# Službeni list C 123/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 123 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.18. ožujka 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 123

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.18. ožujka 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 123/01 | Komunikacije Komisije – Odobrenje sadržaja nacrta Komunikacije Komisije – Smjernice za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca | 1 |
| 2022/C 123/02 | Komunikacija Komisije – Smjernice za primjenu Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije | 12 |
| 2022/C 123/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 123/01

Komunikacije Komisije – Odobrenje sadržaja nacrta Komunikacije Komisije – Smjernice za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca

1

2022/C 123/02

Komunikacija Komisije – Smjernice za primjenu Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije

12

2022/C 123/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 123/06 | Tečajna lista eura — 17. ožujka 2022. | 41 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 123/06

Tečajna lista eura — 17. ožujka 2022.

41

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 123/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10339 – KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 123/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 46 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 123/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10339 – KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 123/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/1

---

KOMUNIKACIJE KOMISIJE

Odobrenje sadržaja nacrta Komunikacije Komisije – Smjernice za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca

(2022/C 123/01)

Komisija je 9. prosinca 2021. odobrila sadržaj nacrta Komunikacije Komisije – Smjernice za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca.

Nacrt Komunikacije – Smjernice za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca sadržan je u Prilogu ovoj Komunikaciji. Nacrt Obavijesti Komisije otvoren je za javnu raspravu na:

https://ec.europa.eu/competition-policy/public-

---

PRILOG

NACRT KOMUNIKACIJE KOMISIJE

Smjernice za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca

1.   Uvod

| (1) | Ovim se Smjernicama utvrđuju načela na temelju kojih se u skladu s člankom 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („članak 101. UFEU-a”) ocjenjuju sporazumi među poduzetnicima, odluke udruženjâ poduzetnika i usklađeno djelovanje (pod zajedničkim nazivom „sporazumi”) sklopljeni kao rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih pojedinaca (1) i drugih poduzetnika („druga ugovorna strana ili više njih” (2)) u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Člankom 101. UFEU-a zabranjuju se sporazumi među poduzetnicima kojima se ograničava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, osobito ako se njima izravno ili neizravno utvrđuju kupovne ili prodajne cijene ili bilo koji drugi trgovinski uvjeti. Pravila EU-a o tržišnom natjecanju temelje se na članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”), kojim je propisano da Unija uspostavlja unutarnje tržište, uključujući sustav kojim se osigurava da tržišno natjecanje ne bude narušeno (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Člankom 3. stavkom 3. UEU-a usto je propisano da Unija promiče „visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka”. U tu svrhu Unija prepoznaje važnu ulogu socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja te se u skladu s člankom 152. UFEU-a obvezuje „olakšavati dijalog među socijalnim partnerima poštujući njihovu autonomiju”. Člankom 28. Povelje Europske unije o temeljnim pravima nadalje se priznaje pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje. Poboljšani uvjeti rada i odgovarajuća socijalna zaštita isto su tako temeljna načela europskog stupa socijalnih prava, u skladu s kojim se provodi „savjetovanje sa socijalnim partnerima o osmišljavanju i provedbi gospodarskih i socijalnih politika te politika zapošljavanja u skladu s nacionalnom praksom” te ih se potiče „da pregovaraju o kolektivnim ugovorima i sklapaju ih u svim područjima koja su im relevantna” (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Sud Europske unije („Sud”) uzeo je u obzir ciljeve socijalne politike EU-a kad je u kontekstu kolektivnog pregovaranja između socijalnih partnera presudio da su određena ograničenja tržišnog natjecanja svojstvena kolektivnim ugovorima između organizacija koje predstavljaju poslodavce i radnika i nužna za poboljšanje uvjeta rada (5). Stoga ugovori sklopljeni u okviru kolektivnog pregovaranja između poslodavaca i radnika kojima je cilj, po svojoj prirodi i svrsi, poboljšati uvjete rada (uključujući plaću), nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a i stoga ne čine povredu prava EU-a o tržišnom natjecanju (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sud je dodatno pojasnio da to isključenje iz područja primjene članka 101. UFEU-a obuhvaća i kolektivne ugovore sklopljene između poslodavaca i organizacija radnika koje pregovaraju u ime i za račun svojih lažno samozaposlenih (7) članova, odnosno pružatelja usluga koji se nalaze u situaciji usporedivoj s onom radnika (8). U tom kontekstu Sud pojedinca smatra lažno samozaposlenom osobom ako: i. postupa prema uputama svojeg poslodavca, posebno u pogledu slobode izbora vremena, mjesta i sadržaja svojeg rada; ii. ne dijeli poslovne rizike poslodavca i iii. za vrijeme trajanja odnosa čini sastavni dio poslodavčeva poduzeća. Ti se kriteriji primjenjuju neovisno o tome je li ta osoba u skladu s nacionalnim pravom označena kao samozaposlena osoba iz poreznih, administrativnih ili organizacijskih razloga te je za njih potrebna ocjena svakog pojedinačnog slučaja uzimajući u obzir činjenice tog pojedinačnog slučaja (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Posljednjih je godina pod utjecajem trenda podugovaranja i eksternalizacije poslovnih i osobnih uslužnih djelatnosti te digitalizacije proizvodnih procesa i rasta ekonomije internetskih platformi tržište rada doživjelo korjenite promjene. Broj samozaposlenih u EU-u relativno je visok i posljednjih se godina znatno povećao, uglavnom u ekonomiji internetskih platformi. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Iako su se zbog tih kretanja povećale fleksibilnost i dostupnost tržišta rada, u nekim su slučajevima nastupili teški uvjeti rada u ekonomiji internetskih platformi i izvan nje. Čak i ako nisu u potpunosti integrirane u poslovanje naručitelja na isti način kao i radnici, određene samozaposlene osobe još uvijek nisu potpuno neovisne o svojem naručitelju ili možda nemaju dovoljnu pregovaračku moć da utječu na svoje uvjete rada. Osim toga, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoge samozaposlene osobe postale su još ranjivije jer je njihov gubitak zarade pogoršan zbog slabih ili nepostojećih nacionalnih programa socijalne sigurnosti i namjenskih mjera potpore (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ako su samozaposlene osobe općenito u situaciji usporedivoj s onom radnika, one se u pojedinačnim slučajevima mogu smatrati lažno samozaposlenim osobama i nacionalna tijela/sudovi mogu ih reklasificirati kao radnike. Određene se skupine također mogu smatrati radnicima na temelju pravne pretpostavke. Međutim, u slučajevima kada nisu reklasificirani kao radnici, pristup kolektivnom pregovaranju ipak im može omogućiti da poboljšaju svoje uvjete rada. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Zabrana iz članka 101. UFEU-a primjenjuje se na „poduzetnike”, što je širok pojam koji obuhvaća sve subjekte koji se bave gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njihov pravni status i način na koji se financiraju (11). Stoga su stvarno samozaposlene osobe, čak i ako je riječ o pojedincima koji rade samostalno, u načelu poduzetnici u smislu članka 101. UFEU-a jer nude svoje usluge uz naknadu na određenom tržištu i obavljaju svoju djelatnost kao neovisni gospodarski subjekti (12). Pružatelj usluga može izgubiti status poduzetnika ne samo ako se u praksi nalazi u situaciji podređenosti, nego i u slučajevima gospodarske ovisnosti, na temelju ocjene okolnosti određenog slučaja (13). Trenutačna kretanja na tržištu rada, a posebno pojava ekonomije internetskih platformi, pojačavaju nesigurnost u pogledu okolnosti u kojima se može smatrati da kolektivni ugovori koje su sklopile samozaposlene osobe ili koji su sklopljeni u njihovo ime nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | U tom se kontekstu ovim Smjernicama pojašnjava i. da određene kategorije kolektivnih ugovora nisu obuhvaćene područjem primjene članka 101. UFEU-a; i ii. da Komisija neće intervenirati protiv određenih drugih kategorija kolektivnih ugovora. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | U ovim Smjernicama objašnjava se kako će Komisija primjenjivati pravo EU-a o tržišnom natjecanju, ne dovodeći u pitanje primjenu drugih pravila ili načela prava EU-a. Ove Smjernice ne utječu na ovlasti država članica u području socijalne politike ni na autonomiju socijalnih partnera. Njima se ne dovode u pitanje ni definicije pojmova „radnik” ili „samozaposlena osoba” u skladu s nacionalnim pravom (14). One ne utječu na nadležnosti država članica ili socijalnih partnera u pogledu organizacije kolektivnih pregovora u okviru radnog prava niti na mogućnost ugovornih stranaka da traže reklasifikaciju svojeg radnog statusa (ili nadležnih tijela/sudova da procjenjuju takve slučajeve) u skladu s pravom EU-a ili nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Ovim Smjernicama ne dovodi se u pitanje ni daljnje tumačenje članka 101. UFEU-a koje je Sud dao u vezi s kolektivnim ugovorima. One ne utječu na primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju, kako je propisano člankom 42. UFEU-a i relevantnim zakonodavstvom Unije (15) u području poljoprivrede i ribarstva. Nadalje, primjenjuju se ne dovodeći u pitanje primjenu članka 101. stavka 3. UFEU-a, kojim se od članka 101. stavka 1. UFEU-a izuzimaju sporazumi koji i. pridonose poboljšanju proizvodnje/distribucije robe ili promicanju tehničkog ili gospodarskog napretka; ii. prenose pravedan dio svojih koristi na potrošače; iii. sadržavaju samo neophodna ograničenja tržišnog natjecanja; i iv. strankama ne pružaju mogućnost isključivanja tržišnog natjecanja u pogledu znatnog dijela predmetnih proizvoda ili usluga (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Kako bi se izbjegle dvojbe, kolektivni ugovori koje sklapaju samozaposlene osobe koji nisu obuhvaćeni ovim Smjernicama ne predstavljaju automatski povredu članka 101. UFEU-a, ali iziskuju pojedinačnu ocjenu. |
| --- | --- |

(13)

2.   Opće područje primjene ovih Smjernica

(a)   Vrste sporazuma obuhvaćene ovim Smjernicama

| (14) | Ove Smjernice primjenjuju se na sve sporazume koji su dogovoreni i/ili sklopljeni kolektivno između određenih kategorija samozaposlenih pojedinaca, s jedne strane, i drugih ugovornih strana, s druge strane (dalje u tekstu „kolektivni ugovori”), ako se oni po svojoj prirodi i svrsi odnose na uvjete rada takvih samozaposlenih pojedinaca. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ne dovodeći u pitanje diskrecijsko pravo država članica u pogledu opsega i oblika kanala kolektivnog zastupanja samozaposlenih osoba, ove Smjernice primjenjuju se na sve oblike kolektivnih pregovora, od pregovora preko socijalnih partnera ili drugih udruženja do izravnog pregovaranja skupine samozaposlenih pojedinaca s drugim ugovornim stranama ili udruženjima tih drugih ugovornih strana. Njima su obuhvaćeni i slučajevi u kojima samozaposleni pojedinci žele biti obuhvaćeni postojećim kolektivnim ugovorom sklopljenim između ugovorne strane za koju rade i skupine radnika/samozaposlenih pojedinaca. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Uvjeti rada samozaposlenih pojedinaca uključuju pitanja kao što su naknada, radno vrijeme i raspored rada, praznici, godišnji odmor, fizički prostori u kojima se obavlja rad, zdravlje i sigurnost, osiguranje i socijalna sigurnost te uvjeti pod kojima samozaposleni pojedinac ima pravo prestati pružati svoje usluge, na primjer zbog kršenja ugovora koji se odnosi na uvjete rada. Međutim, za sporazume na temelju kojih samozaposleni pojedinci zajednički odlučuju da neće pružati usluge određenim ugovornim stranama, primjerice zato što druga ugovorna strana nije voljna sklopiti ugovor o uvjetima rada, potrebna je pojedinačna procjena. Takvi sporazumi ograničavaju ponudu radne snage i stoga se mogu pokazati problematičnima u smislu tržišnog natjecanja. Pod uvjetom da se može dokazati da je takvo koordinirano odbijanje ponude radne snage nužno i razmjerno za pregovore ili sklapanje kolektivnog ugovora, za potrebe ovih Smjernica s odbijanjem će se postupati na isti način kao s kolektivnim ugovorom s kojim je ono povezano (ili bi bilo povezano u slučaju neuspješnih pregovora). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Sklapanje kolektivnih ugovora pretpostavlja određeni stupanj koordinacije među više stranaka na svakoj pregovaračkoj strani prije sklapanja kolektivnog ugovora. Takva koordinacija može biti u obliku ugovora ili razmjene informacija ili komunikacije među strankama sa svake pregovaračke strane kako bi se odlučilo o zajedničkom pristupu predmetu i obliku pregovora (npr. multilateralno ili putem imenovanja predstavnika). Ponovno, u mjeri u kojoj je takva koordinacija nužna i proporcionalna za pregovore ili sklapanje kolektivnog ugovora, za potrebe ovih Smjernica s njom će se postupati na isti način kao i s kolektivnim ugovorom s kojim je povezana. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Ove Smjernice ne obuhvaćaju odluke udruženjâ ili sporazume među samozaposlenim pojedincima izvan konteksta pregovora (ili priprema za pregovore) s drugom ugovornom stranom radi poboljšanja uvjeta rada samozaposlenih osoba. Konkretno, njima nisu obuhvaćeni sporazumi koji nadilaze reguliranje uvjeta rada utvrđivanjem uvjeta (posebno cijena) pod kojima samozaposleni pojedinci ili druga ugovorna strana potrošačima (17) nude usluge ili kojima se ograničava sloboda poslodavaca da zaposle radnu snagu koja im je potrebna.







  Primjer 1.



  Situacija: Samozaposleni dostavljači pojedinci pružaju svoje usluge trima platformama za dostavu koje su aktivne u gradu B. Postoji kolektivni ugovor između platformi za dostavu i dostavljačâ kojim se utvrđuju naknade koje platforme moraju platiti dostavljačima za njihove usluge te minimalne obveze koje platforme imaju prema dostavljačima u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu. Kolektivnim ugovorom propisano je da dostavljači ograničavaju svoje usluge na određeno područje grada. U tu svrhu grad je sporazumom podijeljen na tri odvojena područja, po jedno za dostavljače svake platforme. Zasebno, samozaposleni dostavljači pojedinci u gradu B međusobno su se sporazumjeli da neće obavljati više od dvadeset isporuka u roku od četiri sata unutar radnog dana.

  Analiza: Primjer sadržava dva sporazuma između poduzetnika u smislu članka 101. UFEU-a: i. kolektivni ugovor između platformi i samozaposlenih dostavljača pojedinaca; ii. zaseban ugovor između samozaposlenih dostavljača pojedinaca o najvećem broju isporuka. Kolektivni ugovor obuhvaćen je ovim Smjernicama jer je rezultat kolektivnih pregovora i njime se uređuju uvjeti rada (naknade, zdravstveni i sigurnosni uvjeti) pod kojima samozaposleni pojedinci dostavljači pružaju svoje usluge platformama. Međutim, dio kolektivnog ugovora kojim se područje grada dijeli među tri platforme ne odnosi se na njihove uvjete rada, nego predstavlja ugovor o podjeli tržišta, koji kao takav može ograničiti tržišno natjecanje s obzirom na cilj na temelju članka 101. UFEU-a (18).
  S druge strane, zasebni ugovor među samozaposlenim pojedincima dostavljačima o broju isporuka po radnom danu nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih pojedinaca i drugih ugovornih strana te stoga nije obuhvaćen ovim Smjernicama, već bi ga trebalo zasebno analizirati.


  Primjer 2.



  Situacija: Sportski klubovi u državi članici X međusobno su se sporazumjeli da neće zapošljavati sportaše prelaskom iz jednog kluba u drugi tijekom trajanja njihovih ugovora s dotičnim sportskim klubom. Klubovi se koordiniraju i u pogledu razina naknada za sportaše starije od 35 godina.

  Analiza: Dogovori među sportskim klubovima predstavljaju ugovore među poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a. Ti dogovori nisu obuhvaćeni ovim Smjernicama jer se nisu postignuti u pregovorima među samozaposlenim pojedincima i drugim ugovornim stranama te to stoga nisu kolektivni ugovori. Prvi dogovor vjerojatno predstavlja povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj jer se njime ograničava tržišno natjecanje među sportskim klubovima u pogledu zapošljavanja najboljih sportaša na tržištu. Drugi dogovor (o utvrđivanju plaća) isto tako može predstavljati povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj jer se u biti radi o ugovoru među konkurentima (klubovima) u cilju smanjenja njihovih ulaznih troškova.
  Općenito, ovaj primjer prikazuje prakse poduzetnika na tržištima rada koje očito nisu obuhvaćene područjem primjene ovih Smjernica i koje vjerojatno predstavljaju povredu članka 101. UFEU-a. Konkretno, ugovori među sportskim klubovima iz ovog primjera vjerojatno predstavljaju povredu članka 101. UFEU-a neovisno o tome jesu li povezani sa samozaposlenim osobama ili radnicima. |
| --- | --- |

(18)

Primjer 1.

Situacija: Samozaposleni dostavljači pojedinci pružaju svoje usluge trima platformama za dostavu koje su aktivne u gradu B. Postoji kolektivni ugovor između platformi za dostavu i dostavljačâ kojim se utvrđuju naknade koje platforme moraju platiti dostavljačima za njihove usluge te minimalne obveze koje platforme imaju prema dostavljačima u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu. Kolektivnim ugovorom propisano je da dostavljači ograničavaju svoje usluge na određeno područje grada. U tu svrhu grad je sporazumom podijeljen na tri odvojena područja, po jedno za dostavljače svake platforme. Zasebno, samozaposleni dostavljači pojedinci u gradu B međusobno su se sporazumjeli da neće obavljati više od dvadeset isporuka u roku od četiri sata unutar radnog dana.

Analiza: Primjer sadržava dva sporazuma između poduzetnika u smislu članka 101. UFEU-a: i. kolektivni ugovor između platformi i samozaposlenih dostavljača pojedinaca; ii. zaseban ugovor između samozaposlenih dostavljača pojedinaca o najvećem broju isporuka. Kolektivni ugovor obuhvaćen je ovim Smjernicama jer je rezultat kolektivnih pregovora i njime se uređuju uvjeti rada (naknade, zdravstveni i sigurnosni uvjeti) pod kojima samozaposleni pojedinci dostavljači pružaju svoje usluge platformama. Međutim, dio kolektivnog ugovora kojim se područje grada dijeli među tri platforme ne odnosi se na njihove uvjete rada, nego predstavlja ugovor o podjeli tržišta, koji kao takav može ograničiti tržišno natjecanje s obzirom na cilj na temelju članka 101. UFEU-a (18).

S druge strane, zasebni ugovor među samozaposlenim pojedincima dostavljačima o broju isporuka po radnom danu nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih pojedinaca i drugih ugovornih strana te stoga nije obuhvaćen ovim Smjernicama, već bi ga trebalo zasebno analizirati.

Primjer 2.

Situacija: Sportski klubovi u državi članici X međusobno su se sporazumjeli da neće zapošljavati sportaše prelaskom iz jednog kluba u drugi tijekom trajanja njihovih ugovora s dotičnim sportskim klubom. Klubovi se koordiniraju i u pogledu razina naknada za sportaše starije od 35 godina.

Analiza: Dogovori među sportskim klubovima predstavljaju ugovore među poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a. Ti dogovori nisu obuhvaćeni ovim Smjernicama jer se nisu postignuti u pregovorima među samozaposlenim pojedincima i drugim ugovornim stranama te to stoga nisu kolektivni ugovori. Prvi dogovor vjerojatno predstavlja povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj jer se njime ograničava tržišno natjecanje među sportskim klubovima u pogledu zapošljavanja najboljih sportaša na tržištu. Drugi dogovor (o utvrđivanju plaća) isto tako može predstavljati povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj jer se u biti radi o ugovoru među konkurentima (klubovima) u cilju smanjenja njihovih ulaznih troškova.

Općenito, ovaj primjer prikazuje prakse poduzetnika na tržištima rada koje očito nisu obuhvaćene područjem primjene ovih Smjernica i koje vjerojatno predstavljaju povredu članka 101. UFEU-a. Konkretno, ugovori među sportskim klubovima iz ovog primjera vjerojatno predstavljaju povredu članka 101. UFEU-a neovisno o tome jesu li povezani sa samozaposlenim osobama ili radnicima.

(b)   Osobe na koje se primjenjuju ove Smjernice

| (19) | Ove Smjernice obuhvaćaju kolektivne ugovore koji se odnose na uvjete rada samozaposlenih pojedinaca (vidjeti odjeljke III. i IV. ovih Smjernica). Za potrebe ovih Smjernica pojam „samozaposleni pojedinci” odnosi se na osobe koje nemaju ugovor o radu ili koje nisu u radnom odnosu i koje se za pružanje predmetnih usluga prvenstveno oslanjaju na svoj osobni rad. Samozaposleni pojedinci mogu se za pružanje usluga koristiti određenom robom ili imovinom. Na primjer, čistač upotrebljava pribor za čišćenje, a glazbenik svira glazbeni instrument. U tim se slučajevima roba upotrebljava kao pomoćno sredstvo za pružanje konačne usluge te bi se stoga smatralo da se samozaposleni pojedinci oslanjaju na svoj osobni rad. S druge strane, ove Smjernice ne primjenjuju se na situacije u kojima se gospodarska djelatnost samozaposlenog pojedinca sastoji samo od dijeljenja ili iskorištavanja robe ili imovine ili preprodaje robe/usluga. Na primjer, ako samozaposleni pojedinac iznajmljuje smještaj ili preprodaje automobilske dijelove, te se djelatnosti odnose na iskorištavanje imovine i preprodaju robe, a ne na vlastiti rad. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | U odjeljku III. ovih Smjernica utvrđuju se kategorije kolektivnih ugovora koji uključuju samozaposlene pojedince za koje Komisija smatra da nisu obuhvaćene područjem primjene članka 101. UFEU-a, a u odjeljku IV. utvrđuju se kategorije kolektivnih ugovora protiv kojih Komisija neće intervenirati. Kategorije samozaposlenih pojedinaca i/ili kolektivni ugovori utvrđeni u odjeljcima III. i IV. ovih Smjernica trebali bi poštovati i biti u potpunosti u skladu s općim načelima kojima se definira područje primjene ovih Smjernica utvrđeno u ovom odjeljku II. |
| --- | --- |

(20)

3.   Kolektivni ugovori samozaposlenih pojedinaca usporedivih s radnicima na koje se ne primjenjuje članak 101. UFEU-a

| (21) | U slučajevima kad se smatra da se samozaposleni pojedinci nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika, trebalo bi smatrati da su njihovi kolektivni ugovori izvan područja primjene članka 101. UFEU-a bez obzira na to ispunjavaju li ti pojedinci kriterije za lažno samozaposlene osobe (vidjeti točku 5. ovih Smjernica) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Sud je presudio da se kolektivni ugovor koji obuhvaća samozaposlene pružatelje usluga može smatrati rezultatom dijaloga među socijalnim partnerima ako se pružatelji usluga nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (20) te je potvrdio da „u današnjem gospodarstvu nije uvijek lako odrediti imaju li određeni samozaposleni pružatelji usluga status poduzetnika” (21). Sud je presudio i da „pružatelj usluga može izgubiti svoj status samozaposlenog gospodarskog subjekta, i prema tome poduzetnika, ako ne određuje samostalno svoje postupanje na tržištu, nego u potpunosti ovisi o svojem naručitelju jer ne snosi financijske i poslovne rizike koji proizlaze iz njegove djelatnosti i funkcionira kao pomoćno tijelo koje je integrirano u poduzeće tog naručitelja” (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Na temelju tih kriterija i uzimajući u obzir kretanja na tržištu rada EU-a i na nacionalnoj razini (u smislu zakonodavstva i sudske prakse), za potrebe ovih Smjernica Komisija smatra da se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika nalaze sljedeće kategorije samozaposlenih pojedinaca te da kolektivni ugovori koje oni sklope stoga nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a (23): |
| --- | --- |

(23)

(a)   Ekonomski ovisni samozaposleni pojedinci

| (24) | Samozaposleni pojedinci koji svoje usluge pružaju isključivo ili pretežno jednoj ugovornoj strani vjerojatno su u položaju ekonomske ovisnosti o toj ugovornoj strani. Općenito, takvi samozaposleni pojedinci ne određuju samostalno svoje ponašanje na tržištu i uvelike ovise o drugoj ugovornoj strani te čine sastavni dio njezina poslovanja. Osim toga, vjerojatnije je da će dobivati upute o tome kako bi se njihov rad trebao obavljati. Pitanje ekonomski ovisnih samozaposlenih osoba prepoznato je u nizu nacionalnih zakona kojima se takvim samozaposlenim pojedincima daje pravo na kolektivno pregovaranje, pod uvjetom da ispunjavaju kriterije utvrđene odgovarajućim nacionalnim mjerama (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komisija smatra da se samozaposleni pojedinac nalazi u situaciji ekonomske ovisnosti ako najmanje 50 % svojeg ukupnog godišnjeg dohotka povezanog s radom ostvaruje od jedne ugovorne strane. Stoga kolektivni ugovori koji se odnose na poboljšanje uvjeta rada sklopljeni između samozaposlenih pojedinaca koji su u situaciji ekonomske ovisnosti i druge ugovorne strane o kojoj su ekonomski ovisni nisu obuhvaćeni člankom 101. UFEU-a, čak i ako nacionalna tijela/sudovi predmetne samozaposlene osobe nisu reklasificirali kao radnike.







  Primjer 3.



  Situacija: Društvo X je društvo arhitekata koje za dovršetak svojih projekata sklapa ugovore s velikim brojem (samozaposlenih) arhitekata. Arhitekti ostvaruju 90 % svojeg dohotka od društva X. Kolektivno pregovaraju i s društvom X sklapaju ugovor kojim su predviđeni radno vrijeme u trajanju od najviše 45 sati tjedno, godišnji odmor u trajanju od 26 kalendarskih dana i određene stope naknade na temelju razine iskustva pojedinih arhitekata.

