inom teater- och danssektorn i Nederländerna, som har ingåtts mellan Kunstenbond (konstnärsfacket) och Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (nederländska sammanslutningen för scenkonst) för perioden mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021, som finns på https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf; eller artikel 2 i kollektivavtalet för yrkesjournalister, som har ingåtts mellan Gospodarska zbornica Slovenije (Sloveniens industri- och handelskammare), Svet RTV Slovenija (RTV Slovenijas styrelse) och Združenje radijskih postaj Slovenije ter (den slovenska radiostationssammanslutningen) och Sindikat novinarjev Slovenije (fackförbundet för slovenska journalister), som finns på http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49

(26)  För en utförlig översikt av rättspraxis i nio EU-medlemsstater, Schweiz och Förenade kungariket, se Hießl, C., Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2.5.2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603

(27)  Se till exempel Spanien med det kungliga lagdekretet 9/2021 av den 11 maj om ändring av den omarbetade texten till lagen om arbetstagare, som godkändes genom det kungliga lagdekretet 2/2015 av den 23 oktober, för att garantera arbetstagarrättigheterna för personer som är verksamma inom distribution på området digitala plattformar, Spaniens officiella kungörelseorgan nr 113 av den 12 maj 2021, sidorna 56733–56738, eller Grekland med Republiken Greklands lag 4808/2021 för skydd av arbetskraften – inrättande av den oberoende myndigheten ”Yrkesinspektionen” – ratificering av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet – ratificering av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 187 om ett ramverk för att främja arbetsmiljö – genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv, liksom andra bestämmelser från ministeriet för arbete och sociala frågor och andra brådskande arrangemang, Greklands officiella kungörelseorgan Α' 101/19-06-2021.

(28)  Dessa riktlinjer bör inte tolkas som att de fastställer en (positiv) prioritering för kommissionens kontroll av efterlevnad när det gäller avtalsförhandlingar och kollektivavtal mellan egenföretagare utan anställda och företag som ligger under dessa tröskelvärden.

(29)  Har beräknats i enlighet med avdelning 1 i bilagan till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (delgivet med nr K (2003) 1422) (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

(31)  Alla upphovsmän och utövande konstnärer omfattas av artikel 18 i direktivet om upphovsrätt, med undantag av upphovsmän till ett datorprogram i den mening som avses i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (EUT L 111, 5.5.2009, s. 16); artikel 23.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

(32)  Artikel 18.1 och skäl 72 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92). Se även skäl 73 i samma direktiv, där det anges att ersättningen till upphovsmän och utövande konstnärer bör vara ”lämplig och proportionell i förhållande till det faktiska eller potentiella ekonomiska värdet på de licensierade eller överlåtna rättigheterna, med beaktande av upphovsmannens eller den utövande konstnärens bidrag till verket eller alstret i sin helhet och alla andra omständigheter i det enskilda fallet, till exempel praxis på marknaden eller det faktiska utnyttjandet av verket”.

(33)  Skäl 72 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

(34)  Förhandlingar om kollektivavtal kan också användas i de situationer som tas upp i artiklarna 19.5, 20.1 och 22.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

(35)  Artikel 18.2 och skäl 73 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

(36)  Med kollektiv förvaltningsorganisation avses en organisation som har tillstånd enligt lag eller genom överlåtelse, licens eller annat avtal att som sitt enda eller huvudsakliga syfte förvalta upphovsrätter eller närstående rättigheter för mer än en rättighetshavare till gemensamt gagn för dessa rättighetshavare, och som uppfyller minst ett av följande kriterier: i) Organisationen ägs eller kontrolleras av sina medlemmar. ii) Organisationen är organiserad på ideell basis. Med oberoende förvaltningsenhet avses en organisation som enligt lag eller genom överlåtelse, licens eller annat avtal har tillstånd att som sitt enda eller huvudsakliga syfte förvalta upphovsrätter eller närstående rättigheter för mer än en rättighetshavare till gemensamt gagn för dessa rättighetshavare, och som i) inte, vare sig direkt eller indirekt, helt eller delvis, ägs eller kontrolleras av rättighetshavare, eller ii) är organiserad på ideell basis; artikel 3a och 3b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU av den 26 februari 2014 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (EUT L 84, 20.3.2014, s. 72).

(37)  Skäl 56 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU av den 26 februari 2014 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (EUT L 84, 20.3.2014, s. 72).

---

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/12

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Riktlinjer för tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten

(2022/C 123/02)

1.   Inledning

| 1. | Europeiska unionen bygger på rättsstatsprincipen (1). Respekten för rättsstatsprincipen är en grundsten i unionens värdesystem och är gemensamt för medlemsstaterna, i enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i ingressen till EU-fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unionens budget är ett av de viktigaste instrumenten för att uttrycka solidaritetsprincipen (artikel 2 i EU-fördraget), en av unionsrättens grundläggande principer, som bygger på ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna om ett ansvarsfullt användande av gemensamma medel från unionens budget. Detta ömsesidiga förtroende grundar sig emellertid i sin tur på varje medlemsstats åtagande att fullgöra sina skyldigheter enligt unionsrätten och att fortlöpande respektera de värden som anges i artikel 2 FEU, däribland rättsstatsprincipen. En medlemsstats iakttagande av de värden som anges i artikel 2 FEU är en förutsättning för att den medlemsstaten ska kunna åtnjuta alla de rättigheter som följer av tillämpningen av fördragen (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Förordningen om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (3) (villkorlighetsförordningen) syftar till att skydda unionens budget mot överträdelser av rättsstatsprincipen som påverkar eller allvarligt hotar att påverka budgetens ekonomiska förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Förordningen om villkorlighet är ett permanent instrument som tillämpas utöver gränserna för en viss flerårig budgetram (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Syftet med dessa riktlinjer är att redogöra för fem aspekter av villkorlighetsförordningen: i) Villkoren för antagande av åtgärder. ii) Förhållandet mellan villkorlighetsförordningen och andra instrument. iii) Proportionaliteten i de åtgärder som ska föreslås rådet. iv) Förfarande och bedömning. v) Skyddet av slutmottagarnas eller stödmottagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dessa riktlinjer är inte rättsligt bindande och skapar eller ändrar inte några rättigheter eller skyldigheter jämfört med dem som fastställs i EU-fördraget och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), budgetförordningen (5), villkorlighetsförordningen, Olaf-förordningen (6), förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten (7) eller andra relevanta unionsakter, såsom de tolkas av domstolen och tribunalen (Europeiska unionens domstol (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Villkor för antagande av åtgärder

| 6. | Syftet med villkorlighetsförordningen är att skydda unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatsprincipen i medlemsstaterna. I villkorlighetsförordningen anges en rad villkor som måste vara uppfyllda för att inleda det förfarande som fastställs i förordningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I enlighet med artikel 4.1 i villkorlighetsförordningen ska ”[l]ämpliga åtgärder (...) vidtas om det i enlighet med artikel 6 har fastställts att överträdelser av rättsstatsprincipen i en medlemsstat påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt”. Enligt artikel 4.2 ska överträdelser av rättsstatsprincipen avse en eller flera av de situationer som avses i den artikeln. Om så är fallet omfattas dessa överträdelser av tillämpningsområdet för villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommissionen kommer att inleda det förfarande som anges i artikel 6 i villkorlighetsförordningen när den anser att villkoren i artikel 4 är uppfyllda. Domstolen har fastställt att dessa villkor endast är uppfyllda om kommissionen finner att i) minst en av de rättsstatsprinciper som avses i artikel 2 a i villkorlighetsförordningen har brutits i en medlemsstat, ii) överträdelsen i fråga berör minst en av de situationer som tillräknas en medlemsstats myndigheter, eller minst ett fall av handlande genom en sådan myndighet i enlighet med artikel 4.2 i den förordningen, i den mån denna situation eller detta handlande är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, iii) överträdelsen i fråga påverkar eller hotar att allvarligt påverka denna sunda ekonomiska förvaltning eller dessa ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt, till följd av en genuin (9) eller faktisk koppling mellan dessa överträdelser och denna påverkan eller den allvarliga risken för påverkan (10). Om villkoren i artikel 4 är uppfyllda kommer kommissionen att inleda förfarandet, såvida den inte anser att andra förfaranden som fastställs i unionslagstiftningen skulle göra det möjligt att skydda unionens budget på ett effektivare sätt. Detta förfarande säkerställer skyddet av den berörda medlemsstatens processuella rättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | När kommissionen bedömer fall enligt villkorlighetsförordningen kommer den att tillämpa en omfattande, proaktiv, riskbaserad och målinriktad strategi och se till att den tillämpas effektivt och därmed skyddar unionens budget och unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Relevanta överträdelser av rättsstatsprincipen

| 10. | Domstolen har klargjort att det i artikel 2 a i villkorlighetsförordningen anges att begreppet ”rättsstatsprincipen”, såsom det definieras vid tillämpningen av nämnda förordning, ska tolkas med beaktande av unionens övriga värden och principer som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Härav följer att iakttagandet av dessa värden och principer – i den mån de ingår i själva definitionen av värdet av ”rättsstatsprincipen” i artikel 2 FEU eller, såsom framgår av andra meningen i denna artikel, är nära knutna till ett samhälle som respekterar rättsstatsprincipen, kan krävas inom ramen för en horisontell villkorlighetsmekanism såsom den som införts genom den angripna förordningen (11). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Artikel 2 a i villkorlighetsförordningen begränsar sig till att, enbart med avseende på villkorlighetsförordningen, ange ett antal av de principer som den omfattar och som är de mest relevanta mot bakgrund av dess syfte, vilket är att säkerställa skyddet av unionens budget (12). Denna bestämmelse syftar inte till att ge en uttömmande definition av begreppet rättsstat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | När det gäller de grundläggande rättigheterna har domstolen klargjort att hänvisningen till dem endast görs som en illustration av de krav som följer av principen om ett effektivt domstolsskydd. Principen om icke-diskriminering är däremot en del av definitionen av rättsstatsprincipen i sig: det är uppenbart att en medlemsstat vars samhälle kännetecknas av diskriminering inte kan anses säkerställa respekten för rättsstatsprincipen i den mening som avses i detta gemensamma värde (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | I villkorlighetsförordningens skäl 15 hänvisas till ”enskilda överträdelser” och till ”överträdelser som är omfattande eller beror på återkommande praxis eller underlåtenhet hos offentliga myndigheter”. Villkorlighetsförordningen omfattar både enskilda och systemiska överträdelser, som omfattas i den mån de är relevanta för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen. Kommissionen kan sålunda både bedöma myndigheternas åtgärder och underlåtenhet att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Artikel 3 i villkorlighetsförordningen syftar till att underlätta tillämpningen av villkorlighetsförordningen genom att tillhandahålla en förteckning över situationer som kan tyda på överträdelser av rättsstatsprincipen (14). Eftersom denna förteckning endast är vägledande kan även andra åtgärder, metoder eller underlåtenheter från offentliga myndigheters sida eller andra rättsliga situationer som omfattas av artikel 4.1 i förordningen vara relevanta enligt villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Domstolen har slagit fast att ”det finns ett tydligt samband mellan, å ena sidan, respekten för rättsstatsprincipen och, å andra sidan, ett effektivt genomförande av unionens budget, i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning, och skyddet av unionens ekonomiska intressen” (15). Domstolen har tillagt att en sund ekonomisk förvaltning och dessa ekonomiska intressen allvarligt kan äventyras av överträdelser av rättsstatsprincipen som begås i en medlemsstat, eftersom dessa åsidosättanden bland annat kan leda till att det inte finns någon garanti för att de utgifter som täcks av unionens budget uppfyller samtliga finansieringsvillkor som föreskrivs i unionsrätten [...] (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Domstolen har slagit fast att iakttagandet av de finansieringsvillkor och mål som eftersträvas av unionen när unionen finansierar utgifter inte kan garanteras fullt ut i avsaknad av en effektiv domstolsprövning i syfte att säkerställa att unionsrätten iakttas. Förekomsten av en sådan kontroll, såväl i medlemsstaterna som på unionsnivå, av oberoende domstolar är av central betydelse för rättsstatsprincipen (17). Detta påverkar inte kravet på en tillräckligt direkt koppling till unionens budget. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Överträdelser av rättsstatsprincipen ska avse en eller flera av de relevanta offentliga myndigheternas situationer eller ageranden eller situationer och ageranden som kan tillskrivas sådana myndigheter, i den mån de är relevanta för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Domstolen har slagit fast att sådan relevans kan antas föreligga när det gäller den verksamhet som bedrivs av de myndigheter som avses i artikel 4.2 a och b i villkorlighetsförordningen, det vill säga de myndigheter som genomför unionens budget och utför finansiell kontroll, övervakning och revision (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | När det gäller utrednings- och åklagarmyndigheter omfattas dessa tjänsters funktion enligt led c i den bestämmelsen endast i den mån de avser överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. Detsamma gäller för nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och utdömande av påföljder för de överträdelser av unionsrätten som nämns i led e. När det gäller den rättsliga prövning som avses i led d, omfattas den endast i den mån den avser agerandet hos de myndigheter som avses i leden a-c. Återkrav av felaktigt utbetalda medel enligt led f omfattar endast medel från unionens budget, vilket också är fallet för samarbete med Olaf och Europeiska åklagarmyndigheten, som nämns i led g. Slutligen avser led h uttryckligen till alla andra situationer eller ageranden från myndigheternas sida som är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Följden av denna tolkning är att när det gäller nationella myndigheter vars verksamhet är allmän och inte begränsad till genomförande eller skydd av unionens budget kommer deras agerande eller situationer som utgör en överträdelse av rättsstatsprincipen endast att omfattas av förordningens tillämpningsområde i den mån det är relevant för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommissionen noterar att bland dessa specifika situationer eller offentliga myndigheters agerande utgör ineffektivt eller försenat samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och Olaf en grund för åtgärder enligt villkorlighetsförordningen (21). När det gäller Europeiska åklagarmyndigheten (22) omfattar detta samarbete en skyldighet för de behöriga nationella myndigheterna i de medlemsstater som deltar i Europeiska åklagarmyndigheten att aktivt bistå och stödja Europeiska åklagarmyndighetens brottsutredningar och lagföring (23). När det gäller Olaf omfattar detta samarbete Olafs rätt (24) att utföra kontroller och inspektioner på plats, med det bistånd som behövs för att de ska kunna utföras effektivt, och att få tillgång till relevant information, relevanta uppgifter och relevanta handlingar, antingen för att besluta om en utredning ska inledas eller inte eller för att genomföra utredningar effektivt och utan onödigt dröjsmål. Det omfattar också den berörda medlemsstatens skyldigheter i samband med detta, bland annat följande (25): i) Att informera Olaf (26), ii) att ge Olaf behövligt stöd för utförandet av dess uppgifter på ett effektivt sätt vid genomförandet av sådana utredningar (27), iii) att vidta lämpliga försiktighetsåtgärder, särskilt åtgärder för att skydda relevanta bevis (28), iv) att vidta lämpliga åtgärder på grundval av den information som Olaf lämnat innan Olaf fattar beslut om huruvida en utredning ska inledas eller inte (29), och v) att säkerställa lämplig och snabb uppföljning av Olafs rapporter och rekommendationer när utredningarna har slutförts, och rapportera till Olaf om de åtgärder som vidtagits (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Det är mycket viktigt att den berörda medlemsstaten fullgör dessa skyldigheter för att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen. Kommissionen kommer därför att övervaka det effektiva och snabba samarbetet med Olaf, mot bakgrund av de principer som fastställs i artikel 3 i villkorlighetsförordningen. Detta är särskilt viktigt för medlemsstater som inte deltar i det fördjupade samarbetet om Europeiska åklagarmyndigheten, eftersom Olaf i dessa medlemsstater är behörigt att utreda anklagelser om bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Dessutom kan en systematisk brist på uppföljning av Olafs rekommendationer utgöra ett agerande från myndigheternas sida som skulle kunna beröras av en överträdelse av rättsstatsprincipen enligt villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Artikel 4.2 h omfattar dessutom andra situationer eller ageranden från myndigheternas sida som är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. Domstolen har slagit fast att artikel 4.2 h ska tolkas tillsammans med artikel 4.1, som utgör kärnan i den övergripande villkorlighetsmekanism som inrättas genom denna förordning (31). Domstolen har även slagit fast att artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen, särskilt led h, varken kan göra de situationer som omfattas av den villkorlighetsmekanism som införts genom den angripna förordningen icke uttömmande eller icke tillräckligt precisa för att kunna ingå i den (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | För att ange ett tänkbart exempel kan en situation eller myndigheters agerande (eller underlåtenhet att agera) i enlighet med artikel 4.2 h i villkorlighetsförordningen avse den korrekta funktionen hos myndigheter med ansvar för fastighetsregister och tillhörande kontroller av leasing och/eller ägande av jordbruksmark (inbegripet brottsbekämpande åtgärder i förekommande fall), i den mån sådan leasing och/eller sådant ägande är relevant för att erhålla subventioner inom ramen för unionens gemensamma jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det är värt att påminna om att villkorlighetsförordningen är tillämplig på alla EU-medel. I detta avseende har medlagstiftarna också klargjort att villkorlighetsförordningen kan utlösas om det inte säkerställs att de myndigheter som genomför sina återhämtnings- och resiliensplaner fungerar korrekt, i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2021/241 (RRF-förordningen) (33). Domstolen klargjorde också att villkorlighetsförordningen även kan avse överträdelser av rättsstatsprincipen som påverkar uppbörden av unionens egna medel (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Effekter på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller på skyddet av unionens ekonomiska intressen

| 26. | Enligt artikel 4.1 i villkorlighetsförordningen måste kommissionen för att ett visst beteende eller en viss situation ska omfattas av villkorlighetsförordningen därför identifiera en överträdelse av rättsstatsprincipen och bedöma om en sådan överträdelse i) påverkar, eller allvarligt hotar att påverka, den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, ii) på ett tillräckligt direkt sätt. Denna bedömning ska göras från fall till fall. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Det första villkoret i punkt 24 ovan (se led i): ”påverkar”) kräver att den identifierade överträdelsen av rättsstatsprincipen påverkar en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller på skyddet av unionens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

