# Официален вестник C 153/2022

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 153 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 657 април 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 153

Издание на български език

Информация и известия

Година 657 април 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2022/C 153/01 | Препоръка на Съвета от 5 април 2022 година относно икономическата политика на еврозоната | 1 |
| | Европейска централна банка |
| 2022/C 153/02 | Препоръка на Европейската централна банка от 29 март 2022 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Lietuvos bankas (ЕЦБ/2022/15) | 7 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2022/C 153/03 | Становище на Съвета от 5 април 2022 година относно назначаването на контрольора на процесуалните гаранции в Европейската служба за борба с измамите (OLAF) | 8 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2022/C 153/01

Препоръка на Съвета от 5 април 2022 година относно икономическата политика на еврозоната

1

Европейска централна банка

2022/C 153/02

Препоръка на Европейската централна банка от 29 март 2022 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Lietuvos bankas (ЕЦБ/2022/15)

7

СТАНОВИЩА

Съвет

2022/C 153/03

Становище на Съвета от 5 април 2022 година относно назначаването на контрольора на процесуалните гаранции в Европейската служба за борба с измамите (OLAF)

8

---

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2022/C 153/04 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.10586 — MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 153/05 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.10610 — ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  ) | 11 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2022/C 153/04

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.10586 — MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  )

1

10

2022/C 153/05

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.10610 — ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2022/C 153/06 | Обменен курс на еврото — 6 април 2022 година | 12 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2022/C 153/06

Обменен курс на еврото — 6 април 2022 година

12

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | СЪДЕБНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Съд на ЕАСТ |
| 2022/C 153/07 | Молба за консултативно становище от Съда на ЕАСТ, подадена от Héraðsdómur Reykjavíkur на 8 декември 2021 г. по делото Anna Bryndís Einarsdóttir срещу Министерството на финансите на Исландия (Дело E-5/21) | 13 |
| 2022/C 153/08 | Решение на Съда от 14 декември 2021 г. по дело E-2/21 — Norep AS срещу Haugen Gruppen AS
  (Самостоятелно заети търговски представители – Директива 86/653/ЕИО – Член 1, параграф 2 – Определение за търговски представител – Преговори за продажба или покупка на стоки от името на представляваното лице) | 14 |
| 2022/C 153/09 | Решение на Съда от 14 декември 2021 г. по дело E-1/21 — ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH / Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung и Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Социална сигурност – Регламент (ЕО) No 883/2004 – Регламент (ЕО) No 987/2009 – Регистрирано седалище или място на дейност – Временно определяне – Член 3 ЕИП – Принцип на лоялно сътрудничество) | 15 |

V   Становища

СЪДЕБНИ ПРОЦЕДУРИ

Съд на ЕАСТ

2022/C 153/07

Молба за консултативно становище от Съда на ЕАСТ, подадена от Héraðsdómur Reykjavíkur на 8 декември 2021 г. по делото Anna Bryndís Einarsdóttir срещу Министерството на финансите на Исландия (Дело E-5/21)

13

2022/C 153/08

Решение на Съда от 14 декември 2021 г. по дело E-2/21 — Norep AS срещу Haugen Gruppen AS
  (Самостоятелно заети търговски представители – Директива 86/653/ЕИО – Член 1, параграф 2 – Определение за търговски представител – Преговори за продажба или покупка на стоки от името на представляваното лице)

(Самостоятелно заети търговски представители – Директива 86/653/ЕИО – Член 1, параграф 2 – Определение за търговски представител – Преговори за продажба или покупка на стоки от името на представляваното лице)

14

2022/C 153/09

Решение на Съда от 14 декември 2021 г. по дело E-1/21 — ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH / Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung и Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Социална сигурност – Регламент (ЕО) No 883/2004 – Регламент (ЕО) No 987/2009 – Регистрирано седалище или място на дейност – Временно определяне – Член 3 ЕИП – Принцип на лоялно сътрудничество)

(Социална сигурност – Регламент (ЕО) No 883/2004 – Регламент (ЕО) No 987/2009 – Регистрирано седалище или място на дейност – Временно определяне – Член 3 ЕИП – Принцип на лоялно сътрудничество)