  Analiza: Samozaposleni arhitekti, kao i drugi neovisni izvođači, općenito se smatraju poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a te se stoga ta odredba primjenjuje na sporazume među njima. Međutim, ugovor sklopljen između samozaposlenih arhitekata i društva X ne bi bio obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a jer je riječ o kolektivnom ugovoru koji se odnosi na uvjete rada između društva X i pojedinaca za koje se može smatrati da se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (u smislu ekonomske ovisnosti). U ovom primjeru arhitekti su ekonomski ovisni o drugoj ugovornoj strani (društvo X) jer 90 % svojeg dohotka ostvaruju od tog društva. Stoga se može smatrati da čine sastavni dio društva X. |
| --- | --- |

(25)

Primjer 3.

Situacija: Društvo X je društvo arhitekata koje za dovršetak svojih projekata sklapa ugovore s velikim brojem (samozaposlenih) arhitekata. Arhitekti ostvaruju 90 % svojeg dohotka od društva X. Kolektivno pregovaraju i s društvom X sklapaju ugovor kojim su predviđeni radno vrijeme u trajanju od najviše 45 sati tjedno, godišnji odmor u trajanju od 26 kalendarskih dana i određene stope naknade na temelju razine iskustva pojedinih arhitekata.

Analiza: Samozaposleni arhitekti, kao i drugi neovisni izvođači, općenito se smatraju poduzetnicima u smislu članka 101. UFEU-a te se stoga ta odredba primjenjuje na sporazume među njima. Međutim, ugovor sklopljen između samozaposlenih arhitekata i društva X ne bi bio obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a jer je riječ o kolektivnom ugovoru koji se odnosi na uvjete rada između društva X i pojedinaca za koje se može smatrati da se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika (u smislu ekonomske ovisnosti). U ovom primjeru arhitekti su ekonomski ovisni o drugoj ugovornoj strani (društvo X) jer 90 % svojeg dohotka ostvaruju od tog društva. Stoga se može smatrati da čine sastavni dio društva X.

(b)   Samozaposleni pojedinci koje rade „usporedno” s radnicima

| (26) | Samozaposleni pojedinci koji obavljaju iste ili slične poslove „usporedno” s radnicima za istu ugovornu stranu nalaze se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika jer svoje usluge pružaju prema uputama ugovorne strane i ne snose komercijalne rizike njezine djelatnosti niti su neovisne u pogledu obavljanja predmetne gospodarske djelatnosti. Nadležna nacionalna tijela/sudovi trebaju odlučiti treba li ugovorni odnos samozaposlenih osoba koje rade usporedno s radnicima reklasificirati kao radni odnos. Međutim, u slučajevima kada samozaposleni pojedinci nisu reklasificirani kao radnici, oni i dalje mogu imati koristi od kolektivnog pregovaranja. Takvi su slučajevi prepoznati u praksi u nekoliko država članica u kojima su kolektivnim ugovorima obuhvaćeni radnici i samozaposlene osobe koje rade u istim sektorima (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Stoga kolektivni ugovori koji se odnose na uvjete rada između druge ugovorne strane i samozaposlenih pojedinaca koji za drugu ugovornu stranu obavljaju iste ili slične poslove usporedno s radnicima nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a, čak i ako nacionalna tijela/sudovi predmetne samozaposlene osobe nisu reklasificirali kao radnike. Isto vrijedi i za kolektivne ugovore koji u skladu sa sustavima socijalnog dijaloga obuhvaćaju i radnike i samozaposlene pojedince.







  Primjer 4.



  Situacija: Društvo X organizira koncerte orkestara i druga događanja klasične glazbe. Za društvo X radi više glazbenika u svojstvu radnika ili samozaposlenih osoba na temelju godišnjih ugovora. Ti glazbenici, neovisno o svojem statusu, dobivaju upute direktora za kulturu društva X o djelima koja moraju izvoditi, vremenskom rasporedu i mjestu proba te o događanjima na kojima moraju sudjelovati. Društvo X sklopilo je kolektivni ugovor sa svim glazbenicima. Njime je utvrđena gornja granica od najviše 45 radnih sati tjedno, a glazbenicima je odobren poseban dopust od jednog dana nakon što u istom tjednu nastupe na tri koncerta.

  Analiza: Samozaposleni glazbenici pojedinci nalaze se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika u društvu X u pogledu podređenosti i sličnosti zadataka. Oni obavljaju iste zadatke kao i zaposleni glazbenici (tj. izvode glazbu na događanjima), moraju slijediti iste upute društva X u pogledu sadržaja, mjesta i vremena izvedaba te su angažirani u sličnom trajanju kao i zaposleni glazbenici. U tim okolnostima kolektivni ugovor kojim se uređuju uvjeti rada glazbenika nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(27)

Primjer 4.

Situacija: Društvo X organizira koncerte orkestara i druga događanja klasične glazbe. Za društvo X radi više glazbenika u svojstvu radnika ili samozaposlenih osoba na temelju godišnjih ugovora. Ti glazbenici, neovisno o svojem statusu, dobivaju upute direktora za kulturu društva X o djelima koja moraju izvoditi, vremenskom rasporedu i mjestu proba te o događanjima na kojima moraju sudjelovati. Društvo X sklopilo je kolektivni ugovor sa svim glazbenicima. Njime je utvrđena gornja granica od najviše 45 radnih sati tjedno, a glazbenicima je odobren poseban dopust od jednog dana nakon što u istom tjednu nastupe na tri koncerta.

Analiza: Samozaposleni glazbenici pojedinci nalaze se u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika u društvu X u pogledu podređenosti i sličnosti zadataka. Oni obavljaju iste zadatke kao i zaposleni glazbenici (tj. izvode glazbu na događanjima), moraju slijediti iste upute društva X u pogledu sadržaja, mjesta i vremena izvedaba te su angažirani u sličnom trajanju kao i zaposleni glazbenici. U tim okolnostima kolektivni ugovor kojim se uređuju uvjeti rada glazbenika nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a.

(c)   Samozaposleni pojedinci koji rade putem digitalnih radnih platformi

| (28) | Pojava ekonomije internetskih platformi i osiguravanje radne snage putem digitalnih radnih platformi stvorili su novu stvarnost za određene samozaposlene pojedince koji se nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika u odnosu na digitalne radne platforme putem kojih ili za koje rade. Samozaposleni pojedinci mogu ovisiti o digitalnim platformama, posebno u pogledu dopiranja do potrošača, i često se mogu suočiti s radnim ponudama tipa „uzmi ili ostavi”, s malim ili nikakvim prostorom za pregovaranje o svojim uvjetima rada, uključujući naknadu za rad. Digitalne radne platforme obično mogu jednostrano nametnuti uvjete njihova radnog odnosa, bez prethodnog obavješćivanja samozaposlenih pojedinaca ili savjetovanja s njima. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Nedavna sudska praksa i razvoj zakonodavstva na nacionalnoj razini pružaju dodatne naznake da su takve samozaposlene osobe usporedive s radnicima. U kontekstu postupaka reklasifikacije nacionalni sudovi sve više prepoznaju ovisnost pružatelja usluga o određenim vrstama platformi, pa čak i postojanje radnog odnosa (26). Isto tako, neke države članice donijele su zakonodavstvo (27) kojim se uspostavlja pretpostavka radnog odnosa ili pravo na kolektivno pregovaranje za osobe koje pružaju usluge digitalnim platformama ili putem njih. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Za potrebe ovih Smjernica pojam digitalna radna platforma znači svaka fizička ili pravna osoba koja pruža komercijalnu uslugu koja ispunjava sve sljedeće uvjete: i. pruža se, barem djelomično, na daljinu elektroničkim putem, primjerice putem internetskih stranica ili mobilnih aplikacija; ii. pruža se na zahtjev primatelja usluge; i iii. uključuje, kao nužnu i ključnu sastavnicu, organizaciju rada koji obavljaju pojedinci, neovisno o tome obavlja li se taj rad na internetu ili na određenoj lokaciji. Platforme koje ne organiziraju rad pojedinaca, nego su samo sredstvo putem kojeg samozaposleni pojedinci mogu doprijeti do krajnjih korisnika ne predstavljaju digitalne radne platforme. Na primjer, platforma koja samo objedinjuje i prikazuje dostupne pružatelje usluga (npr. vodoinstalatere) u određenom području, čime se korisnicima omogućuje korištenje njihovih usluga na zahtjev, ne smatra se digitalnom radnom platformom jer ona ne organizira rad pružatelja usluga. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | S obzirom na ta razmatranja, kolektivni ugovori između samozaposlenih pojedinaca i digitalnih radnih platformi kojima se po svojoj prirodi i svrsi nastoje poboljšati uvjeti rada nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a, čak i ako nacionalna tijela/sudovi predmetne samozaposlene osobe nisu reklasificirali kao radnike.







  Primjer 5.



  Situacija: Skupina vozača koji rade za platforme za naručivanje prijevoza započinje pregovore s regionalnom udrugom koja kao članove okuplja platforme za naručivanje prijevoza kako bi sklopila kolektivni ugovor u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Prije početka pregovora s vozačima platforme za naručivanje prijevoza (članovi udruženja) koordiniraju svoju pregovaračku strategiju. Pregovori su u konačnici neuspješni i nije sklopljen kolektivni ugovor. Nakon toga udruženje platformi za naručivanje prijevoza donosi odluku kojom se utvrđuje najniža cijena od 5 EUR po vožnji za potrošače. U okviru svoje koordinacije prije početka pregovora s vozačima platforme su raspravljale i o mogućnosti utvrđivanja najniže cijene po vožnji.

  Analiza: Preko svojeg udruženja platforme za naručivanje prijevoza pokušale su pregovarati o kolektivnom ugovoru s vozačima u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Unatoč činjenici da ugovor u konačnici nije zaključen, pregovori između samozaposlenih vozača pojedinaca i udruženja platformi ne bi bili obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a. Isto vrijedi i za koordinaciju među platformama koja je prethodila pregovorima s vozačima, pod uvjetom da je takva koordinacija bila nužna i proporcionalna za pregovore o kolektivnom ugovoru obuhvaćenom ovim Smjernicama.
  Međutim, rasprave među platformama o najnižoj cijeni po vožnji koja se naplaćuje od potrošača ne odnose se na uvjete rada. Takvo usklađivanje cijena među konkurentima moglo bi predstavljati povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj. U svakom slučaju, odluka koju je donijelo udruženje platformi za naručivanje prijevoza ne bi bila obuhvaćena područjem primjene ovih Smjernica jer nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih pojedinaca i drugih ugovornih strana. Rezultat je sporazuma među članovima udruge, tj. platformama (drugim ugovornim stranama).
  Suprotno tomu, da su samozaposleni vozači pojedinci i udruga platformi zajednički dogovorili minimalnu naknadu od 5 EUR po vožnji za vozače (neovisno o načinu na koji se taj trošak prenosi na potrošače), smatralo bi se da se takav ugovor odnosi na uvjete rada i da stoga nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

(31)

Primjer 5.

Situacija: Skupina vozača koji rade za platforme za naručivanje prijevoza započinje pregovore s regionalnom udrugom koja kao članove okuplja platforme za naručivanje prijevoza kako bi sklopila kolektivni ugovor u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Prije početka pregovora s vozačima platforme za naručivanje prijevoza (članovi udruženja) koordiniraju svoju pregovaračku strategiju. Pregovori su u konačnici neuspješni i nije sklopljen kolektivni ugovor. Nakon toga udruženje platformi za naručivanje prijevoza donosi odluku kojom se utvrđuje najniža cijena od 5 EUR po vožnji za potrošače. U okviru svoje koordinacije prije početka pregovora s vozačima platforme su raspravljale i o mogućnosti utvrđivanja najniže cijene po vožnji.

Analiza: Preko svojeg udruženja platforme za naručivanje prijevoza pokušale su pregovarati o kolektivnom ugovoru s vozačima u cilju poboljšanja uvjeta rada vozača. Unatoč činjenici da ugovor u konačnici nije zaključen, pregovori između samozaposlenih vozača pojedinaca i udruženja platformi ne bi bili obuhvaćeni područjem primjene članka 101. UFEU-a. Isto vrijedi i za koordinaciju među platformama koja je prethodila pregovorima s vozačima, pod uvjetom da je takva koordinacija bila nužna i proporcionalna za pregovore o kolektivnom ugovoru obuhvaćenom ovim Smjernicama.

Međutim, rasprave među platformama o najnižoj cijeni po vožnji koja se naplaćuje od potrošača ne odnose se na uvjete rada. Takvo usklađivanje cijena među konkurentima moglo bi predstavljati povredu članka 101. UFEU-a s obzirom na cilj. U svakom slučaju, odluka koju je donijelo udruženje platformi za naručivanje prijevoza ne bi bila obuhvaćena područjem primjene ovih Smjernica jer nije rezultat kolektivnih pregovora između samozaposlenih pojedinaca i drugih ugovornih strana. Rezultat je sporazuma među članovima udruge, tj. platformama (drugim ugovornim stranama).

Suprotno tomu, da su samozaposleni vozači pojedinci i udruga platformi zajednički dogovorili minimalnu naknadu od 5 EUR po vožnji za vozače (neovisno o načinu na koji se taj trošak prenosi na potrošače), smatralo bi se da se takav ugovor odnosi na uvjete rada i da stoga nije obuhvaćen područjem primjene članka 101. UFEU-a.

4.   Provedbeni prioriteti Komisije

| (32) | U nekim slučajevima samozaposleni pojedinci koji se ne nalaze u situaciji usporedivoj sa situacijom radnika ipak mogu biti u slabijem pregovaračkom položaju u odnosu na druge ugovorne strane te stoga možda ne mogu znatno utjecati na svoje uvjete rada. Stoga, čak i ako se ne može pretpostaviti da su njihovi kolektivni ugovori izvan područja primjene članka 101. UFEU-a, ti se samozaposleni pojedinci zapravo mogu suočiti s problemima koji su slični onima s kojima se suočavaju samozaposleni pojedinci u prethodno opisanim kategorijama. Komisija zbog toga, u mjeri u kojoj se kolektivnim ugovorima nastoji ispraviti jasna neravnoteža u pregovaračkoj moći samozaposlenih pojedinaca u odnosu na druge ugovorne strane te im je cilj, po svojoj prirodi i svrsi, poboljšati uvjete rada, neće intervenirati protiv njih. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Smatrat će se da prethodno navedene kriterije ispunjavaju sljedeće kategorije kolektivnih ugovora: |
| --- | --- |

(33)

(a)   Kolektivni ugovori koje su samozaposleni pojedinci sklopili s ugovornim stranama određene gospodarske snage

| (34) | Samozaposleni pojedinci koji posluju s ugovornim stranama koje imaju određenu razinu gospodarske snage, a time i kupovne moći, mogu imati nedostatnu pregovaračku moć da utječu na svoje uvjete rada. U tom slučaju kolektivni ugovori mogu biti legitimno sredstvo za ispravljanje neravnoteže u pregovaračkoj moći između dviju strana. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | U skladu s tim, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora između samozaposlenih pojedinaca i drugih ugovornih strana u slučajevima u kojima postoji jasna neravnoteža u pregovaračkoj moći (28). Smatrat će se da takva neravnoteža u pregovaračkoj moći postoji najmanje u sljedećim slučajevima:






  — | ako samozaposleni pojedinci pregovaraju o kolektivnim ugovorima ili ih sklapaju s jednom ili više drugih ugovornih strana koje predstavljaju cijeli sektor ili industriju, i |
| --- | --- | --- |

(35)

—

ako samozaposleni pojedinci pregovaraju o kolektivnim ugovorima ili ih sklapaju s jednom ili više drugih ugovornih strana koje predstavljaju cijeli sektor ili industriju, i

| — | ako samozaposleni pojedinci pregovaraju ili sklapaju kolektivne ugovore s drugom ugovornom stranom čiji godišnji ukupni promet premašuje 2 milijuna EUR ili čiji je broj zaposlenika jednak ili veći od 10 osoba ili s nekoliko drugih ugovornih strana koje zajedno premašuju jedan od tih pragova (29). |
| --- | --- |

—

ako samozaposleni pojedinci pregovaraju ili sklapaju kolektivne ugovore s drugom ugovornom stranom čiji godišnji ukupni promet premašuje 2 milijuna EUR ili čiji je broj zaposlenika jednak ili veći od 10 osoba ili s nekoliko drugih ugovornih strana koje zajedno premašuju jedan od tih pragova (29).

| Primjer 6.



  Situacija: Društva X, Y i Z pružaju usluge održavanja i popravka automobila. Ukupni promet društva X iznosi 700 000 EUR, promet društva Y iznosi 1 milijun EUR, a promet društva Z 500 000 EUR. Samozaposleni mehaničari pojedinci koji rade za ta društva kao neovisni pružatelji usluga nisu zadovoljni niskim naknadama i lošim sigurnosnim uvjetima te odlučuju zajednički pregovarati s trgovačkim društvima X, Y i Z kako bi poboljšali svoje uvjete rada. Tri društva odbijaju pregovarati, tvrdeći da bi svaki kolektivni ugovor sa samozaposlenim mehaničarima pojedincima predstavljao povredu članka 101. UFEU-a.

  Analiza: I samozaposleni mehaničari pojedinci i tri društva za automobilske usluge poduzetnici su u smislu članka 101. UFEU-a. Pretpostavka neravnoteže pregovaračke moći ne bi se primjenjivala kad bi društva X, Y ili Z pregovarala samostalno jer nijedno od njih ne doseže prag prometa od 2 milijuna EUR utvrđen u točki 35. ovih Smjernica. Međutim, u ovom se slučaju pretpostavka primjenjuje jer tri društva pregovaraju zajednički i stoga se u obzir uzima njihov ukupni prihod. Komisija stoga u ovom slučaju ne bi intervenirala protiv kolektivnih ugovora koji se odnose na uvjete rada samozaposlenih pojedinaca. |
| --- |

Primjer 6.

Situacija: Društva X, Y i Z pružaju usluge održavanja i popravka automobila. Ukupni promet društva X iznosi 700 000 EUR, promet društva Y iznosi 1 milijun EUR, a promet društva Z 500 000 EUR. Samozaposleni mehaničari pojedinci koji rade za ta društva kao neovisni pružatelji usluga nisu zadovoljni niskim naknadama i lošim sigurnosnim uvjetima te odlučuju zajednički pregovarati s trgovačkim društvima X, Y i Z kako bi poboljšali svoje uvjete rada. Tri društva odbijaju pregovarati, tvrdeći da bi svaki kolektivni ugovor sa samozaposlenim mehaničarima pojedincima predstavljao povredu članka 101. UFEU-a.

Analiza: I samozaposleni mehaničari pojedinci i tri društva za automobilske usluge poduzetnici su u smislu članka 101. UFEU-a. Pretpostavka neravnoteže pregovaračke moći ne bi se primjenjivala kad bi društva X, Y ili Z pregovarala samostalno jer nijedno od njih ne doseže prag prometa od 2 milijuna EUR utvrđen u točki 35. ovih Smjernica. Međutim, u ovom se slučaju pretpostavka primjenjuje jer tri društva pregovaraju zajednički i stoga se u obzir uzima njihov ukupni prihod. Komisija stoga u ovom slučaju ne bi intervenirala protiv kolektivnih ugovora koji se odnose na uvjete rada samozaposlenih pojedinaca.

(b)   Kolektivni ugovori koje su samozaposlene osobe sklopile u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom EU-a

| (36) | U nekim je slučajevima nacionalni zakonodavac radi ostvarivanja socijalnih ciljeva nastojao riješiti problem neravnoteže u pregovaračkoj moći određenih kategorija samozaposlenih pojedinaca, bilo i. izričitom dodjelom prava na kolektivno pregovaranje tim osobama ili ii. isključivanjem kolektivnih ugovora koje su sklopile samozaposlene osobe u određenim zanimanjima iz područja primjene nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Stoga, kad se takve nacionalne mjere donesu uzimajući u obzir socijalne ciljeve, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koji uključuju kategorije samozaposlenih pojedinaca na koje se primjenjuje takvo nacionalno zakonodavstvo.







  Primjer 7.



  Situacija: Nacionalnim pravom države članice A iz područja primjene nacionalnog prava tržišnog natjecanja isključuju se sporazumi koje su sklopile određene samozaposlene osobe u sektoru kulture.

  Analiza: Država članica A utvrdila je sektorsko izuzeće od nacionalnog prava tržišnog natjecanja s obzirom na socijalne ciljeve. Čak i ako bi područje primjene mjere moglo nadilaziti situaciju samozaposlenih pojedinaca kako je navedeno u odjeljku III. ovih Smjernica, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su sklopili samozaposleni pojedinci u skladu s nacionalnom mjerom.


  Primjer 8.



  Situacija: Zakonom o radu države članice B utvrđuje se pravo samozaposlenih novinara pojedinaca na kolektivno pregovaranje s društvima kojima pružaju svoje usluge.

  Analiza: Država članica B izričito je dodijelila pravo na kolektivno pregovaranje određenoj kategoriji samozaposlenih osoba, odnosno novinarima. To znači da se prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja kolektivni ugovori sklopljeni između novinara i društava kojima pružaju svoje usluge ne smatraju protutržišnima. Stoga u ovom slučaju Komisija ne bi intervenirala protiv kolektivnih ugovora koje su sklopili samozaposleni novinari pojedinci. |
| --- | --- |

(36)

Primjer 7.

Situacija: Nacionalnim pravom države članice A iz područja primjene nacionalnog prava tržišnog natjecanja isključuju se sporazumi koje su sklopile određene samozaposlene osobe u sektoru kulture.

Analiza: Država članica A utvrdila je sektorsko izuzeće od nacionalnog prava tržišnog natjecanja s obzirom na socijalne ciljeve. Čak i ako bi područje primjene mjere moglo nadilaziti situaciju samozaposlenih pojedinaca kako je navedeno u odjeljku III. ovih Smjernica, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su sklopili samozaposleni pojedinci u skladu s nacionalnom mjerom.

Primjer 8.

Situacija: Zakonom o radu države članice B utvrđuje se pravo samozaposlenih novinara pojedinaca na kolektivno pregovaranje s društvima kojima pružaju svoje usluge.

Analiza: Država članica B izričito je dodijelila pravo na kolektivno pregovaranje određenoj kategoriji samozaposlenih osoba, odnosno novinarima. To znači da se prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja kolektivni ugovori sklopljeni između novinara i društava kojima pružaju svoje usluge ne smatraju protutržišnima. Stoga u ovom slučaju Komisija ne bi intervenirala protiv kolektivnih ugovora koje su sklopili samozaposleni novinari pojedinci.

| (37) | Isto tako, Direktivom o autorskom pravu (30) utvrđeno je načelo da autori i izvođači (31) imaju pravo na odgovarajuću i razmjernu naknadu ako licenciraju ili prenose svoja isključiva prava na iskorištavanje svojih djela i svih drugih predmeta koji su zaštićeni autorskim pravom i srodnim pravima (32). Autori i izvođači obično su u slabijem ugovornom položaju od drugih ugovornih strana (33), a Direktivom se predviđa mogućnost jačanja njihova ugovornog položaja kako bi se osigurala pravedna naknada u njihovim ugovorima o iskorištavanju (34). Direktivom o autorskim pravima državama članicama omogućuje se fleksibilnost u provedbi tog načela upotrebom različitih mehanizama (uključujući kolektivno pregovaranje) pod uvjetom da su u skladu s pravom EU-a. (35) |
| --- | --- |

(37)

| (38) | U skladu s tim odredbama i ne dovodeći u pitanje druge odredbe Direktive o autorskom pravu, Komisija neće intervenirati protiv kolektivnih ugovora koje su samozaposleni autori ili izvođači pojedinci sklopili s drugim ugovornim stranama u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Točka 38. ovih Smjernica ne primjenjuje se na kolektivne pregovore zaključene u kontekstu organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ili neovisnih upravljačkih subjekata (36). Ove Smjernice ne bi trebalo tumačiti na način da iz primjene prava EU-a o tržišnom natjecanju isključuju praksu tih organizacija ili subjekata (37).







  Primjer 9.



  Situacija: Društvo Y izdavač je novina i časopisa. Nekoliko novinara koji rade kao vanjski suradnici piše članke za publikacije društva Y. Društvo Y isplaćuje naknadu novinarima na temelju članaka objavljenih u svim novinama ili časopisima. Novinari nisu zadovoljni razinom naknade koju primaju od društva Y te pregovaraju i zajednički dogovaraju s društvom Y povećanje tantijema (naknade) koje plaća društvo Y za 20 %.

  Analiza: U skladu s ovim Smjernicama Komisija neće intervenirati protiv kolektivnog ugovora koji su sklopili samozaposleni novinari pojedinci (vanjski suradnici) i društvo Y jer je ugovor sklopljen u skladu s Direktivom o autorskom pravu. |
| --- | --- |

(39)

Primjer 9.

Situacija: Društvo Y izdavač je novina i časopisa. Nekoliko novinara koji rade kao vanjski suradnici piše članke za publikacije društva Y. Društvo Y isplaćuje naknadu novinarima na temelju članaka objavljenih u svim novinama ili časopisima. Novinari nisu zadovoljni razinom naknade koju primaju od društva Y te pregovaraju i zajednički dogovaraju s društvom Y povećanje tantijema (naknade) koje plaća društvo Y za 20 %.

Analiza: U skladu s ovim Smjernicama Komisija neće intervenirati protiv kolektivnog ugovora koji su sklopili samozaposleni novinari pojedinci (vanjski suradnici) i društvo Y jer je ugovor sklopljen u skladu s Direktivom o autorskom pravu.

---

(1)  Za potrebe ovih Smjernica pojam „samozaposleni pojedinci” odnosi se na osobe koje nemaju ugovor o radu ili koje nisu u radnom odnosu i koje se za pružanje predmetnih usluga prvenstveno oslanjaju na svoj osobni rad.

(2)  Za potrebe ovih Smjernica pojam „druge ugovorne strane” odnosi se na poduzetnike s kojima su samozaposleni pojedinci sklopili ugovor (tj. njihove profesionalne klijente), uključujući udruženja takvih poduzetnika.

(3)  Glava VII. poglavlje 1. odjeljak 1. UFEU-a i Protokol br. 27 UEU-a i UFEU-a.

(4)  Osmo načelo europskog stupa socijalnih prava; https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_hr.

(5)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 22.; presuda od 21. rujna 1999., Albany International BV protiv Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, t. 59.; presuda od 11. prosinca 2007., International Transport Workers’ Federation i Finnish Seamen’s Union protiv Viking Line ABP i OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, t. 49.; presuda od 9. srpnja 2009., 3F protiv Komisije Europskih zajednica, C-319/07, EU:C:2009:435, t. 50.