27.

| 28. | Denna påverkan kan för det första bestå i att unionens budget genomförs på ett sätt som inte är förenligt med principerna om sund ekonomisk förvaltning enligt artikel 317 FEUF och de regler som antagits för genomförandet av unionens budget. Enligt artikel 2.59 i budgetförordningen avses med sund ekonomisk förvaltning ”genomförande av budgeten i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet”. I artiklarna 33–36 i budgetförordningen redogörs närmare för innebörden, räckvidden och konsekvenserna av dessa principer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | För det andra kan sådan påverkan även fastställas med avseende på överträdelser av rättsstatsprincipen som skadar skyddet av unionens ekonomiska intressen, enligt artikel 325 FEUF och i den relevanta sekundärlagstiftningen. Enligt artikel 63.2 i budgetförordningen omfattar detta särskilt alla lagar och andra författningar som är avsedda att bland annat förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier i samband med genomförandet av budgeten. Unionens ekonomiska intressen definieras i artikel 2.1 i förordning nr 883/2013 som omfattande ”de inkomster, utgifter och tillgångar som omfattas av Europeiska unionens budget eller av institutionernas, organens och byråernas budgetar eller de budgetar som dessa förvaltar och övervakar”. Enligt domstolens rättspraxis omfattar begreppet ”unionens ekonomiska intressen”, i den mening som avses i artikel 325.1 i EUF-fördraget, såväl inkomster som görs tillgängliga för unionens budget som utgifter som täcks av denna budget (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | När kommissionen fastställer omfattningen av inverkan på unionens budget eller unionens ekonomiska intressen kommer den dessutom att ta vederbörlig hänsyn till kriterier såsom arten, varaktigheten, allvarlighetsgraden och omfattningen av de konstaterade överträdelserna av rättsstatsprincipen, vilka kan variera beroende på dessa överträdelsers särdrag (36). Dessutom kan den berörda medlemsstatens avsikt att sätta stopp för överträdelsen av rättsstatsprincipen, inbegripet dess samarbetsvilja gentemot kommissionen enligt villkorlighetsförordningen bland annat vara relevant för att mäta den relevanta överträdelsens inverkan, varaktighet och omfång avseende en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller på unionens ekonomiska intresse (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | När det gäller situationer där överträdelser av rättsstatsprincipen allvarligt hotar att påverka en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen har domstolen konstaterat att det skulle vara oförenligt med kraven på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget och skyddet av unionens ekonomiska intressen att begränsa antagandet av lämpliga åtgärder till fall där det kan bevisas att den ekonomiska förvaltningen eller dessa ekonomiska intressen har påverkats. Sådana begränsningar skulle kunna äventyra syftet med förordningen (38). Förebyggande av de effekter som avses i artikel 4.1 i förordningen är ”ett permanent och övergripande krav i EU:s finansiella lagstiftning” (39). En allvarlig risk kan fastställas i fall där effekterna av den relevanta överträdelsen av rättsstatsprincipen, även om de ännu inte har bevisats, ändå rimligen kan förutses, eftersom det finns en hög sannolikhet för att de kommer att uppstå (40). Det måste därför visas att risken är mycket sannolik i förhållande till situationen eller till de ageranden som utförs av de myndigheter som avses i artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen. Om till exempel ett visst agerande från nationella myndigheter som genomför unionsmedel genom offentlig upphandling, eller samlar in unionens egna medel, utför finansiell kontroll, övervakning och revision av unionens medel, eller undersöker anklagelser om bedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten vid förvaltningen av unionens medel eller inkomster, inte kan granskas effektivt av helt oberoende domstolar, kan detta medföra en allvarlig risk i den mån som unionens medel och unionens ekonomiska intressen berörs. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Det är slutligen inte tillräckligt om överträdelsen av rättsstatsprincipen påverkar eller allvarligt hotar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. Enligt artikel 4.1 i villkorlighetsförordningen ska överträdelsen av rättsstatsprincipen ske ”på ett tillräckligt direkt sätt” (andra villkoret i punkt 24 ovan (se led ii)). |
| --- | --- |

32.

| 33. | I enlighet med detta krav bör det fastställas att det finns ett tillräckligt direkt samband mellan överträdelsen av rättsstatsprincipen och dess konsekvenser, eller allvarliga risker för konsekvenser, för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen. Domstolen har ansett att uttrycket ”på ett tillräckligt direkt sätt” kräver att sambandet mellan överträdelsen av rättsstatsprincipen och inverkan på eller risker för unionens budget ska vara ”genuint” eller ”faktiskt” (41). Detta innebär att förfarandet i förordningen inte bör inledas i situationer där sambandet endast är hypotetiskt, alltför osäkert eller alltför vagt. |
| --- | --- |

33.

3.   Förhållandet mellan villkorlighetsförordningen och andra förfaranden som fastställs i unionslagstiftningen

| 34. | Om kommissionen anser att den har rimliga skäl att anta att villkoren för antagande av åtgärder enligt villkorlighetsförordningen är uppfyllda, kommer den innan förfarandet inleds att överväga om lämpliga åtgärder är nödvändiga, dvs. om andra förfaranden som fastställs i unionslagstiftningen för att skydda unionens budget inte skulle göra det möjligt för den att skydda unionens budget på ett mer effektivt sätt, i enlighet med artikel 6.1 i villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Unionens finanslagstiftning och gälande sektorsspecifika bestämmelser omfattar i praktiken redan förfaranden för att skydda unionens budget. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Exempelvis omfattar budgetförordningen bestämmelser om ett system för tidig upptäckt och uteslutning (Edes-systemet) (42), som ger kommissionen möjlighet att på ett tidigt stadium upptäcka personer eller enheter som utgör ett risker för skyddet av unionens ekonomiska intressen, och utesluta dem från mottagandet av medel från unionsbudgeten, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommissionen får dessutom besluta om avbrott eller inställande av betalningar och ska ålägga medlemsstaterna finansiella korrigeringar (43) om de inte följer tillämplig lagstiftning och inte skyddar unionens ekonomiska intressen när de genomför unionens budget inom ramen för delad förvaltning (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Enligt förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens och de finansierings- och låneavtal som undertecknats i enlighet med förordningen har kommissionen rätt att proportionellt minska stödet och återkräva alla belopp som ska betalas till unionens budget i fall av bedrägeri, korruption eller intressekonflikter som påverkar unionens intressen och som inte har korrigerats av medlemsstaterna. Dessutom innehåller ett antal återhämtnings- och resiliensplaner åtgärder som är direkt kopplade till frågor som rör rättsstatsprincipen och som måste uppfyllas på ett tillfredsställande sätt för att betalningar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna frigöras. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Det är dock inte alltid möjligt att utlösa dessa förfaranden i samband med överträdelser av rättsstatsprincipen, såsom de som anges i artiklarna 3 och 4.2 i villkorlighetsförordningen. Det kan också finnas situationer där åtgärderna enligt villkorlighetsförordningen kan vara effektivare när det gäller att skydda unionens budget än förfarandena i förordning (EU) 2021/1060 (förordningen om gemensamma bestämmelser) eller förordning (EU) nr 1306/2013 och, från och med den 1 januari 2023, förordning (EU) 2021/2116, eftersom dessa endast får inledas på de särskilda grunder som anges i dessa förordningar (45) och endast får avse utgifter som medlemsstaten redan har deklarerat till kommissionen. Till exempel är en effektiv tillämpning och ett effektivt genomförande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna ett övergripande nödvändigt villkor i den mening som avses i artikel 15 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Detta nödvändiga villkor är en förutsättning för ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av de särskilda målen för ett program. Enligt förordningen om gemensamma bestämmelser ska kommissionen, om en medlemsstat inte uppfyller ett nödvändigt villkor, inte ersätta utgifter för insatser som är kopplade till det eller de berörda specifika målen, med undantag för de utgifter som bidrar till uppfyllandet av motsvarande nödvändiga villkor. Denna åtgärd ska tillämpas först efter det att det berörda programmet eller ändringen av det har godkänts av kommissionen. Vid överträdelser av rättsstatsprincipen i förhållande till EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna som påverkar genomförandet av ett unionsprogram kan villkorlighetsförordningen vara mer effektiv eftersom den också ger möjlighet att tillfälligt upphäva godkännandet eller ändringen av ett program och följaktligen ytterligare stärka skyddet av unionens budget tack vare dess förebyggande verkan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vid bedömningen av huruvida det förfarande som inrättas genom villkorlighetsförordningen skyddar unionens budget på ett effektivare sätt än andra förfaranden kommer kommissionen, på grundval av genomförandet av sektorsspecifik lagstiftning och utan att det påverkar dess befogenheter och skyldigheter enligt denna, att beakta en öppen uppsättning kriterier mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i varje situation. I vissa situationer skulle kommissionen kunna tillämpa villkorlighetsförordningen parallellt med eller efter antagandet av sektorsspecifika eller finansiella åtgärder som den kan vara skyldig att vidta, om villkorlighetsförordningen skulle skydda unionens budget och unionens ekonomiska intressen på ett effektivare sätt och därigenom ha ett mervärde. I annat fall skulle förordningens mervärde och effektivitet, som ett allmänt och övergripande instrument som syftar till att skydda unionens budget och unionens ekonomiska intressen, förlora sin ändamålsenliga verkan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommissionen anser att följande vägledande kriterier kan användas för att fastställa effektiviteten hos det skydd som ges genom villkorlighetsförordningen jämfört med andra befintliga instrument för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Ett första kriterium avser omfattningen av effekten på unionens budget och/eller omfattningen av den risk som åsidosättandet av rättsstatsprincipen kan medföra för en effektiv sund ekonomisk förvaltning eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen. I synnerhet kan förfaranden enligt andra finansiella unionsbestämmelser endast tillämpas på särskilda utgiftsprogram och kan därför i vissa fall vara otillräckliga för överträdelser av rättsstatsprincipen som är ”omfattande eller beror på återkommande praxis eller underlåtenhet hos offentliga myndigheter eller på allmänna åtgärder som sådana myndigheter har antagit” (46). Detta kan också inträffa när överträdelser av rättsstatsprincipen medför en allvarlig risk för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, medan andra av unionens finansiella bestämmelser i stället skulle kunna avse redan realiserade effekter på unionens budget. Om exempelvis nationell lagstiftning begränsar det straffrättsliga ansvaret för bedrägeri eller korruption, eller försvagar den rättsliga ramen för bedrägeribekämpning och korruptionsbekämpning eller förebyggandet av intressekonflikter, kan fall av bedrägeri, korruption eller intressekonflikter inte utredas och lagföras på ett effektivt sätt, vilket skulle kunna medföra allvarliga risker för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen. Enligt samma resonemang kan allmänna lagar som hindrar en effektiv rättslig prövning vid oberoende domstolar av beslut av nationella myndigheter som helt eller delvis förvaltar unionsmedel också medföra allvarliga risker för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget. I sådana situationer kan kommissionen dra slutsatsen att användningen av villkorlighetsförordningen kan vara mer effektiv än andra unionsinstrument. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ett annat relevant kriterium är de typer av rättsmedel som finns tillgängliga och deras lämplighet i olika situationer. Villkorlighetsförordningen ger många olika möjligheter att ta itu med särdragen i den relevanta överträdelsen av rättsstatsprincipernsom kan tillämpas kumulativt (47). Om de rättsmedel som finns tillgängliga enligt annan unionslagstiftning är mindre lämpliga för att hantera den relevanta överträdelsen av rättsstatsprincipen kan villkorlighetsförordningen anses vara mer effektiv. Sådana situationer kan uppstå om unionens budget påverkas eller riskerar att påverkas på ett omfattande sätt, till exempel på grund av nationell lagstiftning som hindrar en effektiv rättslig prövning av administrativa beslut om att genomföra unionens budget eller hindrar hänskjutande av relevanta ärenden till Europeiska unionens domstol, eller på grund av nationella domstolars bristande oberoende. I sådana fall kan suspensiva åtgärder eller förbudsåtgärder enligt villkorlighetsförordningen, som införs kumulativt till dess att den relevanta överträdelsen av rättsstatsprincipen upphör, skydda unionens budget mer effektivt, eftersom de skulle kunna förhindra negativa effekter på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget och på unionens ekonomiska intressen. Detta skulle kunna omfatta situationer där de totala finansiella riskerna för unionens budget och unionens ekonomiska intressen överstiger de risker som kan åtgärdas genom de åtgärder som omfattas av ett särskilt program och som är tillgängliga inom ramen för ett sektorsinstrument. |
| --- | --- |

43.

4.   Åtgärder som kommissionen skulle kunna föreslå – proportionalitet

| 44. | I enlighet med artikel 5.3 i villkorlighetsförordningen kommer kommissionen, när den har fastställt att villkoren för att tillämpa villkorlighetsförordningen är uppfyllda, att föreslå rådet åtgärder som är proportionella (48), vilket innebär att de måste vara lämpliga och nödvändiga för att ta itu med de problem som konstaterats och skydda unionens budget eller unionens ekonomiska intressen, utan att gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Domstolen har slagit fast att enligt artikel 5.3 i förordningen ska åtgärderna vara strikt proportionella, dvs. begränsas till vad som är absolut nödvändigt mot bakgrund av de faktiska eller potentiella konsekvenserna av överträdelser av rättsstatsprincipen för den ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller unionens ekonomiska intressen (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | I detta sammanhang kommer kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till arten, varaktigheten, allvaret och omfattningen av de överträdelser av rättsstatsprincipen som berörs (50). Eftersom dessa kriterier bidrar till att fastställa effekternas omfattning, som kan variera beroende på egenskaperna hos de överträdelser av rättsstatsprincipen som konstaterats, påverkar deras beaktande bedömningen av åtgärdernas proportionalitet (51). Även om det inte är möjligt att på förhand definiera och väga alla möjliga typer av överträdelser av rättsstatsprincipen, eller deras exakta inverkan på unionens budget eller unionens ekonomiska intressen, kommer kommissionen i detta skede och i avsaknad av erfarenhet av tillämpningen av villkorlighetsförordningen att undersöka nedanstående aspekter i förhållande till vart och ett av dessa särdrag. |
| --- | --- |

46.

| 47. | När det gäller överträdelsens art är alla överträdelser av rättsstatsprincipen relevanta för tillämpningen av villkorlighetsförordningen i den mån de påverkar eller allvarligt riskerar att påverka en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller unionens ekonomiska intressen. De situationer som nämns i artikel 3 i villkorlighetsförordningen är emellertid av särskild betydelse, eftersom de uttryckligen nämns där. Detta innebär dock inte att andra överträdelser av rättsstatsprincipen av liknande slag kommer att betraktas som mindre viktiga. I sin bedömning kommer kommissionen också att ta vederbörlig hänsyn till andra inslag i överträdelsen av rättsstatsprincipen, såsom huruvida överträdelsen är nära kopplad till den process under vilken unionsmedel används av den berörda medlemsstaten (till exempel om de offentliga myndigheter som beslutar om tilldelning av bidrag eller kontrakt som finansieras genom unionens budget inte fungerar korrekt), i vilket fall inverkan på unionens budget eller unionens ekonomiska intressen kan vara särskilt stor. |
| --- | --- |

47.

| 48. | När det gäller överträdelsens varaktighet är det sannolikt att ju längre en överträdelse av rättsstatsprincipen varar, eller ju oftare den förekommer, desto mer kommer den att negativt påverka eller allvarligt riskera att påverka en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller unionens ekonomiska intressen. Denna slutsats kommer således också att påverka kommissionens bedömning av proportionaliteten hos de åtgärder som den kan komma att föreslå. |
| --- | --- |

48.

| 49. | När det gäller frågan hur allvarlig en överträdelse av rättsstatsprincipen är anser kommissionen att när en eller flera överträdelser av rättsstatsprincipen rör viktiga delar av den offentliga sektorn i en medlemsstat, såsom den lagstiftande grenen och/eller rättsväsendet, som kan ha en potentiellt negativ inverkan på de nationella myndigheternas förvaltning av unionens budget, eller om åsidosättandet eller överträdelserna av rättsstatsprincipen är systematiska eller utbredda, bör dessa faktorer beaktas när det gäller åtgärdernas proportionalitet. När det gäller omfattningen av överträdelsen av rättsstatsprincipen anser kommissionen att om en överträdelse av rättsstatsprincipen påverkar eller hotar att påverka flera av unionens program eller fonder, kan dess inverkan på unionens budget eller unionens ekonomiska intressen förväntas vara betydande. I allmänhet kommer allvaret av överträdelsen av rättsstatsprincipen enligt villkorlighetsförordningen att återspeglas hur allvarligt överträdelsen i praktiken eller potentiellt inverkar på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller på unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommissionen anser att den kumulativa förekomsten eller frånvaron av ovannämnda faktorer, som beaktas mot bakgrund av den faktiska eller potentiella inverkan som den relevanta överträdelsen av rättsstatsprincipen har på unionens budget eller på skyddet av unionens ekonomiska intressen kan vara vägledande vid proportionalitetsbedömningen av åtgärder som ska föreslås enligt förordningen. En systematisk överträdelse av rättsstatsprincipen som på ett kumulativt sätt och/eller under en betydande tidsperiod påverkar en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller unionens ekonomiska intressen kan därför motivera att åtgärder föreslås som medför betydande ekonomiska konsekvenser för den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Utöver dessa faktorer kan kommissionen även beakta andra faktorer, särskilt medlemsstatens avsikt att upphöra med överträdelsen av rättsstatsprincipen, den berörda medlemsstatens grad av samarbete (52), medlemsstatens vägran att lojalt samarbeta med kommissionen inom ramen för förfarandena enligt villkorlighetsförordningen eller en eventuell upprepning av liknande överträdelser av rättsstatsprincipen, trots tidigare rekommendationer eller förslag till åtgärder från kommissionens sida. Medlemsstatens avsikt och grad av samarbete är också relevanta för att fastställa varaktigheten och omfattningen av ett åsidosättande av rättsstatsprincipen (53). Kommissionen kommer att säkerställa en objektiv och opartisk bedömning när den beaktar dessa faktorer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Enligt villkorlighetsförordningen ska åtgärderna i möjligaste mån inriktas på ”unionsåtgärder som påverkas av överträdelserna” (54). I sitt förslag kommer kommissionen att ange vilka särskilda program eller fonder som påverkas av överträdelserna av rättsstatsprincipen eller vilka som riskerar att påverkas, och i möjligaste mån föreslå åtgärder med inriktning på dessa program eller fonder. I fall där detta inte är möjligt, även i fall där åsidosättandet av rättsstatsprincipen påverkar uppbörden av unionens egna medel, är det enligt villkorlighetsförordningen tillåtet att anta åtgärder som rör andra unionsåtgärder än de som påverkas av åsidosättandet av rättsstatsprincipen. Domstolen har slagit fast att detta kan avse situationer där de sistnämnda åtgärderna inte kan (55) eller inte längre kan riktas, eller endast kan riktas på ett otillräckligt sätt, för att uppnå syftet med villkorlighetsförordningen, nämligen att säkerställa skyddet av unionens budget som helhet, vilket innebär att dessa åtgärder är nödvändiga för att uppnå detta mål (56). I annat fall skulle villkorlighetsförordningen inte kunna uppnå sitt syfte. I de fall där villkorlighetsförordningen tillämpas ytterligare eller senare på annan unionslagstiftning kommer kommissionen dessutom att ta hänsyn till de övergripande effekterna av åtgärderna för att säkerställa respekten för proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Vid sin bedömning av de föreslagna åtgärdernas proportionalitet måste kommissionen, i enlighet med artikel 6.8 i villkorlighetsförordningen, även beakta samma källor som använts för att identifiera överträdelser av rättsstatsprincipen, som det hänvisas till i avsnitt 5.2 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

53.