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 5 април 2022 година

относно икономическата политика на еврозоната

(2022/C 153/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | След много дълбока рецесия през 2020 г. икономиката на еврозоната е в процес на стабилно и бързо възстановяване. Растежът на брутния вътрешен продукт (БВП) през второто тримесечие на 2021 г. надхвърли очакванията и според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. се очаква БВП на еврозоната да е нараснал с 5,0 % през 2021 г. Икономиката на еврозоната възвърна равнището си на БВП отпреди кризата през последното тримесечие на 2021 г. Към второто тримесечие на 2021 г. седем държави от еврозоната вече са възстановили равнищата си на БВП отпреди кризата. Очаква се годишният БВП на еврозоната да нарасне с 4,3 % през 2022 г., но възстановяването се очаква да бъде неравномерно в отделните държави и сектори. Вътрешното търсене е основният двигател на растежа на БВП, като е свързано с облекчаването на ограниченията, свързани с пандемията от COVID-19 след въвеждането на ваксинацията, постепенното подобряване на пазарите на труда, усвояването на допълнителните икономии, натрупани по време на периодите на ограничителни мерки, и значителното увеличаване на инвестициите, за което допринасят благоприятните условия за финансиране и подкрепата от Инструмента на ЕС за възстановяване (NextGenerationEU) , създаден с Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета (3). Съгласно препоръките държавите членки от еврозоната предприеха действия, поотделно и колективно в рамките на Еврогрупата, за да заемат позиция по отношение на политиката в подкрепа на възстановяването от кризата, предизвикана от COVID-19. В бъдеще равнището на несигурност остава високо, със значителни рискове, включително рисковете, свързани с развоя на пандемията, както в рамките на Съюза, така и извън него, което налага внимателно наблюдение. |
| --- | --- |

(1)

След много дълбока рецесия през 2020 г. икономиката на еврозоната е в процес на стабилно и бързо възстановяване. Растежът на брутния вътрешен продукт (БВП) през второто тримесечие на 2021 г. надхвърли очакванията и според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. се очаква БВП на еврозоната да е нараснал с 5,0 % през 2021 г. Икономиката на еврозоната възвърна равнището си на БВП отпреди кризата през последното тримесечие на 2021 г. Към второто тримесечие на 2021 г. седем държави от еврозоната вече са възстановили равнищата си на БВП отпреди кризата. Очаква се годишният БВП на еврозоната да нарасне с 4,3 % през 2022 г., но възстановяването се очаква да бъде неравномерно в отделните държави и сектори. Вътрешното търсене е основният двигател на растежа на БВП, като е свързано с облекчаването на ограниченията, свързани с пандемията от COVID-19 след въвеждането на ваксинацията, постепенното подобряване на пазарите на труда, усвояването на допълнителните икономии, натрупани по време на периодите на ограничителни мерки, и значителното увеличаване на инвестициите, за което допринасят благоприятните условия за финансиране и подкрепата от Инструмента на ЕС за възстановяване (NextGenerationEU) , създаден с Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета (3). Съгласно препоръките държавите членки от еврозоната предприеха действия, поотделно и колективно в рамките на Еврогрупата, за да заемат позиция по отношение на политиката в подкрепа на възстановяването от кризата, предизвикана от COVID-19. В бъдеще равнището на несигурност остава високо, със значителни рискове, включително рисковете, свързани с развоя на пандемията, както в рамките на Съюза, така и извън него, което налага внимателно наблюдение.

| (2) | Силното нарастване на вътрешното търсене през 2021 година се сблъска с ограничения по отношение на предлагането, както и с недостиг на ресурси и смущения в логистиката. Освен това недостигът на работна ръка и умения предизвиква все по-голяма тревога в някои сектори и някои държави членки. След няколко години на много ниски стойности инфлацията в еврозоната се повиши от началото на 2021 г. насам, по-специално в резултат на базови ефекти, нарастващи цени на енергията и затруднения с доставките, което предполага, че става дума за преходно явление, свързано с процеса на адаптиране след ограничителните мерки. През ноември 2021 г. инфлацията в еврозоната достигна 4,9 %. Според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. се очаква инфлацията да намалее до 2,2 % през 2022 г. и до 1,4 % през 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