(6)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 23.; presuda od 21. rujna 1999., Albany International BV protiv Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, t. 60.; presuda od 21. rujna 1999., Brentjens’ Handelsonderneming BV protiv Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, t. 57.; presuda od 21. rujna 1999., Maatschappij Drijvende Bokken BV protiv Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, t. 47.; presuda od 12. rujna 2000., Pavel Pavlov i drugi protiv Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, EU:C:2000:428, t. 67.; presuda od 21. rujna 2000., Hendrik van der Woude protiv Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, t. 22.; presuda od 3. ožujka 2011., AG2R Prévoyance protiv Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, t. 29.

(7)  Za razliku od stvarno samozaposlenih osoba, koje mogu slobodno odabrati svoju djelatnost, mjesto, vrijeme i način rada te obavljaju tu djelatnost na vlastiti rizik.

(8)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 30–31.

(9)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 36.–37.

(10)  Europski parlament, Izvješće od 13. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (2020/2261(INI)), Odbor za kulturu i obrazovanje, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_HR.html.

(11)  Presuda Suda od 23. travnja 1991., Klaus Höfner i Fritz Elser protiv Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, t. 21.; presuda od 16. studenoga 1995., Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie i Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs protiv Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, EU:C:1995:392, t. 14.; presuda od 11. prosinca 1997., Job Centre coop. arl, C-55/96, EU:C:1997:603, t. 21.

(12)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 27.; presuda od 28. veljače 2013., Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas protiv Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, t. 36.–37.; presuda od 14. prosinca 2006., Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio protiv Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, t. 45.

(13)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 33.; presuda od 14. prosinca 2006., Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio protiv Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, t. 43.–44.

(14)  U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda temeljna značajka radnog odnosa je okolnost da „neka osoba tijekom određenog razdoblja u korist druge osobe i prema njezinim uputama obavlja poslove za koje u zamjenu dobiva naknadu”. Treba napomenuti da se klasifikacija osobe kao „radnika” ili „samozaposlene osobe” prvenstveno utvrđuje za svaki pojedinačni slučaj u skladu s nacionalnim pravom, uzimajući u obzir sudsku praksu Suda. presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 34.; presuda od 21. veljače 2013., L. N. protiv Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, t. 40.; presuda od 10. rujna 2014, Iraklis Haralambidis protiv Calogera Casillija, C-270/13, EU:C:2014:2185, t. 28.

(15)  Članci 206.–210. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007, SL L 347, 20.12.2013., str. 671.–854. Članci 40. i 41. Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000, (SL L 354, 28.12.2013., str. 1.).

(16)  Komunikacija Komisije – Obavijest – Smjernice za primjenu članka 81. stavka 3. Ugovora, SL C 101, 27.4.2004., str. 97.–118., točka 34.

(17)  Članak 2. stavak 1. Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

(18)  Isti bi se zaključak primjenjivao ako bi kolektivni ugovor sadržavao odredbu kojom se uređuju druga pitanja koja nadilaze uvjete rada, kao što je radno vrijeme tijekom kojeg bi tri platforme pružale svoje usluge.

(19)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411; presuda od 21. rujna 1999., Albany International BV protiv Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(20)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 31.

(21)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 32.

(22)  Presuda od 4. prosinca 2014., FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, t. 33.; presuda od 14. prosinca 2006., Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio protiv Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, t. 43.–44.

(23)  Neki samozaposleni pojedinci mogli bi se svrstati u nekoliko kategorija iz ovih Smjernica.

(24)  Na primjer, Njemačka u skladu s odjeljkom 12.a Zakona o kolektivnim ugovorima u verziji objavljenoj 25. kolovoza 1969. (Savezni službeni list I, str. 1323.), kako je zadnje izmijenjen člankom 8. Zakona od 20. svibnja 2020. (Savezni službeni list I, str. 1055.); ili Španjolska u skladu s člankom 11. Zakona 20/2007 od 11. srpnja o statusu samozaposlene osobe, Službeni list br. 166 od 12. srpnja 2007., stranice od 29964. do 29978., oslanjale su se na kriterij gospodarske ovisnosti. Neki samozaposleni pojedinci mogli bi se svrstati u nekoliko kategorija iz ovih Smjernica.

(25)  Vidjeti, na primjer, članak 14. Kolektivnog ugovora u sektoru kazališta i plesa u Nizozemskoj koji su sklopili Kunstenbond (Sindikat umjetnika) i Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Nizozemsko udruženje scenskih umjetnosti) za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2021., dostupan na https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf; ili članak 2. Kolektivnog ugovora za profesionalne novinare, koji su sklopili Gospodarska zbornica Slovenije (Gospodarska komora Slovenije), Svet RTV Slovenija (Vijeće RTV Slovenije) i Združenje radijskih postaj Slovenije (Udruženje radijskih postaja Slovenije) i Sindikat novinarjev Slovenije (Sindikat novinara Slovenije), dostupno na http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Za detaljan pregled sudske prakse u devet država članica EU-a, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini vidjeti Hießl, C., Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions (Sudska praksa o klasifikaciji radnika na platformama: Usporedna analiza na europskoj razini i privremeni zaključci), Comparative Labour Law & Policy Journal, 2.5.2021., https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Vidjeti, na primjer, Španjolsku, s Kraljevskom uredbom sa zakonskom snagom 9/2021 od 11. svibnja o izmjeni preinačenog teksta Zakona o radu, odobrenog Kraljevskom zakonodavnom uredbom 2/2015 od 23. listopada, kako bi se zajamčila radnička prava osobama koje se bave distribucijom na području digitalnih platformi, Službeni list br. 113 od 12. svibnja 2021., str. 56733.–56738.; ili Grčku, sa Zakonom 4808/2021 o zaštiti rada – osnivanju neovisnog tijela „Inspekcije rada” – ratifikaciji Konvencije br. 190 Međunarodne organizacije rada o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada – ratifikaciji Konvencije br. 187 Međunarodne organizacije rada o promicanju okvira za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu – provedbi Direktive (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života i drugih propisa Ministarstva rada i socijalnih pitanja te drugih hitnih mjera Helenske Republike, Službeni list Α' 101/19-06-2021.

(28)  Ove Smjernice ne bi trebalo tumačiti kao da se njima uspostavlja (pozitivan) provedbeni prioritet Komisije u pogledu kolektivnih pregovora i ugovora između samozaposlenih pojedinaca i poduzetnika ispod tih pragova.

(29)  Izračunano u skladu s glavom 1. Priloga Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (priopćena pod brojem dokumenta C(2003) 1422) (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(30)  Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, PE/51/2019/REV/1 (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

(31)  Svi autori i izvođači obuhvaćeni su člankom 18. Direktive o autorskom pravu, osim autora računalnih programa u smislu članka 2. Direktive 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o pravnoj zaštiti računalnih programa (SL L 111, 5.5.2009., str. 16.). Članak 23. stavak 2. Direktive (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, PE/51/2019/REV/1 (SL L 130, 17.5.2019., str 92.).

(32)  Članak 18. stavak 1. i uvodna izjava 72. Direktive (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, PE/51/2019/REV/1 (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.). Vidjeti i uvodnu izjavu 73. iste Direktive, prema kojoj bi naknada autorima i izvođačima trebala biti „primjerena i razmjerna stvarnoj ili potencijalnoj gospodarskoj vrijednosti licenciranih ili prenesenih prava, uzimajući u obzir doprinos autora ili izvođača ukupnom djelu ili drugim predmetima zaštite kao i sve druge okolnosti slučaja, kao što su tržišne prakse ili stvarno iskorištavanje djela”.

(33)  Uvodna izjava 72. Direktive (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, PE/51/2019/REV/1 (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

(34)  Kolektivno pregovaranje može se primjenjivati i u slučajevima propisanim u članku 19. stavku 5., članku 20. stavku 1. i članku 22. stavku 5. Direktive (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, PE/51/2019/REV/1 (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

(35)  Članak 18. stavak 2. i uvodna izjava 73. Direktive (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, PE/51/2019/REV/1 (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

(36)  „Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava” znači svaka organizacija koja je u skladu sa zakonom ili prijenosom prava, odobrenjem ili drugim ugovornim sporazumom ovlaštena za upravljanje autorskim ili srodnim pravima u ime više od jednog nositelja prava u zajedničku korist tih nositelja prava kao svojom jedinom ili glavnom svrhom i koja ispunjava jedan ili oba sljedeća kriterija: i. u vlasništvu je svojih članova ili pod njihovim nadzorom; ii. ustrojena je na neprofitnoj osnovi. „Neovisni upravljački subjekt” znači svaka organizacija koja je u skladu sa zakonom ili prijenosom prava, odobrenjem ili drugim ugovornim sporazumom ovlaštena za upravljanje autorskim ili srodnim pravima u ime više od jednog nositelja prava u zajedničku korist tih nositelja prava kao svojom jedinom i glavnom svrhom i koja: i. nije niti u vlasništvu niti pod nadzorom, u cijelosti ili djelomičnom, nositelja prava; i ii. ustrojena je na neprofitnoj osnovi; članak 3. stavci (a) i (b) Direktive 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za više državnih područja za prava na internetsko korištenje glazbenih djela na unutarnjem tržištu (SL L 84, 20.3.2014, str. 72.).

(37)  Uvodna izjava 56. Direktive 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za više državnih područja za prava na internetsko korištenje glazbenih djela na unutarnjem tržištu (SL L 84, 20.3.2014, str. 72.).

---

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/12

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice za primjenu Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije

(2022/C 123/02)

1.   Uvod

| 1. | Europska unija temelji se na vladavini prava (1). Poštovanje vladavine prava jedna je od temeljnih vrijednosti Unije koje su zajedničke svim državama članicama, kako je utvrđeno u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), preambulama UEU-a i Povelji Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proračun Unije jedan je od glavnih instrumenata za izražavanje načela solidarnosti (članak 2. UEU-a), jednog od temeljnih načela prava Unije, koje se zasniva na uzajamnom povjerenju država članica u pogledu odgovornog korištenja zajedničkih sredstava iz proračuna Unije. Međutim, to uzajamno povjerenje temelji se na pretpostavci da svaka država članica poštuje svoje obveze koje proizlaze iz prava Europske unije i da kontinuirano poštuje vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a, koje uključuju i vladavinu prava. Da bi država članica mogla uživati sva prava koja joj pripadaju na temelju primjene Ugovorâ, ona mora poštovati vrijednosti iz članka 2. UEU-a (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cilj je Uredbe o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (3) („Uredba o uvjetovanosti”) zaštititi proračun Unije od povreda načelâ vladavine prava koje utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način. Uredba o uvjetovanosti trajni je instrument koji se primjenjuje izvan granica određenog višegodišnjeg financijskog okvira (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Svrha je ovih smjernica objasniti pet aspekata Uredbe o uvjetovanosti: i. uvjeti za donošenje mjera; ii. odnos između Uredbe o uvjetovanosti i drugih instrumenata; iii. proporcionalnost mjera koje treba predložiti Vijeće; iv. postupak i proces procjene; i v. zaštita prava krajnjih primatelja ili korisnika. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ove smjernice nisu pravno obvezujuće i ne stvaraju nikakva prava i obveze niti mijenjaju postojeća prava i obveze utvrđene u UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Financijskoj uredbi (5), Uredbi o uvjetovanosti, Uredbi o OLAF-u (6), Uredbi o EPPO-u (7) i drugim relevantnim aktima Unije, kako ih tumače Sud i Opći sud („Sud Europske unije” (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Uvjeti za donošenje mjera

| 6. | Cilj je Uredbe o uvjetovanosti zaštita proračuna Unije u slučaju povreda načelâ vladavine prava u državama članicama. Uredba o uvjetovanosti sadržava niz uvjeta koji se moraju ispuniti kako bi se pokrenuo postupak koji je njome uspostavljen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti „[o]dgovarajuće mjere poduzimaju se ako se u skladu s člankom 6. utvrdi da povrede načelâ vladavine prava u državi članici utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način”. U skladu s člankom 4. stavkom 2. povrede načelâ vladavine prava odnose se na jednu ili više situacija iz tog članka. Kad se to dogodi, te su povrede obuhvaćene područjem primjene Uredbe o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisija će pokrenuti postupak iz članka 6. Uredbe o uvjetovanosti ako utvrdi da su ispunjeni uvjeti iz članka 4. Sud je utvrdio da su ti uvjeti ispunjeni samo ako Komisija ima opravdane razloge smatrati i. da je u državi članici prekršeno barem jedno od načela vladavine prava iz članka 2. točke (a) Uredbe o uvjetovanosti, ii. da se navedena povreda odnosi barem na jednu od situacija koje se mogu pripisati tijelu države članice ili barem jedan postupak takvih tijela iz članka 4. stavka 2. te uredbe, u mjeri u kojoj su te situacije odnosno taj postupak relevantni za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije, iii. da navedena povreda utječe ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogla utjecati na to dobro financijsko upravljanje ili na te financijske interese na dovoljno izravan način te postoji istinska (9) odnosno stvarna veza između tih povreda i tog učinka ili ozbiljnog rizika od nastanka tog učinka (10). Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 4., Komisija će pokrenuti postupak, osim ako smatra da bi joj drugi postupci utvrđeni u zakonodavstvu Unije omogućili učinkovitiju zaštitu proračuna Unije. Tim se postupkom osigurava zaštita postupovnih prava predmetne države članice. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pri procjeni predmeta na temelju Uredbe o uvjetovanosti Komisija će primjenjivati sveobuhvatan i proaktivan ciljani pristup utemeljen na riziku kako bi osigurala njezinu djelotvornu primjenu te zaštitila proračun Unije i njezine financijske interese. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Relevantne povrede načelâ vladavine prava

| 10. | Sud je pojasnio da se u članku 2. točki (a) Uredbe o uvjetovanosti „navodi ... da se pojam ,vladavina prava’ kako je definiran za potrebe primjene navedene uredbe ,tumači [...] uzimajući u obzir ostale vrijednosti i načela Unije sadržane u članku 2. UEU-a’. Iz toga slijedi da se poštovanje tih vrijednosti i načela – u mjeri u kojoj su dio definicije vrijednosti ,vladavine prava’ sadržane u članku 2. UEU-a ili, kako je vidljivo iz druge rečenice tog članka, usko povezane s društvom koje poštuje vladavinu prava – može zahtijevati u kontekstu horizontalnog mehanizma uvjetovanosti kakav je uspostavljen pobijanom uredbom” (11). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Člankom 2. točkom (a) Uredbe o uvjetovanosti utvrđuje se, isključivo za potrebe te uredbe, niz načela koja su njome obuhvaćena i koja su najrelevantnija s obzirom na njezinu svrhu zaštite proračuna Unije (12). Cilj te odredbe nije utvrditi iscrpnu definiciju pojma vladavine prava. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kad je riječ o temeljnim pravima, Sud je pojasnio da se na njih upućuje „samo kao primjer zahtjeva povezanih s načelom učinkovite sudske zaštite”. Načelo nediskriminacije, naprotiv, samo je po sebi dio definicije vladavine prava: „jasno je da se ne može smatrati da je država članica u čijem društvu vlada diskriminacija osigurala poštovanje vladavine prava, u smislu te zajedničke vrijednosti” (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | U uvodnoj izjavi 15. Uredbe o uvjetovanosti upućuje se na „pojedinačne povrede” i na „povrede koje su raširene ili su posljedica učestalih praksi ili propusta javnih tijela ili općih mjera koje su donijela takva tijela”. Uredba o uvjetovanosti obuhvaća i pojedinačne i sustavne povrede, koje su obuhvaćene u mjeri u kojoj su relevantne za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije. Prema tome, Komisija može procijeniti i radnje i propuste javnih tijela. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Članak 3. Uredbe o uvjetovanosti trebao bi olakšati primjenu te uredbe navođenjem popisa situacija koje mogu upućivati na povrede načelâ vladavine prava (14). Budući da je riječ o indikativnom popisu, u okviru Uredbe o uvjetovanosti mogu biti relevantne i druge radnje, prakse ili propusti javnih tijela ili druge pravne situacije obuhvaćene člankom 4. stavkom 1. te uredbe. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sud je utvrdio da „postoji jasna veza između poštovanja vrijednosti vladavine prava, s jedne strane, i, s druge strane, učinkovitog izvršenja proračuna Unije u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i zaštite financijskih interesa Unije” (15). Sud je dodao da „dobro financijsko upravljanje i ti financijski interesi mogu biti ozbiljno ugroženi povredama načelâ vladavine prava počinjenima u državi članici, s obzirom na to da te povrede mogu, među ostalim, dovesti do toga da se više ne može zajamčiti da rashodi pokriveni proračunom Unije ispunjavaju sve uvjete financiranja propisane pravom Unije [...]” (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sud je utvrdio da se usklađenost s tim uvjetima financiranja i ciljevima koji se ostvaruju Unijinim financiranjem rashoda „ne može u potpunosti zajamčiti bez učinkovitog sudskog preispitivanja čija je svrha osigurati usklađenost s pravom EU-a; postojanje takvog preispitivanja od strane neovisnih sudova, i u državama članicama i na razini EU-a, od ključne je važnosti za vladavinu prava” (17). Time se ne dovodi u pitanje zahtjev dovoljno izravne veze s proračunom Unije. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Povrede načelâ vladavine prava odnose se na jednu ili više situacija ili postupaka relevantnih javnih tijela odnosno situacija ili postupaka koji se mogu pripisati tim tijelima, u mjeri u kojoj su relevantni za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sud je utvrdio da se takva relevantnost može pretpostaviti kad je riječ o aktivnostima tijela iz članka 4. stavka 2. točaka (a) i (b) Uredbe o uvjetovanosti, to jest tijela koja izvršavaju proračun Unije i provode financijsku kontrolu, praćenje i revizije (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kad je riječ o istražnim službama i službama državnog odvjetništva, pravilno funkcioniranje tih službi obuhvaćeno je, u skladu s točkom (c) te odredbe, samo u mjeri u kojoj se odnosi na povrede prava EU-a povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije. Isto vrijedi i za sprečavanje i sankcioniranje povreda prava EU-a navedenih u točki (e) od strane nacionalnih sudova ili upravnih tijela. Kad je riječ o sudskom preispitivanju iz točke (d), ono je obuhvaćeno samo u mjeri u kojoj se odnosi na postupke tijela iz točaka od (a) do (c). Povrat nepropisno isplaćenih sredstava predviđen u točki (f) odnosi se samo sredstva iz proračuna Unije, a to vrijedi i za suradnju s OLAF-om i EPPO-om iz točke (g). Naposljetku, u točki (h) izravno se upućuje na sve druge situacije ili postupke tijela koja su relevantna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Posljedica tog tumačenja je da su, kad je riječ o nacionalnim tijelima čije su aktivnosti općenite i nisu ograničene na provedbu ili zaštitu proračuna Unije, njihovi postupci ili situacije koji predstavljaju povredu načelâ vladavine prava obuhvaćeni područjem primjene Uredbe samo u mjeri u kojoj su relevantni za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija primjećuje da, kad je riječ o tim konkretnim situacijama ili postupcima javnih tijela, nedjelotvorna i nepravodobna suradnja s EPPO-om i OLAF-om predstavlja temelj za djelovanje na temelju Uredbe o uvjetovanosti (21). Za suradnju s EPPO-om (22), opseg suradnje uključuje obvezu nadležnih nacionalnih tijela država članica koje sudjeluju u EPPO-u da aktivno pomažu i podržavaju istrage i kazneni progon koje provodi EPPO (23). Za suradnju s OLAF-om, opseg suradnje uključuje pravo OLAF-a (24) da provodi provjere i inspekcije na licu mjesta, uz pomoć koja mu je potrebna za njihovu djelotvornu provedbu, te da ima pristup relevantnim informacijama, podacima i dokumentima kako bi mogao donijeti odluku o pokretanju istrage ili provesti istrage djelotvorno i bez nepotrebne odgode. To među ostalim uključuje i obveze predmetne države članice (25) da: i. obavješćuje OLAF (26), ii. pruža OLAF-u potrebnu pomoć za djelotvorno obavljanje njegovih zadaća u provedbi takvih istraga (27), iii. poduzme odgovarajuće mjere predostrožnosti, posebno mjere za osiguranje relevantnih dokaza (28), iv. poduzme odgovarajuće mjere na temelju informacija koje joj dostavi OLAF prije nego što on donese odluku o pokretanju istrage (29) i v. osigura primjereno i pravodobno postupanje u skladu s izvješćima i preporukama OLAF-a po završetku njegovih istraga te izvješćuje OLAF o poduzetim mjerama (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Poštovanje tih obveza od strane predmetne države članice ključno je za osiguravanje učinkovite zaštite financijskih interesa Unije. Komisija će stoga pratiti djelotvornu i pravodobnu suradnju s OLAF-om s obzirom na načela utvrđena u članku 3. Uredbe o uvjetovanosti. To je posebno važno za države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s EPPO-om jer je u tim državama članicama OLAF nadležan za istragu navoda o prijevarama, korupciji i drugim nezakonitim aktivnostima kojima se šteti financijskim interesima Unije. Štoviše, sustavno neprovođenje preporuka OLAF-a moglo bi se smatrati postupkom javnih tijela koje čini povredu načelâ vladavine prava u skladu s Uredbom o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nadalje, člankom 4. stavkom 2. točkom (h) obuhvaćene su sve druge situacije i postupci tijela koja su relevantna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije. Sud je utvrdio da članak 4. stavak 2. točku (h) treba tumačiti u vezi s člankom 4. stavkom 1., koji je „srž horizontalnog mehanizma uvjetovanosti uspostavljenog tom uredbom” (31). Sud je utvrdio i da cilj članka 4. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti, „posebno njegove točke (h), nije obuhvatiti mehanizmom uvjetovanosti uspostavljenim pobijanom uredbom neiscrpan niz situacija niti je on nedovoljno precizan da bi bio njegov dio” (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Mogući primjer situacije ili postupka (ili propusta) tijela u smislu članka 4. stavka 2. točke (h) Uredbe o uvjetovanosti mogao bi biti pravilno funkcioniranje tijela nadležnih za zemljišne knjige i povezane kontrole zakupa i/ili vlasništva poljoprivrednog zemljišta (uključujući, prema potrebi, mjere za izvršavanje zakonodavstva) u mjeri u kojoj su takav zakup i/ili vlasništvo relevantni za primanje subvencija u okviru zajedničke poljoprivredne politike Unije. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Valja podsjetiti da se Uredba o uvjetovanosti primjenjuje na sve fondove EU-a. U tom smislu suzakonodavci su pojasnili i da se Uredba o uvjetovanosti može aktivirati ako nije osigurano pravilno funkcioniranje tijela koja provode planove za oporavak i otpornost, u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2021/241 („Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost”) (33). Sud je osim toga pojasnio da se Uredba o uvjetovanosti može odnositi i na povrede načelâ vladavine prava koje utječu na prikupljanje vlastitih sredstava Unije (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Učinci na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i zaštitu financijskih interesa Unije

| 26. | U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti, da bi postupak ili situacija bili obuhvaćeni područjem primjene Uredbe o uvjetovanosti, Komisija prvo mora utvrditi povredu načelâ vladavine prava te procijeniti i. utječe li ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije, ii. na dovoljno izravan način. Ta se procjena provodi na pojedinačnoj osnovi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | U skladu s prvim uvjetom iz točke 24. (vidjeti podtočku i.: „utječe”) utvrđena povreda načelâ vladavine prava mora imati učinak na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i zaštitu financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Taj se učinak može odnositi, prvo, na izvršenje proračuna Unije na način koji nije u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja utvrđenima u članku 317. UFEU-a i u pravilima donesenima za izvršenje proračuna Unije. Konkretno, u članku 2. točki 59. Financijske uredbe „dobro financijsko upravljanje” definirano je kao „izvršenje proračuna u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti”. U člancima od 33. do 36. Financijske uredbe detaljnije se utvrđuju značenje, područje primjene i posljedice tih načela. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Drugo, taj se učinak može utvrditi i u odnosu na povrede načelâ vladavine prava koje štetno utječu na zaštitu financijskih interesa Unije utvrđenu u članku 325. UFEU-a i u relevantnom sekundarnom zakonodavstvu. Konkretno, u skladu s člankom 63. stavkom 2. Financijske uredbe, to obuhvaća sve zakonodavne, regulatorne i administrativne mjere namijenjene, među ostalim, za sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti i prijevara u izvršenju proračuna. Prema definiciji iz članka 2. stavka 1. Uredbe br. 883/2013 „financijski interesi Unije” uključuju „prihode, rashode i sredstva koji su obuhvaćeni proračunom Europske unije te prihode, rashode i sredstva obuhvaćene proračunima institucija, tijela, ureda i agencija te proračunima kojima oni upravljaju ili koje nadziru”. Nadalje, u skladu sa sudskom praksom Suda pojam „financijski interesi Unije” u smislu članka 325. stavka 1. UFEU-a obuhvaća prihode koji se stavljaju na raspolaganje proračunu Unije, ali i rashode obuhvaćene tim proračunom (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Nadalje, pri utvrđivanju opsega učinka na proračun Unije ili na financijske interese Unije Komisija na odgovarajući način uzima u obzir kriterije kao što su priroda, trajanje, ozbiljnost i opseg utvrđenih povreda načelâ vladavine prava, koji se mogu razlikovati ovisno o značajkama tih povreda (36). Osim toga, namjera dotične države članice da okonča povredu načelâ vladavine prava, uključujući njezin „stupanj suradnje” s Komisijom u skladu s Uredbom o uvjetovanosti, može biti relevantna, među ostalim za potrebe mjerenja trajanja, opsega i učinka povrede na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kad je riječ o situaciji u kojoj postoji „ozbiljan rizik” da bi povrede načelâ vladavine prava mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije, Sud je utvrdio da „bi bilo nespojivo sa zahtjevima dobrog financijskog upravljanja proračunom Unije i zaštite financijskih interesa Unije ograničiti donošenje odgovarajućih mjera na slučajeve dokazanih učinaka na to dobro financijsko upravljanje ili te financijske interese. Takvo ograničavanje moglo bi ugroziti svrhu [...] Uredbe” (38). Sprečavanje učinaka iz članka 4. stavka 1. Uredbe jest „trajan i horizontalan zahtjev financijskog zakonodavstva EU-a” (39). „Ozbiljan rizik” može se utvrditi u slučajevima u kojima se učinci povrede načelâ vladavine prava, iako još nisu dokazani, ipak mogu razumno predvidjeti jer postoji velika vjerojatnost da će nastati (40). Stoga se mora dokazati da postoji velika vjerojatnost da će nastati rizik u odnosu na situacije ili postupke tijela iz članka 4. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti. Primjerice, ako potpuno neovisni sudovi ne mogu učinkovito preispitati određene radnje nacionalnih tijela koja izvršavaju sredstva Unije putem javne nabave ili prikupljaju vlastita sredstva Unije ili provode financijsku kontrolu, praćenje i reviziju sredstava Unije ili istražuju navode o prijevari, korupciji ili drugim povredama prava Unije pri izvršenju sredstava ili prihoda Unije, to može biti ozbiljan rizik za sredstva Unije i financijske interese Unije. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Naposljetku, nije dovoljno da povreda načelâ vladavine prava utječe ili da postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije. U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti povreda načelâ vladavine prava trebala bi to činiti „na dovoljno izravan način” (drugi uvjet u točki 24. (vidjeti podtočku ii.)). |
| --- | --- |

32.

| 33. | U skladu s tim zahtjevom trebalo bi utvrditi da postoji dovoljno izravna veza između povrede načelâ vladavine prava i njezinih učinaka ili ozbiljnih rizika od takvih učinaka na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije. Sud je utvrdio da izraz „na dovoljno izravan način” podrazumijeva da veza između povrede načelâ vladavine prava i učinka ili rizika za proračun Unije mora biti „istinska” odnosno „stvarna” (41). To znači da se postupak iz Uredbe ne bi trebao pokretati u vezi sa situacijama u kojima je ta veza samo hipotetska, previše neizvjesna ili previše nejasna. |
| --- | --- |

33.