5.   Förfarande och metod för bedömningsprocessen

5.1.   Kommissionens preliminära bedömning

| 54. | För att identifiera och bedöma överträdelser av rättsstatsprincipen enligt villkorlighetsförordningen kommer kommissionen att göra en grundlig kvalitativ bedömning från fall till fall, med vederbörlig hänsyn till de särskilda omständigheterna och sammanhanget, och därvid utgå från principerna och egenskaperna hos den metod som anges i följande punkter i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommissionen kommer att göra sin bedömning på ett objektivt, opartiskt och rättvist (57) sätt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Objektivitet kräver att bedömningen grundas på faktiska omständigheter eller bevis som kommissionen har till sitt förfogande. Utöver de olika kontakterna mellan kommissionen, andra organ och medlemsstaterna klargörs det också i artikel 6.4 i villkorlighetsförordningen att kommissionen kan begära ytterligare information som den behöver för att kunna genomföra sin bedömning och kommer att göra det när den anser det lämpligt. Den kan till exempel begära ytterligare information i syfte att bekräfta att villkoren för tillämpning av villkorlighetsförordningen är uppfyllda, bedöma omfattningen av konsekvenserna för unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen (eller risken för detta) eller mer i detalj bedöma eventuella korrigerande åtgärder som medlemsstaten har vidtagit eller planerar att vidta. Med tanke på att ett av huvudsyftena med villkorlighetsförordningen är att den ska fungera som ett förebyggande verktyg för att skydda unionens budget och unionens ekonomiska intressen, strävar kommissionen efter att säkerställa en uppriktig dialog och ett lojalt samarbete med den berörda medlemsstaten, samtidigt som förfarandet hålls i rätt takt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Opartiskhet vid bedömningen av ärenden enligt villkorlighetsförordningen innebär att medlemsstaterna behandlas lika. Enligt artikel 4.2 i EU-fördraget ska unionen också respektera medlemsstaternas likhet inför fördragen. I enlighet med EU-domstolens fasta rättspraxis innebär detta i första hand att lika situationer inte får behandlas olika och att olika situationer inte får behandlas lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling (58) på grundval av de särskilda omständigheter som kännetecknar varje konkret situation. Även om kommissionen måste göra sina bedömningar med beaktande av särdragen i den berörda medlemsstatens rättssystem och det utrymme för skönsmässig bedömning som den förfogar över vid genomförandet av rättsstatsprincipen, innebär detta inte att de skyldigheter att uppnå resultat som följer av dessa kan variera från en medlemsstat till en annan. Domstolen har slagit fast att respekten för rättsstatsprincipen bör bedömas på grundval av enhetliga kriterier och att innehållet i rättsstatsprincipen är klart, fastställer klara och precisa bindande resultatskyldigheter och är välkänt för medlemsstaterna (59). Domstolen slog fast att medlemsstaterna med tillräcklig precision kan fastställa det väsentliga innehållet och de krav som följer av var och en av de principer som anges i artikel 2 a i förordningen (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | När det gäller huruvida bedömningen enligt villkorlighetsförordningen är rättvis anser kommissionen att man måste göra en övergripande bedömning av alla de omständigheter som övervägs för att identifiera överträdelser av rättsstatsprincipen som är relevanta enligt villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommissionens avdelningar kommer först att kontrollera om de relevanta källorna hänvisar till en överträdelse av rättsstatsprincipen som redan har identifierats eller, om den inte har identifierats tidigare, om det finns rimliga skäl att anta att en sådan överträdelse av rättsstatsprincipen har ägt rum. I detta syfte anser kommissionen att Europeiska unionens domstols slutliga avgöranden är avgörande. Den kommer därefter att kontrollera om åsidosättandet av rättsstatsprincipen rör en situation eller ett beteende hos myndigheter som är relevant för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 4.1 och 4.2 i förordningen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | För det andra, eftersom enbart konstaterandet att en överträdelse av rättsstatsprincipen föreligger inte räcker för att utlösa villkorlighetsförordningen, kommer kommissionens avdelningar att bedöma om överträdelsen av rättsstatsprincipen påverkar eller allvarligt hotar att påverka en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller unionens ekonomiska intressen, med beaktande av de kriterier som analyseras i avsnitt 2.2 i dessa riktlinjer. Kommissionen kommer att fästa särskild vikt vid korrigerande åtgärder eller andra åtgärder som den redan har vidtagit i liknande fall enligt de förfaranden som avses i avsnitt 3 ovan eller andra förfaranden i unionsrätten, förutsatt att dessa har en koppling till situationer som tyder på överträdelser av rättsstatsprincipen i enlighet med villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kommissionen kommer slutligen att undersöka huruvida den identifierade överträdelsen av rättsstatsprincipen har en tillräckligt direkt koppling till påverkan på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller till skyddet av unionens ekonomiska intressen I detta syfte anser kommissionen att Europeiska unionens domstols slutliga avgöranden och tidigare korrigerande åtgärder eller andra åtgärder som den redan har vidtagit i liknande fall enligt de förfaranden som avses i avsnitt 3 ovan är särskilt relevanta. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Informationskällor

| 62. | Kommissionen strävar efter att på ett omsorgsfullt och grundligt sätt bedöma frågor som är relevanta för tillämpningen av villkorlighetsförordningen, på grundval av ett brett spektrum av bevis, i den mån detta är relevant för att uppfylla villkoren för tillämpning av villkorlighetsförordningen. Bevisens omfattning och omfattning kommer att bedömas på grundval av omständigheterna i varje enskilt fall, med beaktande av alla relevanta omständigheter. Kommissionen kommer att se till att den information den använder är relevant och att informationskällorna är tillförlitliga. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Allmänna informationskällor

| 63. | Kommissionen kommer att sträva efter att använda flera olika källor för att identifiera, dubbelkontrollera och bedöma relevanta överträdelser av rättsstatsprincipen i syfte att dra egna slutsatser om huruvida villkoren i förordningen uppfylls. I skäl 16 i villkorlighetsförordningen anges specifika källor, bland annat domar från Europeiska unionens domstol, revisionsrättens rapporter, kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen och resultattavla för rättskipningen i EU, rapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och information som dessa tillhandahåller, samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, inklusive Europarådets organ, t.ex. Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och Venedigkommissionen, särskilt dess checklista för rättsstaten, och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Utöver dessa källor, som inte har något specifikt eller absolut bevisvärde, kommer kommissionen i förekommande fall även att beakta annan relevant information. Detta kan till exempel omfatta kommissionens årliga rapporter om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (PIF-rapporter) och tillhörande årliga resolutioner från Europaparlamentet, den information som kommissionens, Olafs och Eppos relevanta rapporter baserades på, information i kommissionens revisionsrapporter, information som mottagits från nationella myndigheter och berörda parter samt annan offentlig information, såsom domar från nationella domstolar eller beslut av nationella myndigheter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kommissionen har också möjlighet att direkt kontakta andra organ och erkända institutioner, såsom den nationella sambandscentralen för bedrägeribekämpning (nedan kallad sambandscentralen). Även om det i skäl 16 i villkorlighetsförordningen anges att kommissionen ”vid behov kan samråda med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Venedigkommissionen i syfte att utarbeta en grundlig kvalitativ bedömning”, är möjligheten till sådana samråd inte begränsad till dessa två organ och kommissionen kommer att kontakta alla institutioner eller organ som den anser nödvändiga för att identifiera överträdelser av rättsstatsprincipen och förbättra bedömningen av fall enligt villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Klagomål

| 66. | En annan värdefull informationskälla är inlämnandet av motiverade klagomål från tredje parter som kan känna till relevant information och bevis om överträdelser av rättsstatsprincipen som påverkar eller allvarligt hotar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Som budgetverktyg ger villkorlighetsförordningen inga rättsmedel eller rätt till prövning som en klagande kan begära (61). Klagande som ansöker om korrigerande åtgärder riktade till dem, inklusive skadestånd, kan inte erhålla dem från kommissionen utan kan överväga att lämna in klagomål till nationella myndigheter eller väcka talan vid nationella domstolar. Europeiska unionen erbjuder möjligheter att lämna in klagomål på EU-nivå. I synnerhet när det gäller en medlemsstat som inte följer unionsrätten kan alla medborgare, företag eller andra berörda parter rapportera en överträdelse till kommissionen (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Efter att ha mottagit ett klagomål inom ramen för villkorlighetsförordningen kommer kommissionens avdelningar att bedöma om klagomålet innehåller underbyggda uppgifter och bevis som kommissionen kan använda för sin bedömning enligt villkorlighetsförordningen. I detta avseende måste det noteras att klagomål som avser överträdelser av rättsstatsprincipen utan att det anges vilken effekt de kan ha eller de risker de kan medföra för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen inte kommer att vara tillräckliga för att man ska anse att villkoren i förordningen är uppfyllda, såvida inte kommissionen fastställer denna effekt eller dessa risker av ytterligare skäl. Beroende på omständigheterna i varje enskilt fall kan kommissionens avdelningar uppmana klaganden att lämna ytterligare upplysningar för att styrka klagomålet inom en viss tidsfrist. Om inga ytterligare uppgifter lämnas inom den fastställda tidsfristen kommer kommissionen att föra register över de uppgifter som lämnats in, men följer eventuellt inte upp klagomålet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Om de inlämnade uppgifterna är tillräckligt underbyggda och relevanta för kommissionens bedömning får kommissionens avdelningar vid behov begära ytterligare uppgifter eller bevis. Om det anses lämpligt kan kommissionens avdelningar också träffa klaganden eller deras företrädare för att klargöra påståendena och diskutera särskilda frågor i samband med klagomålet. Kommissionens avdelningar får också kontakta andra organ eller institutioner med anknytning till den information som lämnats av klaganden för att bekräfta eller komplettera den information och bevisning som den klagande lämnat, i enlighet med artikel 6.4 i villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommissionen kommer att sträva efter att underrätta klagande om vilka åtgärder den föreslår bör vidtas med anledning av klagomålet inom en ungefärlig tidsram på [åtta månader] från mottagandet av klagomålet. Detta är dock beroende av omständigheterna i det enskilda fallet och i synnerhet av om kommissionen har fått tillräcklig information från den klagande. Om kommissionen beslutar att inleda det förfarande som fastställs i artikel 6 i villkorlighetsförordningen och föreslår rådet lämpliga åtgärder, kommer den i princip att underrätta klaganden 1) efter att ha sänt underrättelsen till medlemsstaten och 2) efter att ha sänt sitt förslag till rådet. |
| --- | --- |

70.

| 71. | För att underlätta inlämnandet av klagomål enligt villkorlighetsförordningen har kommissionen inom sin centrala finanstjänst vid sitt generaldirektorat för budget inrättat den särskilda e-brevlådan BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu genom vilken en tredje part kan uppmärksamma kommissionen på påstådda överträdelser av de rättsstatsprinciper som är relevanta för villkorlighetsförordningen. I bilaga II till riktlinjerna anges vilka uppgifter som kan ingå när man kontaktar kommissionen, samt ett rekommenderat formulär som kan användas för att lämna in sådana klagomål. Om inget annat överenskommits kommer den klagandes identitet att hållas strikt konfidentiell och kommissionen kommer att se till att bestämmelserna i direktiv (EU) 2019/1937 (63) följs. |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Preliminära kontakter med den berörda medlemsstaten

| 72. | Kommissionen får kontakta den berörda medlemsstaten innan den skickar den skriftliga anmälan i enlighet med artikel 6.1 i villkorlighetsförordningen, om detta är nödvändigt för dess preliminära bedömning. Om kommissionen till följd av ett klagomål eller på grundval av annan information som samlats in ännu inte kan avgöra om den har rimliga skäl att anse att villkoren i artikel 4 i förordningen är uppfyllda, bör den kunna kontakta den berörda medlemsstaten för att samla in de uppgifter eller förklaringar som den kan behöva inom en rimlig och lämplig tidsfrist. Inom samma tidsfrist får medlemsstaten utnyttja möjligheten att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | I sådana fall kommer kommissionen att sträva efter en öppen dialog med den berörda medlemsstaten i syfte att möjliggöra ett fördjupat samarbete och eventuellt ta itu med problem i ett tidigt skede. Detta tillvägagångssätt återspeglar också principen om lojalt samarbete, som fastställs i artikel 4.3 i EU-fördraget, samt att ett av huvudsyftena med villkorlighetsförordningen är att förebygga. Om kommissionen begär inledande skriftliga förtydliganden från en medlemsstat kommer den att fastställa tidsfrister som återspeglar omfattningen och komplexiteten hos de begärda klargörandena. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Om den berörda medlemsstaten inte reagerar eller samarbetar inom den tidsfrist som kommissionen fastställt, kommer kommissionen att slutföra sin preliminära bedömning på grundval av den information den har tillgång till, utan dröjsmål. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Kommissionen kommer att tillämpa samma principer om objektivitet, opartiskhet och rättvisa för alla medlemsstater under alla preliminära kontakter med medlemsstaterna, i fall där sådana preliminära kontakter har ansetts nödvändiga, som den kommer att göra under hela förfarandet och bedömningen. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Formellt förfarande enligt artikel 6 i villkorlighetsförordningen

| 76. | Om kommissionen anser att den har rimliga skäl att anta att villkoren för vidtagande av åtgärder enligt villkorlighetsförordningen är uppfyllda och att andra förfaranden som fastställs i unionslagstiftningen inte skulle göra det möjligt för den att skydda unionens budget på ett mer effektivt sätt, kommer den att skicka en skriftlig anmälan till den berörda medlemsstaten, med angivande av de faktiska omständigheter och särskilda skäl på vilka den har grundat sina slutsatser, och inleda förfarandet enligt artikel 6 i villkorlighetsförordningen (förfarandet). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Den berörda medlemsstaten bör tillhandahålla den begärda informationen och får föreslå eller anta korrigerande åtgärder för att åtgärda kommissionens slutsatser i den skriftliga underrättelsen eller begäran om synpunkter i enlighet med artikel 6.7 i villkorlighetsförordningen, inom en tidsfrist som fastställs av kommissionen och som ska vara minst en månad och högst tre månader från dagen för underrättelsen eller begäran om synpunkter (64). Efter de utbyten som föreskrivs i artikel 6.1–7 i villkorlighetsförordningen kommer kommissionen, om den finner att villkoren för tillämpning av villkorlighetsförordningen är uppfyllda och anser att de korrigerande åtgärder som kan ha erbjudits inte är tillräckliga, att föreslå rådet åtgärder för att skydda unionens budget eller unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

77.