Силното нарастване на вътрешното търсене през 2021 година се сблъска с ограничения по отношение на предлагането, както и с недостиг на ресурси и смущения в логистиката. Освен това недостигът на работна ръка и умения предизвиква все по-голяма тревога в някои сектори и някои държави членки. След няколко години на много ниски стойности инфлацията в еврозоната се повиши от началото на 2021 г. насам, по-специално в резултат на базови ефекти, нарастващи цени на енергията и затруднения с доставките, което предполага, че става дума за преходно явление, свързано с процеса на адаптиране след ограничителните мерки. През ноември 2021 г. инфлацията в еврозоната достигна 4,9 %. Според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. се очаква инфлацията да намалее до 2,2 % през 2022 г. и до 1,4 % през 2023 г.

| (3) | През 2021 г. европейската стратегия за възстановяване беше съсредоточена върху привеждането в действие на NextGenerationEU и на неговия най-мащабен инструмент — Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (4). До средата на ноември 2021 г. Съветът прие плановете за възстановяване и устойчивост на 22 държави членки, включително 18 държави от еврозоната, след положителни оценки от страна на Комисията. През следващите години ефективното провеждане на реформите и инвестициите по МВУ ще има силно положително въздействие върху функционирането на икономиките на държавите членки в еврозоната. Ефективното прилагане на МВУ ще насърчи засилването на икономическо и социално сближаване между държавите членки от еврозоната, като се има предвид коефициентът, използван за разпределяне на неговите ресурси. МВУ също така способства за засилване на доверието и допринесе за подпомагането на растежа и макрофинансовата стабилност, в резултат на което бе постигнат баланс при комбинирането на политики и с него бяха допълнени действията на Европейската централна банка (ЕЦБ). Освен че подкрепя възстановяването, МВУ има за цел да се извърши структурно преобразуване на икономиките на държавите членки, по-специално по отношение на провеждането на екологичния и цифровия преход. Осъществяването на съгласувани инвестиции и реформи в рамките на МВУ, успоредно с използването на кохезионните фондове, има за цел да повиши устойчивостта на еврозоната на бъдещи сътресения, да увеличи потенциалното производство по устойчив начин, да се подкрепи заетостта и да бъдат намерени решения на социалните предизвикателства. Освен това емитирането на деноминирани в евро дългови инструменти от Съюза за финансиране на МВУ ще увеличи дълбочината и ликвидността на европейските капиталови пазари и ще допринесе за укрепването на еврото като международна валута. Емитирането на „зелени“ облигации по линия на NextGenerationEU допълнително ще спомогне за насърчаване на устойчивите инвестиции. |
| --- | --- |

(3)

През 2021 г. европейската стратегия за възстановяване беше съсредоточена върху привеждането в действие на NextGenerationEU и на неговия най-мащабен инструмент — Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (4). До средата на ноември 2021 г. Съветът прие плановете за възстановяване и устойчивост на 22 държави членки, включително 18 държави от еврозоната, след положителни оценки от страна на Комисията. През следващите години ефективното провеждане на реформите и инвестициите по МВУ ще има силно положително въздействие върху функционирането на икономиките на държавите членки в еврозоната. Ефективното прилагане на МВУ ще насърчи засилването на икономическо и социално сближаване между държавите членки от еврозоната, като се има предвид коефициентът, използван за разпределяне на неговите ресурси. МВУ също така способства за засилване на доверието и допринесе за подпомагането на растежа и макрофинансовата стабилност, в резултат на което бе постигнат баланс при комбинирането на политики и с него бяха допълнени действията на Европейската централна банка (ЕЦБ). Освен че подкрепя възстановяването, МВУ има за цел да се извърши структурно преобразуване на икономиките на държавите членки, по-специално по отношение на провеждането на екологичния и цифровия преход. Осъществяването на съгласувани инвестиции и реформи в рамките на МВУ, успоредно с използването на кохезионните фондове, има за цел да повиши устойчивостта на еврозоната на бъдещи сътресения, да увеличи потенциалното производство по устойчив начин, да се подкрепи заетостта и да бъдат намерени решения на социалните предизвикателства. Освен това емитирането на деноминирани в евро дългови инструменти от Съюза за финансиране на МВУ ще увеличи дълбочината и ликвидността на европейските капиталови пазари и ще допринесе за укрепването на еврото като международна валута. Емитирането на „зелени“ облигации по линия на NextGenerationEU допълнително ще спомогне за насърчаване на устойчивите инвестиции.