3.   Odnos između uredbe o uvjetovanosti i drugih postupaka utvrđenih zakonodavstvom unije

| 34. | Ako Komisija ima opravdane razloge smatrati da su ispunjeni uvjeti za donošenje mjera na temelju Uredbe o uvjetovanosti, prije pokretanja postupka razmotrit će je li potrebno donijeti odgovarajuće mjere, tj. ne bi li joj drugi postupci utvrđeni u zakonodavstvu Unije za zaštitu proračuna Unije omogućili učinkovitiju zaštitu proračuna Unije, kako je utvrđeno člankom 6. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Financijskim zakonodavstvom Unije te primjenjivim sektorskim pravilima već su predviđeni drugi postupci za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Primjerice, Financijskom uredbom uspostavljen je sustav ranog otkrivanja i isključenja („EDES”) (42), koji Komisiji omogućuje da rano otkrije osobe ili tijela koji predstavljaju rizik za zaštitu financijskih interesa Unije i da ih isključi iz primanja sredstava proračuna Unije, ako su ispunjeni određeni uvjeti. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Nadalje, Komisija može odrediti prekid ili suspenziju plaćanja te državama članicama (43) odrediti financijske ispravke ako ne poštuju primjenjivo pravo i ne štite financijske interese Unije pri izvršenju proračuna Unije u okviru podijeljenog upravljanja (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost i sporazumima o financiranju i zajmovima potpisanima na temelju te uredbe, Komisija ima pravo proporcionalno smanjiti potporu i osigurati povrat svih iznosa koji se duguju proračunu Unije u slučajevima prijevare, korupcije i sukoba interesa koji utječu na interese Unije, a koje države članice nisu ispravile. Osim toga, neki planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere izravno povezane s pitanjima vladavine prava, čija je zadovoljavajuća provedba nužna za izvršenje plaćanja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Međutim, možda neće uvijek biti moguće pokrenuti te postupke u vezi sa situacijama povreda načelâ vladavine prava, kao što su one navedene u članku 3. i članku 4. stavku 2. Uredbe o uvjetovanosti. U nekim će situacijama možda mjere na temelju Uredbe o uvjetovanosti biti učinkovitije u zaštiti proračuna Unije od postupaka iz Uredbe (EU) 2021/1060 („Uredba o zajedničkim odredbama”) ili Uredbe (EU) br. 1306/2013, a od 1. siječnja 2023. Uredbe (EU) 2021/2116, jer se potonji postupci mogu pokrenuti samo na temelju posebnih razloga navedenih u tim uredbama (45) i samo u vezi s rashodima koje je država članica već prijavila Komisiji. Primjerice, učinkovita primjena i provedba Povelje EU-a o temeljnim pravima horizontalni je uvjet koji omogućuje provedbu u smislu članka 15. Uredbe o zajedničkim odredbama. Taj uvjet koji omogućuje provedbu preduvjet je za djelotvornu i učinkovitu provedbu specifičnih ciljeva programa. U skladu s Uredbom o zajedničkim odredbama, ako država članica ne ispuni uvjet koji omogućuje provedbu, Komisija ne nadoknađuje rashode za operacije povezane s predmetnim specifičnim ciljem odnosno ciljevima, uz iznimku onih rashoda koji doprinose ispunjenju odgovarajućeg uvjeta koji omogućuje provedbu. Ta se mjera primjenjuje tek nakon što Komisija odobri relevantni program ili njegovu izmjenu. U slučajevima povreda načelâ vladavine prava povezanih s Poveljom EU-a o temeljnim pravima koje utječu na provedbu programa Unije, Uredba o uvjetovanosti može biti učinkovitija utoliko što se njome predviđa i mogućnost suspenzije odobrenja ili izmjene programa te stoga dodatno jača zaštita proračuna Unije zahvaljujući preventivnom učinku. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kad razmatra štiti li se postupkom utvrđenim Uredbom o uvjetovanosti proračun Unije učinkovitije nego drugim postupcima, Komisija uz provedbu sektorskog zakonodavstva i ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti i obveze utvrđene u njemu, uzima u obzir otvoreni skup kriterija, koji se primjenjuju u skladu s posebnim okolnostima svake situacije. U nekim situacijama Komisija može primijeniti Uredbu o uvjetovanosti istodobno ili nakon donošenja sektorskih ili financijskih mjera koje može biti obvezna donijeti, ako bi se Uredbom o uvjetovanosti učinkovitije zaštitili proračun Unije i financijski interesi Unije, iz čega je vidljiva njezina dodana vrijednost. U suprotnom bi dodana vrijednost i učinkovitost Uredbe, kao općeg i horizontalnog instrumenta namijenjenog za zaštitu proračuna Unije i financijskih interesa Unije, bila lišena korisnog učinka. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisija smatra da se sljedeći okvirni kriteriji mogu upotrijebiti za utvrđivanje učinkovitosti zaštite omogućene Uredbom o uvjetovanosti u usporedbi s drugim postojećim instrumentima za zaštitu financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Prvi kriterij odnosi se na opseg učinka na proračun Unije i/ili na opseg rizika koji povreda načelâ vladavine prava može imati za učinkovitost dobrog financijskog upravljanja ili za zaštitu financijskih interesa Unije. Posebno, postupci pokrenuti u skladu s drugim financijskim pravilima Unije mogu se primjenjivati samo na određene programe potrošnje te bi stoga u nekim slučajevima mogli biti nedostatni kad je riječ o povredama načelâ vladavine prava koje su „raširene ili su posljedica učestalih praksi ili propusta javnih tijela ili općih mjera koje su donijela takva tijela” (46). To se može dogoditi i ako postoji ozbiljan rizik da će povrede načelâ vladavine prava utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije, a druga bi se financijska pravila Unije odnosila na već ostvarene učinke na proračun Unije. Primjerice, ako se nacionalnim zakonima ograničava kaznena odgovornost za prijevaru ili korupciju ili slabi pravni okvir za suzbijanje prijevara i korupcije ili sprečavanje sukoba interesa, to će možda spriječiti učinkovitu istragu i kazneni progon slučajeva prijevare, korupcije ili sukoba interesa, što bi moglo stvoriti ozbiljne rizike za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije. Isto tako, opći zakoni koji neovisnim sudovima onemogućuju učinkovito sudsko preispitivanje odluka nacionalnih tijela koja u cijelosti ili djelomično upravljaju sredstvima Unije također mogu biti ozbiljan rizik za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije. U takvim situacijama Komisija može zaključiti da bi primjena Uredbe o uvjetovanosti mogla biti učinkovitija od drugih instrumenata Unije. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Drugi relevantni kriterij odnosi se na vrste dostupnih pravnih lijekova i njihovu prikladnost za različite situacije. Uredbom o uvjetovanosti predviđa se čitav niz mogućnosti za uzimanje u obzir posebnosti relevantne povrede načelâ vladavine prava, koje se mogu primjenjivati kumulativno (47). Ako su pravni lijekovi dostupni u skladu s drugim propisima Unije manje primjereni za rješavanje određene povrede načelâ vladavine prava, može se smatrati učinkovitijim primijeniti Uredbu o uvjetovanosti. Do takvih bi situacija moglo doći u slučaju širokog učinka ili rizika od širokog učinka na proračun Unije, primjerice zbog nacionalnog prava koje sprečava učinkovito sudsko preispitivanje administrativnih odluka o izvršenju proračuna Unije ili otežava upućivanje relevantnih predmeta Sudu Europske unije ili zbog nedovoljne neovisnosti nacionalnih sudova. U takvim slučajevima suspenzijama ili zabranama na temelju Uredbe o uvjetovanosti uvedenima kumulativno do okončanja relevantne povrede načelâ vladavine prava moglo bi se učinkovitije zaštititi proračun Unije jer bi se njima moglo spriječiti negativne učinke na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i na financijske interese Unije. To može obuhvaćati situacije u kojima ukupni financijski rizici za proračun Unije i financijske interese Unije premašuju rizike koji se mogu otkloniti mjerama koje se odnose na određeni program i koje su dostupne u okviru jednog sektorskog instrumenta. |
| --- | --- |

43.

4.   Mjere koje bi mogla predložiti komisija – proporcionalnost

| 44. | U skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe o uvjetovanosti, nakon što Komisija utvrdi da su ispunjeni uvjeti za primjenu Uredbe o uvjetovanosti, Vijeću predlaže mjere koje su proporcionalne (48), što znači da moraju biti prikladne i nužne za rješavanje utvrđenih pitanja i zaštitu proračuna Unije ili financijskih interesa Unije, ne premašujući pritom ono što je potrebno za postizanje njihova cilja. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Sud je utvrdio da bi u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe mjere trebale biti strogo proporcionalne, tj. „ograničene na ono što je strogo nužno s obzirom na stvarni ili mogući učinak povreda načelâ vladavine prava na financijsko upravljanje proračunom Unije ili financijske interese Unije” (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | U tom kontekstu Komisija će na odgovarajući način uzeti u obzir prirodu, trajanje, ozbiljnost i opseg predmetnih povreda načelâ vladavine prava (50). Budući da ti kriteriji pomažu u određivanju opsega učinka, koji se može razlikovati ovisno o značajkama utvrđenih povreda načelâ vladavine prava, njihovo razmatranje utječe na procjenu proporcionalnosti mjera (51). Iako nije moguće unaprijed definirati i odvagnuti sve moguće vrste povreda načela vladavine prava, kao ni njihov točan učinak na proračun Unije ili na financijske interese Unije, u ovoj fazi i u nedostatku iskustva u primjeni Uredbe o uvjetovanosti Komisija će ispitati elemente navedene u nastavku u odnosu na svaku od tih značajki. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kad je riječ o prirodi povrede, sve povrede načelâ vladavine prava relevantne su za primjenu Uredbe o uvjetovanosti u mjeri u kojoj utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije. Međutim, situacije iz članka 3. Uredbe o uvjetovanosti imaju posebnu važnost jer su u njemu izričito navedene. To međutim ne znači da će se druge slične povrede načelâ vladavine prava smatrati manje važnima. Komisija će u procjeni uzeti u obzir i druge značajke povrede načelâ vladavine prava, primjerice je li neodvojivo ili blisko povezana s postupkom u okviru kojeg dotična država članica upotrebljava sredstva Unije (na primjer u slučajevima nepravilnog funkcioniranja javnih tijela koja odlučuju o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovora koji se financiraju iz proračuna Unije) jer u tom slučaju učinak na proračun Unije ili na financijske interese Unije može biti posebno značajan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kad je riječ o trajanju, vjerojatno je da će povreda načelâ vladavine prava koja traje dulje ili nastupa češće općenito negativno utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije ili da će postojati ozbiljan rizik da će na njih utjecati. Stoga će taj zaključak utjecati i na Komisijinu procjenu proporcionalnosti mjera koje može predložiti. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kad je riječ o težini povrede načelâ vladavine prava, Komisija smatra da bi, ako se jedna ili više povreda načelâ vladavine prava odnose na važne dijelove javnog sektora države članice, kao što su zakonodavstvo i/ili pravosuđe, što bi moglo imati negativan učinak na to kako nacionalna tijela upravljaju proračunom Unije, ili ako su povrede načelâ vladavine prava sustavne ili raširene, te čimbenike trebalo uzeti u obzir pri razmatranju proporcionalnosti mjera. Kad je riječ o opsegu povrede načelâ vladavine prava, Komisija smatra da se, ako povreda načelâ vladavine prava utječe ili bi mogla utjecati na više programa ili fondova Unije, može očekivati znatan učinak na proračun Unije ili na financijske interese Unije. Općenito, težina povrede načelâ vladavine prava u skladu s Uredbom o uvjetovanosti obično će se odražavati u težini njezina stvarnog ili mogućeg učinka na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Komisija smatra da se procjena proporcionalnosti mjera koje se predlažu na temelju Uredbe može temeljiti na kumulativnoj prisutnosti ili odsutnosti prethodno navedenih elemenata koji se razmatraju s obzirom na stvarni ili mogući učinak relevantne povrede načelâ vladavine prava na proračun Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije. Stoga zbog sustavne povrede načelâ vladavine prava koja kumulativno i/ili tijekom duljeg razdoblja utječe na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije može biti opravdano predložiti mjere koje imaju znatan financijski učinak za predmetnu državu članicu. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Uz te elemente Komisija može razmotriti i druge čimbenike, prije svega namjeru države članice da okonča povredu načelâ vladavine prava, stupanj suradnje predmetne države članice (52) ili njezino odbijanje lojalne suradnje s Komisijom u kontekstu postupaka u skladu s Uredbom o uvjetovanosti, ili moguće produljenje ili ponavljanje sličnih povreda načelâ vladavine prava unatoč ranijim preporukama ili prijedlozima mjera koje je iznijela Komisija. Namjera i stupanj suradnje države članice relevantni su i za potrebe utvrđivanja trajanja i opsega povrede načelâ vladavine prava (53). Komisija će pri razmatranju tih čimbenika osigurati objektivnu i nepristranu procjenu. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Uredbom o uvjetovanosti zahtijeva se da mjere budu usmjerene, u mjeri u kojoj je to moguće, na „djelovanja Unije pogođena tim povredama” (54). Komisija će u svojem prijedlogu navesti specifične programe ili fondove koji su pogođeni povredama načelâ vladavine prava ili bi njima mogli biti pogođeni te će, u mjeri u kojoj je to moguće, predložiti mjere usmjerene na te programe ili fondove. Međutim, u slučajevima u kojima to nije moguće, među ostalim u slučajevima u kojima povreda načelâ vladavine prava utječe na prikupljanje vlastitih sredstava Unije, Uredbom o uvjetovanosti dopušta se donošenje mjera koje se odnose na djelovanja Unije osim onih koja su pogođena povredom načelâ vladavine prava. Sud Europske unije utvrdio je da bi se to moglo odnositi na situacije u kojima se mjere ne mogu (55) ili se više ne mogu usmjeriti na potonja djelovanja ili to nije moguće učiniti na odgovarajući način da bi se postigao cilj Uredbe o uvjetovanosti, odnosno osigurala zaštita proračuna Unije u cjelini, te su stoga za postizanje tog cilja nužne mjere usmjerene na druga djelovanja (56). U suprotnom se ne bi mogao ostvariti cilj Uredbe o uvjetovanosti. Nadalje, u slučajevima u kojima se Uredba o uvjetovanosti primjenjuje uz drugo zakonodavstvo Unije ili nakon njegove primjene, Komisija će uzeti u obzir ukupni učinak mjera kako bi se osiguralo poštovanje načela proporcionalnosti. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Pri procjeni proporcionalnosti predloženih mjera Komisija u skladu s člankom 6. stavkom 8. Uredbe o uvjetovanosti mora uzeti u obzir i iste izvore koji su upotrijebljeni za utvrđivanje povreda načelâ vladavine prava, kako je navedeno u odjeljku 5.2. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

53.

5.   Postupak procjene i metodologija

5.1.   Preliminarna procjena Komisije

| 54. | Kako bi utvrdila i ocijenila povrede načelâ vladavine prava u okviru Uredbe o uvjetovanosti, Komisija će, uzimajući u obzir posebne okolnosti i kontekste, provesti temeljitu kvalitativnu procjenu svakog pojedinog slučaja koja će se temeljiti na načelima i značajkama metodologije utvrđenima u sljedećim stavcima ovih Smjernica. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Komisija će procjenu provesti na objektivan, nepristran i pravedan (57) način. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Radi objektivnosti procjena se mora temeljiti na stvarnim činjenicama ili dokazima kojima Komisija raspolaže. Uz razne kontakte između Komisije, drugih tijela i država članica u članku 6. stavku 4. Uredbe o uvjetovanosti jasno se navodi i da Komisija može zatražiti dodatne informacije potrebne za provedbu procjene te će to učiniti kada to smatra primjerenim. Na primjer, može zatražiti dodatne informacije da bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti za primjenu Uredbe o uvjetovanosti, procijenila opseg učinka na proračun Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije (ili rizik za njih) ili detaljnije procijenila bilo koje korektivne mjere koje je država članica uvela ili planira uvesti. Budući da je jedan od glavnih ciljeva Uredbe o uvjetovanosti da se primjenjuje kao preventivni alat za zaštitu proračuna Unije i financijskih interesa Unije, Komisija nastoji uspostaviti iskren dijalog i suradnju s predmetnom državom članicom te pritom provoditi postupak odgovarajućom brzinom. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Nepristranost u procjeni slučajeva na temelju Uredbe o uvjetovanosti podrazumijeva jednako postupanje prema državama članicama. Člankom 4. stavkom 2. UEU-a od Unije se zahtijeva i da poštuje jednakost država članica pred Ugovorima. U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije to prije svega znači da se u usporedivim situacijama ne smije postupati na različit način i da se u različitim situacijama ne smije postupati na jednak način, osim ako je takvo postupanje objektivno opravdano (58) na temelju posebnih okolnosti koje obilježavaju svaku konkretnu situaciju. Iako Komisija procjene mora provoditi uzimajući u obzir posebnosti pravnog sustava predmetne države članice i njezino diskrecijsko pravo u provedbi načela vladavine prava, to ne znači da se obveze u pogledu rezultata koje treba ostvariti, a koje iz njih proizlaze, mogu razlikovati među državama članicama. Sud Europske unije utvrdio je da poštovanje vladavine prava treba procjenjivati na temelju jedinstvenih kriterija te da je sadržaj načela vladavine prava jasan, da uspostavlja jasne i precizne obveze postizanja rezultata i da je dobro poznat državama članicama (59). Sud Europske unije zaključio je da države članice mogu dovoljno precizno utvrditi osnovni sadržaj i zahtjeve koji proizlaze iz svakog od načela navedenih u članku 2. točki (a) Uredbe (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kad je riječ o pravednosti procjene na temelju Uredbe o uvjetovanosti, Komisija smatra da pravednost procjene podrazumijeva sveobuhvatan pregled svih okolnosti koje se razmatraju kako bi se utvrdile povrede načelâ vladavine prava koje su relevantne u skladu s Uredbom o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Službe Komisije prvo će provjeriti odnose li se relevantni izvori na povredu načelâ vladavine prava koja je već utvrđena ili, ako nije prethodno utvrđena, postoje li opravdani razlozi na temelju kojih se može smatrati da je takva povreda načelâ vladavine prava počinjena. U tu svrhu Komisija smatra da su konačne presude Suda Europske unije odlučujuće. Zatim će provjeriti odnosi li se ta povreda načelâ vladavine prava na situaciju ili postupak tijela koja su relevantna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije, kako je propisano člankom 4. stavcima 1. i 2. Uredbe. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Drugo, s obzirom na to da samo utvrđivanje postojana povrede načelâ vladavine prava nije dovoljan za aktiviranje Uredbe o uvjetovanosti, službe Komisije procijenit će utječe li povreda načelâ vladavine prava na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije ili postoji li ozbiljan rizik da će na njih utjecati, uzimajući u obzir kriterije analizirane u odjeljku 2.2. ovih Smjernica. Komisija će pridati posebnu važnost korektivnim mjerama ili drugim pravnim lijekovima koje je već poduzela u sličnim slučajevima u okviru postupaka iz odjeljka 3. ili drugih postupaka propisanih pravom Unije, pod uvjetom da su oni bili povezani sa situacijama koje upućuju na povrede načelâ vladavine prava u skladu s Uredbom o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Službe Komisije na kraju će procijeniti je li utvrđena povreda načelâ vladavine prava u dovoljnoj mjeri izravno povezana s učincima na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije. U tu svrhu Komisija posebno relevantnima smatra konačne presude Suda Europske unije i prethodne korektivne mjere ili druge pravne lijekove koje je već poduzela u sličnim slučajevima u okviru postupaka iz odjeljka 3. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Izvori informacija

| 62. | Komisija nastoji savjesno i temeljito procijeniti pitanja relevantna za primjenu Uredbe o uvjetovanosti na temelju velikog niza dokaza u mjeri u kojoj je to relevantno za ispunjavanje uvjeta za primjenu Uredbe o uvjetovanosti. Opseg dokaza razmotrit će se na temelju merituma svakog predmeta, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti. Komisija će se pobrinuti za to da informacije kojima se koristi budu relevantne i dobivene iz pouzdanih izvora. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Opći izvori informacija

| 63. | Komisija će za utvrđivanje, unakrsnu provjeru i procjenu relevantnih povreda načelâ vladavine prava nastojati upotrijebiti nekoliko izvora kako bi donijela vlastite zaključke o tome jesu li ispunjeni uvjeti iz Uredbe. U uvodnoj izjavi 16. Uredbe o uvjetovanosti navode se specifični izvori kao što su „presude Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda, Komisijino godišnje izvješće o vladavini prava i Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u, izvješća OLAF-a i EPPO-a i, prema potrebi, informacije koje su oni dostavili te zaključci i preporuke svih relevantnih međunarodnih organizacija i mreža, uključujući tijela Vijeća Europe kao što su Skupina država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe (GRECO) i Venecijanska komisija, posebice njezin popis kriterija za vladavinu prava, te europske mreže vrhovnih sudova i pravosudnih vijeća”. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Uz te izvore, koji nemaju posebnu ni apsolutnu dokaznu vrijednost, Komisija će prema potrebi uzeti u obzir i druge relevantne informacije. One mogu uključivati, primjerice, godišnja izvješća Komisije o „zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara” („izvješća PIF”) i povezane godišnje rezolucije Europskog parlamenta, informacije na kojima su se temeljila relevantna izvješća Komisije, OLAF-a i EPPO-a, informacije iz revizijskih izvješća službi Komisije, informacije dobivene od nacionalnih tijela i dionika te druge javno dostupne informacije, kao što su presude nacionalnih sudova ili odluke nacionalnih tijela. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komisija ima i mogućnost stupanja u izravan kontakt s drugim tijelima i priznatim institucijama, kao što je nacionalna služba za koordinaciju borbe protiv prijevara („AFCOS”). Iako se u uvodnoj izjavi 16. Uredbe o uvjetovanosti navodi da se Komisija „može savjetovati s Agencijom Europske unije za temeljna prava i Venecijanskom komisijom ako je to potrebno u svrhu pripreme temeljite kvalitativne procjene”, mogućnost takvih savjetovanja nije ograničena na ta dva tijela te će se Komisija obratiti svim institucijama ili tijelima za koje smatra da je to potrebno kako bi utvrdila povrede načelâ vladavine prava i poboljšala procjenu slučajeva na temelju Uredbe o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Pritužbe

| 66. | Dodatan su vrijedan izvor informacija potkrijepljene pritužbe koje može podnijeti bilo koja treća strana koja je možda upoznata s relevantnim informacijama i dokazima o povredama načelâ vladavine prava koje mogu utjecati ili za koje postoji ozbiljan rizik da će utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Uredba o uvjetovanosti proračunski je instrument te se njome ne pružaju pravni lijekovi ili prava na pravnu zaštitu koje podnositelj pritužbe može tražiti (61). Podnositelji pritužbi koji traže korektivne mjere u svoju korist, uključujući naknadu štete, ne mogu ih ishoditi od Komisije, ali mogu razmotriti podnošenje pritužbi nacionalnim tijelima ili pokretanje postupaka pred nacionalnim sudovima. Europska unija pruža mogućnosti za podnošenje pritužbi na razini EU-a. Točnije, ako određena država članica ne poštuje pravo Unije, svaki građanin, poduzeće ili drugi dionik može prijaviti povredu Komisiji (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Nakon što prime pritužbu koja se odnosi na Uredbu o uvjetovanosti, službe Komisije ocijenit će sadržava li ona potkrijepljene informacije i dokaze koje bi Komisija mogla upotrijebiti za svoju procjenu na temelju Uredbe o uvjetovanosti. U tom pogledu treba napomenuti da pritužbe koje se odnose na povrede načelâ vladavine prava bez ikakve naznake o njihovu mogućem učinku ili rizicima u odnosu na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije neće biti dovoljne da bi se smatralo da su uvjeti iz Uredbe ispunjeni, osim ako Komisija utvrdi da taj učinak ili ti rizici postoje po drugim osnovama. Ovisno o okolnostima svakog slučaja, službe Komisije mogu pozvati podnositelja pritužbe da u određenom roku dostavi dodatne informacije kako bi potkrijepio pritužbu. Ako se dodatne informacije ne dostave u zadanom roku, Komisija će evidentirati dostavljene informacije, ali ne može poduzeti daljnje mjere u vezi s pritužbom. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Ako su dostavljene informacije dostatno potkrijepljene i relevantne za potrebe Komisijine procjene, službe Komisije mogu prema potrebi zatražiti dodatne informacije ili dokaze. Ako se to smatra primjerenim, službe Komisije mogu se također sastati s podnositeljem pritužbe ili njegovim predstavnicima kako bi razjasnile iznesene navode i razmotrile posebna pitanja povezana s pritužbom. Službe Komisije mogu se u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe o uvjetovanosti obratiti i drugim tijelima ili institucijama u vezi s informacijama koje je dostavio podnositelj pritužbe kako bi potkrijepile ili dopunile informacije i dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisija će nastojati obavijestiti podnositelje pritužbe o postupanju koje predlaže u vezi s pritužbom u indikativnom vremenskom roku od [usp. osam mjeseci] od zaprimanja pritužbe. Međutim, to ovisi o okolnostima pojedinog slučaja i osobito o tome je li Komisija od podnositelja pritužbe primila dovoljno informacija. Ako Komisija odluči pokrenuti postupak iz članka 6. Uredbe o uvjetovanosti i Vijeću predložiti odgovarajuće mjere, u načelu će obavijestiti podnositelja pritužbe 1. nakon slanja pisma obavijesti državi članici i 2. nakon slanja prijedloga Vijeću. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Kako bi olakšala podnošenje pritužbi na temelju Uredbe o uvjetovanosti, Komisija je u okviru Središnje financijske službe u Glavnoj upravi za proračun otvorila namjensku e-adresu BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu putem koje treća strana može Komisiji skrenuti pozornost na navodne povrede načelâ vladavine prava koje su relevantne za Uredbu o uvjetovanosti. U Prilogu II. Smjernicama dostupne su informacije koje se mogu navesti pri stupanju u kontakt s Komisijom te preporučeni obrazac koji se može upotrijebiti za podnošenje takvih pritužbi. Osim ako je dogovoreno drukčije, identitet podnositelja pritužbe bit će strogo povjerljiv, a Komisija će osigurati poštovanje pravila utvrđenih u Direktivi (EU) 2019/1937 (63). |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Preliminarni kontakti s predmetnom državom članicom

| 72. | Komisija može stupiti u kontakt s predmetnom državom članicom prije slanja pisane obavijesti u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti ako je to potrebno za njezinu preliminarnu procjenu. Stoga, ako nakon pritužbe ili na temelju drugih prikupljenih informacija Komisija još nije u mogućnosti utvrditi ima li opravdanih razloga smatrati da su uvjeti iz članka 4. Uredbe ispunjeni, trebala bi moći stupiti u kontakt s predmetnom državom članicom kako bi u razumnom i primjerenom roku prikupila informacije ili objašnjenja koja bi joj mogla biti potrebna. U istom roku država članica može iskoristiti priliku za ispravljanje situacije. |
| --- | --- |