| 78. | När kommissionen beslutar om huruvida åtgärder ska föreslås kommer den att vederbörligen bedöma den information som mottagits och eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten under hela förfarandet (65), samt lämpligheten av eventuella korrigerande åtgärder som föreslås under förfarandets gång. För att göra sin bedömning av de åtgärder som kan komma att föreslås kommer kommissionen också att förlita sig på all information som samlats in i samband med eventuella preliminära kontakter med den berörda medlemsstaten, i förekommande fall även innan förfarandet inleds, samt all relevant information från tillgängliga källor, inbegripet beslut, slutsatser och rekommendationer från unionens institutioner och organ, andra relevanta internationella organisationer och andra erkända institutioner. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Utöver att garantera den berörda medlemsstatens processuella rättigheter ska förfarandet också genomföras i enlighet med principerna om objektivitet, icke-diskriminering och lika behandling av den berörda medlemsstaten, och ska genomföras enligt opartiska och faktabaserade metoder (66). I enlighet med skäl 23 i villkorlighetsförordningen är kommissionen fast besluten att på bästa sätt utnyttja sina rättigheter enligt artikel 237 i EUF-fördraget och rådets arbetsordning (67) för att säkerställa att rådet i god tid fattar beslut om förslaget till åtgärder (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Förfarande för upphävande av åtgärder

| 80. | När rådet har antagit åtgärderna kommer kommissionen att regelbundet övervaka situationen i den berörda medlemsstaten. I enlighet med artikel 7.2 i villkorlighetsförordningen ska kommissionen, på begäran av den berörda medlemsstaten eller på eget initiativ, och senast inom ett år efter att rådet antagit åtgärderna, göra en förnyad bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten med beaktande av de bevis som den mottagit, samt lämpligheten av eventuellt korrigerande åtgärder som antagits av den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Den berörda medlemsstaten får när som helst anta nya korrigerande åtgärder och till kommissionen överlämna en skriftlig underrättelse med bevis för att villkoren för vidtagande av åtgärder inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Vid bedömningen av den skriftliga anmälan från den berörda medlemsstaten eller annan information som kommissionen samlat in efter det att rådet antagit åtgärderna kommer kommissionen att följa den metod och de principer om objektivitet, opartiskhet och rättvisa som beskrivs i avsnitt 5.1 i dessa riktlinjer. För att göra sin bedömning kommer kommissionen att förlita sig på alla informationskällor som nämns i avsnitt 5.2 i dessa riktlinjer (69) och som samlats in efter det att rådet antagit åtgärderna. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Om kommissionen, efter en bedömning av den skriftliga anmälan som lämnats av medlemsstaten eller en bedömning av annan information som kommissionen samlat in efter det att rådet antagit åtgärderna, inte rimligen kan fastställa att den situation som ledde till antagandet av åtgärder har åtgärdats, får den begära ytterligare information från den berörda medlemsstaten eller tredje part som kan förfoga över relevant information, innan den avslutar sin bedömning, i enlighet med artikel 7.2 sista stycket och artikel 6.4 i villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Den berörda medlemsstaten bör tillhandahålla den begärda informationen och får föreslå eller anta de ursprungligen föreslagna korrigerande åtgärderna för att åtgärda kommissionens farhågor inom en tidsfrist som fastställs av kommissionen och som ska vara minst en månad och högst tre månader från dagen för underrättelsen eller begäran om synpunkter (70). Efter dessa diskussioner och kommissionens slutliga bedömning kommer kommissionen, om den anser att den situation som ledde till antagandet av åtgärderna har åtgärdats, att förelägga rådet ett förslag till genomförandebeslut om upphävande av de antagna åtgärderna, i enlighet med artikel 7.2 i villkorlighetsförordningen. Om kommissionen finner att den situation som ledde till antagandet av åtgärderna delvis har åtgärdats kommer den för rådet lägga fram ett förslag till ett genomförandebeslut om anpassning av de antagna åtgärderna. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Åtgärder får upphävas eller anpassas om överträdelserna av rättsstatsprincipen, trots att de kvarstår, inte längre påverkar unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen (71). Om kommissionen finner att den situation som ledde till antagandet av åtgärderna inte har åtgärdats ska den rikta ett motiverat beslut till den berörda medlemsstaten och informera rådet om detta. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Utöver att garantera den berörda medlemsstatens processuella rättigheter ska förfarandet också genomföras i enlighet med principerna om objektivitet, icke-diskriminering och lika behandling av den berörda medlemsstaten, och ska genomföras enligt opartiska och faktabaserade metoder (72). I enlighet med skäl 23 i villkorlighetsförordningen är kommissionen fast besluten att på bästa sätt utnyttja sina rättigheter enligt artikel 237 i EUF-fördraget och rådets arbetsordning (73) för att säkerställa att rådet i god tid fattar beslut om förslaget om att upphäva eller anpassa åtgärderna (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Skydd av de legitima rättigheterna för slutmottagare och mottagare av unionsfinansiering enligt villkorlighetsförordningen

| 87. | Åtgärder som antas enligt villkorlighetsförordningen kommer att få finansiella eller ekonomiska konsekvenser. Sådana effekter bör dock begränsas till den berörda medlemsstaten eller i särskilda fall till vissa nationella enheter som förvaltar medlen. Om inte beslutet om antagande av åtgärderna föreskriver något annat på grundval av vederbörligen motiverade skäl i enlighet med tillämpliga unionsregler, bör införandet av dessa åtgärder inte påverka befintliga skyldigheter för offentliga organ eller medlemsstater att göra utbetalningar till slutmottagare eller stödmottagare som är berättigade till sådana betalningar inom ramen för motsvarande unionsprogram eller unionsfond. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Åtgärderna kan avse unionsmedel eller unionsprogram inom alla förvaltningsformer av unionens budget, dvs. som genomförs direkt (förvaltas av kommissionens avdelningar eller genom genomförandeorgan (75)), indirekt (av någon av de enheter som anges i artikel 62.1 c i budgetförordningen) eller gemensamt med medlemsstaterna (delad förvaltning (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Införandet av åtgärder påverkar inte offentliga enheters eller medlemsstaters befintliga skyldigheter att genomföra programmet eller fonden enligt någon förvaltningsmetod, särskilt deras rättsliga skyldigheter att göra utbetalningar till slutmottagare eller stödmottagare, i enlighet med tillämpliga unionsinstrument och de särskilda rättsakter som skapade sådana skyldigheter, såvida inte annat föreskrivs i beslutet om införande av åtgärderna. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Med andra ord kan de offentliga organen eller medlemsstaterna inte använda de lämpliga åtgärder som rådet antagit som motivering för att befria sig från sina tidigare skyldigheter gentemot slutmottagarna eller stödmottagarna när det gäller betalningar enligt relevanta tillämpliga regler. |
| --- | --- |

90.

| 91. | I artikel 5.2 i villkorlighetsförordningen anges att offentliga enheters eller medlemsstaters skyldigheter att genomföra programmet eller fonden inte ska påverkas av införandet av lämpliga åtgärder, särskilt inte de skyldigheter de har gentemot slutmottagarna eller stödmottagarna, om inte annat föreskrivs i beslutet om antagande av åtgärderna. Kommissionen anser att slutsatser om huruvida slutmottagarnas eller stödmottagarnas rättigheter vederbörligen kan beröras av de lämpliga åtgärderna förutsätter en analys från fall till fall, och kommissionen kommer att bedöma alla relevanta uppgifter i detta sammanhang. I detta skede anser kommissionen att när stödmottagaren eller den slutliga mottagaren har varit inblandad i överträdelsen av rättsstatsprincipen, till exempel i fall av korruption, systematiska bedrägerier och intressekonflikter, kan de åtgärder som ska vidtas enligt villkorlighetsförordningen i princip också påverka den stödmottagaren eller mottagaren. Om kommissionen känner till sådana fall kommer den i sitt förslag till rådet att inkludera i) sin slutsats om huruvida vissa slutliga stödmottagare eller mottagare bör påverkas av de föreslagna åtgärderna, ii) skälen till denna slutsats och iii) sitt särskilda förslag när det gäller dessa stödmottagare eller mottagare. |
| --- | --- |

91.

Informationsverktyg och rapportering

| 92. | Stödmottagare eller slutmottagare av unionsprogram eller unionsfonder bör göras medvetna om sina rättigheter enligt villkorlighetsförordningen. För detta ändamål har kommissionen inrättat en särskild webbplats https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_en där medborgare, inklusive stödmottagare och slutmottagare, kan söka informell vägledning. De kan också lämna information till kommissionen om frågor som är relevanta för tillämpningen av villkorlighetsförordningen genom att fylla i och lämna in det klagomålsformulär som finns tillgängligt på den webbplatsen till den särskilda brevlådan BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Kommissionen kommer på sin webbplats att offentliggöra information om de åtgärder som rådet antagit på kommissionens förslag, så att stödmottagare och slutmottagare är medvetna om de åtgärder som införts för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Om den berörda medlemsstaten, efter det att rådet vidtagit lämpliga åtgärder enligt villkorlighetsförordningen, vägrar att verkställa sina betalningar till stödmottagare eller slutmottagare av unionsprogram eller fonder som berörs av åtgärderna, bör de berörda stödmottagarna eller slutmottagarna först hänskjuta ärendet till de behöriga nationella myndigheterna genom att utnyttja alla åtgärder som står till deras förfogande enligt tillämpliga nationella regler, inbegripet klagomål till den berörda myndigheten i den berörda medlemsstaten. Om en sådan åtgärd inte är tillgänglig eller inte är effektiv (77) bör stödmottagarna informera kommissionen och, när så är möjligt, tillhandahålla relevanta bevis i detta avseende. Medlemsstaterna bör se till att rättsliga åtgärder följs upp på lämpligt sätt, i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Stödmottagare eller slutmottagare kan informera kommissionen om eventuella överträdelser av artikel 5.2 i villkorlighetsförordningen, om de är direkt berörda. I sina inlagor bör stödmottagarna eller slutmottagarna tydligt ange i) den rättsliga grunden för deras rätt till betalning från medlemsstaten, ii) medlemsstatens underlåtenhet att uppfylla sin skyldighet att betala enligt reglerna för det relevanta unionsprogrammet eller unionsfonden, iii) de rättsliga åtgärder som redan vidtagits och det eventuella resultatet av dessa, och tillhandahålla alla bevis och styrkande handlingar som krävs för att visa att de relevanta rättsliga åtgärderna har inletts samt att medlemsstaten inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 5 i villkorlighetsförordningen (om sådana finns). Inlagorna bör innehålla all den information som begärs i bilaga III till dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Enligt artikel 339 FEUF och artikel 17 i tjänsteföreskrifterna får tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen inte lämna ut uppgifter som omfattas av tystnadsplikt. Kommissionen kommer också att se till att bestämmelserna i direktiv (EU) 2019/1937 följs (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Vid förvaltningen av unionsmedel inom ramen för delad förvaltning är de medlemsstater som berörs av åtgärder som antagits i enlighet med villkorlighetsförordningen skyldiga att rapportera till kommissionen om de konkreta åtgärder som de har vidtagit för att fullgöra sina skyldigheter att betala slutmottagare eller stödmottagare inom ramen för den berörda unionsfonden eller det berörda unionsprogrammet. Sådan rapportering bör innehålla information och bevis på att kraven är uppfyllda (t.ex. relevanta räkenskaper och styrkande handlingar) och bör ske var tredje månad efter det att åtgärderna har vidtagits (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | På grundval av den rapportering som föreskrivs i artikel 5.2 i villkorlighetsförordningen och andra bevis från den berörda medlemsstaten eller annan information som samlats in, inbegripet genom den information som mottagits från slutliga mottagare eller stödmottagare, kommer kommissionen att kontrollera om de betalningsskyldigheter gentemot slutmottagare eller stödmottagare som fastställs i villkorlighetsförordningen och annan tillämplig unionsrätt med avseende på genomförande av finansiering inom ramen för delad förvaltning har uppfyllts. Vid behov kommer kommissionen att göra sitt yttersta för att säkerställa att alla utestående belopp från offentliga organ eller medlemsstater faktiskt betalas till slutmottagare eller stödmottagare i enlighet med relevanta sektorsspecifika regler. Detta kan till exempel innebära att finansiella korrigeringar tillämpas i enlighet med tillämplig unionsrätt (80). Kommissionen får också besluta att inleda överträdelseförfaranden mot den berörda medlemsstaten för att säkerställa att medlemsstaten fullgör sin skyldighet enligt artikel 5.2 i förordningen. Innan kommissionen vidtar några åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna fullgör sin skyldighet att betala slutmottagarna eller stödmottagarna, kommer den att se till att den berörda medlemsstatens processuella rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

97.

7.   Översyn av dessa riktlinjer

| 98. | Kommissionen får vid lämplig tidpunkt se över dessa riktlinjer för att ta hänsyn till utvecklingen av sin praxis, relevanta ändringar av unionslagstiftningen eller relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, samtidigt som rättssäkerheten säkerställs. Vid översynen av riktlinjerna kommer kommissionen att samråda med medlemsstaterna och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Se domstolens dom av den 23 april 1986, Les Verts mot Parlamentet, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, punkt 23. Se även dom av den 20 april 2021, Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, punkterna 61–65.

(2)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkterna 126 och 129.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 1).

(4)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 188.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

(7)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

(8)  Se artikel 19.1 i EU-fördraget.

(9)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 165.

(10)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 288.

(11)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 154.

(12)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 227.

(13)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern/parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 229, och domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen/parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 324.

(14)  En förteckning över indikativa överträdelser av rättsstatsprincipen finns också i bilaga I till riktlinjerna.

(15)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 130. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 148.

(16)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 131. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 149.

(17)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 132. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 150.

(18)  En vägledande förteckning över sådana specifika överträdelser finns också i bilaga I till riktlinjerna.

(19)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern/parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 143.

(20)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 143.

(21)  Se artikel 4.2 g i villkorlighetsförordningen.

(22)  Se relevanta bestämmelser i rådets förordning (EU) 2017/1939, som det hänvisas till ovan.

(23)  Detta påverkar inte icke-deltagande medlemsstaters skyldigheter att samarbeta med Europeiska åklagarmyndigheten enligt tillämpliga unionsregler när den utövar sina befogenheter i deltagande medlemsstater och kräver sådant samarbete.

(24)  I enlighet med bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, som det hänvisas till ovan.

(25)  Dessa skyldigheter föreskrivs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. Förteckningen i riktlinjerna är inte uttömmande.

(26)  Artikel 8 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

(27)  Artikel 3 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

(28)  Artikel 7.7 i förordning nr 883/2013.

(29)  Artikel 5.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

(30)  Artikel 11.3 och 11.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

(31)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 294.

(32)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 301. Se även domstolens dom, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 173.

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(34)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 186.

(35)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 265. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 297.

(36)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 331. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 361.

(37)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 332.

(38)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 262.

(39)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 266. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 298.

(40)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 262.

(41)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen/parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 288.

(42)  Se artikel 135 i budgetförordningen.

(43)  Se artikel 101.8 i budgetförordningen. Se även exempelvis artiklarna 96, 97 och 104 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden +, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs- och fiskerifonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser) (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159), och artikel 52 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

(44)  Se artikel 63.2 i budgetförordningen. Se även exempelvis artiklarna 69.3 och 103 i förordningen om gemensamma bestämmelser samt artikel 58 i förordning (EU) nr 1306/2013 och från och med den 1 januari 2023 artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).

(45)  Betalningar kan avbrytas om a) det finns bevis som tyder på en allvarlig brist för vilken inga korrigerande åtgärder har vidtagits, b) kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter att ha fått information om att utgifter i en betalningsansökan kan vara kopplade till en oriktighet. Betalningar kan ställas in om a) medlemsstaten har underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda en situation som har lett till ett avbrott i enlighet med artikel 96 i förordningen om gemensamma bestämmelser, b) det finns en allvarlig brist, c) utgifterna i betalningsansökan är kopplade till en oriktighet som inte har korrigerats, d) det finns ett motiverat yttrande från kommissionen med avseende på ett överträdelseförfarande enligt artikel 258 i EUF-fördraget som rör en fråga som medför en risk för utgifternas laglighet och korrekthet. Finansiella korrigeringar ska göras om a) det finns en allvarlig brist som hotar det stöd från fonderna som redan betalats ut till programmet, b) utgifter som ingår i godtagna räkenskaper är oriktiga och medlemsstaten har inte upptäckt och rapporterat detta, c) medlemsstaten inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 97 innan kommissionen inledde sitt korrigeringsförfarande.

(46)  Se skäl nr 15 i villkorlighetsförordningen.

(47)  Se skäl nr 5 i villkorlighetsförordningen.

(48)  Se skäl nr 5.3 i villkorlighetsförordningen.

(49)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 112.

(50)  Se skäl nr 5.3 i villkorlighetsförordningen.

(51)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 331. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 361.

(52)  Se skäl nr 18 i villkorlighetsförordningen.

(53)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 332.

(54)  Se skäl nr 5.3 i villkorlighetsförordningen.

(55)  Till exempel i fall där överträdelsen av rättsstatsprincipen kommer att påverka inkomsterna i unionens budget.

(56)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 275.

(57)  Se skäl nr 16 i villkorlighetsförordningen.

(58)  Se bland annat domstolens dom av den 20 september 1988, Spanien/rådet, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, punkt 25, För ett senare mål, se dom av den 8 oktober 2020, Universitatea ”Lucian Blaga” Sibiu m.fl., C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, punkt 44.

(59)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkterna 233 och 235. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polenmot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkterna 265 och 283.

(60)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 240.

(61)  Detta påverkar inte skyddet av de legitima rättigheterna för slutmottagare och mottagare av unionsfinansiering enligt villkorlighetsförordningen, se avsnitt 6 nedan.

(62)  En förteckning över dessa andra resurser, inklusive formuläret för klagomål om överträdelse av unionsrätten, finns på https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_en.

(63)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

(64)  Se skäl nr 6.5 i villkorlighetsförordningen.

(65)  Se skäl nr 6.7 i villkorlighetsförordningen.

(66)  Se skäl nr 26 i villkorlighetsförordningen.

(67)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

(68)  Se skäl nr 6.10 i villkorlighetsförordningen.

(69)  I enlighet med artikel 7.2 sista stycket och artikel 6.3 i villkorlighetsförordningen.

(70)  Se artikel 7.2 sista meningen i kombination med artikel 6.5 i villkorlighetsförordningen.

(71)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 178. Se även domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 217.

(72)  Se skäl nr 26 i villkorlighetsförordningen.

(73)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

(74)  Se skäl nr 6.10 i villkorlighetsförordningen.

(75)  Se artikel 62.1 a i budgetförordningen.

(76)  Se skäl nr 63 i budgetförordningen.

(77)  Till exempel i fall där de nationella myndigheterna oskäligt fördröjer sitt svar/beslut på stödmottagarens åtgärder.

(78)  Mer information om hur kommissionen hanterar klagomål finns på https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_en

(79)  Se artikel 5.2 och skäl nr 19 i villkorlighetsförordningen.

(80)  Se skäl nr 19 i villkorlighetsförordningen.

---

BILAGA I

Överträdelser av rättsstatsprincipen

Exempel som tyder på överträdelser av rättsstatsprincipen (artikel 3 i villkorlighetsförordningen)

| a) | Att äventyra rättsväsendets oberoende. I denna fråga anges det i skäl 10 till villkorlighetsförordningen att rättsväsendets oberoende förutsätter framför allt att den berörda rättsliga myndigheten är i stånd att både inom ramen för gällande bestämmelser och i praktiken utöva sina rättsliga funktioner helt självständigt, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning till något annat organ, och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa, dvs. att det är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut. Garantierna för oavhängighet och opartiskhet kräver regler, särskilt vad gäller organets sammansättning och tillsättning, anställningstid och skälen för att inte godkänna och avsätta dess ledamöter, för att undanröja varje rimligt tvivel hos enskilda om organets pålitlighet i förhållande till yttre omständigheter och dess neutralitet i förhållande till de intressen som den har att ta ställning till.