| (4) | Осъществяването на реформите и инвестициите, включени в плановете за възстановяване и устойчивост, ще даде възможност да се отпусне финансиране по МВУ и ще спомогне ефективно за постигането на приоритетите на политиката за еврозоната, както и на приоритетите, посочени в препоръките на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната (5). Осъществяването на реформите и инвестициите ще се отнася, наред с другото, до укрепването на националните институционални рамки, подкрепата за висококачествени публични инвестиции и мерки на политиката в подкрепа на социалното сближаване и справедливия екологичен и цифров преход. Осъществяването на реформите и инвестициите следва да спомогне за гарантиране на устойчиво и приобщаващо възстановяване, за поддържане на потенциала за растеж и за повишаване на устойчивостта. Това е в съответствие със съобщението на Комисията от 24 ноември 2021 г., озаглавено „Годишен обзор на устойчивия растеж за 2022 г.“ и четирите измерения на устойчивата конкурентоспособност, а именно устойчивост на околната среда, производителност, справедливост и макроикономическа стабилност. |
| --- | --- |

(4)

Осъществяването на реформите и инвестициите, включени в плановете за възстановяване и устойчивост, ще даде възможност да се отпусне финансиране по МВУ и ще спомогне ефективно за постигането на приоритетите на политиката за еврозоната, както и на приоритетите, посочени в препоръките на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната (5). Осъществяването на реформите и инвестициите ще се отнася, наред с другото, до укрепването на националните институционални рамки, подкрепата за висококачествени публични инвестиции и мерки на политиката в подкрепа на социалното сближаване и справедливия екологичен и цифров преход. Осъществяването на реформите и инвестициите следва да спомогне за гарантиране на устойчиво и приобщаващо възстановяване, за поддържане на потенциала за растеж и за повишаване на устойчивостта. Това е в съответствие със съобщението на Комисията от 24 ноември 2021 г., озаглавено „Годишен обзор на устойчивия растеж за 2022 г.“ и четирите измерения на устойчивата конкурентоспособност, а именно устойчивост на околната среда, производителност, справедливост и макроикономическа стабилност.

| (5) | Осигуряващите подходяща подкрепа и взаимно подсилващи се икономически политики осигуриха ефективна макроикономическа стабилизация и ограничиха въздействието върху резултатите на пазара на труда, като намалиха рисковете от засягане и подкрепиха бързото икономическо възстановяване. Стабилното съчетаване на паричната и фискалната политика, наред със структурните реформи и финансовите политики, ще продължи да бъде от съществено значение за доброто функциониране на еврозоната при пълно спазване на съответните роли на държавите членки и институциите съгласно Договора. |
| --- | --- |

(5)

Осигуряващите подходяща подкрепа и взаимно подсилващи се икономически политики осигуриха ефективна макроикономическа стабилизация и ограничиха въздействието върху резултатите на пазара на труда, като намалиха рисковете от засягане и подкрепиха бързото икономическо възстановяване. Стабилното съчетаване на паричната и фискалната политика, наред със структурните реформи и финансовите политики, ще продължи да бъде от съществено значение за доброто функциониране на еврозоната при пълно спазване на съответните роли на държавите членки и институциите съгласно Договора.