72.

| 73. | U takvim slučajevima Komisija će nastojati uspostaviti otvoreni dijalog s predmetnom državom članicom kako bi se omogućila pojačana suradnja i rješavanje eventualnih problema u ranoj fazi. Taj pristup odražava i načelo lojalne suradnje, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 3. UEU-a, kao i činjenicu da je jedan od ključnih ciljeva Uredbe o uvjetovanosti prevencija. Ako Komisija od države članice zatraži početna pisana pojašnjenja, pri određivanju rokova uzet će u obzir opširnost i složenost traženih pojašnjenja. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Ako predmetna država članica ne reagira ili ne surađuje u roku koji je odredila Komisija, Komisija će bez odgode dovršiti svoju preliminarnu procjenu na temelju informacija kojima raspolaže. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisija će u preliminarnim kontaktima s državama članicama, ako budu potrebni, kao i tijekom cijelog postupka i procjene primjenjivati ista načela objektivnosti, nepristranosti i pravednosti za sve države članice. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Službeni postupak u skladu s člankom 6. Uredbe o uvjetovanosti

| 76. | Ako Komisija ustanovi da ima opravdane razloge smatrati da su ispunjeni uvjeti za donošenje mjera na temelju Uredbe o uvjetovanosti i da joj drugi postupci utvrđeni u zakonodavstvu Unije ne bi omogućili učinkovitiju zaštitu proračuna Unije, predmetnoj državi članici poslat će pisanu obavijest u kojoj će navesti činjenične elemente i konkretne razloge na kojima temelji svoje nalaze te će pokrenuti postupak u skladu s člankom 6. Uredbe o uvjetovanosti („postupak”). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Predmetna država članica trebala bi dostaviti tražene informacije te može predložiti ili donijeti korektivne mjere za rješavanje nalaza Komisije navedenih u pisanoj obavijesti ili zahtjevu za dostavljanje primjedaba u skladu s člankom 6. stavkom 7. Uredbe o uvjetovanosti u roku koji odredi Komisija, a koji ne smije biti kraći od mjesec dana ni dulji od tri mjeseca od datuma obavijesti ili zahtjeva za dostavljanje primjedaba (64). Ako Komisija nakon razmjene informacija iz članka 6. stavaka od 1. do 7. Uredbe o uvjetovanosti utvrdi da su ispunjeni uvjeti za primjenu Uredbe o uvjetovanosti i smatra da ponuđene korektivne mjere nisu primjerene, Vijeću će predložiti donošenje mjera za zaštitu proračuna Unije ili financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Pri odlučivanju hoće li predložiti mjere, Komisija će valjano procijeniti primljene informacije i sve primjedbe predmetne države članice tijekom postupka (65) te primjerenost korektivnih mjera koje su predložene tijekom postupka. Kako bi procijenila mjere koje se mogu predložiti, Komisija će uzeti u obzir i sve informacije prikupljene u kontekstu mogućih preliminarnih kontakata s predmetnom državom članicom, među ostalim, prema potrebi, prije pokretanja postupka, te sve relevantne informacije iz dostupnih izvora, uključujući odluke, zaključke i preporuke institucija i tijela Unije, drugih relevantnih međunarodnih organizacija i drugih priznatih institucija. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Osim jamčenja postupovnih prava predmetne države članice, postupak će se provoditi i u skladu s načelima objektivnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja prema predmetnoj državi članici te na osnovi nepristranog pristupa koji se temelji na dokazima (66). U skladu s uvodnom izjavom 23. Uredbe o uvjetovanosti Komisija se obvezala da će na najbolji način iskoristiti svoja prava na temelju članka 237. UFEU-a i Poslovnika (67) Vijeća kako bi osigurala da Vijeće pravodobno donese odluku o prijedlogu mjera (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Postupak za ukidanje mjera

| 80. | Nakon što Vijeće donese mjere, Komisija će redovito pratiti stanje u predmetnoj državi članici. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe o uvjetovanosti, na zahtjev predmetne države članice ili na vlastitu inicijativu, a najkasnije godinu dana nakon što Vijeće donese mjere, Komisija ponovno procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici uzimajući u obzir dokaze koje je dostavila predmetna država članica te primjerenost svih korektivnih mjera koje je ta država članica donijela. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Predmetna država članica može u svakom trenutku donijeti nove korektivne mjere i Komisiji podnijeti pisanu obavijest, uključujući dokaze o tome da uvjeti za donošenje mjera više nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Pri procjeni pisane obavijesti koju je dostavila predmetna država članica ili drugih informacija koje Komisija prikupi nakon što Vijeće donese mjere, Komisija će postupiti u skladu s metodologijom i načelima objektivnosti, nepristranosti i pravednosti navedenima u odjeljku 5.1. ovih Smjernica. Kako bi provela procjenu, Komisija će uzeti u obzir sve izvore informacija navedene u odjeljku 5.2. ovih Smjernica (69), koje će prikupiti nakon što Vijeće donese mjere. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Ako Komisija nakon procjene pisane obavijesti koju je podnijela država članica ili drugih informacija koje je Komisija prikupila nakon što je Vijeće donijelo mjere ne može razumno utvrditi da je situacija koja je dovela do donošenja mjera ispravljena, od predmetne države članice ili bilo koje treće strane koja može raspolagati relevantnim informacijama može zatražiti dodatne informacije prije nego što zaključi svoju procjenu, u skladu s člankom 7. stavkom 2. zadnjim podstavkom i člankom 6. stavkom 4. Uredbe o uvjetovanosti. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Predmetna država članica trebala bi dostaviti tražene informacije te može predložiti ili prilagoditi prvotno predložene korektivne mjere kako bi se otklonila zabrinutost Komisije u roku koji odredi Komisija, a koji ne smije biti kraći od mjesec dana ni dulji od tri mjeseca od datuma obavijesti ili zahtjeva za dostavljanje primjedaba (70). Nakon te razmjene informacija i konačne procjene Komisije te ako Komisija smatra da je situacija koja je dovela do donošenja mjera ispravljena, Vijeću će podnijeti prijedlog provedbene odluke o ukidanju donesenih mjera u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe o uvjetovanosti. Ako ustanovi da je situacija koja je dovela do donošenja mjera djelomično ispravljena, Komisija Vijeću podnosi prijedlog provedbene odluke o prilagodbi donesenih mjera. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Mjere se mogu ukinuti ili prilagoditi ako povrede načelâ vladavine prava, unatoč tome što i dalje traju, više ne utječu na proračun Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije (71). Ako smatra da situacija koja je dovela do donošenja mjera nije ispravljena, Komisija predmetnoj državi članici upućuje obrazloženu odluku i o tome obavješćuje Vijeće. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Osim jamčenja postupovnih prava predmetne države članice, postupak će se provoditi i u skladu s načelima objektivnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja prema predmetnoj državi članici te na osnovi nepristranog pristupa koji se temelji na dokazima (72). U skladu s uvodnom izjavom 23. Uredbe o uvjetovanosti Komisija se obvezala da će na najbolji način iskoristiti svoja prava na temelju članka 237. UFEU-a i Poslovnika (73) Vijeća kako bi osigurala da Vijeće pravodobno donese odluku o prijedlogu ukidanja ili prilagodbe mjera (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Zaštita legitimnih prava krajnjih primatelja i korisnika sredstava unije na temelju uredbe o uvjetovanosti

| 87. | Mjere donesene na temelju Uredbe o uvjetovanosti imat će financijski ili gospodarski učinak. Međutim, taj bi učinak trebao biti ograničen na predmetnu državu članicu ili u posebnim slučajevima na određene nacionalne subjekte koji upravljaju sredstvima. Osim ako je odlukom o donošenju mjera predviđeno drukčije na temelju valjanih razloga u skladu s primjenjivim pravilima Unije, uvođenje tih mjera ne bi trebalo utjecati na postojeće obveze državnih subjekata ili država članica da isplaćuju sredstva krajnjim primateljima ili korisnicima koji imaju pravo na takvu isplatu u okviru odgovarajućeg programa ili fonda Unije. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Mjere se mogu odnositi na fondove Unije ili programe Unije u okviru svih načina upravljanja proračunom Unije, tj. izravne provedbe (kad njime upravljaju službe Komisije ili izvršne agencije (75)), neizravne provedbe (kad njime upravlja jedan od subjekata iz članka 62. stavka 1. točke (c) Financijske uredbe) ili zajedničke provedbe s državama članicama (podijeljeno upravljanje (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Uvođenjem mjera ne mijenjaju se postojeće obveze državnih subjekata ili država članica u pogledu provedbe programa ili fonda bilo kojim načinom upravljanja, što se posebno odnosi na njihove pravne obveze isplate sredstava krajnjim primateljima ili korisnicima, kako je predviđeno primjenjivim instrumentima Unije i posebnim pravnim aktima na temelju kojih su nastale takve obveze, osim ako je odlukom o uvođenju mjera predviđeno drukčije. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Drugim riječima, državni subjekti ili države članice ne mogu odgovarajuće mjere koje je donijelo Vijeće iskoristiti kao opravdanje za oslobađanje od svojih postojećih obveza prema krajnjim primateljima ili korisnicima koje se odnose na isplate u skladu s relevantnim primjenjivim pravilima. |
| --- | --- |

90.

| 91. | U članku 5. stavku 2. Uredbe o uvjetovanosti navodi se da se uvođenjem odgovarajućih mjera ne utječe na obveze državnih subjekata ili država članica da provedu program ili fond, a osobito obveze koje imaju prema krajnjim primateljima ili korisnicima, osim ako je odlukom o donošenju mjera predviđeno drukčije. Komisija smatra da je za zaključak o tome mogu li odgovarajuće mjere zakonito utjecati na prava korisnika ili krajnjih primatelja potrebno analizirati pojedinačne slučajeve te će u tom pogledu procijeniti sve relevantne informacije. U ovoj fazi smatra da, u načelu, ako je korisnik ili krajnji primatelj sudjelovao u povredi načelâ vladavine prava, primjerice u slučajevima korupcije, sustavne prijevare i sukoba interesa, mjere koje će se donijeti na temelju Uredbe o uvjetovanosti mogu utjecati i na tog korisnika ili primatelja. Ako Komisija bude imala saznanja o takvim slučajevima, u svoj će prijedlog Vijeću uključiti i. zaključak o tome bi li predložene mjere trebale utjecati na određene krajnje korisnike ili primatelje, ii. razloge kojima se opravdava taj zaključak i iii. poseban prijedlog u pogledu tih korisnika ili primatelja. |
| --- | --- |

91.

Informacijski alati i izvješćivanje

| 92. | Korisnici ili krajnji primatelji programa ili fondova Unije trebali bi biti upoznati sa svojim pravima na temelju Uredbe o uvjetovanosti. U tu je svrhu Komisija pokrenula posebnu internetsku stranicu https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_hr, na kojoj građani, uključujući korisnike i krajnje primatelje, mogu zatražiti neformalne smjernice. Oni Komisiji mogu dostaviti i informacije o pitanjima koja su relevantna za primjenu Uredbe o uvjetovanosti tako da ispune obrazac za pritužbe dostupan na toj internetskoj stranici i pošalju ga na namjensku e-adresu BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Komisija će na svojoj internetskoj stranici objaviti informacije o mjerama koje je Vijeće donijelo na prijedlog Komisije kako bi korisnici i krajnji primatelji bili upoznati s mjerama koje se primjenjuju na svaku državu članicu. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Ako predmetna država članica, nakon što Vijeće uvede odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom o uvjetovanosti, odbije isplatiti sredstva korisnicima ili krajnjim primateljima programa ili fondova Unije na koje se mjere odnose, predmetni korisnici ili krajnji primatelji trebali bi predmet prvo uputiti nadležnim nacionalnim tijelima koristeći se svim pravnim mjerama koja su im na raspolaganju u skladu s primjenjivim nacionalnim pravilima, uključujući podnošenje pritužbi relevantnom tijelu predmetne države članice. U slučaju da takve pravne mjere nisu dostupne ili učinkovite (77), korisnici bi trebali o tome obavijestiti Komisiju i po mogućnosti dostaviti relevantne dokaze. Države članice trebale bi osigurati odgovarajuće praćenje pravnih mjera, u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Korisnici ili krajnji primatelji mogli bi o mogućoj povredi članka 5. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti obavijestiti Komisiju ako se to izravno odnosi na njih. U svojim podnescima korisnici ili krajnji primatelji trebali bi jasno navesti i. pravnu osnovu za svoje pravo na primanje sredstava od države članice, ii. činjenicu da država članica ne ispunjava obvezu isplate sredstava u skladu s pravilima relevantnog programa ili fonda Unije, iii. već poduzete pravne mjere i povezane rezultate, ako postoje, te dostaviti sve potrebne dokaze i popratnu dokumentaciju kojima se dokazuje poduzimanje relevantnih pravnih mjera i činjenica da država članica ne ispunjava obveze iz članka 5. Uredbe o uvjetovanosti (ako postoje). Podnesci bi trebali sadržavati sve informacije koje se traže u Prilogu III. ovim Smjernicama. |
| --- | --- |

94.

| 95. | U skladu s člankom 339. UFEU-a i člankom 17. Pravilnika o osoblju, dužnosnici i ostali službenici Unije ne smiju otkrivati podatke koji su obuhvaćeni obvezom čuvanja poslovne tajne. Komisija će osigurati i poštovanje pravila utvrđenih u Direktivi (EU) 2019/1937 (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Kada izvršavaju sredstva Unije u okviru podijeljenog upravljanja, države članice na koje se odnose mjere donesene na temelju Uredbe o uvjetovanosti obvezne su izvijestiti Komisiju o konkretnim koracima koje su poduzele kako bi ispunile obvezu isplate sredstava krajnjim primateljima ili korisnicima u okviru predmetnog fonda ili programa Unije. To izvješćivanje trebalo bi uključivati informacije i dokaze o ispunjavanju te obveze (npr. relevantna računovodstvena evidencija i popratna dokumentacija), a trebalo bi se provoditi svaka tri mjeseca nakon donošenja mjera (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Na temelju obveze izvješćivanja iz članka 5. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti i svih drugih dokaza koje predmetna država članica dostavi ili drugih prikupljenih informacija, uključujući informacije dobivene od krajnjih primatelja ili korisnika, Komisija će provjeriti je li ispunjena obveza isplate sredstava krajnjim primateljima ili korisnicima utvrđena Uredbom o uvjetovanosti i drugim primjenjivim pravom Unije u pogledu izvršenja sredstava u okviru podijeljenog upravljanja. Komisija će, prema potrebi, učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da svi iznosi koje državni subjekti ili države članice duguju budu stvarno plaćeni krajnjim primateljima ili korisnicima u skladu s relevantnim sektorskim pravilima. To može uključivati, na primjer, primjenu financijskih ispravaka u skladu s primjenjivim pravom Unije (80). Komisija može i protiv predmetne države članice pokrenuti postupak zbog povrede kako bi osigurala da ta država članica ispunjava obvezu utvrđenu u članku 5. stavku 2. Uredbe. Prije poduzimanja bilo kakvih mjera kojima se osigurava da države članice ispunjavaju obvezu isplate sredstava krajnjim primateljima ili korisnicima, Komisija će osigurati poštovanje postupovnih prava predmetne države članice. |
| --- | --- |

97.

7.   Preispitivanje ovih smjernica

| 98. | Komisija može u dogledno vrijeme preispitati ove Smjernice kako bi uzela u obzir promjene u svojoj praksi, relevantne promjene u zakonodavstvu Unije ili relevantnu sudsku praksu Suda Europske unije, osiguravajući pritom pravnu sigurnost. Pri preispitivanju Smjernica Komisija će se savjetovati s državama članicama i Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Vidjeti presudu od 23. travnja 1986., Les Verts/Parlament, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, točka 23. Vidjeti i presudu od 20. travnja 2021., Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, točke od 61. do 65.

(2)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točke 126. i 129.

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433I, 22.12.2020., str. 1).

(4)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 188.

(5)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 193, 30.7.2018., str. 1).

(6)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (SL L 248, 18.9.2013., str. 1).

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1).

(8)  Vidjeti članak 19. stavak 1. UEU-a.

(9)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 165.

(10)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 288.

(11)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 154.

(12)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 227.

(13)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 229., i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 324.

(14)  Indikativni popis povreda načelâ vladavine prava naveden je u Prilogu I. Smjernicama.

(15)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 130.; i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 148.

(16)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 131.; i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 149.

(17)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 132.; i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 150.

(18)  Indikativni popis tih situacija također je uključen u Prilog I. Smjernicama.

(19)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 143.

(20)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 143.

(21)  Vidjeti članak 4. stavak 2. točku (g) Uredbe o uvjetovanosti.

(22)  Vidjeti relevantne odredbe Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 kako je prethodno navedeno.

(23)  Time se ne dovode u pitanje obveze država članica koje ne sudjeluju EPPO-u da surađuju s EPPO-om u skladu s primjenjivim pravilima Unije kad on izvršava svoje nadležnosti u državama članicama koje u njemu sudjeluju i zahtijeva takvu suradnju.

(24)  U skladu s odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 kako je prethodno navedeno.

(25)  Te su obveze predviđene u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013. Popis utvrđen u smjernicama nije potpun.

(26)  Članak 8. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013.

(27)  Članak 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013.

(28)  Članak 7. stavak 7. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013.

(29)  Članak 5. stavak 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013.

(30)  Članak 11. stavci 3. i 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013.

(31)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 294.

(32)  Vidjeti presude od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 301.; i Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 173.

(33)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17).

(34)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 186.

(35)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 265. i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 297.

(36)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 331. i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 361.

(37)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 332.

(38)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 262.

(39)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 266. i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 298.

(40)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 262.

(41)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 288.

(42)  Vidjeti Financijsku uredbu, članak 135.

(43)  Vidjeti Financijsku uredbu, članak 101. stavak 8.; vidjeti npr. i članke 96., 97. i 104. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike („Uredba o zajedničkim odredbama”) (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.), i članak 52. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) 485/2008 (SL L 347 20.12.2013., str. 549.).

(44)  Vidjeti Financijsku uredbu, članak 63. stavak 2.; vidjeti npr. i članak 69. stavak 3. i članak 103. Uredbe o zajedničkim odredbama te članak 58. Uredbe (EU) br. 1306/2013, a od 1. siječnja 2023. i članak 57. Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 187).

(45)  Plaćanja se mogu prekinuti ako: (a) postoje dokazi koji upućuju na ozbiljan nedostatak za koji nisu poduzete korektivne mjere; (b) Komisija mora provesti dodatne provjere nakon primitka informacija o tome da bi rashod u zahtjevu za plaćanje mogao biti povezan s nepravilnošću. Plaćanja se mogu suspendirati ako: (a) država članica nije poduzela potrebne mjere za rješavanje situacije, što je dovelo do prekida na temelju članka 96. Uredbe o zajedničkim odredbama; (b) postoji ozbiljan nedostatak; (c) rashodi u zahtjevima za plaćanje povezani su s nepravilnošću koja nije ispravljena; (d) Komisija je donijela obrazloženo mišljenje u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a u vezi s pitanjem koje ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda. Financijski ispravci provode se ako: (a) postoji ozbiljan nedostatak koji ugrožava potporu iz fondova koja je već isplaćena za program; (b) rashodi navedeni u prihvaćenim računima nepravilni su, što država članica nije uočila i prijavila; (c) država članica nije ispunila svoje obveze iz članka 97. prije nego što je Komisija pokrenula postupak financijskih ispravaka.

(46)  Vidjeti uvodnu izjavu 15. Uredbe o uvjetovanosti.

(47)  Vidjeti članak 5. Uredbe o uvjetovanosti.

(48)  Vidjeti članak 5. stavak 3. Uredbe o uvjetovanosti.

(49)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 112.

(50)  Vidjeti članak 5. stavak 3. Uredbe o uvjetovanosti.

(51)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 331. i presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 361.

(52)  Vidjeti uvodnu izjavu 18. Uredbe o uvjetovanosti.

(53)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 332.

(54)  Vidjeti članak 5. stavak 3. Uredbe o uvjetovanosti.

(55)  Primjerice, u slučajevima u kojima će se utvrditi učinak povrede načelâ vladavine prava na prihode proračuna Unije.

(56)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 275.

(57)  Vidjeti uvodnu izjavu 16. Uredbe o uvjetovanosti.

(58)  Vidjeti, među ostalim, presudu Suda od 20. rujna 1988., Kraljevina Španjolska/Vijeće Europskih zajednica, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, točka 25. Za noviji predmet vidjeti presudu od 8. listopada 2020., Universitatea „Lucian Blaga” Sibiu i dr., C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, točka 44.

(59)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točke 233. i 235. te presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točke 265. i 283.

(60)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 240.

(61)  Time se ne dovodi u pitanje zaštita legitimnih prava krajnjih primatelja i korisnika sredstava Unije na temelju Uredbe o uvjetovanosti, vidjeti odjeljak 6.

(62)  Popis tih drugih resursa, uključujući obrazac za pritužbe zbog povrede prava Unije, dostupan je na adresi https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_hr

(63)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17).

(64)  Vidjeti članak 6. stavak 5. Uredbe o uvjetovanosti.

(65)  Vidjeti članak 6. stavak 7. Uredbe o uvjetovanosti.

(66)  Vidjeti uvodnu izjavu 26. Uredbe o uvjetovanosti.

(67)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35).

(68)  Vidjeti članak 6. stavak 10. Uredbe o uvjetovanosti.

(69)  U skladu s člankom 7. stavkom 2. zadnjim podstavkom i člankom 6. stavkom 3. Uredbe o uvjetovanosti.

(70)  Vidjeti članak 7. stavak 2. zadnju rečenicu u kombinaciji s člankom 6. stavkom 5. Uredbe o uvjetovanosti.

(71)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/ Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 178. i presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 217.

(72)  Vidjeti uvodnu izjavu 26. Uredbe o uvjetovanosti.

(73)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35).

(74)  Vidjeti članak 6. stavak 10. Uredbe o uvjetovanosti.

(75)  Vidjeti članak 62. stavak 1. točku (a) Financijske uredbe.

(76)  Vidjeti članak 63. Financijske uredbe.

(77)  Na primjer, u slučajevima kada nacionalna tijela neopravdano odgađaju odgovor/odluku u vezi s djelovanjem korisnika.

(78)  Više informacija o tome kako Komisija postupa s pritužbama dostupno je na stranici: https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_hr

(79)  Vidjeti članak 5. stavak 2. i uvodnu izjavu 19. Uredbe o uvjetovanosti.

(80)  Vidjeti uvodnu izjavu 19. Uredbe o uvjetovanosti.

---

PRILOG I.

Povrede načelâ vladavine prava

Primjeri koji upućuju na povrede načelâ vladavine prava (članak 3. Uredbe o uvjetovanosti)

| (a) | ugrožavanje neovisnosti pravosuđa. U tom pogledu u uvodnoj izjavi 10. Uredbe o uvjetovanosti navodi se da „neovisnost pravosuđa posebice podrazumijeva da predmetno pravosudno tijelo na temelju relevantnih pravila te u praksi može izvršavati svoje pravosudne funkcije posve samostalno, a da se pritom ni u kojem pogledu na nalazi u hijerarhijskom ili podređenom odnosu i da ne prima naloge ili upute ni iz jednog izvora, te da je na taj način zaštićeno od vanjskih utjecaja ili pritisaka koji mogu narušiti neovisnu prosudbu njegovih članova i utjecati na njihove odluke. Jamstva neovisnosti i nepristranosti pretpostavljaju postojanje pravila, osobito u pogledu sastava tijela, imenovanja, trajanja funkcija kao i razloga za izuzeće i opoziv njegovih članova, kako bi se među pojedincima otklonila svaka opravdana sumnja u neovisnost tog tijela od utjecaja vanjskih čimbenika i njegovu neutralnost u odnosu na interese o kojima odlučuje.”