  Enligt domstolens rättspraxis förutsätter konceptet oberoende framför allt att det berörda organet utövar sina rättsliga funktioner helt självständigt, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning till något annat organ, och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa och att det därför är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut
   (1). |
| --- | --- |

a)

Att äventyra rättsväsendets oberoende. I denna fråga anges det i skäl 10 till villkorlighetsförordningen att rättsväsendets oberoende förutsätter framför allt att den berörda rättsliga myndigheten är i stånd att både inom ramen för gällande bestämmelser och i praktiken utöva sina rättsliga funktioner helt självständigt, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning till något annat organ, och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa, dvs. att det är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut. Garantierna för oavhängighet och opartiskhet kräver regler, särskilt vad gäller organets sammansättning och tillsättning, anställningstid och skälen för att inte godkänna och avsätta dess ledamöter, för att undanröja varje rimligt tvivel hos enskilda om organets pålitlighet i förhållande till yttre omständigheter och dess neutralitet i förhållande till de intressen som den har att ta ställning till.

Enligt domstolens rättspraxis förutsätter konceptet oberoende framför allt att det berörda organet utövar sina rättsliga funktioner helt självständigt, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning till något annat organ, och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa och att det därför är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut
   (1).

| b) | Underlåtenhet att förebygga, korrigera eller bestraffa godtyckliga eller olagliga beslut av offentliga myndigheter, inbegripet genom







  — | brottsbekämpande myndigheter, |
| --- | --- | --- |

b)

Underlåtenhet att förebygga, korrigera eller bestraffa godtyckliga eller olagliga beslut av offentliga myndigheter, inbegripet genom

—

brottsbekämpande myndigheter,

| — | innehållande av ekonomiska och mänskliga resurser som påverkar deras funktion, |
| --- | --- |

—

innehållande av ekonomiska och mänskliga resurser som påverkar deras funktion,

| — | underlåtenhet att säkerställa att det inte föreligger några intressekonflikter. |
| --- | --- |

—

underlåtenhet att säkerställa att det inte föreligger några intressekonflikter.

Enligt rättspraxis från Europeiska unionens domstol kan dessa situationer ”leda till att principen om förbud mot godtyckligt utövande av befogenheter av den verkställande makten eller principen om ett effektivt domstolsskydd åsidosätts
   (2).

| c) | Att begränsa tillgången till och effektiviteten hos rättsmedel, bland annat genom







  — | restriktiva förfaranderegler, |
| --- | --- | --- |

c)

Att begränsa tillgången till och effektiviteten hos rättsmedel, bland annat genom

—

restriktiva förfaranderegler,

| — | bristande verkställighet av domar, |
| --- | --- |

—

bristande verkställighet av domar,

| — | begränsning av effektiv utredning, lagföring eller påföljder för lagöverträdelser. |
| --- | --- |

—

begränsning av effektiv utredning, lagföring eller påföljder för lagöverträdelser.

I detta sammanhang anges i skälen nr 8 och 9 i villkorlighetsförordningen att

| ”8) | sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om offentliga myndigheter agerar i enlighet med lagen, om bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, skatteundandragande, korruption, intressekonflikt eller andra överträdelser av lagen, hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter, och om de offentliga myndigheternas, inklusive brottsbekämpande myndigheter, godtyckliga eller rättsstridiga beslut kan bli föremål för en effektiv rättslig prövning av oberoende domstolar och av Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

”8)

| 9) | Rättsväsendets oberoende och opartiskhet bör alltid garanteras, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. (...) Rättsväsendet, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör utrustas med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och på ett sätt som till fullo respekterar rätten till en rättvis rättegång, inbegripet respekt för rätten till försvar. Slutliga domar bör genomföras effektivt. Dessa villkor krävs som en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna skada unionens ekonomiska intressen.” |
| --- | --- |

9)

Exempel på specifika situationer eller beteenden hos myndigheter (3)
  som kan beröras av överträdelser av rättsstatsprincipen (artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen)

Exempel på specifika situationer eller beteenden hos myndigheter

3

som kan beröras av överträdelser av rättsstatsprincipen (artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen)

| a) | Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag. |
| --- | --- |

a)

Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag.

Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag.

| b) | Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet – på denna punkt klargjorde domstolen att uttrycket ”effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet” avser konceptet ”ekonomisk förvaltning”, som omfattas av ”sund ekonomisk förvaltning” i själva fördragen, särskilt i artikel 310.5 och artikel 317 första stycket i EUF-fördraget, och som i artikel 2.59 i budgetförordningen definieras som genomförande av budgeten i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Uttrycket ”ekonomisk ansvarsskyldighet” återspeglar i synnerhet de skyldigheter i fråga om finansiell kontroll, övervakning och revision som nämns i [...] artikel 4.2 b [i villkorlighetsförordningen], medan uttrycket ”effektiva och transparenta... system” innebär att det fastställs en ordnad uppsättning regler som på ett effektivt och öppet sätt säkerställer nämnda ekonomiska förvaltning och ansvarsskyldighet
   (4).

  Domstolen klargjorde också att uttrycket ”ekonomisk ansvarsskyldighet” särskilt återspeglar de skyldigheter i fråga om finansiell kontroll, övervakning och revision som nämns i nämnda artikel 4.2 b, medan ”effektiva och transparenta... system” innebär att det fastställs en ordnad uppsättning regler som på ett effektivt och öppet sätt säkerställer den nämnda ekonomiska förvaltningen och ansvarsskyldigheten
   (5). |
| --- | --- |

b)

Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet – på denna punkt klargjorde domstolen att uttrycket ”effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet” avser konceptet ”ekonomisk förvaltning”, som omfattas av ”sund ekonomisk förvaltning” i själva fördragen, särskilt i artikel 310.5 och artikel 317 första stycket i EUF-fördraget, och som i artikel 2.59 i budgetförordningen definieras som genomförande av budgeten i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Uttrycket ”ekonomisk ansvarsskyldighet” återspeglar i synnerhet de skyldigheter i fråga om finansiell kontroll, övervakning och revision som nämns i [...] artikel 4.2 b [i villkorlighetsförordningen], medan uttrycket ”effektiva och transparenta... system” innebär att det fastställs en ordnad uppsättning regler som på ett effektivt och öppet sätt säkerställer nämnda ekonomiska förvaltning och ansvarsskyldighet
   (4).

Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet – på denna punkt klargjorde domstolen att uttrycket ”effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet” avser konceptet ”ekonomisk förvaltning”, som omfattas av ”sund ekonomisk förvaltning” i själva fördragen, särskilt i artikel 310.5 och artikel 317 första stycket i EUF-fördraget, och som i artikel 2.59 i budgetförordningen definieras som genomförande av budgeten i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Uttrycket ”ekonomisk ansvarsskyldighet” återspeglar i synnerhet de skyldigheter i fråga om finansiell kontroll, övervakning och revision som nämns i [...] artikel 4.2 b [i villkorlighetsförordningen], medan uttrycket ”effektiva och transparenta... system” innebär att det fastställs en ordnad uppsättning regler som på ett effektivt och öppet sätt säkerställer nämnda ekonomiska förvaltning och ansvarsskyldighet

4

Domstolen klargjorde också att uttrycket ”ekonomisk ansvarsskyldighet” särskilt återspeglar de skyldigheter i fråga om finansiell kontroll, övervakning och revision som nämns i nämnda artikel 4.2 b, medan ”effektiva och transparenta... system” innebär att det fastställs en ordnad uppsättning regler som på ett effektivt och öppet sätt säkerställer den nämnda ekonomiska förvaltningen och ansvarsskyldigheten
   (5).

Domstolen klargjorde också att uttrycket ”ekonomisk ansvarsskyldighet” särskilt återspeglar de skyldigheter i fråga om finansiell kontroll, övervakning och revision som nämns i nämnda artikel 4.2 b, medan ”effektiva och transparenta... system” innebär att det fastställs en ordnad uppsättning regler som på ett effektivt och öppet sätt säkerställer den nämnda ekonomiska förvaltningen och ansvarsskyldigheten

5

| c) | Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för







  — | bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, särskilt när sådant bedrägeri kan leda till underlåtenhet att uppbära skatter som mervärdesskatt och tullar, vilket direkt påverkar de resurser som är nödvändiga för att unionen ska kunna uppnå sina mål och genomföra sin politik, |
| --- | --- | --- |

c)

Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för

Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för

—

bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, särskilt när sådant bedrägeri kan leda till underlåtenhet att uppbära skatter som mervärdesskatt och tullar, vilket direkt påverkar de resurser som är nödvändiga för att unionen ska kunna uppnå sina mål och genomföra sin politik,

bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, särskilt när sådant bedrägeri kan leda till underlåtenhet att uppbära skatter som mervärdesskatt och tullar, vilket direkt påverkar de resurser som är nödvändiga för att unionen ska kunna uppnå sina mål och genomföra sin politik,

| — | korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

| d) | Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses i leden a, b och c i artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen.

  I synnerhet anges det i skäl 9 i villkorlighetsförordningen att rättsväsendet, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör utrustas med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och på ett sätt som till fullo respekterar rätten till en rättvis rättegång, inbegripet respekt för rätten till försvar. Slutliga domar bör genomföras effektivt. Dessa villkor krävs som en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna skada unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

d)

Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses i leden a, b och c i artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen.

Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses i leden a, b och c i artikel 4.2 i villkorlighetsförordningen.

I synnerhet anges det i skäl 9 i villkorlighetsförordningen att rättsväsendet, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör utrustas med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och på ett sätt som till fullo respekterar rätten till en rättvis rättegång, inbegripet respekt för rätten till försvar. Slutliga domar bör genomföras effektivt. Dessa villkor krävs som en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna skada unionens ekonomiska intressen.

| e) | Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna. |
| --- | --- |

e)

Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna.

Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna.

| f) | Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

f)

Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

| g) | Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf och, förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar, med Eppo i deras utredningar eller åtal enligt de tillämpliga unionsakterna i enlighet med principen om lojalt samarbete. |
| --- | --- |

g)

Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf och, förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar, med Eppo i deras utredningar eller åtal enligt de tillämpliga unionsakterna i enlighet med principen om lojalt samarbete.

Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf och, förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar, med Eppo i deras utredningar eller åtal enligt de tillämpliga unionsakterna i enlighet med principen om lojalt samarbete.

---

(1)  Dom av den 27 februari 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, punkt 44. Se även, bland annat, dom av den 24 juni 2019, kommissionen/Republiken Polen, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, och dom av den 20 april 2021, Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

kommissionen/Republiken Polen

Repubblika/Il-Prim Ministru

(2)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Parlamentet och rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 245 och den rättspraxis som citeras i domen.

2

Ungern mot Parlamentet och rådet

(3)  Dessa exempel är endast vägledande, eftersom andra situationer eller beteenden hos myndigheter som är relevanta för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen också kan omfattas av villkorlighetsförordningen (jfr artikel 4.2 h).

3

(4)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 333.

4

Polen mot Parlamentet och rådet

(5)  Se domstolens dom av den 16 februari 2022, Polen mot Parlamentet och rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 333.

5

Polen mot Parlamentet och rådet

---

BILAGA II

Uppgifter som bör ingå i klagomålet om påstådda överträdelser av rättsstatsprincipen enligt villkorlighetsförordningen

De klagande bör lämna följande uppgifter när de kontaktar kommissionen om påstådda överträdelser av rättsstatsprincipen enligt villkorlighetsförordningen:

| — | Namn och kontaktuppgifter (1) |
| --- | --- |

—

Namn och kontaktuppgifter (1)

| — | Information om hur rättsstatsprincipen påstås ha överträtts (inbegripet vilka handlingar eller underlåtenheter från offentliga myndigheters sida som påstås strida mot rättsstatsprincipen) och relevant bevisning. |
| --- | --- |

—

Information om hur rättsstatsprincipen påstås ha överträtts (inbegripet vilka handlingar eller underlåtenheter från offentliga myndigheters sida som påstås strida mot rättsstatsprincipen) och relevant bevisning.

| — | Information om hur den påstådda överträdelsen är relevant för villkorlighetsförordningen (beskrivning av hur den påverkar eller allvarligt riskerar att påverka unionens budget eller unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt) och relevant bevisning. |
| --- | --- |

—

Information om hur den påstådda överträdelsen är relevant för villkorlighetsförordningen (beskrivning av hur den påverkar eller allvarligt riskerar att påverka unionens budget eller unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt) och relevant bevisning.

| — | Förteckning över styrkande handlingar som – på begäran – kan skickas till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Förteckning över styrkande handlingar som – på begäran – kan skickas till kommissionen.

För att underlätta inlämningen av information som är relevant för tillämpningen av villkorlighetsförordningen och se till att kommissionen får relevant och strukturerad information, kan man använda nedanstående mall, som finns tillgänglig på webbplatsen https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_en.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Klagomål – Åsidosättande av rättsstatsprincipen som påverkar unionens budget eller ekonomiska intressen

Förordning 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (villkorlighetsförordningen)

Detta klagomålsformulär används för att meddela kommissionen om överträdelser av rättsstatsprincipen i en medlemsstat som specifikt påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt.

För att underrätta Europeiska kommissionen om eventuella andra klagomål som rör rättsstatsprincipen, använd i stället det klagomålsformulär som finns på https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_en/.

| Fält märkta med * är obligatoriska. Var kortfattad och fortsätt på en ny sida om det behövs. |
| --- |

Fält märkta med * är obligatoriska. Var kortfattad och fortsätt på en ny sida om det behövs.

1.   Namn och kontaktuppgifter

| | Klagande* | Ditt ombud (om tillämpligt) |
| --- | --- | --- |
| Titel* Herr/Fru | | |
| Förnamn* | | |
| Efternamn* | | |
| Organisation: | | |
| Adress* | | |
| Ort* | | |
| Postnummer* | | |
| Land* | | |
| Tfn | | |
| E-post | | |
| Språk* | | |
| Ska vi skicka korrespondens till dig eller ditt ombud?* | ☐ | ☐ |

Klagande*

Ditt ombud (om tillämpligt)

Titel* Herr/Fru

Förnamn*

Efternamn*

Organisation:

Adress*

Ort*

Postnummer*

Land*

Tfn

E-post

Språk*

Ska vi skicka korrespondens till dig eller ditt ombud?*

☐

☐

2.   Vilken överträdelse av rättsstatsprincipen avser klagomålet?*

| Äventyrande av rättsväsendets oberoende. | ☐ |
| --- | --- |
| Underlåtenhet att förhindra, rätta till eller tillgripa sanktioner mot godtyckliga eller rättsstridiga beslut från offentliga myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella och personella resurser så att de inte kan fungera väl. | ☐ |
| Underlåtenhet att säkerställa att det inte föreligger några intressekonflikter. | ☐ |
| Begränsning av tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler och bristfälligt genomförande av domar. | ☐ |
| Begränsning av utredningar, åtal eller sanktioner för överträdelser av lagstiftningen. | ☐ |
| Övrigt. | Förklara närmare: |

Äventyrande av rättsväsendets oberoende.

☐

Underlåtenhet att förhindra, rätta till eller tillgripa sanktioner mot godtyckliga eller rättsstridiga beslut från offentliga myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella och personella resurser så att de inte kan fungera väl.

☐

Underlåtenhet att säkerställa att det inte föreligger några intressekonflikter.

☐

Begränsning av tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler och bristfälligt genomförande av domar.

☐

Begränsning av utredningar, åtal eller sanktioner för överträdelser av lagstiftningen.

☐

Övrigt.

Förklara närmare:

3.   Vad anser du att det påstådda åsidosättandet av rättsstatsprincipen som anges i punkt 2 ovan påverkar?*

(Fler än ett svar möjligt)

| Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag. | ☐ |
| --- | --- |
| Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet. | ☐ |
| Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. | ☐ |
| Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses ovan. | ☐ |
| Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna. | ☐ |
| Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder. | ☐ |
| Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf i dess utredningar eller åtal enligt tillämpliga unionsakter i enlighet med principen om lojalt samarbete. | ☐ |
| [Med förbehåll för den berörda medlemsstatens deltagande] effektivt samarbete i rätt tid med Europeiska åklagarmyndigheten i dess utredningar eller åtal enligt tillämpliga unionsakter i enlighet med principen om lojalt samarbete. | ☐ |
| Andra situationer eller ageranden från myndigheternas sida som är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. | ☐ |

Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag.

☐

Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet.

☐

Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

☐

Oberoende domstolarnas effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenheter av de myndigheter som avses ovan.

☐

Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna.

☐

Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

☐

Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf i dess utredningar eller åtal enligt tillämpliga unionsakter i enlighet med principen om lojalt samarbete.

☐

[Med förbehåll för den berörda medlemsstatens deltagande] effektivt samarbete i rätt tid med Europeiska åklagarmyndigheten i dess utredningar eller åtal enligt tillämpliga unionsakter i enlighet med principen om lojalt samarbete.

☐

Andra situationer eller ageranden från myndigheternas sida som är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

☐

4   vilka nationella åtgärder eller nationell praxis anser du utgör en överträdelse av rättsstatsprincipen enligt villkorlighetsförordningen, och varför?*

| |
| --- |

5   Beskriv problemet och ange fakta och skäl till klagomålet* (max 10 000 tecken):

| |
| --- |

6   Hur påverkar, eller hotar att allvarligt påverka, den påstådda överträdelsen av rättsstatsprincipen den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt?

| 6.1 | Hur påverkar, eller hotar att allvarligt påverka, överträdelsen den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen? |
| --- | --- |

6.1

Hur påverkar, eller hotar att allvarligt påverka, överträdelsen den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen?

| 6.2 | Handlar det om en enskild eller en systembetingad överträdelse? Förklara närmare: |
| --- | --- |

6.2

Handlar det om en enskild eller en systembetingad överträdelse? Förklara närmare:

| 6.3 | Har påverkan på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller på skyddet av unionens ekonomiska intressen redan inträtt?
  Om så är fallet, beskriv närmare.
  Om inte, redogör för varför en allvarlig risk för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen skulle föreligga?
  Redogör för en tillräckligt direkt koppling mellan de(n) påstådda överträdelsen/överträdelserna och hotet mot den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

6.3

Har påverkan på en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller på skyddet av unionens ekonomiska intressen redan inträtt?