| (6) | Мерките на паричната политика на ЕЦБ имат за цел да се гарантира гладкото функциониране на различните сегменти на финансовия пазар и да се поддържа целостта на трансмисионните канали на паричната политика, и в крайна сметка да се запази средносрочната ценова стабилност. През юли 2021 г. ЕЦБ публикува своята нова стратегия в областта на паричната политика, в която се възприема симетрична цел за инфлация от 2 % в средносрочен план. Управителният съвет на ЕЦБ потвърди също така, че определянето на лихвени проценти от ЕЦБ остава основният инструмент на паричната ѝ политика. През октомври 2021 г. ЕЦБ започна двугодишен етап на проучване по отношение на евентуалното издаване на цифрово евро. Създаването на цифрово евро би изисквало намеса от страна на законодателите на Съюза и Комисията възнамерява да направи законодателно предложение въз основа на член 133 от Договора. В зависимост от модела си такава цифрова валута на централната банка би могла, наред с другото, да предлага публични средства в цифров вид, да подпомага цифровизацията на европейската икономика и активно да насърчава иновациите в областта на плащанията на дребно. Освен това тя би могла да допринесе за засилване на международната роля на еврото и на отворената стратегическа автономност на Съюза. |
| --- | --- |

(6)

Мерките на паричната политика на ЕЦБ имат за цел да се гарантира гладкото функциониране на различните сегменти на финансовия пазар и да се поддържа целостта на трансмисионните канали на паричната политика, и в крайна сметка да се запази средносрочната ценова стабилност. През юли 2021 г. ЕЦБ публикува своята нова стратегия в областта на паричната политика, в която се възприема симетрична цел за инфлация от 2 % в средносрочен план. Управителният съвет на ЕЦБ потвърди също така, че определянето на лихвени проценти от ЕЦБ остава основният инструмент на паричната ѝ политика. През октомври 2021 г. ЕЦБ започна двугодишен етап на проучване по отношение на евентуалното издаване на цифрово евро. Създаването на цифрово евро би изисквало намеса от страна на законодателите на Съюза и Комисията възнамерява да направи законодателно предложение въз основа на член 133 от Договора. В зависимост от модела си такава цифрова валута на централната банка би могла, наред с другото, да предлага публични средства в цифров вид, да подпомага цифровизацията на европейската икономика и активно да насърчава иновациите в областта на плащанията на дребно. Освен това тя би могла да допринесе за засилване на международната роля на еврото и на отворената стратегическа автономност на Съюза.

| (7) | На 19 октомври 2021 г. Комисията прие съобщение със заглавие „Икономиката на ЕС след COVID-19: последици за икономическото управление“, подновявайки дебата относно прегледа на икономическото управление с цел изграждане на широк консенсус за това как да се укрепи рамката на икономическото управление, да се преодолеят макроикономическите дисбаланси и да се намерят решения на фискалните предизвикателства по начин, който да е съобразен с прехода и да благоприятства растежа, като се вземат предвид поуките, извлечени от кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

На 19 октомври 2021 г. Комисията прие съобщение със заглавие „Икономиката на ЕС след COVID-19: последици за икономическото управление“, подновявайки дебата относно прегледа на икономическото управление с цел изграждане на широк консенсус за това как да се укрепи рамката на икономическото управление, да се преодолеят макроикономическите дисбаланси и да се намерят решения на фискалните предизвикателства по начин, който да е съобразен с прехода и да благоприятства растежа, като се вземат предвид поуките, извлечени от кризата с COVID-19.