  Prema sudskoj praksi Suda Europske unije „pojam neovisnosti sudbene vlasti posebice podrazumijeva da predmetno tijelo izvršava svoje pravosudne funkcije potpuno autonomno te da nije izloženo hijerarhijskim ograničenjima ili podređeno ijednom drugom tijelu, da ne prima naredbe ili naputke ni iz jednog izvora te da je stoga zaštićeno od vanjskih intervencija ili pritisaka koji bi mogli umanjiti neovisnu prosudbu njegovih članova i utjecati na njihove odluke”
   (1); |
| --- | --- |

(a)

ugrožavanje neovisnosti pravosuđa. U tom pogledu u uvodnoj izjavi 10. Uredbe o uvjetovanosti navodi se da „neovisnost pravosuđa posebice podrazumijeva da predmetno pravosudno tijelo na temelju relevantnih pravila te u praksi može izvršavati svoje pravosudne funkcije posve samostalno, a da se pritom ni u kojem pogledu na nalazi u hijerarhijskom ili podređenom odnosu i da ne prima naloge ili upute ni iz jednog izvora, te da je na taj način zaštićeno od vanjskih utjecaja ili pritisaka koji mogu narušiti neovisnu prosudbu njegovih članova i utjecati na njihove odluke. Jamstva neovisnosti i nepristranosti pretpostavljaju postojanje pravila, osobito u pogledu sastava tijela, imenovanja, trajanja funkcija kao i razloga za izuzeće i opoziv njegovih članova, kako bi se među pojedincima otklonila svaka opravdana sumnja u neovisnost tog tijela od utjecaja vanjskih čimbenika i njegovu neutralnost u odnosu na interese o kojima odlučuje.”

Prema sudskoj praksi Suda Europske unije „pojam neovisnosti sudbene vlasti posebice podrazumijeva da predmetno tijelo izvršava svoje pravosudne funkcije potpuno autonomno te da nije izloženo hijerarhijskim ograničenjima ili podređeno ijednom drugom tijelu, da ne prima naredbe ili naputke ni iz jednog izvora te da je stoga zaštićeno od vanjskih intervencija ili pritisaka koji bi mogli umanjiti neovisnu prosudbu njegovih članova i utjecati na njihove odluke”
   (1);

| (b) | nesprječavanje, neispravljanje ili nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući:







  — | tijela za izvršavanje zakonodavstva, |
| --- | --- | --- |

(b)

nesprječavanje, neispravljanje ili nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući:

—

tijela za izvršavanje zakonodavstva,

| — | uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje, |
| --- | --- |

—

uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje,

| — | neosiguravanje nepostojanja sukoba interesa. |
| --- | --- |

—

neosiguravanje nepostojanja sukoba interesa.

Prema sudskoj praksi Suda Europske unije takve „situacije mogu dovesti do nepoštovanja načela proizvoljnog postupanja izvršne vlasti ili načela djelotvorne sudske zaštite”
   (2);

| (c) | ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih lijekova, među ostalim:







  — | ograničavajućim postupovnim pravilima, |
| --- | --- | --- |

(c)

ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih lijekova, među ostalim:

—

ograničavajućim postupovnim pravilima,

| — | neprovođenjem presuda, |
| --- | --- |

—

neprovođenjem presuda,

| — | ograničavanjem djelotvorne istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava. |
| --- | --- |

—

ograničavanjem djelotvorne istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava.

U pogledu prethodno navedenoga u uvodnim izjavama 8. i 9. Uredbe o uvjetovanosti navodi se:

| „(8) | Države članice mogu osigurati dobro financijsko upravljanje samo ako javna tijela postupaju u skladu s pravom, ako istražne službe i državno odvjetništvo učinkovito postupaju protiv prijevara, uključujući poreznu prijevaru, utaju poreza, korupciju, sukob interesa ili druge povrede prava te ako neovisni sudovi i Sud Europske unije mogu provoditi učinkovito sudsko preispitivanje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući odluka tijela za izvršavanje zakonodavstva. |
| --- | --- |

„(8)

| (9) | Neovisnost i nepristranost pravosuđa trebala bi uvijek biti zajamčena, a istražne službe i državno odvjetništvo trebali bi moći pravilno izvršavati svoje funkcije. (...) Pravne i istražne službe te državno odvjetništvo trebali bi raspolagati dostatnim financijskim i ljudskim resursima te postupcima kako bi postupali učinkovito i uz puno poštovanje prava na pošteno suđenje, uključujući prava na obranu. Pravomoćne presude trebale bi se učinkovito izvršavati. Ti se uvjeti zahtijevaju kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle naštetiti financijskim interesima Unije.” |
| --- | --- |

(9)

Primjeri konkretnih situacija ili postupanja tijela (3)
  koji se mogu smatrati povredom načelâ vladavine prava (članak 4. stavak 2. Uredbe o uvjetovanosti)

Primjeri konkretnih situacija ili postupanja tijela

3

koji se mogu smatrati povredom načelâ vladavine prava (članak 4. stavak 2. Uredbe o uvjetovanosti)

| (a) | pravilno funkcioniranje tijela koja izvršavaju proračun Unije, uključujući zajmove i druge instrumente zajamčene proračunom Unije, osobito u kontekstu postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

pravilno funkcioniranje tijela koja izvršavaju proračun Unije, uključujući zajmove i druge instrumente zajamčene proračunom Unije, osobito u kontekstu postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava;

pravilno funkcioniranje tijela koja izvršavaju proračun Unije, uključujući zajmove i druge instrumente zajamčene proračunom Unije, osobito u kontekstu postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava;

| (b) | pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti – u tom pogledu Sud Europske unije pojasnio je da se izraz „djelotvorni i transparentni sustavi financijskog upravljanja i odgovornosti” [...] odnosi na pojam „financijsko upravljanje” koji je obuhvaćen pojmom „dobro financijsko upravljanje” sadržanim u samim Ugovorima, osobito u članku 310. stavku 5. i prvom podstavku članka 317. UFEU-a te definiranim u članku 2. stavku 59. Financijske uredbe kao „izvršenje proračuna u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti”. Izraz „financijska odgovornost” odnosi se pak osobito na obveze financijske kontrole, praćenja i revizije spomenute u [...] članku 4. stavku 2. točki (b) [Uredbe o uvjetovanosti], dok se izrazom „djelotvorni i transparentni ... sustavi” pretpostavlja uspostava uređenih pravila kojima se učinkovito i transparentno jamče spomenuto financijsko upravljanje i odgovornost
   (4).

  Sud Europske unije pojasnio je i da se izraz „financijska odgovornost” odnosi osobito na obveze financijske kontrole, praćenja i revizije spomenute u navedenom članku 4. stavku 2. točki (b), dok se izrazom „djelotvorni i transparentni ... sustavi” pretpostavlja uspostava uređenih pravila kojima se učinkovito i transparentno jamče spomenuto financijsko upravljanje i odgovornost
   (5); |
| --- | --- |

(b)

pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti – u tom pogledu Sud Europske unije pojasnio je da se izraz „djelotvorni i transparentni sustavi financijskog upravljanja i odgovornosti” [...] odnosi na pojam „financijsko upravljanje” koji je obuhvaćen pojmom „dobro financijsko upravljanje” sadržanim u samim Ugovorima, osobito u članku 310. stavku 5. i prvom podstavku članka 317. UFEU-a te definiranim u članku 2. stavku 59. Financijske uredbe kao „izvršenje proračuna u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti”. Izraz „financijska odgovornost” odnosi se pak osobito na obveze financijske kontrole, praćenja i revizije spomenute u [...] članku 4. stavku 2. točki (b) [Uredbe o uvjetovanosti], dok se izrazom „djelotvorni i transparentni ... sustavi” pretpostavlja uspostava uređenih pravila kojima se učinkovito i transparentno jamče spomenuto financijsko upravljanje i odgovornost
   (4).

pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti – u tom pogledu Sud Europske unije pojasnio je da se izraz „djelotvorni i transparentni sustavi financijskog upravljanja i odgovornosti” [...] odnosi na pojam „financijsko upravljanje” koji je obuhvaćen pojmom „dobro financijsko upravljanje” sadržanim u samim Ugovorima, osobito u članku 310. stavku 5. i prvom podstavku članka 317. UFEU-a te definiranim u članku 2. stavku 59. Financijske uredbe kao „izvršenje proračuna u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti”. Izraz „financijska odgovornost” odnosi se pak osobito na obveze financijske kontrole, praćenja i revizije spomenute u [...] članku 4. stavku 2. točki (b) [Uredbe o uvjetovanosti], dok se izrazom „djelotvorni i transparentni ... sustavi” pretpostavlja uspostava uređenih pravila kojima se učinkovito i transparentno jamče spomenuto financijsko upravljanje i odgovornost

4

Sud Europske unije pojasnio je i da se izraz „financijska odgovornost” odnosi osobito na obveze financijske kontrole, praćenja i revizije spomenute u navedenom članku 4. stavku 2. točki (b), dok se izrazom „djelotvorni i transparentni ... sustavi” pretpostavlja uspostava uređenih pravila kojima se učinkovito i transparentno jamče spomenuto financijsko upravljanje i odgovornost
   (5);

Sud Europske unije pojasnio je i da se izraz „financijska odgovornost” odnosi osobito na obveze financijske kontrole, praćenja i revizije spomenute u navedenom članku 4. stavku 2. točki (b), dok se izrazom „djelotvorni i transparentni ... sustavi” pretpostavlja uspostava uređenih pravila kojima se učinkovito i transparentno jamče spomenuto financijsko upravljanje i odgovornost

5

| (c) | pravilno funkcioniranje istražnih službi i službi državnog odvjetništva u vezi s istragom i kaznenim progonom:







  — | prijevara, uključujući porezne prijevare, osobito ako se tim prijevarama onemogućuje ubiranje poreza, npr. PDV-a i carina, te tako izravno utječe na sredstva potrebna Uniji za postizanje ciljeva i provedbu politika, |
| --- | --- | --- |

(c)

pravilno funkcioniranje istražnih službi i službi državnog odvjetništva u vezi s istragom i kaznenim progonom:

pravilno funkcioniranje istražnih službi i službi državnog odvjetništva u vezi s istragom i kaznenim progonom:

—

prijevara, uključujući porezne prijevare, osobito ako se tim prijevarama onemogućuje ubiranje poreza, npr. PDV-a i carina, te tako izravno utječe na sredstva potrebna Uniji za postizanje ciljeva i provedbu politika,

prijevara, uključujući porezne prijevare, osobito ako se tim prijevarama onemogućuje ubiranje poreza, npr. PDV-a i carina, te tako izravno utječe na sredstva potrebna Uniji za postizanje ciljeva i provedbu politika,

| — | korupcije ili drugih povreda prava Unije povezanih s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

—

korupcije ili drugih povreda prava Unije povezanih s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije;

korupcije ili drugih povreda prava Unije povezanih s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije;

| (d) | učinkovit sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a), (b) i (c) članka 4. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti koji provode neovisni sudovi.

  Konkretno, u uvodnoj izjavi 9. Uredbe o uvjetovanosti navodi se da bi „pravne i istražne službe te državno odvjetništvo trebali raspolagati dostatnim financijskim i ljudskim resursima te postupcima kako bi postupali učinkovito i uz puno poštovanje prava na pošteno suđenje, uključujući prava na obranu. Pravomoćne presude trebale bi se učinkovito izvršavati. Ti se uvjeti zahtijevaju kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle naštetiti financijskim interesima Unije”; |
| --- | --- |

(d)

učinkovit sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a), (b) i (c) članka 4. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti koji provode neovisni sudovi.

učinkovit sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a), (b) i (c) članka 4. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti koji provode neovisni sudovi.

Konkretno, u uvodnoj izjavi 9. Uredbe o uvjetovanosti navodi se da bi „pravne i istražne službe te državno odvjetništvo trebali raspolagati dostatnim financijskim i ljudskim resursima te postupcima kako bi postupali učinkovito i uz puno poštovanje prava na pošteno suđenje, uključujući prava na obranu. Pravomoćne presude trebale bi se učinkovito izvršavati. Ti se uvjeti zahtijevaju kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle naštetiti financijskim interesima Unije”;

| (e) | sprječavanje i sankcioniranje prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije, te učinkovite i odvraćajuće kazne koje primateljima izriču nacionalni sudovi ili upravna tijela; |
| --- | --- |

(e)

sprječavanje i sankcioniranje prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije, te učinkovite i odvraćajuće kazne koje primateljima izriču nacionalni sudovi ili upravna tijela;

sprječavanje i sankcioniranje prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije, te učinkovite i odvraćajuće kazne koje primateljima izriču nacionalni sudovi ili upravna tijela;

| (f) | povrat nepropisno isplaćenih sredstava; |
| --- | --- |

(f)

povrat nepropisno isplaćenih sredstava;

povrat nepropisno isplaćenih sredstava;

| (g) | djelotvornu i pravodobnu suradnju s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) i, podložno sudjelovanju predmetne države članice, s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) u njihovim istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje. |
| --- | --- |

(g)

djelotvornu i pravodobnu suradnju s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) i, podložno sudjelovanju predmetne države članice, s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) u njihovim istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje.

djelotvornu i pravodobnu suradnju s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) i, podložno sudjelovanju predmetne države članice, s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) u njihovim istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje.

---

(1)  Presuda od 27. veljače 2018., Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točka 44. Među ostalim vidjeti i presude od 24. lipnja 2019., Komisija/Republika Poljska, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531 i od 20. travnja 2021., Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

Komisija/Republika Poljska

Repubblika/Il-Prim Ministru

(2)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Mađarska/Parlament i Vijeće, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, točka 245. i sudska praksa na koju se u njoj upućuje.

2

Mađarska/Parlament i Vijeće

(3)  Navedeni primjeri samo su ilustrativni jer područje primjene Uredbe o uvjetovanosti može obuhvaćati i druge situacije ili postupke tijela koja su relevantna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili za zaštitu financijskih interesa Unije (usp. članak 4. stavak 2. točku (h)).

3

(4)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 333.

4

Poljska/Parlament i Vijeće

(5)  Vidjeti presudu od 16. veljače 2022., Poljska/Parlament i Vijeće, C-157/21 ECLI:EU:C:2022:98, točka 333.

5

Poljska/Parlament i Vijeće

---

PRILOG II.

Elementi koje, na temelju Uredbe o uvjetovanosti, trebaju sadržavati pritužbe o navodnoj povredi načelâ vladavine prava

Pri obraćanju Komisiji zbog navodnih povreda načelâ vladavine prava u skladu s Uredbom o uvjetovanosti podnositelji pritužbe trebali bi navesti sljedeće informacije:

| — | osobne podatke i podatke za kontakt (1), |
| --- | --- |

—

osobne podatke i podatke za kontakt (1),

| — | informacije o tome kako je navodno prekršena vladavina prava (uključujući radnje ili propuste javnih tijela kojima se navodno krše načela vladavine prava) i relevantne dokaze, |
| --- | --- |

—

informacije o tome kako je navodno prekršena vladavina prava (uključujući radnje ili propuste javnih tijela kojima se navodno krše načela vladavine prava) i relevantne dokaze,

| — | informacije o tome kako je navodna povreda relevantna za Uredbu o uvjetovanosti (opis načina na koji utječe ili postoji ozbiljan rizik da bi mogla utjecati na proračun Unije ili financijske interese Unije na dovoljno izravan način) i relevantne dokaze, |
| --- | --- |

—

informacije o tome kako je navodna povreda relevantna za Uredbu o uvjetovanosti (opis načina na koji utječe ili postoji ozbiljan rizik da bi mogla utjecati na proračun Unije ili financijske interese Unije na dovoljno izravan način) i relevantne dokaze,

| — | popis popratnih dokumenata koji se Komisiji mogu poslati na zahtjev. |
| --- | --- |

—

popis popratnih dokumenata koji se Komisiji mogu poslati na zahtjev.

Kako bi Komisiji što jednostavnije dostavili strukturirane informacije relevantne za primjenu Uredbe o uvjetovanosti, podnositelji pritužbe mogu se poslužiti predloškom dostupnim na internetskoj stranici https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_hr.

EUROPSKA KOMISIJA

Pritužba – povreda načelâ vladavine prava koja utječe na proračun ili financijske interese Unije

Uredba 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna EU-a („Uredba o uvjetovanosti”)

Putem ovog obrasca Europskoj komisiji mogu se podnijeti pritužbe o povredama načelâ vladavine prava u državi članici koje izričito utječu ili postoji ozbiljan rizik da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način.

Ako Komisiji želite podnijeti neku drugu pritužbu povezanu s vladavinom prava, poslužite se obrascem na stranici https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_hr/index.html.

| Sva polja označena zvjezdicom (*) su obvezna. Odgovorite sažeto i prema potrebi nastavite na zasebnoj stranici. |
| --- |

Sva polja označena zvjezdicom (*) su obvezna. Odgovorite sažeto i prema potrebi nastavite na zasebnoj stranici.

1.   Osobni podaci i podaci za kontakt

| | Podnositelj pritužbe* | Vaš predstavnik (prema potrebi) |
| --- | --- | --- |
| Oslovljavanje* g./gđica/gđa | | |
| Ime* | | |
| Prezime* | | |
| Organizacija: | | |
| Adresa* | | |
| Grad* | | |
| Poštanski broj* | | |
| Zemlja* | | |
| Telefonski broj | | |
| E-adresa | | |
| Jezik* | | |
| Trebamo li korespondenciju slati vama ili vašem predstavniku?* | ☐ | ☐ |

Podnositelj pritužbe*

Vaš predstavnik (prema potrebi)

Oslovljavanje* g./gđica/gđa

Ime*

Prezime*

Organizacija:

Adresa*

Grad*

Poštanski broj*

Zemlja*

Telefonski broj

E-adresa

Jezik*

Trebamo li korespondenciju slati vama ili vašem predstavniku?*

☐

☐

2.   Na koju se vrstu povrede načelâ vladavine prava odnosi pritužba?*

| Ugrožavanje neovisnosti pravosuđa | ☐ |
| --- | --- |
| Nesprječavanje, neispravljanje ili nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela za izvršavanje zakonodavstva, među ostalim i u obliku uskraćivanja financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje | ☐ |
| Neosiguravanje nepostojanja sukoba interesa | ☐ |
| Ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih lijekova, među ostalim ograničavajućim postupovnim pravilima i neprovođenjem presuda | ☐ |
| Ograničavanje djelotvorne istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava | ☐ |
| Drugo | Objasnite. |

Ugrožavanje neovisnosti pravosuđa

☐

Nesprječavanje, neispravljanje ili nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela za izvršavanje zakonodavstva, među ostalim i u obliku uskraćivanja financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje

☐

Neosiguravanje nepostojanja sukoba interesa

☐

Ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih lijekova, među ostalim ograničavajućim postupovnim pravilima i neprovođenjem presuda

☐

Ograničavanje djelotvorne istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava

☐

Drugo

Objasnite.

3.   Prema vašem mišljenju, na što utječe navodna povreda načelâ vladavine prava navedena u točki 2.?*

(možete odabrati više odgovora)

| Pravilno funkcioniranje tijela koja izvršavaju proračun Unije, uključujući zajmove i druge instrumente zajamčene proračunom Unije, osobito u kontekstu postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava | ☐ |
| --- | --- |
| Pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti | ☐ |
| Pravilno funkcioniranje istražnih službi i službi državnog odvjetništva u vezi s istragom i kaznenim progonom prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije | ☐ |
| Učinkovit sudski nadzor radnji ili propusta prethodno navedenih tijela koji provode neovisni sudovi | ☐ |
| Sprječavanje i sankcioniranje prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije, te učinkovite i odvraćajuće kazne koje primateljima izriču nacionalni sudovi ili upravna tijela | ☐ |
| Povrat nepropisno isplaćenih sredstava | ☐ |
| Djelotvornu i pravodobnu suradnju s OLAF-om u istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje | ☐ |
| [Podložno sudjelovanju predmetne države članice,] djelotvornu i pravodobnu suradnju s EPPO-om u istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje | ☐ |
| Druge situacije ili postupanja tijela koja su relevantna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije | ☐ |

Pravilno funkcioniranje tijela koja izvršavaju proračun Unije, uključujući zajmove i druge instrumente zajamčene proračunom Unije, osobito u kontekstu postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava

☐

Pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti

☐

Pravilno funkcioniranje istražnih službi i službi državnog odvjetništva u vezi s istragom i kaznenim progonom prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije

☐

Učinkovit sudski nadzor radnji ili propusta prethodno navedenih tijela koji provode neovisni sudovi

☐

Sprječavanje i sankcioniranje prijevara, uključujući porezne prijevare, korupciju ili druge povrede prava Unije povezane s izvršenjem proračuna Unije ili zaštitom financijskih interesa Unije, te učinkovite i odvraćajuće kazne koje primateljima izriču nacionalni sudovi ili upravna tijela

☐

Povrat nepropisno isplaćenih sredstava

☐

Djelotvornu i pravodobnu suradnju s OLAF-om u istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje

☐

[Podložno sudjelovanju predmetne države članice,] djelotvornu i pravodobnu suradnju s EPPO-om u istragama ili kaznenim progonima na temelju primjenjivih akata Unije u skladu s načelom lojalne suradnje

☐

Druge situacije ili postupanja tijela koja su relevantna za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije

☐

4.   Za koje nacionalne mjere ili postupke smatrate da, na temelju Uredbe o uvjetovanosti, predstavljaju povredu načelâ vladavine prava i zašto?*

| |
| --- |

5.   Opišite problem i navedite činjenice i razloge za svoju pritužbu* (najviše 10 000 znakova):

| |
| --- |

6.   Kako navodna povreda načelâ vladavine prava utječe ili postoji ozbiljan rizik da bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način?

| 6.1. | Kako povreda utječe ili postoji ozbiljan rizik da bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način? |
| --- | --- |

6.1.

Kako povreda utječe ili postoji ozbiljan rizik da bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način?

| 6.2. | Je li riječ o izoliranoj ili sustavnoj povredi? Objasnite. |
| --- | --- |

6.2.

Je li riječ o izoliranoj ili sustavnoj povredi? Objasnite.

| 6.3. | Je li učinak na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije već nastupio?
  Ako jest, objasnite na koji način.
  Ako nije, objasnite zašto postoji ozbiljan rizik za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije.
  Opišite postojanje dovoljno izravne povezanosti između navodne povrede ili više njih i utjecaja ili rizika za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

6.3.

Je li učinak na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije već nastupio?

Ako jest, objasnite na koji način.

Ako nije, objasnite zašto postoji ozbiljan rizik za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije.

Opišite postojanje dovoljno izravne povezanosti između navodne povrede ili više njih i utjecaja ili rizika za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije.

7.   Mjere koje su dosad poduzete u svrhu rješavanja problema*

Jeste li već poduzeli mjere za rješavanje tog problema u predmetnoj zemlji?*

| Ako je odgovor DA, jesu li mjere bile: o upravne prirode ozakonodavne/pravosudne prirode?








  7.1. | Opišite: (a) uključeno tijelo/vlasti/sud i vrstu odluke koja je iz toga proizašla; (b) bilo koju drugu mjeru koja vam je poznata. |
| --- | --- |

Ako je odgovor DA, jesu li mjere bile: o upravne prirode ozakonodavne/pravosudne prirode?

7.1.

| 7.2. | Je li postupak povezan s vašom pritužbom okončan pred tijelom/vlastima/sudom ili je i dalje u tijeku? Ako je u tijeku, kad se može očekivati donošenje odluke?* |
| --- | --- |

7.2.

| Ako je odgovor NE, pobliže objasnite u nastavku:






  o | Pred nacionalnim sudom ili Sudom EU-a već je pokrenut i vodi se drugi postupak povezan s istim pitanjem. |
| --- | --- |

Ako je odgovor NE, pobliže objasnite u nastavku:

o

Pred nacionalnim sudom ili Sudom EU-a već je pokrenut i vodi se drugi postupak povezan s istim pitanjem.

| o | Pravni lijek za taj problem nije dostupan. |
| --- | --- |

o

Pravni lijek za taj problem nije dostupan.

| o | Pravni lijek postoji, ali je preskup ili bi njegova primjena predugo trajala. |
| --- | --- |

o

Pravni lijek postoji, ali je preskup ili bi njegova primjena predugo trajala.

| o | Istekao je rok za djelovanje. |
| --- | --- |

o

Istekao je rok za djelovanje.

| o | Nedostatak pravne osnove (nemate pravnu osnovu za pokretanje postupka pred Sudom) – navedite zašto: |
| --- | --- |

o

Nedostatak pravne osnove (nemate pravnu osnovu za pokretanje postupka pred Sudom) – navedite zašto:

| o | Nije vam dostupna pravna pomoć / nemate odvjetnika. |
| --- | --- |

o

Nije vam dostupna pravna pomoć / nemate odvjetnika.

| o | Ne znate koji su pravni lijekovi dostupni za rješavanje vašeg problema. |
| --- | --- |

o

Ne znate koji su pravni lijekovi dostupni za rješavanje vašeg problema.

| o | Nešto drugo – navedite što: |
| --- | --- |

o

Nešto drugo – navedite što:

8.   Ako ste se već obraćali institucijama EU-a koje se bave problemima te vrste, navedite referentnu oznaku tog predmeta/korespondencije:

| o | Predstavka Europskom parlamentu – referentni broj: .... |
| --- | --- |

o

Predstavka Europskom parlamentu – referentni broj: ....

| o | Europska komisija – referentni broj: .... |
| --- | --- |

o

Europska komisija – referentni broj: ....

| o | Europski ombudsman – referentni broj: .... |
| --- | --- |

o

Europski ombudsman – referentni broj: ....

| o | Drugo – naziv institucije ili tijela kojima ste se obratili i referentni broj vaše pritužbe (npr. SOLVIT, FIN-Net, europski potrošački centri) |
| --- | --- |

o

Drugo – naziv institucije ili tijela kojima ste se obratili i referentni broj vaše pritužbe (npr. SOLVIT, FIN-Net, europski potrošački centri)

9.   Navedite popratne dokumente koje Komisiji možete poslati na zahtjev.

Image 1
  U ovoj fazi nemojte slati dokumente.

| |
| --- |

10.   Osobni podaci*

Ovlašćujete li Komisiju da u kontaktima s tijelima protiv kojih podnosite pritužbu otkrije vaš identitet?

o Da o Ne

Image 2

  Vaš odgovor neće utjecati na postupak, no napominjemo da u nekim slučajevima otkrivanje vašeg identiteta može olakšati obradu pritužbe.