Om så är fallet, beskriv närmare.

Om inte, redogör för varför en allvarlig risk för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen skulle föreligga?

Redogör för en tillräckligt direkt koppling mellan de(n) påstådda överträdelsen/överträdelserna och hotet mot den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

7.   Tidigare försök att lösa problemet*

Har du redan vidtagit åtgärder i det aktuella landet för att försöka lösa problemet?*

| OM JA, skedde det då o Administrativt o rättsligt/judiciellt?








  7.1 | Redogör för följande: a) Det organ/den myndighet/den domstol som var involverad, och vilken typ av beslut som var resultatet. b) Alla andra åtgärder som du känner till. |
| --- | --- |

OM JA, skedde det då o Administrativt o rättsligt/judiciellt?

7.1

| 7.2 | Har ditt ärende avgjorts av organet/myndigheten/domstolen eller pågår det fortfarande? Om ditt ärende pågår, när beräknas avgörandet komma?* |
| --- | --- |

7.2

| OM NEJ, vänligen förklara varför.






  o | Ett liknande ärende pågår redan i en nationell domstol eller EU-domstol |
| --- | --- |

OM NEJ, vänligen förklara varför.

o

Ett liknande ärende pågår redan i en nationell domstol eller EU-domstol

| o | Det finns inget tillgängligt rättsmedel |
| --- | --- |

o

Det finns inget tillgängligt rättsmedel

| o | Det finns ett rättsmedel, men det är för dyrt eller så skulle användningen vara för tidskrävande |
| --- | --- |

o

Det finns ett rättsmedel, men det är för dyrt eller så skulle användningen vara för tidskrävande

| o | Tidsfristen för åtgärden har löpt ut |
| --- | --- |

o

Tidsfristen för åtgärden har löpt ut

| o | Jag har ingen rättslig ställning (det finns ingen rättslig grund för att dra ärendet inför domstol) - ange varför: |
| --- | --- |

o

Jag har ingen rättslig ställning (det finns ingen rättslig grund för att dra ärendet inför domstol) - ange varför:

| o | Jag har ingen rättshjälp/advokat |
| --- | --- |

o

Jag har ingen rättshjälp/advokat

| o | Jag känner inte till vilka rättsmedel som finns att tillgå för detta problem |
| --- | --- |

o

Jag känner inte till vilka rättsmedel som finns att tillgå för detta problem

| o | Annat (ange vilket) |
| --- | --- |

o

Annat (ange vilket)

8.   Har du redan kontaktat andra EU-institutioner som handlägger problem av detta slag? Ange i så fall ärendets/korrespondensens referensnummer:

| o | Framställning till Europaparlamentet – Ref:... . |
| --- | --- |

o

Framställning till Europaparlamentet – Ref:... .

| o | Europeiska kommissionen – Ref:... . |
| --- | --- |

o

Europeiska kommissionen – Ref:... .

| o | Europeiska ombudsmannen – Ref:... . |
| --- | --- |

o

Europeiska ombudsmannen – Ref:... .

| o | Annan - ange den institution eller det organ du har kontaktat och klagomålets referensnummer (t.ex. Solvit, FIN-Net eller de europeiska konsumentcentrumen) |
| --- | --- |

o

Annan - ange den institution eller det organ du har kontaktat och klagomålets referensnummer (t.ex. Solvit, FIN-Net eller de europeiska konsumentcentrumen)

9.   Ange eventuella ytterligare styrkande handlingar/bevis som du på begäran kan skicka till kommissionen.

Image 1
  Bifoga inte några handlingar i detta skede.

| |
| --- |

10.   Personuppgifter*

Får kommissionen röja din identitet för de myndigheter som klagomålet riktar sig mot?

o Ja o Nej

Image 2

  Ditt svar påverkar inte hur ditt klagomål handläggs. Om vi emellertid får berätta vem du är kan det i vissa fall vara enklare för oss att handlägga ditt klagomål.

---

(1)  Utlämnande av klagandes identitet och information till den berörda medlemsstaten förutsätter att de i förväg har gett sitt samtycke och måste följa bland annat Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG.

---

BILAGA III

Vad bör ingå i informationen från stödmottagare/slutmottagare av EU-finansiering?

Följande bör i princip ingå i den information som lämnas av stödmottagare eller slutmottagare till kommissionen om potentiella överträdelser av artikel 5.2 i villkorlighetsförordningen:

| — | Namn och kontaktuppgifter (1) |
| --- | --- |

—

Namn och kontaktuppgifter (1)

| — | Information om det berörda programmet/den berörda fonden. |
| --- | --- |

—

Information om det berörda programmet/den berörda fonden.

| — | Information om den påstådda överträdelsen av artikel 5.2 i villkorlighetsförordningen. |
| --- | --- |

—

Information om den påstådda överträdelsen av artikel 5.2 i villkorlighetsförordningen.

| — | Styrkande handlingar (inklusive bevis på att den berörda slutliga mottagaren eller stödmottagaren har lämnat in ett formellt klagomål till den berörda myndigheten i den berörda medlemsstaten och eventuella uppgifter och handlingar om resultatet av ett sådant klagomål, om sådana finns tillgängliga). |
| --- | --- |

—

Styrkande handlingar (inklusive bevis på att den berörda slutliga mottagaren eller stödmottagaren har lämnat in ett formellt klagomål till den berörda myndigheten i den berörda medlemsstaten och eventuella uppgifter och handlingar om resultatet av ett sådant klagomål, om sådana finns tillgängliga).

---

(1)  Utlämnande av klagandes identitet och information till den berörda medlemsstaten förutsätter att de i förväg har gett sitt samtycke och måste följa bland annat Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG.

---

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/38

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 123/03)

Kommissionen beslutade den 11 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10600. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10600. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/39

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 123/04)

Kommissionen beslutade den 4 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10541. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10541. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/40

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 123/05)

Kommissionen beslutade den 28 februari 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10621. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10621. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/41

---

Eurons växelkurs (1)

17 mars 2022

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1051 |
| JPY | japansk yen | 131,27 |
| DKK | dansk krona | 7,4439 |
| GBP | pund sterling | 0,84315 |
| SEK | svensk krona | 10,4503 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0385 |
| ISK | isländsk krona | 142,10 |
| NOK | norsk krona | 9,7800 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,777 |
| HUF | ungersk forint | 372,05 |
| PLN | polsk zloty | 4,6889 |
| RON | rumänsk leu | 4,9465 |
| TRY | turkisk lira | 16,3123 |
| AUD | australisk dollar | 1,5055 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3998 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6391 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6130 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4980 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 340,02 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,5286 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,0176 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5730 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 835,97 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6364 |
| PHP | filippinsk peso | 57,690 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,767 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6339 |
| MXN | mexikansk peso | 22,7880 |
| INR | indisk rupie | 83,8435 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1051

JPY

japansk yen

131,27

DKK

dansk krona

7,4439

GBP

pund sterling

0,84315

SEK

svensk krona

10,4503

CHF

schweizisk franc

1,0385

ISK

isländsk krona

142,10

NOK

norsk krona

9,7800

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,777

HUF

ungersk forint

372,05

PLN

polsk zloty

4,6889

RON

rumänsk leu

4,9465

TRY

turkisk lira

16,3123

AUD

australisk dollar

1,5055

CAD

kanadensisk dollar

1,3998

HKD

Hongkongdollar

8,6391

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6130

SGD

singaporiansk dollar

1,4980

KRW

sydkoreansk won

1 340,02

ZAR

sydafrikansk rand

16,5286

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,0176

HRK

kroatisk kuna

7,5730

IDR

indonesisk rupiah

15 835,97

MYR

malaysisk ringgit

4,6364

PHP

filippinsk peso

57,690

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,767

BRL

brasiliansk real

5,6339

MXN

mexikansk peso

22,7880

INR

indisk rupie

83,8435

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/42

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 123/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Swiss Life International Holding AG (Swiss Life, Schweiz). |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG (Swiss Life, Schweiz).

| — | Elips Life AG (ELAG, Liechtenstein) och A&H försäkringsportfölj som tillhör Elips Versicherungen Ag (A&H, Liechtenstein, tillsammans med ELAG kallad ELAG-A&H), båda kontrollerade av elipsLife EMEA Holding B.V. (Nederländerna) som i sin tur ytterst kontrolleras av Swiss Re Ltd (Schweiz). |
| --- | --- |

—

Elips Life AG (ELAG, Liechtenstein) och A&H försäkringsportfölj som tillhör Elips Versicherungen Ag (A&H, Liechtenstein, tillsammans med ELAG kallad ELAG-A&H), båda kontrollerade av elipsLife EMEA Holding B.V. (Nederländerna) som i sin tur ytterst kontrolleras av Swiss Re Ltd (Schweiz).

Swiss Life kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela ELAG-A&H.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Swiss Life tillhandahåller livförsäkrings-, risk-, pensions- och tillgångsförvaltning samt andra finansiella produkter. |
| --- | --- |

—

Swiss Life tillhandahåller livförsäkrings-, risk-, pensions- och tillgångsförvaltning samt andra finansiella produkter.

| — | ELAG-A&H är ett europeiskt försäkringsbolag som tillhandahåller ett utbud av försäkringsprodukter till institutionella kunder (B2B (företag-till-företag)). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H är ett europeiskt försäkringsbolag som tillhandahåller ett utbud av försäkringsprodukter till institutionella kunder (B2B (företag-till-företag)).

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/44

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 123/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. (Samsung BioLogics, Sydkorea), kontrollerat av Samsungkoncernen (Sydkorea). |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. (Samsung BioLogics, Sydkorea), kontrollerat av Samsungkoncernen (Sydkorea).

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. (Bioepis, Sydkorea), för närvarande gemensamt kontrollerat av Biogen Therapeutics Inc. (Förenta staterna) och Samsung BioLogics. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. (Bioepis, Sydkorea), för närvarande gemensamt kontrollerat av Biogen Therapeutics Inc. (Förenta staterna) och Samsung BioLogics.

Samsung BioLogics kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Bioepis.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Samsung BioLogics är ett företag verksamt inom utveckling och tillverkning av biologiska läkemedelsprodukter över hela världen. |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics är ett företag verksamt inom utveckling och tillverkning av biologiska läkemedelsprodukter över hela världen.

| — | Bioepis ett företag verksamt inom utveckling och saluföring av biosimilarer. |
| --- | --- |

—

Bioepis ett företag verksamt inom utveckling och saluföring av biosimilarer.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/45

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10339 —KKR/Landal)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 123/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Sandy HoldCo B.V., (Roompot, Nederländerna), kontrollerat av KKR & Co. Inc. (KKR, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V., (Roompot, Nederländerna), kontrollerat av KKR & Co. Inc. (KKR, Förenta staterna).

| — | Vacation Rental B.V. (Landal, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. (Landal, Nederländerna).

Roompot förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela Landal.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | KKR: globalt investmentbolag som erbjuder alternativ kapitalförvaltning samt kapitalmarknads- och försäkringslösningar. Roompot förvaltar, driver och fungerar som bokningsombud för semesterparker och campingplatser. |
| --- | --- |

—

KKR: globalt investmentbolag som erbjuder alternativ kapitalförvaltning samt kapitalmarknads- och försäkringslösningar. Roompot förvaltar, driver och fungerar som bokningsombud för semesterparker och campingplatser.

| — | Landal: ägare, förvaltare och franchisegivare av semesterparker under varumärket Landal GreenParks. |
| --- | --- |

—

Landal: ägare, förvaltare och franchisegivare av semesterparker under varumärket Landal GreenParks.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10339 — KKR/Landal

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 18.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 123/46

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 123/10)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Irpinia”

PDO-IT-A0279-AM02

Datum för meddelandet: 17 december 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Nya produkttyper

| — | Följande produkttyper har lagts till: Spumante bianco (mousserande vitt vin), Spumante rosso (mousserande rött vin), Spumante rosato (mousserande rosévin), Spumante Aglianico (mousserande Aglianico), Spumante Aglianico vinificato in bianco (mousserande Aglianico jäst utan skal), Falanghina passito (vin av torkade druvor), Aglianico vinificato in bianco (Aglianico jäst utan skal). |
| --- | --- |

—

Följande produkttyper har lagts till: Spumante bianco (mousserande vitt vin), Spumante rosso (mousserande rött vin), Spumante rosato (mousserande rosévin), Spumante Aglianico (mousserande Aglianico), Spumante Aglianico vinificato in bianco (mousserande Aglianico jäst utan skal), Falanghina passito (vin av torkade druvor), Aglianico vinificato in bianco (Aglianico jäst utan skal).

Ändringen motiveras av behovet att skydda och stärka den kontrollerade ursprungsbeteckningen (DOC) ”Irpinia” genom att framhäva dess särskilda egenskaper som härrör från områdets mångskiftande karaktär. Syftet är att möjliggöra ytterligare uttryck för området och erbjuda ett mer komplett utbud av produkter. De nya produkttyperna gör det möjligt att bättre uttrycka områdets och beteckningens särskilda karaktär. Detta ger möjlighet till större marknadspenetration och ett bredare utbud till slutkonsumenterna av vintyper som tidigare har producerats med den skyddade geografiska beteckningen IGT eller generiska beteckningar.

Ändringen berör artiklarna 1, 2, 4, 5, 6, 7 och 8 i produktspecifikationen och avsnitten 4 och 5 i det sammanfattande dokumentet.

2.   Ändring av druvblandningar för befintliga vintyper och införande av druvblandningar för de nya vintyperna

| — | Druvblandningen för vita viner har ändrats från ”greco, 40–50 %, fiano, 40–50 %” till ”fiano och greco, var för sig eller tillsammans, minst 50 %”. Druvblandningen har ändrats när det gäller de huvudsakliga druvsorternas procentandelar (som används i blandningar). Syftet är att bättre utnyttja de sorter som odlas och att göra det möjligt att producera viner av denna typ med olika karaktär. |
| --- | --- |

—

Druvblandningen för vita viner har ändrats från ”greco, 40–50 %, fiano, 40–50 %” till ”fiano och greco, var för sig eller tillsammans, minst 50 %”. Druvblandningen har ändrats när det gäller de huvudsakliga druvsorternas procentandelar (som används i blandningar). Syftet är att bättre utnyttja de sorter som odlas och att göra det möjligt att producera viner av denna typ med olika karaktär.

| — | Samma druvblandning har även fastställts för den nya vintypen mousserande vitt vin. |
| --- | --- |

—

Samma druvblandning har även fastställts för den nya vintypen mousserande vitt vin.

| — | Druvblandningen för röda viner, roséviner och ”novello”-viner (unga viner) har ändrats från ”minst 70 % aglianico” till ”minst 50 % aglianico”. Druvblandningen har ändrats när det gäller de huvudsakliga druvsorternas procentandelar. Syftet är att bättre utnyttja de sorter som odlas och att göra det möjligt att producera viner av denna typ med olika karaktär. |
| --- | --- |

—

Druvblandningen för röda viner, roséviner och ”novello”-viner (unga viner) har ändrats från ”minst 70 % aglianico” till ”minst 50 % aglianico”. Druvblandningen har ändrats när det gäller de huvudsakliga druvsorternas procentandelar. Syftet är att bättre utnyttja de sorter som odlas och att göra det möjligt att producera viner av denna typ med olika karaktär.

| — | Samma druvblandning har även fastställts för de nya vintyperna mousserande rött vin och mousserande rosévin. |
| --- | --- |

—

Samma druvblandning har även fastställts för de nya vintyperna mousserande rött vin och mousserande rosévin.

| — | Druvblandningen har fastställts för de nya typer av mousserande vin som framställs av druvsorten aglianico: mousserande Aglianico och mousserande Aglianico jäst utan skal. |
| --- | --- |

—

Druvblandningen har fastställts för de nya typer av mousserande vin som framställs av druvsorten aglianico: mousserande Aglianico och mousserande Aglianico jäst utan skal.

| — | För mousserande viner där druvsorten anges föreskriver produktspecifikationen nu att de sekundära druvsorterna måste vara druvor av samma färg som den druvsort som anges. Detta är en formuleringsändring som kompletterar beskrivningen för att ge mer detaljerad information om alternativen när det gäller användning av sekundära druvsorter för de olika vintyperna. |
| --- | --- |

—

För mousserande viner där druvsorten anges föreskriver produktspecifikationen nu att de sekundära druvsorterna måste vara druvor av samma färg som den druvsort som anges. Detta är en formuleringsändring som kompletterar beskrivningen för att ge mer detaljerad information om alternativen när det gäller användning av sekundära druvsorter för de olika vintyperna.

| — | Druvblandningen har fastställts för de övriga vintyper som införts: Aglianico jäst utan skal och Falanghina passito. |
| --- | --- |

—

Druvblandningen har fastställts för de övriga vintyper som införts: Aglianico jäst utan skal och Falanghina passito.

| — | För de nya vintyperna måste druvsorterna även lämpa sig för odling i just provinsen Avellino och inte längre generellt i regionen Kampanien. Undantag görs för de likörviner som framställs av druvsorten aglianico och för viner från delområdet Campi Taurasini. I dessa fall får druvorna komma från alla delar av regionen Kampanien. Detta är en formuleringsändring för att bättre beskriva de olika druvsorter som ingår i registret över vinodlingar. |
| --- | --- |

—

För de nya vintyperna måste druvsorterna även lämpa sig för odling i just provinsen Avellino och inte längre generellt i regionen Kampanien. Undantag görs för de likörviner som framställs av druvsorten aglianico och för viner från delområdet Campi Taurasini. I dessa fall får druvorna komma från alla delar av regionen Kampanien. Detta är en formuleringsändring för att bättre beskriva de olika druvsorter som ingår i registret över vinodlingar.

Ändringarna berör artikel 2 i produktspecifikationen.