| (8) | Бюджетният дефицит на сектор „Държавно управление“ в еврозоната като цяло се очакваше да достигне 7,1 % от БВП през 2021 г., но да намалее до 3,9 % през 2022 г. Съгласно икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. фискалната позиция на еврозоната се очакваше да остане благоприятна през 2021 г. с нарастване на БВП над 1,75 %, и през 2022 г. с нарастване почти до 1 % от БВП. През 2022 г. публичните инвестиции, финансирани както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, ще допринесат за подкрепящата позиция. От ноември 2021 г. чрез одобрените по това време от Съвета 18 национални плана за възстановяване и устойчивост в еврозоната ще бъде предоставена широкомащабна финансова подкрепа за държавите членки от еврозоната в размер до 262 милиарда евро под формата на безвъзмездни средства и 139 милиарда евро под формата на заеми в периода до 2026 г. Координацията на националните фискални политики при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж е от решаващо значение за ефективното реагиране на икономическия шок, причинен от кризата с COVID-19, за устойчивото възстановяване и за правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). Въпреки че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2022 г., се очаква тя да бъде деактивирана от 2023 г. С напредването на възстановяването на икономиката фискалната политика преминава от спешни мерки с временен характер към целенасочени мерки в подкрепа на възстановяването. Увеличението на съотношението на дълга към БВП (от 85,5 % от БВП през 2019 г. на 100 % от БВП през 2021 г.) отразява комбинирания ефект от свиването на производството и необходимата политическа реакция на огромното сътресение, предизвикано от COVID-19. Въпреки това, тъй като съотношенията на дълга към БВП вече бяха високи в някои държави членки от еврозоната преди сътресението, целта на политиката в голяма част от еврозоната ще бъде постепенното, непрекъснато и благоприятстващо растежа намаляване на дълга. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетният дефицит на сектор „Държавно управление“ в еврозоната като цяло се очакваше да достигне 7,1 % от БВП през 2021 г., но да намалее до 3,9 % през 2022 г. Съгласно икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. фискалната позиция на еврозоната се очакваше да остане благоприятна през 2021 г. с нарастване на БВП над 1,75 %, и през 2022 г. с нарастване почти до 1 % от БВП. През 2022 г. публичните инвестиции, финансирани както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, ще допринесат за подкрепящата позиция. От ноември 2021 г. чрез одобрените по това време от Съвета 18 национални плана за възстановяване и устойчивост в еврозоната ще бъде предоставена широкомащабна финансова подкрепа за държавите членки от еврозоната в размер до 262 милиарда евро под формата на безвъзмездни средства и 139 милиарда евро под формата на заеми в периода до 2026 г. Координацията на националните фискални политики при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж е от решаващо значение за ефективното реагиране на икономическия шок, причинен от кризата с COVID-19, за устойчивото възстановяване и за правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). Въпреки че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2022 г., се очаква тя да бъде деактивирана от 2023 г. С напредването на възстановяването на икономиката фискалната политика преминава от спешни мерки с временен характер към целенасочени мерки в подкрепа на възстановяването. Увеличението на съотношението на дълга към БВП (от 85,5 % от БВП през 2019 г. на 100 % от БВП през 2021 г.) отразява комбинирания ефект от свиването на производството и необходимата политическа реакция на огромното сътресение, предизвикано от COVID-19. Въпреки това, тъй като съотношенията на дълга към БВП вече бяха високи в някои държави членки от еврозоната преди сътресението, целта на политиката в голяма част от еврозоната ще бъде постепенното, непрекъснато и благоприятстващо растежа намаляване на дълга.

| (9) | В този контекст особена важност придобиват подобряването на структурата на публичните финанси, включително чрез насърчаване на инвестициите, подобряване на качеството на бюджетните мерки и осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен и дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и екологичния и цифровия преход. Екологосъобразното бюджетиране, прегледите на разходите, правилно функциониращите схеми за управление на публичните инвестиции и ефективните рамки за обществени поръчки могат да подобрят прозрачността и ефективността на публичните финанси и да създадат фискално пространство за допълнителни публични инвестиции. Реформите за по-ефикасна и по-справедлива политика по отношение на приходите станаха още по-важни след кризата с COVID-19. Все още има възможност данъчните системи в еврозоната да станат по-благоприятни за растежа и околната среда, по-специално чрез преодоляване на изкривяванията и намаляване на данъчната тежест върху труда, която остава висока в повечето държави членки от еврозоната. Мерките за справяне с агресивното данъчно планиране, избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане могат да направят данъчните системи по-ефикасни и по-справедливи, като същевременно подкрепят възстановяването и увеличават приходите. Глобализацията наложи необходимостта от адаптиране на рамката за данъчно облагане към една все по-цифровизирана икономика. В приобщаващата рамка на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби беше постигнато споразумение за реформиране на данъчното облагане в световен мащаб с цел преодоляване на предизвикателствата в данъчната област, произтичащи от цифровизацията на икономиката, и ограничаване на вредната данъчна конкуренция. |
| --- | --- |

(9)