---

(1)  Za otkrivanje podataka o identitetu podnositelja pritužbe i informacija koje su dostavili predmetnoj državi članici potreban je njihov prethodni pristanak te se takvo otkrivanje mora provoditi, među ostalim, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ.

---

PRILOG III.

Elementi koje trebaju sadržavati informacije koje dostavljaju korisnici/krajnji primatelji sredstava EU-a

Informacije koje Komisiji u vezi s mogućim povredama članka 5. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti dostavljaju korisnici ili krajnji primatelji trebale bi u načelu sadržavati sljedeće elemente:

| — | osobne podatke i podatke za kontakt (1), |
| --- | --- |

—

osobne podatke i podatke za kontakt (1),

| — | informacije o programu/fondu na koji se povreda odnosi, |
| --- | --- |

—

informacije o programu/fondu na koji se povreda odnosi,

| — | informacije o navodnoj povredi članka 5. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti, |
| --- | --- |

—

informacije o navodnoj povredi članka 5. stavka 2. Uredbe o uvjetovanosti,

| — | popratne dokumente (uključujući dokaz da je predmetni krajnji primatelj ili korisnik podnio službenu pritužbu relevantnom tijelu predmetne države članice te sve informacije i dokumente o ishodu takve pritužbe, ako postoje). |
| --- | --- |

—

popratne dokumente (uključujući dokaz da je predmetni krajnji primatelj ili korisnik podnio službenu pritužbu relevantnom tijelu predmetne države članice te sve informacije i dokumente o ishodu takve pritužbe, ako postoje).

---

(1)  Za otkrivanje podataka o identitetu podnositelja pritužbe i informacija koje su dostavili predmetnoj državi članici potreban je njihov prethodni pristanak te se takvo otkrivanje mora provoditi, među ostalim, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ.

---

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/38

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 123/03)

Dana 11. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10600. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10600. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/39

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 123/04)

Dana 4. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10541. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10541. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/40

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 123/05)

Dana 28. veljače 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10621. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10621. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/41

---

Tečajna lista eura (1)

17. ožujka 2022.

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1051 |
| JPY | japanski jen | 131,27 |
| DKK | danska kruna | 7,4439 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84315 |
| SEK | švedska kruna | 10,4503 |
| CHF | švicarski franak | 1,0385 |
| ISK | islandska kruna | 142,10 |
| NOK | norveška kruna | 9,7800 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,777 |
| HUF | mađarska forinta | 372,05 |
| PLN | poljski zlot | 4,6889 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9465 |
| TRY | turska lira | 16,3123 |
| AUD | australski dolar | 1,5055 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3998 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6391 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6130 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4980 |
| KRW | južnokorejski von | 1 340,02 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,5286 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0176 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5730 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 835,97 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6364 |
| PHP | filipinski pezo | 57,690 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,767 |
| BRL | brazilski real | 5,6339 |
| MXN | meksički pezo | 22,7880 |
| INR | indijska rupija | 83,8435 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1051

JPY

japanski jen

131,27

DKK

danska kruna

7,4439

GBP

funta sterlinga

0,84315

SEK

švedska kruna

10,4503

CHF

švicarski franak

1,0385

ISK

islandska kruna

142,10

NOK

norveška kruna

9,7800

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,777

HUF

mađarska forinta

372,05

PLN

poljski zlot

4,6889

RON

rumunjski novi leu

4,9465

TRY

turska lira

16,3123

AUD

australski dolar

1,5055

CAD

kanadski dolar

1,3998

HKD

hongkonški dolar

8,6391

NZD

novozelandski dolar

1,6130

SGD

singapurski dolar

1,4980

KRW

južnokorejski von

1 340,02

ZAR

južnoafrički rand

16,5286

CNY

kineski renminbi-juan

7,0176

HRK

hrvatska kuna

7,5730

IDR

indonezijska rupija

15 835,97

MYR

malezijski ringit

4,6364

PHP

filipinski pezo

57,690

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,767

BRL

brazilski real

5,6339

MXN

meksički pezo

22,7880

INR

indijska rupija

83,8435

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/42

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 123/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Swiss Life International Holding AG („Swiss Life”, Švicarska), |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG („Swiss Life”, Švicarska),

| — | Elips Life AG („ELAG”, Lihtenštajn) i portfelj osiguranja A&H poduzetnika Elips Versicherungen AG („A&H”, Lihtenštajn, zajedno s ELAG-om dalje u tekstu „ELAG-A&H”), oba pod kontrolom poduzetnika elipsLife EMEA Holding B.V. (Nizozemska), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Swiss Re Ltd (Švicarska). |
| --- | --- |

—

Elips Life AG („ELAG”, Lihtenštajn) i portfelj osiguranja A&H poduzetnika Elips Versicherungen AG („A&H”, Lihtenštajn, zajedno s ELAG-om dalje u tekstu „ELAG-A&H”), oba pod kontrolom poduzetnika elipsLife EMEA Holding B.V. (Nizozemska), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Swiss Re Ltd (Švicarska).

Poduzetnik Swiss Life steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom ELAG-A&H.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Swiss Life europski je poduzetnik koji djeluje u sektorima životnog osiguranja, rizika, mirovina, upravljanja imovinom i drugih financijskih proizvoda, |
| --- | --- |

—

Swiss Life europski je poduzetnik koji djeluje u sektorima životnog osiguranja, rizika, mirovina, upravljanja imovinom i drugih financijskih proizvoda,

| — | ELAG-A&H europsko je osiguravajuće društvo koje institucionalnim klijentima nudi niz proizvoda osiguranja (model B2B). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H europsko je osiguravajuće društvo koje institucionalnim klijentima nudi niz proizvoda osiguranja (model B2B).

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/44

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 123/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. („Samsung BioLogics”, Južna Koreja), društvo pod kontrolom poduzetnika Samsung Group (Južna Koreja) i |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. („Samsung BioLogics”, Južna Koreja), društvo pod kontrolom poduzetnika Samsung Group (Južna Koreja) i

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. („Bioepis”, Južna Koreja), društvo koje je trenutačno pod zajedničkom kontrolom poduzetnika Biogen Therapeutics Inc. (SAD) i Samsung BioLogics. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. („Bioepis”, Južna Koreja), društvo koje je trenutačno pod zajedničkom kontrolom poduzetnika Biogen Therapeutics Inc. (SAD) i Samsung BioLogics.

Poduzetnik Samsung BioLogics steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Bioepis.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Samsung BioLogics je društvo koje se bavi razvojem i proizvodnjom biofarmaceutskih proizvoda u cijelom svijetu |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics je društvo koje se bavi razvojem i proizvodnjom biofarmaceutskih proizvoda u cijelom svijetu

| — | Bioepis je društvo koje se bavi razvojem i komercijalizacijom biosličnih lijekova. |
| --- | --- |

—

Bioepis je društvo koje se bavi razvojem i komercijalizacijom biosličnih lijekova.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/45

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10339 – KKR/Landal)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 123/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Sandy HoldCo B.V., („Roompot”, Nizozemska), pod kontrolom poduzetnika KKR & Co. Inc. („KKR”, SAD), |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V., („Roompot”, Nizozemska), pod kontrolom poduzetnika KKR & Co. Inc. („KKR”, SAD),

| — | Vacation Rental B.V. („Landal”, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. („Landal”, Nizozemska).

Poduzetnik Roompot stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Landal.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | KKR: globalno investicijsko društvo koje pruža rješenja u području upravljanja alternativnom imovinom, na tržištima kapitala i u području osiguranja. Roompot djeluje kao posrednik za rezervacije odmarališta i kampova te njima upravlja, |
| --- | --- |

—

KKR: globalno investicijsko društvo koje pruža rješenja u području upravljanja alternativnom imovinom, na tržištima kapitala i u području osiguranja. Roompot djeluje kao posrednik za rezervacije odmarališta i kampova te njima upravlja,

| — | Landal: vlasnik, upravitelj i davatelj franšize za odmarališta pod robnom markom Landal GreenParks. |
| --- | --- |

—

Landal: vlasnik, upravitelj i davatelj franšize za odmarališta pod robnom markom Landal GreenParks.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10339 — KKR/Landal

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 18.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 123/46

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 123/10)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Irpinia”

PDO-IT-A0279-AM02

Datum obavijesti: 17. prosinca 2021.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Nove vrste proizvoda

| — | Dodaju se sljedeće vrste: Spumante Bianco (pjenušavo bijelo vino), Spumante Rosso (pjenušavo crno vino), Spumante Rosato (pjenušavo ružičasto vino), Spumante Aglianico (pjenušavo vino Aglianico), Spumante Aglianico vinificato in bianco (pjenušavo vino Aglianico fermentirano bez kožica), Falanghina Passito (vino od prosušenog grožđa), Aglianico vinificato in bianco (vino Aglianico fermentirano bez kožica). |
| --- | --- |

—

Dodaju se sljedeće vrste: Spumante Bianco (pjenušavo bijelo vino), Spumante Rosso (pjenušavo crno vino), Spumante Rosato (pjenušavo ružičasto vino), Spumante Aglianico (pjenušavo vino Aglianico), Spumante Aglianico vinificato in bianco (pjenušavo vino Aglianico fermentirano bez kožica), Falanghina Passito (vino od prosušenog grožđa), Aglianico vinificato in bianco (vino Aglianico fermentirano bez kožica).

Izmjena proizlazi iz potrebe da se zaštiti i promiče DOC „Irpinia” te istaknu njegova posebna svojstva koja se temelje na svestranosti lokalnog područja. Njome se nastoje proširiti mogućnosti isticanja posebnosti tog područja te ponuditi sveobuhvatniji asortiman proizvoda. Dodavanjem novih vrsta omogućit će se bolja karakterizacija područja i oznake. To će omogućiti veći proboj na tržište i širu ponudu krajnjim potrošačima, uključujući vrste vina koje su se prethodno proizvodile kao vina s IGT-om ili generička vina.

Ta izmjena odnosi se na članke 1., 2., 4., 5., 6., 7. i 8. specifikacije te odjeljke 4. i 5. jedinstvenog dokumenta.

2.   Izmjene mješavine sorti za postojeće vrste vina i uvrštenje mješavine sorti za nove vrste

| — | Mijenja se mješavina sorti za bijela vina: umjesto „Greco, od 40 % do 50 %; Fiano, od 40 % do 50 %”, tekst glasi „Fiano i Greco, pojedinačno ili kombinirano, najmanje 50 %”. Revidiraju se postotci glavnih sorti za mješavinu sorti (koje se upotrebljavaju u mješavinama). Time se nastoji osigurati bolje iskorištavanje ostalih sorti koje se uzgajaju i mogućnost proizvodnje vina te vrste koja mogu imati drukčija svojstva. |
| --- | --- |

—

Mijenja se mješavina sorti za bijela vina: umjesto „Greco, od 40 % do 50 %; Fiano, od 40 % do 50 %”, tekst glasi „Fiano i Greco, pojedinačno ili kombinirano, najmanje 50 %”. Revidiraju se postotci glavnih sorti za mješavinu sorti (koje se upotrebljavaju u mješavinama). Time se nastoji osigurati bolje iskorištavanje ostalih sorti koje se uzgajaju i mogućnost proizvodnje vina te vrste koja mogu imati drukčija svojstva.

| — | Ista je mješavina sorti utvrđena i za novu vrstu pjenušavog bijelog vina. |
| --- | --- |

—

Ista je mješavina sorti utvrđena i za novu vrstu pjenušavog bijelog vina.

| — | Mijenja se mješavina sorti za crna, ružičasta i „Novello” (mlada) vina: umjesto „najmanje 70 % sorte Aglianico”, tekst glasi „najmanje 50 % sorte Aglianico”. Revidiraju se postotci glavnih sorti za mješavinu sorti. Time se nastoji osigurati bolje iskorištavanje ostalih sorti koje se uzgajaju i mogućnost proizvodnje vina te vrste koja mogu imati drukčija svojstva. |
| --- | --- |

—

Mijenja se mješavina sorti za crna, ružičasta i „Novello” (mlada) vina: umjesto „najmanje 70 % sorte Aglianico”, tekst glasi „najmanje 50 % sorte Aglianico”. Revidiraju se postotci glavnih sorti za mješavinu sorti. Time se nastoji osigurati bolje iskorištavanje ostalih sorti koje se uzgajaju i mogućnost proizvodnje vina te vrste koja mogu imati drukčija svojstva.

| — | Ista je mješavina sorti utvrđena i za nove vrste pjenušavog crnog i pjenušavog ružičastog vina. |
| --- | --- |

—

Ista je mješavina sorti utvrđena i za nove vrste pjenušavog crnog i pjenušavog ružičastog vina.

| — | Mješavina sorti utvrđena je za nove vrste pjenušavog vina proizvedenog od sorte Aglianico, odnosno: pjenušavo vino Aglianico i pjenušavo vino Aglianico fermentirano bez kožica. |
| --- | --- |

—

Mješavina sorti utvrđena je za nove vrste pjenušavog vina proizvedenog od sorte Aglianico, odnosno: pjenušavo vino Aglianico i pjenušavo vino Aglianico fermentirano bez kožica.

| — | Za pjenušava vina na kojima se navodi sorta vinove loze u specifikaciji se sad navodi da grožđe sekundarnih sorti mora biti iste boje kao i navedena sorta. Riječ je o izmjeni teksta koja dopunjava opis kako bi se dalo više pojedinosti o mogućnostima upotrebe sekundarnih sorti vinove loze u različitim vrstama vina. |
| --- | --- |

—

Za pjenušava vina na kojima se navodi sorta vinove loze u specifikaciji se sad navodi da grožđe sekundarnih sorti mora biti iste boje kao i navedena sorta. Riječ je o izmjeni teksta koja dopunjava opis kako bi se dalo više pojedinosti o mogućnostima upotrebe sekundarnih sorti vinove loze u različitim vrstama vina.

| — | Utvrđena je mješavina sorti za preostale vrste vina: Aglianico fermentirano bez kožica i Falanghina Passito. |
| --- | --- |

—

Utvrđena je mješavina sorti za preostale vrste vina: Aglianico fermentirano bez kožica i Falanghina Passito.

| — | Sorte vinove loze za nove vrste vina moraju i biti prikladne za uzgoj u pokrajini Avellino, a ne općenitije u široj regiji Kampaniji (Campania) kao dosada. Iznimke se odnose na likerska vina od grožđa Aglianico i vina s potpodručja Campi Taurasini, čije grožđe može potjecati iz cijele Kampanije. Ovom se izmjenom teksta nastoje bolje opisati različite sorte vinove loze uvrštene u registar vinograda. |
| --- | --- |

—

Sorte vinove loze za nove vrste vina moraju i biti prikladne za uzgoj u pokrajini Avellino, a ne općenitije u široj regiji Kampaniji (Campania) kao dosada. Iznimke se odnose na likerska vina od grožđa Aglianico i vina s potpodručja Campi Taurasini, čije grožđe može potjecati iz cijele Kampanije. Ovom se izmjenom teksta nastoje bolje opisati različite sorte vinove loze uvrštene u registar vinograda.

Te se izmjene odnose na članak 2. specifikacije.

3.   Ažuriranje vrsta proizvoda navedenih na proizvodnom području

| — | Riječi „isto tako” dodaju se kako bi se nove vrste pjenušavih vina, kao i postojeća vina na kojima se navodi sorta vinove loze, mogle navesti u definiciji područja za uzgoj. |
| --- | --- |

—

Riječi „isto tako” dodaju se kako bi se nove vrste pjenušavih vina, kao i postojeća vina na kojima se navodi sorta vinove loze, mogle navesti u definiciji područja za uzgoj.

| — | Dodaje se nova kategorija „vino Aglianico fermentirano bez kožica” kako bi se mogla dodati u opis područja namijenjenih uzgoju za sve kategorije vina. |
| --- | --- |

—

Dodaje se nova kategorija „vino Aglianico fermentirano bez kožica” kako bi se mogla dodati u opis područja namijenjenih uzgoju za sve kategorije vina.

Područje nije prošireno. Tim se izmjenama teksta samo ažuriraju vrste proizvoda utvrđene u članku 3. specifikacije.

4.   Najveća proizvodnja grožđa po hektaru i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

| — | Alkoholna jakost pjenušavih vina na kojima se navodi sorta vinove loze smanjena je s 10,50 na 10,00 kako bi vina bila svježija i laganija. Dodaje se nova vrsta „Aglianico” s istim ograničenjima. |
| --- | --- |

—

Alkoholna jakost pjenušavih vina na kojima se navodi sorta vinove loze smanjena je s 10,50 na 10,00 kako bi vina bila svježija i laganija. Dodaje se nova vrsta „Aglianico” s istim ograničenjima.

| — | Opisu sorte „Falanghina” dodaje se nova vrsta „Falanghina Passito” s istim ograničenjima. |
| --- | --- |

—

Opisu sorte „Falanghina” dodaje se nova vrsta „Falanghina Passito” s istim ograničenjima.

| — | Dodaju se odredbe o prinosu grožđa i alkoholnoj jakosti za nove vrste vina: vino Aglianico fermentirano bez kožica, pjenušavo bijelo vino, pjenušavo ružičasto vino i pjenušavo crno vino. |
| --- | --- |

—

Dodaju se odredbe o prinosu grožđa i alkoholnoj jakosti za nove vrste vina: vino Aglianico fermentirano bez kožica, pjenušavo bijelo vino, pjenušavo ružičasto vino i pjenušavo crno vino.

Ta se izmjena odnosi na članak 4. specifikacije i odjeljak 5.2. jedinstvenog dokumenta.

5.   Ograničenja lokacija vinograda

| — | Uklanja se ograničenje od 600 metara nadmorske visine za vinograde, i to zbog toga što se u postojećoj specifikaciji ograničenje ne odnosi na vinograde koji se nalaze na području općina unutar proizvodnih područja ostalih oznaka Irpinia: DOCG-ovi (zajamčene i kontrolirane oznake izvornosti) „Fiano di Avellino”, „Greco di Tufo” i „Taurasi” te vinogradi na potpodručju „Campi Taurasini”. Osim toga, zbog utjecaja klimatskih promjena vinova loza se na tom području sve češće uzgaja na višim razinama. |
| --- | --- |

—

Uklanja se ograničenje od 600 metara nadmorske visine za vinograde, i to zbog toga što se u postojećoj specifikaciji ograničenje ne odnosi na vinograde koji se nalaze na području općina unutar proizvodnih područja ostalih oznaka Irpinia: DOCG-ovi (zajamčene i kontrolirane oznake izvornosti) „Fiano di Avellino”, „Greco di Tufo” i „Taurasi” te vinogradi na potpodručju „Campi Taurasini”. Osim toga, zbog utjecaja klimatskih promjena vinova loza se na tom području sve češće uzgaja na višim razinama.

Izmjena se odnosi na članak 4. specifikacije.

6.   Odstupanja izvan područja za proizvodnju vina

| — | Uklanja se odjeljak o mogućim odstupanjima izvan područja za postupke koji uključuju proizvodnju vina, dozrijevanje, pretvaranje u pjenušava vina i odležavanje. Potvrđuju se već dopuštena odstupanja. Izmjenom teksta potvrđuju se dopuštena odstupanja iz članka 5. specifikacije za DOC „Irpinia” u prilogu Ministarskoj odluci od 13. rujna 2005. |
| --- | --- |

—

Uklanja se odjeljak o mogućim odstupanjima izvan područja za postupke koji uključuju proizvodnju vina, dozrijevanje, pretvaranje u pjenušava vina i odležavanje. Potvrđuju se već dopuštena odstupanja. Izmjenom teksta potvrđuju se dopuštena odstupanja iz članka 5. specifikacije za DOC „Irpinia” u prilogu Ministarskoj odluci od 13. rujna 2005.

Ta se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije i odjeljak 9. jedinstvenog dokumenta.

7.   Proizvodnja pjenušavog vina

| — | Mijenjaju se informacije o pjenušavim vinima koja se proizvode tradicionalnom metodom uz drugu fermentaciju u boci ili metodom koja uključuje spremnike, poznatom i kao Charmatov postupak, kako bi se u obzir uzele nove vrste vina. Najkraće razdoblje prije puštanja u potrošnju pjenušavih vina koja se proizvode tradicionalnom metodom uz drugu fermentaciju u boci skraćeno je s 20 na 18 mjeseci. |
| --- | --- |

—

Mijenjaju se informacije o pjenušavim vinima koja se proizvode tradicionalnom metodom uz drugu fermentaciju u boci ili metodom koja uključuje spremnike, poznatom i kao Charmatov postupak, kako bi se u obzir uzele nove vrste vina. Najkraće razdoblje prije puštanja u potrošnju pjenušavih vina koja se proizvode tradicionalnom metodom uz drugu fermentaciju u boci skraćeno je s 20 na 18 mjeseci.

Ta se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije i odjeljak 5.1. jedinstvenog dokumenta.

8.   Zemljopisno područje za pretvaranje u pjenušavo vino

| — | Uklanja se upućivanje na zemljopisno područje na kojem se odvija pretvaranje u pjenušavo vino. Naime, ta se odredba već navodi u odjeljku o mogućim odstupanjima izvan područja za postupke koji uključuju proizvodnju vina, dozrijevanje, pretvaranje u pjenušava vina i odležavanje. |
| --- | --- |

—

Uklanja se upućivanje na zemljopisno područje na kojem se odvija pretvaranje u pjenušavo vino. Naime, ta se odredba već navodi u odjeljku o mogućim odstupanjima izvan područja za postupke koji uključuju proizvodnju vina, dozrijevanje, pretvaranje u pjenušava vina i odležavanje.

Izmjene se odnose na članak 5. specifikacije.

9.   Vina Passito na kojima se navodi sorta vinove loze

Dodaje se nova kategorija vina „Falanghina Passito”. Ažurira se popis vina passito na kojima se navode sorte vinove loze. Osim toga, izraz „dobiveno” zamjenjuje se izrazom „proizvedeno”, koji je primjereniji s obzirom na kontekst.

Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije.

10.   Potpodručje Campi Taurasini – datum puštanja u potrošnju

Za vina „Irpinia” s potpodručja Campi Taurasini „razdoblje odležavanja” zamjenjuje se „datumom puštanja u potrošnju” od 1. rujna godine nakon berbe. Time se informacije nastoje uskladiti s odredbama iz pretposljednjeg stavka članka 6. postojeće specifikacije.

Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije.

11.   Opisi novih vrsta proizvoda i izmjene određenih svojstava već uvrštenih vina

| — | Dodaju se kemijska, fizikalna i organoleptička svojstva za nove vrste: pjenušavo bijelo vino, pjenušavo crno vino, pjenušavo ružičasto vino, pjenušavo vino Aglianico, pjenušavo vino Aglianico fermentirano bez kožica, vino Aglianico fermentirano bez kožica i Falanghina Passito.
  Zbog dodavanja novih vrsta bilo je potrebno odrediti kemijska, fizikalna i organoleptička svojstva vina pri konzumaciji. Pažljivo razmotreni i podrobno navedeni analitički podaci i opisi pokazuju da je riječ o kvalitetnim proizvodima. |
| --- | --- |

—

Dodaju se kemijska, fizikalna i organoleptička svojstva za nove vrste: pjenušavo bijelo vino, pjenušavo crno vino, pjenušavo ružičasto vino, pjenušavo vino Aglianico, pjenušavo vino Aglianico fermentirano bez kožica, vino Aglianico fermentirano bez kožica i Falanghina Passito.

Zbog dodavanja novih vrsta bilo je potrebno odrediti kemijska, fizikalna i organoleptička svojstva vina pri konzumaciji. Pažljivo razmotreni i podrobno navedeni analitički podaci i opisi pokazuju da je riječ o kvalitetnim proizvodima.

| — | Pojam „srednje suho” dodaje se za sljedeće vrste: bijelo, crno, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (iz čijeg se opisa okusa briše pojam „intenzivno”), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico i vina s potpodručja Campi Taurasini.
  Sadržaj neprevrelog šećera izmjenama je proširen sa „suho” na „suho ili srednje suho”. To je učinjeno zbog sve veće potražnje potrošača za mekšim, pristupačnim i vrlo pitkim vinima. Vrijednosti su pažljivo procijenjene na temelju analiza sličnih vrsta koje se proizvode na tom području. |
| --- | --- |

—

Pojam „srednje suho” dodaje se za sljedeće vrste: bijelo, crno, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (iz čijeg se opisa okusa briše pojam „intenzivno”), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico i vina s potpodručja Campi Taurasini.

Sadržaj neprevrelog šećera izmjenama je proširen sa „suho” na „suho ili srednje suho”. To je učinjeno zbog sve veće potražnje potrošača za mekšim, pristupačnim i vrlo pitkim vinima. Vrijednosti su pažljivo procijenjene na temelju analiza sličnih vrsta koje se proizvode na tom području.

| — | Najmanja ukupna kiselost snižena je s 5,0 na 4,5 grama po litri za ružičasta i „Novello” (mlada) vina.
  Postalo je nužno sniziti najmanju razinu ukupne kiselosti zbog utjecaja klimatskih promjena i razdoblja dozrijevanja grožđa. |
| --- | --- |

—

Najmanja ukupna kiselost snižena je s 5,0 na 4,5 grama po litri za ružičasta i „Novello” (mlada) vina.

Postalo je nužno sniziti najmanju razinu ukupne kiselosti zbog utjecaja klimatskih promjena i razdoblja dozrijevanja grožđa.

| — | Raspon količine šećera proširen je sa zero na slatko za pjenušava vina Falanghina, Fiano i Greco. |
| --- | --- |

—

Raspon količine šećera proširen je sa zero na slatko za pjenušava vina Falanghina, Fiano i Greco.

| — | Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost snižena je s 11,50 na 11,00 za pjenušava vina Falanghina, Fiano i Greco.
  Izmjenama se proširuju pojedine razine slatkoće u svojstvima okusa kako bi se udovoljilo komercijalnoj potražnji. Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost snižena je kako bi se mogla proizvoditi svježija, laganija vina.
  Ta se izmjena odnosi na članak 6. specifikacije i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost snižena je s 11,50 na 11,00 za pjenušava vina Falanghina, Fiano i Greco.