3.   Uppdatering av de produkttyper som anges för produktionsområdet

| — | Ordet ”även” har lagts till så att de nya typerna av mousserande vin, liksom befintliga viner där druvsorten anges, omfattas av definitionen av vinodlingsområdena. |
| --- | --- |

—

Ordet ”även” har lagts till så att de nya typerna av mousserande vin, liksom befintliga viner där druvsorten anges, omfattas av definitionen av vinodlingsområdena.

| — | Den nya vintypen ”Aglianico jäst utan skal” har lagts till så att den omfattas av definitionen av de vinodlingsområden som avser alla vintyper. |
| --- | --- |

—

Den nya vintypen ”Aglianico jäst utan skal” har lagts till så att den omfattas av definitionen av de vinodlingsområden som avser alla vintyper.

Odlingsområdet har inte utökats. Ändringarna är formuleringsändringar och är endast uppdateringar av de produkttyper som anges i artikel 3 i produktspecifikationen.

4.   Högsta druvavkastning per hektar och lägsta naturliga alkoholhalt i volymprocent

| — | För mousserande viner där druvsorten anges har alkoholhalten sänkts från 10,50 till 10,00 för att göra det möjligt att framställa friskare och lättare viner. Den nya vintypen ”Aglianico” har lagts till med samma gränsvärden. |
| --- | --- |

—

För mousserande viner där druvsorten anges har alkoholhalten sänkts från 10,50 till 10,00 för att göra det möjligt att framställa friskare och lättare viner. Den nya vintypen ”Aglianico” har lagts till med samma gränsvärden.

| — | Den nya vintypen ”Falanghina passito” har lagts till i beskrivningen av ”Falanghina”, med samma gränsvärden. |
| --- | --- |

—

Den nya vintypen ”Falanghina passito” har lagts till i beskrivningen av ”Falanghina”, med samma gränsvärden.

| — | Specifikation av druvavkastning och alkoholhalt har lagts till för de nya vintyperna: Aglianico jäst utan skal, mousserande vitt vin, mousserande rosévin och mousserande rött vin. |
| --- | --- |

—

Specifikation av druvavkastning och alkoholhalt har lagts till för de nya vintyperna: Aglianico jäst utan skal, mousserande vitt vin, mousserande rosévin och mousserande rött vin.

Ändringen berör artikel 4 i produktspecifikationen och avsnitt 5.2 i det sammanfattande dokumentet.

5.   Begränsningar avseende var vinodlingarna är belägna

| — | Begränsningen att vinodlingarna ska vara belägna på högst 600 meters höjd har tagits bort. Skälet är att begränsningen i den nuvarande produktspecifikationen inte gäller för vinodlingar inom de kommuner som ingår i produktionsområdena för andra ”Irpinia”-beteckningar – de kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningarna (DOCG) ”Fiano di Avellino”, ”Greco di Tufo” och ”Taurasi” – och vinodlingarna i delområdet för ”Campi Taurasini”. Ett annat skäl är att vinodling på högre höjd ökar i området som en följd av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Begränsningen att vinodlingarna ska vara belägna på högst 600 meters höjd har tagits bort. Skälet är att begränsningen i den nuvarande produktspecifikationen inte gäller för vinodlingar inom de kommuner som ingår i produktionsområdena för andra ”Irpinia”-beteckningar – de kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningarna (DOCG) ”Fiano di Avellino”, ”Greco di Tufo” och ”Taurasi” – och vinodlingarna i delområdet för ”Campi Taurasini”. Ett annat skäl är att vinodling på högre höjd ökar i området som en följd av klimatförändringarna.

Ändringen berör artikel 4 i produktspecifikationen.

6.   Undantag avseende vinframställning utanför det avgränsade området

| — | Avsnittet om möjliga undantag för verksamheter som bedrivs utanför det avgränsade området har tagits bort. Undantagen omfattade framställning, beredning, omvandling till mousserande vin och mognadslagring. Redan beviljade undantag har bekräftats. Genom omformuleringen bekräftas de undantag som beviljats i enlighet med artikel 5 i produktspecifikationen för DOC ”Irpinia” enligt bilagan till ministerdekretet av den 13 september 2005. |
| --- | --- |

—

Avsnittet om möjliga undantag för verksamheter som bedrivs utanför det avgränsade området har tagits bort. Undantagen omfattade framställning, beredning, omvandling till mousserande vin och mognadslagring. Redan beviljade undantag har bekräftats. Genom omformuleringen bekräftas de undantag som beviljats i enlighet med artikel 5 i produktspecifikationen för DOC ”Irpinia” enligt bilagan till ministerdekretet av den 13 september 2005.

Ändringen berör artikel 5 i produktspecifikationen och avsnitt 9 i det sammanfattande dokumentet.

7.   Framställning av mousserande vin

| — | Informationen om mousserande viner som framställs enligt den traditionella metoden, med en andra jäsning på flaska, eller med tankjäsning (även kallad charmatmetoden), har ändrats för att ta hänsyn till de nya vintyperna. För mousserande viner som framställs enligt den traditionella metoden, med en andra jäsning på flaska, har minimitiden innan vinet frisläpps för konsumtion minskats från 20 till 18 månader. |
| --- | --- |

—

Informationen om mousserande viner som framställs enligt den traditionella metoden, med en andra jäsning på flaska, eller med tankjäsning (även kallad charmatmetoden), har ändrats för att ta hänsyn till de nya vintyperna. För mousserande viner som framställs enligt den traditionella metoden, med en andra jäsning på flaska, har minimitiden innan vinet frisläpps för konsumtion minskats från 20 till 18 månader.

Ändringen berör artikel 5 i produktspecifikationen och avsnitt 5.1 i det sammanfattande dokumentet.

8.   Geografiskt område för omvandling till mousserande vin

| — | Hänvisningen till det geografiska område där omvandling till mousserande vin ska äga rum har tagits bort. Skälet är att denna bestämmelse redan ingår i avsnittet om möjliga undantag för framställning, beredning, omvandling till mousserande vin och mognadslagring som äger rum utanför det avgränsade området. |
| --- | --- |

—

Hänvisningen till det geografiska område där omvandling till mousserande vin ska äga rum har tagits bort. Skälet är att denna bestämmelse redan ingår i avsnittet om möjliga undantag för framställning, beredning, omvandling till mousserande vin och mognadslagring som äger rum utanför det avgränsade området.

Ändringarna berör artikel 5 i produktspecifikationen.

9.   Passitoviner där druvsorten anges

Den nya vintypen ”Falanghina passito” har lagts till. Förteckningen över passitoviner där druvsorten anges har uppdaterats. Ordet ”framställas” har också ersatts med ”produceras”, vilket är mer passande i sammanhanget.

Ändringen berör artikel 5 i produktspecifikationen.

10.   Delområdet Campi Taurasini – datum för frisläppande för konsumtion

För viner från delområdet Campi Taurasini med beteckningen ”Irpinia” har ”lagringsperiod” ersatts med ”datum för frisläppande för konsumtion” från och med den 1 september året efter skörd. Syftet är att informationen ska överensstämma med bestämmelserna i näst sista stycket i artikel 6 i den nuvarande produktspecifikationen.

Ändringen berör artikel 5 i produktspecifikationen.

11.   Beskrivning av de nya produkttyperna och ändringar av vissa egenskaper hos de viner som redan omfattas

| — | De kemiska, fysiska och organoleptiska egenskaperna har lagts till för de nya vintyperna: mousserande vitt vin, mousserande rött vin, mousserande rosévin, mousserande Aglianico, mousserande Aglianico jäst utan skal och Falanghina passito.
  Eftersom nya vintyper har införts måste de kemiska, fysiska och organoleptiska egenskaperna för de färdiga vinerna av dessa typer fastställas. Av de noggrant övervägda och detaljerade analytiska uppgifterna och beskrivningarna framgår att de är kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

—

De kemiska, fysiska och organoleptiska egenskaperna har lagts till för de nya vintyperna: mousserande vitt vin, mousserande rött vin, mousserande rosévin, mousserande Aglianico, mousserande Aglianico jäst utan skal och Falanghina passito.

Eftersom nya vintyper har införts måste de kemiska, fysiska och organoleptiska egenskaperna för de färdiga vinerna av dessa typer fastställas. Av de noggrant övervägda och detaljerade analytiska uppgifterna och beskrivningarna framgår att de är kvalitetsprodukter.

| — | Ordet ”halvtorr” har lagts till för följande vintyper: vitt vin, rött vin, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (för vilken ordet ”intensiv” har tagits bort i beskrivningen av smaken), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico samt viner från delområdet Campi Taurasini.
  Med hänsyn till restsockerhalten har ”torr” ändrats till ”torr eller halvtorr”. Detta är en anpassning till en större efterfrågan hos konsumenterna på mjukare, mer lättdruckna viner. Värdena har övervägts noga baserat på analyser av liknande vintyper som produceras i området. |
| --- | --- |

—

Ordet ”halvtorr” har lagts till för följande vintyper: vitt vin, rött vin, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (för vilken ordet ”intensiv” har tagits bort i beskrivningen av smaken), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico samt viner från delområdet Campi Taurasini.

Med hänsyn till restsockerhalten har ”torr” ändrats till ”torr eller halvtorr”. Detta är en anpassning till en större efterfrågan hos konsumenterna på mjukare, mer lättdruckna viner. Värdena har övervägts noga baserat på analyser av liknande vintyper som produceras i området.

| — | Lägsta totala syrahalt har minskats från 5,0 till 4,5 gram per liter för roséviner och ”novello”-viner (unga viner).
  Minskningen av den lägsta totala syrahalten har varit nödvändig på grund av effekterna av klimatförändringarna och druvornas mognadsperiod. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala syrahalt har minskats från 5,0 till 4,5 gram per liter för roséviner och ”novello”-viner (unga viner).

Minskningen av den lägsta totala syrahalten har varit nödvändig på grund av effekterna av klimatförändringarna och druvornas mognadsperiod.

| — | Sockerhalten i dosagen har ökats från zero dosage till söt för mousserande Falanghina, Fiano och Greco. |
| --- | --- |

—

Sockerhalten i dosagen har ökats från zero dosage till söt för mousserande Falanghina, Fiano och Greco.

| — | Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent har minskats från 11,50 till 11,00 för mousserande Falanghina, Fiano och Greco.
  Ändringarna möjliggör fler olika grader av sötma i smakegenskaperna, vilket är en anpassning till nya marknadskrav. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent har minskats för att göra det möjligt att framställa friskare och lättare viner.
  Ändringarna berör artikel 6 i produktspecifikationen och avsnitt 4 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent har minskats från 11,50 till 11,00 för mousserande Falanghina, Fiano och Greco.

Ändringarna möjliggör fler olika grader av sötma i smakegenskaperna, vilket är en anpassning till nya marknadskrav. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent har minskats för att göra det möjligt att framställa friskare och lättare viner.

Ändringarna berör artikel 6 i produktspecifikationen och avsnitt 4 i det sammanfattande dokumentet.

12.   Uppdatering av beskrivande uttryck i märkningen

| — | Adjektiven ”extra” och ”fine” har tagits bort från förteckningen över förbjudna beskrivningar, eftersom de används för att beskriva egenskaperna hos vissa vintyper.
  Ändringen berör artikel 7 i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Adjektiven ”extra” och ”fine” har tagits bort från förteckningen över förbjudna beskrivningar, eftersom de används för att beskriva egenskaperna hos vissa vintyper.

Ändringen berör artikel 7 i produktspecifikationen.

13.   Beteckningen ”jäst utan skal”

| — | Information har lagts till om storlek och placering för beteckningen ”jäst utan skal” i märkningen av den nya vintypen Aglianico jäst utan skal. Beteckningen ”jäst utan skal” är obligatorisk. Den måste anges omedelbart nedanför beteckningen ”Irpinia Aglianico” med bokstäver som inte är större än de som används för ursprungsbeteckningen.
  Ändringen beror på behovet att reglera användningen av en beteckning för den nya vintypen.
  Ändringen berör artikel 7 i produktspecifikationen och avsnitt 4 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Information har lagts till om storlek och placering för beteckningen ”jäst utan skal” i märkningen av den nya vintypen Aglianico jäst utan skal. Beteckningen ”jäst utan skal” är obligatorisk. Den måste anges omedelbart nedanför beteckningen ”Irpinia Aglianico” med bokstäver som inte är större än de som används för ursprungsbeteckningen.

Ändringen beror på behovet att reglera användningen av en beteckning för den nya vintypen.

Ändringen berör artikel 7 i produktspecifikationen och avsnitt 4 i det sammanfattande dokumentet.

14.   Beteckningen ”ej årgångsvin” för mousserande viner

För flaskor med mousserande vin som inte är årgångsvin (”non millesimato”) anges nu att det finns ett undantag från kravet att ange skördeåret för druvorna.

Ändringen berör artikel 7 i produktspecifikationen och avsnitt 9 i det sammanfattande dokumentet.

15.   Ändringar avseende förpackning, nominella volymer, förslutningar och behållare

| — | Ordet ”proppar” har ersatts med ”förslutningar” för att göra artikelrubriken mer specifik. |
| --- | --- |

—

Ordet ”proppar” har ersatts med ”förslutningar” för att göra artikelrubriken mer specifik.

| — | Möjligheten att använda behållare i annat material än glas har lagts till, t.ex. boxar, som en anpassning till nya konsumtionsvanor och efterfrågan på utländska marknader. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att använda behållare i annat material än glas har lagts till, t.ex. boxar, som en anpassning till nya konsumtionsvanor och efterfrågan på utländska marknader.

| — | En bestämmelse har lagts till som förbjuder förpackning i boxar av viner som på grund av sitt högre anseende inte lämpar sig för sådana förpackningar. |
| --- | --- |

—

En bestämmelse har lagts till som förbjuder förpackning i boxar av viner som på grund av sitt högre anseende inte lämpar sig för sådana förpackningar.

| — | En bestämmelse har lagts till som förbjuder förpackning i boxar av följande viner: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano passito, Irpinia Greco passito, Irpinia Falanghina passito, Irpinia Aglianico passito och Irpinia Aglianico liquoroso (likörvin). Eftersom dessa viner har högre anseende anses sådana förpackningar inte lämpliga. |
| --- | --- |

—

En bestämmelse har lagts till som förbjuder förpackning i boxar av följande viner: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano passito, Irpinia Greco passito, Irpinia Falanghina passito, Irpinia Aglianico passito och Irpinia Aglianico liquoroso (likörvin). Eftersom dessa viner har högre anseende anses sådana förpackningar inte lämpliga.

| — | Hänvisningen till förslutningstyper har uppdaterats för att anpassa den till de förslutningstyper som är tillåtna enligt bestämmelserna, med ett undantag för kronkapsyl. För mousserande viner föreskrivs även att traditionell förslutning med en svampformad propp måste användas. Plastmaterial är inte tillåtet för nominella volymer över 0,200 liter.
  Ändringarna berör artikel 8 i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Hänvisningen till förslutningstyper har uppdaterats för att anpassa den till de förslutningstyper som är tillåtna enligt bestämmelserna, med ett undantag för kronkapsyl. För mousserande viner föreskrivs även att traditionell förslutning med en svampformad propp måste användas. Plastmaterial är inte tillåtet för nominella volymer över 0,200 liter.

Ändringarna berör artikel 8 i produktspecifikationen.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Irpinia

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Likörvin |
| --- | --- |

3.

Likörvin

| 4. | Mousserande vin |
| --- | --- |

4.

Mousserande vin

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

Vin från lätt torkade druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   ”Irpinia” Bianco (vitt ”Irpinia”)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: halmgul med varierande intensitet. Doft: blommig, fruktig. Smak: torr eller halvtorr, balanserad, distinkt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   ”Irpinia” Bianco spumante (mousserande vitt ”Irpinia”)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna eller guldgula nyanser. Doft: subtil, bred och komplex.

Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   ”Irpinia” Rosso (rött ”Irpinia”)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: rubinröd med varierande intensitet. Doft: blommig, fruktig, varaktig. Smak: torr eller halvtorr, balanserad, distinkt.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 20,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

4.   ”Irpinia” Rosso spumante (mousserande rött ”Irpinia”)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: rubinröd med varierande intensitet. Doft: subtil, bred och komplex. Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   ”Irpinia” Rosato (”Irpinia” rosé)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: rosa med varierande intensitet. Doft: blommig, fruktig. Smak: torr eller halvtorr, frisk, mjuk. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

6.   ”Irpinia” Rosato spumante (mousserande rosé ”Irpinia”)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: rosa med varierande intensitet. Doft: subtil, bred och komplex. Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 16,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

7.   ”Irpinia” Novello (ungt ”Irpinia”)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: purpurröd. Doft: vinös, fruktig, intensiv. Smak: torr eller halvtorr, frisk, intensiv. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 17,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

8.   ”Irpinia” Coda di Volpe

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: halmgul med varierande intensitet. Doft: blommig, fruktig. Smak: torr eller halvtorr, frisk, mjuk. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 16,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

9.   ”Irpinia” Falanghina

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: halmgul med gröna nyanser. Doft: blommig, fruktig, intensiv. Smak: torr eller halvtorr, frisk, mjuk. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 16,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

10.   ”Irpinia” Falanghina spumante (mousserande ”Irpinia” Falanghina)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna eller guldgula nyanser. Doft: subtil, bred och komplex, typisk för den druvsort som använts. Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

11.   ”Irpinia” Falanghina passito

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: djupt halmgul med dragning åt guldgul, ibland med bärnstensfärgade nyanser. Doft: delikat, distinkt, blommig, fruktig, väldoftande.