В този контекст особена важност придобиват подобряването на структурата на публичните финанси, включително чрез насърчаване на инвестициите, подобряване на качеството на бюджетните мерки и осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен и дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и екологичния и цифровия преход. Екологосъобразното бюджетиране, прегледите на разходите, правилно функциониращите схеми за управление на публичните инвестиции и ефективните рамки за обществени поръчки могат да подобрят прозрачността и ефективността на публичните финанси и да създадат фискално пространство за допълнителни публични инвестиции. Реформите за по-ефикасна и по-справедлива политика по отношение на приходите станаха още по-важни след кризата с COVID-19. Все още има възможност данъчните системи в еврозоната да станат по-благоприятни за растежа и околната среда, по-специално чрез преодоляване на изкривяванията и намаляване на данъчната тежест върху труда, която остава висока в повечето държави членки от еврозоната. Мерките за справяне с агресивното данъчно планиране, избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане могат да направят данъчните системи по-ефикасни и по-справедливи, като същевременно подкрепят възстановяването и увеличават приходите. Глобализацията наложи необходимостта от адаптиране на рамката за данъчно облагане към една все по-цифровизирана икономика. В приобщаващата рамка на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби беше постигнато споразумение за реформиране на данъчното облагане в световен мащаб с цел преодоляване на предизвикателствата в данъчната област, произтичащи от цифровизацията на икономиката, и ограничаване на вредната данъчна конкуренция.

| (10) | Бързата и енергична реакция на политиката на национално равнище и на равнището на Съюза, включително чрез NextGenerationEU, показа ефективност за смекчаването на въздействието на кризата върху домакинствата и предприятията. Благодарение на тези координирани действия различията се увеличиха в по-малка степен спрямо първоначално очакваното, а дългосрочните отрицателни последици бяха смекчени. Подкрепата на политиката, включително чрез схеми за работа с намалено работно време и други мерки за запазване на работните места, спомогна за запазването на дейността на предприятията по време на кризата и ограничи повишаването на равнището на безработица и намаляването на разполагаемия доход. Макар и да нарастваха, равнищата на неплатежоспособност останаха ограничени през 2021 г. въпреки постепенното премахване на мерките за подпомагане. Пазарите на труда също отбелязват постепенно подобрение, като заетостта достигна 72,1 % през второто тримесечие на 2021 г. в сравнение с върховата стойност от 72,9 % преди COVID-19 през четвъртото тримесечие на 2019 г. Ускореното внедряване на цифровите технологии по време на кризата с COVID-19 би могло да има положително въздействие върху производителността, ако се запази с течение на времето. Въпреки това кризата имаше значителни териториални и секторни последици и последици за разпределението, което ще наложи преразпределяне както в рамките на отделните държави и сектори, така и между тях, със значителни разходи, свързани с прехода, за работниците и дружествата. |
| --- | --- |

(10)

Бързата и енергична реакция на политиката на национално равнище и на равнището на Съюза, включително чрез NextGenerationEU, показа ефективност за смекчаването на въздействието на кризата върху домакинствата и предприятията. Благодарение на тези координирани действия различията се увеличиха в по-малка степен спрямо първоначално очакваното, а дългосрочните отрицателни последици бяха смекчени. Подкрепата на политиката, включително чрез схеми за работа с намалено работно време и други мерки за запазване на работните места, спомогна за запазването на дейността на предприятията по време на кризата и ограничи повишаването на равнището на безработица и намаляването на разполагаемия доход. Макар и да нарастваха, равнищата на неплатежоспособност останаха ограничени през 2021 г. въпреки постепенното премахване на мерките за подпомагане. Пазарите на труда също отбелязват постепенно подобрение, като заетостта достигна 72,1 % през второто тримесечие на 2021 г. в сравнение с върховата стойност от 72,9 % преди COVID-19 през четвъртото тримесечие на 2019 г. Ускореното внедряване на цифровите технологии по време на кризата с COVID-19 би могло да има положително въздействие върху производителността, ако се запази с течение на времето. Въпреки това кризата имаше значителни териториални и секторни последици и последици за разпределението, което ще наложи преразпределяне както в рамките на отделните държави и сектори, така и между тях, със значителни разходи, свързани с прехода, за работниците и дружествата.