Izmjenama se proširuju pojedine razine slatkoće u svojstvima okusa kako bi se udovoljilo komercijalnoj potražnji. Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost snižena je kako bi se mogla proizvoditi svježija, laganija vina.

Ta se izmjena odnosi na članak 6. specifikacije i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta.

12.   Ažuriranje opisnih izraza na oznakama

| — | Pridjevi „ekstra” i „fino” uklanjaju se s popisa zabranjenih opisa jer se upotrebljavaju za opisivanje svojstava određenih vrsta vina.
  Izmjena se odnosi na članak 7. specifikacije. |
| --- | --- |

—

Pridjevi „ekstra” i „fino” uklanjaju se s popisa zabranjenih opisa jer se upotrebljavaju za opisivanje svojstava određenih vrsta vina.

Izmjena se odnosi na članak 7. specifikacije.

13.   Navođenje „fermentacije bez kožica”

| — | Dodaju se informacije o slovima i mjestu na kojem se nalazi izraz „fermentirano bez kožica” na oznaci nove vrste vina Aglianico fermentiranog bez kožica. Obvezno se mora navesti oznaka „fermentirano bez kožica”. Mora se nalaziti neposredno ispod naziva „Irpinia Aglianico” i biti ispisana slovima manjima od onih kojima je navedena oznaka izvornosti.
  Ta je izmjena potrebna kako bi se regulirala upotreba oznake za novouvrštenu vrstu vina.
  Ta se izmjena odnosi na članak 7. specifikacije i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Dodaju se informacije o slovima i mjestu na kojem se nalazi izraz „fermentirano bez kožica” na oznaci nove vrste vina Aglianico fermentiranog bez kožica. Obvezno se mora navesti oznaka „fermentirano bez kožica”. Mora se nalaziti neposredno ispod naziva „Irpinia Aglianico” i biti ispisana slovima manjima od onih kojima je navedena oznaka izvornosti.

Ta je izmjena potrebna kako bi se regulirala upotreba oznake za novouvrštenu vrstu vina.

Ta se izmjena odnosi na članak 7. specifikacije i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta.

14.   Navođenje izraza „nearhivsko” za pjenušava vina

Za boce koje sadržavaju pjenušavo vino non millesimato (nearhivsko) sad se navodi izuzeće od zahtjeva za navođenje godine proizvodnje grožđa.

Ta se izmjena odnosi na članak 7. specifikacije i odjeljak 9. jedinstvenog dokumenta.

15.   Pakiranje, nazivni volumeni, zatvarači i spremnici – izmjene

| — | Izraz „čepovi” zamjenjuje se izrazom „zatvarači” kako bi naslov članka bio precizniji. |
| --- | --- |

—

Izraz „čepovi” zamjenjuje se izrazom „zatvarači” kako bi naslov članka bio precizniji.

| — | Dodaje se mogućnost upotrebe drugih spremnika uz staklene, primjerice vrećica u kutiji, kako bi se odgovorilo na nove navike potrošača i zadovoljile potrebe stranih tržišta. |
| --- | --- |

—

Dodaje se mogućnost upotrebe drugih spremnika uz staklene, primjerice vrećica u kutiji, kako bi se odgovorilo na nove navike potrošača i zadovoljile potrebe stranih tržišta.

| — | Dodaje se odredba o zabrani upotrebe vrećica u kutiji za uglednija vina jer se smatraju neprimjerenima za takva vina. |
| --- | --- |

—

Dodaje se odredba o zabrani upotrebe vrećica u kutiji za uglednija vina jer se smatraju neprimjerenima za takva vina.

| — | Dodaje se odredba o zabrani vrećica u kutiji za sljedeća vina: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano Passito, Irpinia Greco Passito, Irpinia Falanghina Passito, Irpinia Aglianico Passito i likersko vino Irpinia Aglianico. S obzirom na veći ugled tih vina, takvi se spremnici smatraju neprikladnima. |
| --- | --- |

—

Dodaje se odredba o zabrani vrećica u kutiji za sljedeća vina: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano Passito, Irpinia Greco Passito, Irpinia Falanghina Passito, Irpinia Aglianico Passito i likersko vino Irpinia Aglianico. S obzirom na veći ugled tih vina, takvi se spremnici smatraju neprikladnima.

| — | Upućivanje se ažurira radi usklađivanja sa sustavima zatvaranja koji su dopušteni prema pravilima, isključujući krunske čepove. Osim toga, određuje se da staklene boce s pjenušavim vinima moraju imati tradicionalne zatvarače karakterističnog oblika gljive. Plastika nije dopuštena ako je nazivni volumen veći od 0,200 litara.
  Te se izmjene odnose na članak 8. specifikacije. |
| --- | --- |

—

Upućivanje se ažurira radi usklađivanja sa sustavima zatvaranja koji su dopušteni prema pravilima, isključujući krunske čepove. Osim toga, određuje se da staklene boce s pjenušavim vinima moraju imati tradicionalne zatvarače karakterističnog oblika gljive. Plastika nije dopuštena ako je nazivni volumen veći od 0,200 litara.

Te se izmjene odnose na članak 8. specifikacije.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Irpinia

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

| 15. | Vino od prosušenoga grožđa |
| --- | --- |

15.

Vino od prosušenoga grožđa

4.   Opis vina

1.   „Irpinia Bianco” (bijelo vino „Irpinia”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: slamnatožuta različita intenziteta; miris: cvjetni, voćni; okus: suh ili srednje suh, uravnotežen, prepoznatljiv; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Pjenušavo bijelo vino „Irpinia”

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: slamnatožuta različita intenziteta, ponekad sa zelenkastim ili zlatnim nijansama; miris: fin, izdašan i složen;

okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   „Irpinia” Rosso (crno vino „Irpinia”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: rubin-crvena različita intenziteta; miris: cvjetni, voćni, dugotrajan; okus: suh ili srednje suh, uravnotežen, prepoznatljiv;

najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   „Irpinia” Rosso spumante (pjenušavo crno vino „Irpinia”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: rubin-crvena različita intenziteta; miris: fin, izdašan i složen; okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   „Irpinia” Rosato (ružičasto vino „Irpinia”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: ružičasta različita intenziteta; miris: cvjetni, voćni; okus: suh ili srednje suh, svjež, mekan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6.   „Irpinia” Rosato spumante (pjenušavo ružičasto vino „Irpinia”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: ružičasta različita intenziteta; miris: fin, izdašan i složen; okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7.   „Irpinia” Novello (mlado vino „Irpinia”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: ljubičastocrvena; miris: vinozni, voćni, intenzivan; okus: suh ili srednje suh, svjež, intenzivan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 17,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8.   „Irpinia” Coda di Volpe

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: slamnatožuta različita intenziteta; miris: cvjetni, voćni; okus: suh ili srednje suh, svjež, mekan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9.   „Irpinia” Falanghina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: slamnatožuta sa zelenkastim nijansama; miris: cvjetni, voćni, intenzivan; okus: suh ili srednje suh, svjež, mekan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10.   Pjenušavo vino „Irpinia” Falanghina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: slamnatožuta različita intenziteta, ponekad sa zelenkastim ili zlatnim nijansama; miris: fin, izdašan i složen, tipičan za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11.   „Irpinia” Falanghina Passito

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: tamna slamnatožuta koja naginje prema zlatnoj, ponekad s jantarnim nijansama; miris: nježan, prepoznatljiv, cvjetni, voćni, aromatičan;

okus: srednje sladak ili sladak, zaokružen, uravnotežen, tipičan za izvornu sortu vinove loze; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 15,50 % vol., od čega stvarna najmanje 12,00 % vol.; najmanja ukupna kiselost: 4,5 g/l; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

12.   „Irpinia” Fiano

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: slamnatožuta različita intenziteta; miris: voćni, cvjetni, prepoznatljiv; okus: suh ili srednje suh, svjež, mekan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

13.   „Irpinia” Fiano spumante (pjenušavo vino „Irpinia” Fiano)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: slamnatožuta različita intenziteta, ponekad sa zelenkastim ili zlatnim nijansama; miris: fin, izdašan i složen, tipičan za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

14.   „Irpinia” Fiano Passito

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: tipična za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; miris: nježan, prepoznatljiv, cvjetni, voćni, aromatičan; okus: srednje sladak ili sladak, zaokružen, uravnotežen, tipičan za izvornu sortu vinove loze; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 15,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

15.   „Irpinia” Greco

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: slamnatožuta različita intenziteta; miris: cvjetni, voćni; okus: suh ili srednje suh, svjež, mekan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

16.   Pjenušavo vino „Irpinia” Greco

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: slamnatožuta različita intenziteta, ponekad sa zelenkastim ili zlatnim nijansama; miris: fin, izdašan i složen, tipičan za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

17.   „Irpinia” Greco Passito

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: tipična za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; miris: nježan, prepoznatljiv, cvjetni, voćni, aromatičan; okus: srednje sladak ili sladak, zaokružen, uravnotežen, tipičan za izvornu sortu vinove loze; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 15,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

18.   „Irpinia” Piedirosso

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: rubin-crvena različita intenziteta; miris: voćni, dugotrajan i intenzivan; okus: suh ili srednje suh, ugodno trpak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

19.   „Irpinia” Sciascinoso

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: rubin-crvena različita intenziteta; miris: voćni, prepoznatljiv, intenzivan; okus: suh ili srednje suh, mekan, uravnotežen;

najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

20.   „Irpinia” Aglianico

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: rubin-crvena različita intenziteta; miris: prepoznatljiv, intenzivan; okus: suh ili srednje suh, ugodno trpak, uravnotežen;

najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

21.   „Irpinia” Aglianico spumante (pjenušavo vino „Irpinia” Aglianico)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: ružičasta ili crvena različita intenziteta; miris: fin, izdašan i složen, tipičan za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno;

okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 5,0 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

5,0

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

22.   Vino „Irpinia” Aglianico fermentirano bez kožica

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: slamnatožuta različita intenziteta sa srebrnim ili ružičastim nijansama; miris: cvjetni, voćni; okus: suh ili srednje suh, fin, uravnotežen, ugodan; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,50 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 17,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

23.   Pjenušavo vino „Irpinia” Aglianico fermentirano bez kožica

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Pjena: fina i postojana; boja: slamnatožuta različita intenziteta sa srebrnim ili ružičastim nijansama; miris: fin, izdašan i složen, tipičan za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; okus: fin i skladan, blago sladak do sladak; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

24.   „Irpinia” Aglianico Passito

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: tipična za sortu vinove loze od koje je vino proizvedeno; miris: nježan, prepoznatljiv, cvjetni, voćni, aromatičan; okus: srednje sladak ili sladak, zaokružen, uravnotežen, tipičan za izvornu sortu vinove loze; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 15,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

25.   Likersko vino „Irpinia” Aglianico

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: intenzivna rubin crvena, dozrijevanjem postaje granatno crvena; miris: prozračan, intenzivan, prepoznatljiv; okus: potpun, baršunast, topao, suh ili potpuno zaokružen kod srednje suhe, srednje slatke i slatke kategorije; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 16,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja ukupna kiselost

4,5

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

26.   Potpodručje ZOI-ja „Irpinia” Campi Taurasini

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja: rubin-crvena, dozrijevanjem postaje granatno crvena; miris: intenzivan, dugotrajan, prepoznatljiv i ugodan; okus: suh ili srednje suh, ugodno trpak, mekan, zaokružen; najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 12,00 % vol.; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Posebni enološki postupci

1.   Proizvodnja pjenušavog vina

Poseban enološki postupak

Pjenušava vina proizvode se drugom fermentacijom u boci (tradicionalna metoda) ili metodom koja uključuje spremnike (Charmatov postupak).

2.   Fermentacija bez kožica

Poseban enološki postupak

Fermentacija bez kožica crnog grožđa kako bi se proizveo bijeli mošt bez dodira s kožicama.

3.   Odležavanje

Poseban enološki postupak

Vina s kontroliranom oznakom izvornosti (DOC) i s potpodručja Campi Taurasini moraju se puštati u potrošnju od 1. rujna godine nakon berbe.

Pjenušava vina proizvedena tradicionalnom metodom puštaju se u potrošnju najranije 18 mjeseci nakon 1. listopada godine u kojoj je ubrano posljednje grožđe iz mješavine.

b.   Najveći prinosi:

| 1. | „Irpinia”: bijelo vino uključujući pjenušavo, ružičasto vino uključujući pjenušavo, crno vino uključujući pjenušavo, mlado vino
  10 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

1.

„Irpinia”: bijelo vino uključujući pjenušavo, ružičasto vino uključujući pjenušavo, crno vino uključujući pjenušavo, mlado vino

10 000 kilograma grožđa po hektaru

| 2. | „Irpinia”: Coda di Volpe, Falanghina uključujući pjenušavo vino i Passito, Fiano uključujući pjenušavo vino i Passito, Greco uključujući pjenušavo vino i Passito
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

2.

„Irpinia”: Coda di Volpe, Falanghina uključujući pjenušavo vino i Passito, Fiano uključujući pjenušavo vino i Passito, Greco uključujući pjenušavo vino i Passito

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 3. | „Irpinia”: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico uključujući pjenušavo vino, Aglianico fermentirano bez kožica uključujući pjenušavo vino
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

„Irpinia”: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico uključujući pjenušavo vino, Aglianico fermentirano bez kožica uključujući pjenušavo vino

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 4. | „Irpinia”: Aglianico Passito, likersko vino Aglianico
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

4.

„Irpinia”: Aglianico Passito, likersko vino Aglianico

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 5. | Potpodručje ZOI-ja „Irpinia” Campi Taurasini: Aglianico
  11 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

5.

Potpodručje ZOI-ja „Irpinia” Campi Taurasini: Aglianico

11 000 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

„Irpinia”, za sve vrste osim potpodručja: područja primjerena za uzgoj vinove loze na administrativnom području pokrajine Avellino; potpodručje ZOI-ja „Irpinia” Campi Taurasini: cijelo administrativno područje sljedećih općina: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Aglianico N – Ellenica |
| --- | --- |

Aglianico N – Ellenica

| | Coda di Volpe Bianca B – Coda di Volpe |
| --- | --- |

Coda di Volpe Bianca B – Coda di Volpe

| | Falanghina B |
| --- | --- |

Falanghina B

| | Fiano B |
| --- | --- |

Fiano B

| | Greco B |
| --- | --- |

Greco B

| | Piedirosso N – Palombina |
| --- | --- |

Piedirosso N – Palombina

| | Sciascinoso N |
| --- | --- |

Sciascinoso N

8.   Opis povezanosti

Irpinia

Irpinia je povijesna i zemljopisna regija u južnoj Italiji, danas dio pokrajine Avellino. Smještena je u središnjem istočnom dijelu Kampanije. Nema izlaz na more i većinom je planinska.

Pokrajina ima dugogodišnju tradiciju vinogradarstva. Odlikuje se velikom raznolikošću tla i klime, koja proizlazi iz planinskih lanaca Partenio i Terminio koji presijecaju to područje. Ta je raznolikost pogodovala razvoju raznih vrsta vinogradarstva, koje se uglavnom razlikuju po razmaku sadnje i rastu vinove loze. Zemljišta na području Irpinije izrazito su raznolika, a njihova obilježja ovise o njihovu položaju.

Protežu se preko dolina i brežuljaka kojima vijugaju brojne rijeke i potoci, od kojih valja spomenuti Calore Irpino, Ofanto i Sele.

Posebno je značajan Apeninski lanac, koji područje dijeli na dva dijela. S jedne strane tirenski obronci obuhvaćaju okrug Avellino. S druge strane jadranski obronci obuhvaćaju okruge Sant’Angelo dei Lombardi i Ariano Irpino.

Teren Irpinije sastoji se od brežuljaka i planina. Ravniji dio ima nešto visinskih dijelova s raznolikim brežuljcima te nešto ograničenih područja dolina.

Planinski dio čine dva apeninska lanca Terminio i Partenio, koji presijecaju to područje. To je pogodovalo razvoju raznih vrsta vinogradarstva, koje se uglavnom razlikuju po razmaku sadnje i rastu vinove loze. Zemljišta na području Irpinije izrazito su raznolika, a njihova obilježja ovise o njihovu položaju.

Mnogo je područja s rahlim tlom. Tla imaju slična svojstva kao i ona na području oko Vezuva jer sadržavaju vulkanski pepeo, naročito u središnjem dijelu pokrajine koji obuhvaća bazen Avellino, i protežu se do područja nastala na naslagama iz eocena i pliocena. Nisu kamenita, već bogata glinom i hranjivim tvarima, uglavnom su alkalna, posebno na brežuljkastim područjima sjevernog obronka te na istočnom području.

Na tom se području mogu naći najbolji primjeri vinogradarstva u Kampaniji: bijela vina kao što su Fiano, Greco, Coda di Volpe i Falanghina te crna vina kao što su Aglianico, Piedirosso i Sciascinoso.

Povijesni i ljudski čimbenici povezani s tim proizvodnim područjem i duga tradicija vinogradarstva uvelike su pomogli u proizvodnji vina „Irpinia”.

Vinova loza na tom se području uzgaja od pamtivijeka. Oduvijek je postojala bliska veza s rijekom Sabato koja teče tim područjem, a po kojoj je narod Sabinjani dobio ime. Prema povjesničaru Liviju, riječ je o samnitskom plemenu koje se doselilo u dolinu rijeke Sabato.

To je područje, zahvaljujući otkriću velike količine naslaga sumpora u općini Tufo, postalo središte začetka i razvoja vinogradarstva u 19. stoljeću. Prisutnost i dostupnost sumpora pomogle su procvatu uzgoja vinove loze u cijelom okrugu Irpinije i potakle razvoj tehnike tretiranja grožđa proizvodima od sumpora kako bi se grozdovi zaštitili od vanjskih patogena.

Nagli razvoj gospodarstva Irpinije povezanog s vinom u moderno se doba dogodio krajem 19. stoljeća, kad je počeo izvoz velike količine vina iz Irpinije u Francusku. Vino iz Irpinije postalo je vrlo traženo, a prosječno je koštalo od 25 do 30 lira po centari (75 kilograma). Vinova loza postala je najvažniji izvor bogatstva u pokrajini (A. Valente). Tad je zasađeno područje zauzimalo više od 63 000 hektara, od čega je 2 000 bilo specijalizirano (F. Madaluni, 1929.).

U publikaciji Il Giornale Economico del Principato Ulteriore (Gospodarski list pokrajine Principato Ultra) iz 1835. izvješćuje se o izgradnji novih vinarija na tom području, kao i modernizaciji postojećih objekata i opreme, koji služe kao nepobitan dokaz prošlosti. Članak završava popisom strategija koje treba slijediti.

Uvjerljivi dokazi nalaze se i u zapisima Poljoprivrednog odbora, koji je osnovan reformom Gospodarskog društva pokrajine Principato Ultra na temelju Kraljevske odluke ministra poljoprivrede od 23. prosinca 1866.

Proizvodnja grožđa i vina povijesno je bila važan izvor prihoda za lokalnu poljoprivredu. Irpinia je dugo bila vodeća talijanska pokrajina u proizvodnji grožđa. U predgovoru Vinogradarskom godišnjaku Italije iz 1923. senator Arturo Marescalchi navodi da je Irpinia treća pokrajina po proizvodnji vina u Italiji, s proizvedenih 2 319 000 hektolitara vina.

Na tlima bogatima vulkanskim pepelom filoksera se nije mogla lako primiti. Stoga, kad je berba propala na drugim područjima proizvodnje vina, Irpinia je služila kao važan izvor novih zaliha za proizvođače koje je uništila epidemija.

U izvješću I vini dell’Avellinese (Vina područja Avellino) iz 1934. Amedeo Jannacone piše: „Sektor vinarstva u Irpiniji jasno predstavlja poljoprivrednu djelatnost velikih razmjera, što pak znači protok znatne količine kapitala od kojeg svake godine mnoge seoske obitelji imaju koristi.” Mnoga sela u pokrajini Avellino svoje gospodarsko blagostanje duguju prije svega proizvodnji i prodaji vina. To je blagostanje omogućilo neosporan napredak u svim područjima poljoprivrede te, dakako, u životu seoskog stanovništva.

U 19. stoljeću proizvodnja je premašila milijun hektolitara, a vino se izvozilo u brojne zemlje. Vinogradarska djelatnost u pokrajini godinama je bila pokretač poljoprivrednoga gospodarstva. U registru poljoprivrednih zemljišta zabilježena su ulaganja u ruralno gospodarstvo i društvo u iznimno velikim iznosima, približno 500 milijuna lira u ono vrijeme. Kako bi se poduprlo proširenje djelatnosti, u Irpiniji je izgrađena prva željeznička pruga. Uskoro je postala poznata kao ferrovia del vino (vinska pruga) jer je povezivala najveća i najbolja područja proizvodnje vina na brežuljcima Sabato i Calore s najvećim talijanskim i europskim tržištima. Na području uzgoja sorte Greco mnoge su postaje još uvijek u funkciji: Tufo, Prata, Taurasi i Montemiletto.

Osnutkom Kraljevske škole za vinogradarstvo i enologiju u Avellinu 1878. područje je postalo jedno od najvažnijih središta talijanskog vinogradarstva.

Škola je potaknula društveni i gospodarski napredak, stoga je Avellino sa svojim vinogradarskim sektorom postao jedna od vodećih talijanskih pokrajina u proizvodnji i izvozu vina, i to prema izvorima prvenstveno u Francusku.

To je dovelo i do početka ispitivanja kojima su se nastojale poboljšati proizvodne tehnike za uzgoj visokokvalitetnih vinovih loza i proizvodnju visokokvalitetnih vina te proširiti i razviti asortiman utrživih proizvoda. Na isti je način, primjenom metode koja uključuje spremnike ili tradicionalne metode u bocama, počela proizvodnja pjenušavih vina od lokalnih sorti vinove loze, posebno sorti Fiano, Greco i Aglianico.

Jak vinogradarski sektor u Irpiniji poticao je razvoj jakog pratećeg sektora; osnivale su se radionice specijalizirane za proizvodnju i prodaju prskalica te ostale opreme namijenjene vinogradarstvu, kao i enoloških pomagala i bačvi.

Tehnička i gospodarska vrijednost vina iz Irpinije u više je navrata priznata u znanstvenim studijama o sortama vinove loze i enologiji.

Zahvaljujući široko rasprostranjenoj vinovoj lozi o kojoj se pažljivo brinulo u Irpiniji, tijekom stoljeća su razvijeni učinkoviti sustavi uzgoja vinove loze u kojima se tehnički i proizvodni zahtjevi usklađuju s fiziologijom uzgajanih sorti vinove loze.

Oni uključuju: uobičajeni sustav uzgoja poznat kao „Alberata Taurasina” ili „Antico Sistema Taurasino”, koji potječe od etruščanskih metoda i upotrebljava se za Aglianico i sorte crnog grožđa. Drugi je sustav „Avellinese”, koji se često upotrebljava za uzgoj sorti bijelog grožđa: Greco, Fiano, Coda di Volpe itd.

Zahvaljujući široko rasprostranjenoj vinovoj lozi o kojoj se pažljivo brinulo u Irpiniji, tijekom stoljeća su razvijeni učinkoviti sustavi uzgoja vinove loze u kojima se tehnički i proizvodni zahtjevi usklađuju s fiziologijom uzgajanih sorti vinove loze. Važno je i to što je klima u Irpiniji umjerena, bez previsokih temperatura, oštrih zima, susnježice ili snijega. Ljeta su relativno blaga. Padaline su tijekom godine obilne, od 800 do 1 200 milimetara ovisno o području.

Specifične temperature, padaline i vjetar na tom području gotovo su savršeni za karakteristično postupan tijek dozrijevanja te ravnotežu šećera i kiselosti, što omogućuje proizvodnju visokokvalitetnih vina.

Jasno je da na tu povoljnu situaciju utječu zemljopisni položaj, brežuljkasti krajolik i znatne temperaturne razlike između dana i noći. To posebno pogoduje grožđu u razdoblju šaranja i dozrijevanja.

Ti uvjeti uvelike pogoduju rastu vinove loze i postupnom razvoju svih karakterističnih obilježja grožđa u dozrijevanju. Oni omogućuju i proizvodnju grožđa sa savršenom ravnotežom kiselosti i šećera, koja pjenušavim vinima daje vrlo prepoznatljiva osjetilna svojstva. Treba spomenuti i da je nakon Drugog svjetskog rata ova pokrajina bila jedna od prvih u Italiji koja je razvila proizvodnju kvalitetnih bijelih vina koja je u ono vrijeme bilo teško čuvati i prevoziti. Značajke tla i klime, uz pomoć moderne tehnologije, omogućuju proizvodnju bijelih i ružičastih vina te bijelih vina od crnog grožđa koja se odlikuju ključnim i prepoznatljivim svojstvima. Zbog tih je vina sedamdesetih godina 20. stoljeća ovo područje potvrđeno kao jedno od najuglednijih u proizvodnji oporih bijelih vina koja se odlikuju ključnim i prepoznatljivim svojstvima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje proizvodnje vina

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Irpinia”, bez obzira na to navodi li se sorta vinove loze, te „Irpinia” s potpodručjem Campi Taurasini moraju se proizvoditi i prerađivati na području pokrajine Avellino. Pretvaranje u pjenušavo vino ili odležavanje isto se tako moraju odvijati u pokrajini.

Odobrenja su i dalje važeća za dopuštena odstupanja iz članka 5. specifikacije za DOC „Irpinia” u prilogu Ministarskoj odluci od 13. rujna 2005.

Opis i predstavljanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

U opisu i predstavljanju vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Irpinia” sorta vinove loze prema potrebi se mora navesti na oznaci nakon naziva „Irpinia”. Slova ne smiju biti veća od onih kojima je navedena oznaka izvornosti.

Na vinima vrste „Irpinia Aglianico fermentirano bez kožica” i pjenušavim vinima obvezno treba navesti izraz „fermentirano bez kožica”. On se mora nalaziti neposredno ispod naziva „Irpinia Aglianico”, ispisan slovima manjima od onih kojima je navedena oznaka izvornosti.

Godina

Godina u kojoj je grožđe proizvedeno uvijek se mora nalaziti na bocama vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Irpinia”. Iznimka se primjenjuje na nearhivska pjenušava vina i likerska vina.

„Vigna” (vinograd)

Izraz vigna nakon kojeg slijedi odgovarajuće ime mjesta dopušten je na oznakama u skladu s važećim pravilima.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---