Smak: halvsöt eller söt, fyllig, balanserad, typisk för den druvsort som använts. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 15,50 %, varav verklig alkoholhalt minst 12,00 %. Lägsta totala syrahalt: 4,5 g/l. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 21,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,00

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

12.   ”Irpinia” Fiano

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: halmgul med varierande intensitet. Doft: blommig, fruktig, distinkt. Smak: torr eller halvtorr, frisk, mjuk. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 16,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

13.   ”Irpinia” Fiano spumante (mousserande ”Irpinia” Fiano)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna eller guldgula nyanser. Doft: subtil, bred och komplex, typisk för den druvsort som använts. Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

14.   ”Irpinia” Fiano passito

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: typisk för den druvsort som använts. Doft: delikat, distinkt, blommig, fruktig, väldoftande. Smak: halvsöt eller söt, fyllig, balanserad, typisk för den druvsort som använts. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 15,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 21,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,00

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

15.   ”Irpinia” Greco

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: halmgul med varierande intensitet. Doft: blommig, fruktig. Smak: torr eller halvtorr, frisk, mjuk. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 16,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

16.   ”Irpinia” Greco spumante (mousserande ”Irpinia” Greco)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna eller guldgula nyanser. Doft: subtil, bred och komplex, typisk för den druvsort som använts. Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

17.   ”Irpinia” Greco passito

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: typisk för den druvsort som använts. Doft: delikat, distinkt, blommig, fruktig, väldoftande. Smak: halvsöt eller söt, fyllig, balanserad, typisk för den druvsort som använts. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 15,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 21,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,00

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

18.   ”Irpinia” Piedirosso

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: rubinröd med varierande intensitet. Doft: fruktig, varaktig och intensiv. Smak: torr eller halvtorr, behagliga tanniner. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 20,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

19.   ”Irpinia” Sciascinoso

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: rubinröd med varierande intensitet. Doft: fruktig, distinkt, intensiv. Smak: torr eller halvtorr, mjuk, balanserad.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 20,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

20.   ”Irpinia” Aglianico

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: rubinröd med varierande intensitet. Doft: distinkt, intensiv. Smak: torr eller halvtorr, behagliga tanniner, balanserad.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 20,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

21.   ”Irpinia” Aglianico spumante (mousserande ”Irpinia” Aglianico)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: rosa eller röd med varierande intensitet. Doft: subtil, bred och komplex, typisk för den druvsort som använts.

Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 5,0 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

5,0

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

22.   ”Irpinia” Aglianico vinificato in bianco (”Irpinia” Aglianico jäst utan skal)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: halmgul med varierande intensitet och silverglänsande eller rosa nyanser. Doft: blommig, fruktig. Smak: torr eller halvtorr, fin, balanserad, angenäm. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,50 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 17,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

23.   ”Irpinia” Aglianico vinificato in bianco spumante (mousserande ”Irpinia” Aglianico jäst utan skal)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Skum: fint och långvarigt. Färg: halmgul med varierande intensitet och silverglänsande eller rosa nyanser. Doft: subtil, bred och komplex, typisk för den druvsort som använts. Smak: fin och harmonisk, från zero dosage till söt. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5,0

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

24.   ”Irpinia” Aglianico passito

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: typisk för den druvsort som använts. Doft: delikat, distinkt, blommig, fruktig, väldoftande. Smak: halvsöt eller söt, fyllig, balanserad, typisk för den druvsort som använts. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 15,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 21,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,00

Lägsta totala syrahalt

4,5

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

25.   ”Irpinia” Aglianico liquoroso (”Irpinia” Aglianico likörvin)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: intensivt rubinröd, som drar åt granatröd vid lagring. Doft: eterisk, intensiv, distinkt. Smak: fyllig, sammetslen, varm, torr eller med en tydlig rundhet i de halvtorra, halvsöta och söta varianterna. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 16,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 21,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 15,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta totala syrahalt

4,5

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

26.   ”Irpinia” sottozona Campi Taurasini (”Irpinia” från delområdet Campi Taurasini)

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färg: rubinröd, som drar åt granatröd vid lagring. Doft: intensiv, varaktig, distinkt och angenäm. Smak: torr eller halvtorr, behagliga tanniner, mjuk, fyllig. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,00 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Framställning av mousserande vin

Särskild oenologisk metod

Mousserande viner framställs genom en andra jäsning på flaska (den traditionella metoden) eller genom tankmetoden (charmatmetoden).

2.   Jäsning utan skal

Särskild oenologisk metod

Jäsning av blå druvor utan skal för att producera en vit druvmust.

3.   Mognadslagring

Särskild oenologisk metod

Viner från delområdet Campi Taurasini med den kontrollerade ursprungsbeteckningen (DOC) ”Irpinia” måste frisläppas för konsumtion från och med den 1 september året efter skörd.

Mousserande viner som framställts enligt den traditionella metoden får inte frisläppas för konsumtion tidigare än 18 månader räknat från den 1 oktober skördeåret för de senast skördade druvorna i blandningen.

b.   Högsta avkastning

| 1. | ”Irpinia”: Vitt vin inklusive mousserande, rosévin inklusive mousserande, rött vin inklusive mousserande, ungt vin (Novello)
  10 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

1.

”Irpinia”: Vitt vin inklusive mousserande, rosévin inklusive mousserande, rött vin inklusive mousserande, ungt vin (Novello)

10 000 kg druvor per hektar

| 2. | ”Irpinia”: Coda di Volpe, Falanghina inklusive mousserande och passito, Fiano inklusive mousserande och passito, Greco inklusive mousserande och passito
  12 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

2.

”Irpinia”: Coda di Volpe, Falanghina inklusive mousserande och passito, Fiano inklusive mousserande och passito, Greco inklusive mousserande och passito

12 000 kg druvor per hektar

| 3. | ”Irpinia”: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico inklusive mousserande, Aglianico jäst utan skal inklusive mousserande
  12 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

3.

”Irpinia”: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico inklusive mousserande, Aglianico jäst utan skal inklusive mousserande

12 000 kg druvor per hektar

| 4. | ”Irpinia”: Aglianico passito, Aglianico likörvin
  12 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

4.

”Irpinia”: Aglianico passito, Aglianico likörvin

12 000 kg druvor per hektar

| 5. | ”Irpinia” från delområdet Campi Taurasini: Aglianico
  11 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

5.

”Irpinia” från delområdet Campi Taurasini: Aglianico

11 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

För alla typer av ”Irpinia”, med undantag av delområdet Campi Taurasini: de områden som lämpar sig för vinodling inom hela det administrativa området för provinsen Avellino. ”Irpinia” från delområdet Campi Taurasini: hela det administrativa området för följande kommuner: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7.   Huvudsaklig(a) druvsort(er)

| | Aglianico N – ellenica |
| --- | --- |

Aglianico N – ellenica

| | Coda di volpe bianca B – coda di volpe |
| --- | --- |

Coda di volpe bianca B – coda di volpe

| | Falanghina B |
| --- | --- |

Falanghina B

| | Fiano B |
| --- | --- |

Fiano B

| | Greco B |
| --- | --- |

Greco B

| | Piedirosso N – palombina |
| --- | --- |

Piedirosso N – palombina

| | Sciascinoso N |
| --- | --- |

Sciascinoso N

8.   Beskrivning av sambandet

Irpinia

Irpinia är en historisk och geografisk region i södra Italien som i dag utgör en del av provinsen Avellino. Området ligger i den mellersta och östra delen av Kampanien. Det saknar kust och är övervägande bergigt.

Provinsen har en mycket lång tradition av vinodling. Den kännetecknas av mycket varierande mark- och klimatförhållanden på grund av bergskedjorna Partenio och Terminio, som löper rakt igenom området. Detta ger upphov till en rad olika typer av vinodlingar, som i huvudsak skiljer sig åt genom olika planteringsavstånd och tillväxtförhållanden för vinstockarna. Markförhållandena varierar stort mellan olika delar av Irpinia,

som utgörs av en blandning av dalar och höjder. Det genomkorsas av ett stort antal floder och bäckar, bland annat Calore Irpinio, Ofanto och Sele.

Ett speciellt kännetecken är bergskedjan Apenninerna, som delar området i två delar. Sluttningarna på den sida som vetter mot Tyrrenska havet utgör distriktet Avellino, medan slutningarna på den andra sidan, mot Adriatiska havet, utgör distrikten Sant’Angelo dei Lombardi och Ariano Irpino.

Terrängförhållandena i Irpinia är en blandning av kullar och berg. Den plattare delen utgörs till viss del av en mer eller mindre böljande högslätt, och i begränsad utsträckning av dalgångar.

Den bergiga delen utgörs av de två apenninska bergskedjorna Terminio och Partenio, som löper rakt igenom området. Dessa ger upphov till en rad olika typer av vinodlingar, som i huvudsak skiljer sig åt genom olika planteringsavstånd och tillväxtförhållanden för vinstockarna. Markförhållandena varierar stort mellan olika delar av Irpinia,

Det finns en stor mängd områden med lösa jordar, som på grund förekomsten av vulkanisk aska har liknande egenskaper som jordarna runt Vesuvius. De förekommer framför allt i de centrala delarna av provinsen, som omfattar Avellinobäckenet, och sträcker sig till de delar som formats på eocena och pliocena avlagringar. Jordarna är inte steniga utan lerhaltiga och rika på näringsämnen, framför allt alkaliska, särskilt i de kuperade delarna av de norra sluttningarna och i den östra delen.

Här framställs de finaste exemplen på Kampaniens vinproduktion: vita viner som Fiano, Greco, Coda di Volpe och Falanghina, och röda viner som Aglianico, Piedirosso och Sciascinoso.

De historiska och mänskliga faktorerna kopplade till detta produktionsområde är av central betydelse och har en lång tradition som bidragit till utvecklingen av vinerna med ursprungsbeteckningen ”Irpinia”.

I regionen har vin odlats sedan urminnes tider. Det har alltid funnits ett nära samband med floden Sabato, som flyter genom området och som har fått sitt namn från folkgruppen sabiner. Enligt Livius var dessa en samnitisk folkstam som bosatte sig i Sabatos flodområde.

Området blev ett blomstrande centrum för vinodlingens etablering och utveckling under 1800-talet tack vare upptäckten av enorma svavelfyndigheter i kommunen Tufo. Svavelfyndigheterna och deras tillgänglighet bidrog till vinodlingens snabba spridning i hela Irpiniadistriktet och gav upphov till tekniken att använda svavel för att skydda druvklasarna från yttre patogener.

Den stora tillväxten av den vinrelaterade ekonomin i Irpinia i modern tid ägde rum i slutet av 1800-talet i och med att en omfattande export av viner från Irpinia till Frankrike inleddes. Vinet från Irpinia blev mycket eftertraktat, med snittpriser på 25–30 lire per centara (75 kg). Vinrankan blev den viktigaste källan till välstånd i provinsen (A. Valente). Under denna tid uppgick den odlade arealen till 63 000 hektar, av vilken mer än 2 000 hektar ägnades helt åt vinodling (F. Madaluni, 1929).

Ett vittnesmål om vinodlingens historia återfinns i provinsen Principato Ultras ekonomiska tidning (Il Giornale Economico del Principato Ulteriore), som 1835 rapporterade om byggandet av nya vinanläggningar i området och modernisering av befintliga. Artikeln avslutas med en förteckning över de strategier som skulle följas.

Ytterligare belägg finns i redogörelserna från den jordbrukskommitté som inrättades genom reformeringen av provinsen Principato Ultras ekonomiska sällskap i enlighet med jordbruksministeriets kungliga dekret av den 23 december 1866.

Druvodling och vinproduktion har historiskt utgjort en viktig inkomstkälla för det lokala jordbruket. Irpinia var under lång tid den största producenten av vindruvor bland Italiens provinser. År 1923 uppgav senatorn Arturo Marescalchi, i ett förord till årsboken över vinodlingen i Italien, att Irpinia var den tredje största provinsen i Italien i fråga om vinframställning, med en produktion på 2 319 000 hektoliter.

I områden med jordar rika på vulkanisk aska var det svårt för vinlusen att etablera sig. När skördarna gick förlorade i andra vinodlingsområden spelade Irpinia därför en viktig roll för att förse drabbade producenter med druvor.

I en redogörelse från 1934 om vinerna från Avellino (I vini dell’Avellinese) uppgav Amedeo Jannacone att det var uppenbart att vinindustrin i Irpinia utgjorde en enormt omfattande jordbruksverksamhet som omsatte ett betydande kapital och varje år bidrog till den ekonomiska tryggheten för många familjer på landsbygden. Det ekonomiska välståndet för många byar i provinsen Avellino har sin grund framför allt i produktionen och försäljningen av vin. Detta välstånd förde med sig obestridliga framsteg på alla områden inom jordbruket och i livet för människor på landsbygden.

Under 1800-talet överskred produktionen en miljon hektoliter och exporten var omfattande. Vinodlingen utgjorde under åratal drivkraften i provinsens jordbruksekonomi. Jordregistret innehåller uppgifter om omfattande kapitalinvesteringar (på ca 500 miljoner lire i den tidens valuta) i ekonomin och samhället på landsbygden. Till stöd för den fortsatta utvecklingen av verksamheten anlades Irpinias första järnväg. Den blev snart känd som ”vinjärnvägen” (ferrovia del vino), eftersom den utgjorde en direkt förbindelse mellan de största och bästa vinodlingsområdena på floderna Sabatos och Calores sluttningar och de största marknaderna i Italien och Europa. Många järnvägsstationer är fortfarande i drift i det område där druvsorten greco odlas, t.ex. i Tufo, Prata, Taurasi och Montemiletto.

År 1878 grundades den kungliga skolan för vinodling och oenologi i Avellino, vilket bidrog till att göra området till ett av Italiens viktigaste vinodlingscentrum.

Skolan har varit en drivkraft för den socioekonomiska utvecklingen och har inneburit att Avellino med sin vinodlingssektor har blivit en av Italiens ledande provinser när det gäller vinproduktion och vinexport, framför allt till Frankrike.

Detta ledde också till att försök inleddes för att förbättra produktionstekniken för att ta fram och framställa högkvalitativa vinplantor och viner, och för att öka och utveckla utbudet av produkter för marknaden. Med detta togs även de första stegen i produktionen av mousserande viner från lokala druvsorter, framför allt fiano, greco och aglianico, genom framställning antingen enligt tankmetoden eller enligt den traditionella metoden med flaskjäsning.

Genom vinindustrins starka ställning i Irpinia utvecklades också en stark stödsektor, med mekaniska verkstäder specialiserade på tillverkning och försäljning av pumpsprutor och annan specialutrustning för vinodling och på vinframställningsystem, tunnor och fat.

På vetenskaplig nivå har det tekniska och ekonomiska värdet av vinerna från Irpinia flera gånger bekräftats i studier av druvsorter och oenologi.

Århundraden av omfattande och omsorgsfullt förvaltad vinodling i hela Irpinia har lett till att effektiva system för beskärning och uppbindning har utvecklats som tekniskt och produktionsmässigt är anpassade till egenskaperna hos de druvsorter som odlas.

Bland dessa kan nämnas det typiska beskärnings- och uppbindningssystemet ”alberata taurasina” eller ”antico sistema taurasino”, som har sitt ursprung i etruskiska metoder och som används för aglianico och blåa druvsorter. Ett annat system är ”avellinese”, som är vanligt vid odling av gröna druvsorter som greco, fiano, coda di volpe osv.

Århundraden av omfattande och omsorgsfullt förvaltad vinodling i hela Irpinia har lett till att effektiva system för beskärning och uppbindning har utvecklats som tekniskt och produktionsmässigt är anpassade till egenskaperna hos de druvsorter som odlas. Av betydelse är också det milda klimatet i Irpinia, utan extrema temperaturer, hårda vintrar och snö. Somrarna är förhållandevis milda. Nederbörden är riklig under alla delar av året och varierar mellan 800 och 1 200 mm beroende på område.

De temperatur-, nederbörds- och vindförhållanden som kännetecknar området är praktiskt taget idealiska för den karakteristiska gradvisa mognaden hos druvorna och för balansen mellan socker- och syrahalt, vilket möjliggör framställning av viner av hög kvalitet.

De fördelaktiga förhållandena har ett uppenbart samband med det geografiska läget, det kuperade landskapet och den stora skillnaden mellan dag- och nattemperaturer, som är särskilt gynnsam för druvorna under den period då de ändrar färg och under mognadsperioden.

Förhållandena är utmärkta för vinrankornas tillväxt och den gradvisa utvecklingen av alla de karakteristiska egenskaperna hos de mognande druvorna. De gör det också möjligt att producera druvor med en perfekt balans mellan syra- och sockerhalt, vilket ger mousserande viner med mycket distinkta sensoriska egenskaper. Det bör även noteras att denna provins var ett av de första områden i Italien som efter andra världskrigets slut började producera vita kvalitetsviner, som dock vid den tidpunkten var svåra att lagra och transportera. Tack vare mark- och klimatförhållandena, och modern teknik, producerar området vita viner, roséviner och vita viner från blå druvor med en framträdande och distinkt karaktär. Under 1970-talet bekräftade dessa viner områdets ställning som ett av dem med högst anseende när det gäller produktion av strama vita viner med framträdande och distinkt karaktär.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Vinframställningsområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag från produktion i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Framställningen och beredningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Irpinia”, med eller utan angivelse av druvsorten, och ”Irpinia” med angivelse av delområdet Campi Taurasini, måste äga rum inom gränserna för provinsen Avellino. All omvandling till mousserande vin och mognadslagring måste också ske inom provinsen.

Undantag som beviljats i enlighet med artikel 5 i produktspecifikationen för DOC ”Irpinia”, enligt bilagan till ministerdekretet av den 13 september 2005, förblir giltiga.

Beskrivning och presentation

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

I beskrivningen och presentationen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Irpinia” ska angivelsen av druvsorten, i förekommande fall, vara placerad efter beteckningen ”Irpinia”. Bokstäverna får inte vara större än de som används för ursprungsbeteckningen.

För viner av typen ”Irpinia” Aglianico jäst utan skal och för mousserande viner är beteckningen ”jäst utan skal” obligatorisk. Den måste anges omedelbart nedanför beteckningen ”Irpinia Aglianico” med bokstäver som inte är större än de som används för ursprungsbeteckningen.

Årgång

På flaskor som innehåller vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Irpinia” ska skördeåret för druvorna alltid anges. Mousserande vin som inte är årgångsvin samt likörvin är undantagna från detta krav.

”Vigna” (vingård)

Uttrycket vigna följt av motsvarande ortnamn får användas i märkningen i enlighet med gällande bestämmelser.

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---