| (11) | Въпреки че увеличаването на случаите на несъстоятелност до момента остана ограничено, много дружества останаха с по-слаби счетоводни баланси в резултат на кризата с COVID-19, което може да намали способността им да финансират инвестиционни проекти в краткосрочен план и да застраши способността им да изплащат дълговете си. С напредването на възстановяването, подкрепата следва постепенно да се преустанови и да стане по-целенасочена. По-слабото използване на дългови инструменти би намалило условните задължения и би спомогнало за запазването на инвестиционния капацитет на предприятията. Своевременното оттегляне на мерките за подкрепа на политиката представлява намиране на баланс, включващ подкрепата за инвестициите и заетостта и избягване на неуспехи на жизнеспособните предприятия, без да се възпрепятства организираното оттегляне на нежизнеспособните предприятия в средносрочен план. В този контекст подобряването на достъпа до финансиране за дружествата, укрепването на счетоводните баланси на дружествата и подобряването на капацитета и ефективността на рамките за несъстоятелността са от решаващо значение. Националните режими в областта на несъстоятелността се различават значително в отделните държави от еврозоната и ще са необходими действия за повишаване на капацитета, за да се повиши ефективността на административната и съдебната система. Подобряването на нормативната уредба относно несъстоятелността може да допринесе и за по-стабилни счетоводни баланси в банковия сектор, което ще окаже положително въздействие върху предлагането на кредити. Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на (6) относно преструктурирането и несъстоятелността, която има за цел да се въведат минимални стандарти в държавите членки относно превантивното преструктуриране и опрощаването на задължения за предприемачите, трябва да бъде транспонирана в националното право до 17 юли 2022 г. Освен това интегрирането на капиталовите пазари в Съюза е от ключово значение, за да се предоставят на дружествата алтернативни източници на финансиране в допълнение към банковото кредитиране. С напредъка по отношение на съюза на капиталовите пазари може да се подобри достъпът до финансиране за предприятията от еврозоната, да се мобилизират дългосрочни инвестиции в нови и екологосъобразни технологии и инфраструктура, да се насърчат капиталовите инвестиции и да се премахнат трансграничните пречки пред инвестициите, включително чрез хармонизиране на някои аспекти на материалното право в областта на производствата по несъстоятелност. |
| --- | --- |

(11)

Въпреки че увеличаването на случаите на несъстоятелност до момента остана ограничено, много дружества останаха с по-слаби счетоводни баланси в резултат на кризата с COVID-19, което може да намали способността им да финансират инвестиционни проекти в краткосрочен план и да застраши способността им да изплащат дълговете си. С напредването на възстановяването, подкрепата следва постепенно да се преустанови и да стане по-целенасочена. По-слабото използване на дългови инструменти би намалило условните задължения и би спомогнало за запазването на инвестиционния капацитет на предприятията. Своевременното оттегляне на мерките за подкрепа на политиката представлява намиране на баланс, включващ подкрепата за инвестициите и заетостта и избягване на неуспехи на жизнеспособните предприятия, без да се възпрепятства организираното оттегляне на нежизнеспособните предприятия в средносрочен план. В този контекст подобряването на достъпа до финансиране за дружествата, укрепването на счетоводните баланси на дружествата и подобряването на капацитета и ефективността на рамките за несъстоятелността са от решаващо значение. Националните режими в областта на несъстоятелността се различават значително в отделните държави от еврозоната и ще са необходими действия за повишаване на капацитета, за да се повиши ефективността на административната и съдебната система. Подобряването на нормативната уредба относно несъстоятелността може да допринесе и за по-стабилни счетоводни баланси в банковия сектор, което ще окаже положително въздействие върху предлагането на кредити. Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на (6) относно преструктурирането и несъстоятелността, която има за цел да се въведат минимални стандарти в държавите членки относно превантивното преструктуриране и опрощаването на задължения за предприемачите, трябва да бъде транспонирана в националното право до 17 юли 2022 г. Освен това интегрирането на капиталовите пазари в Съюза е от ключово значение, за да се предоставят на дружествата алтернативни източници на финансиране в допълнение към банковото кредитиране. С напредъка по отношение на съюза на капиталовите пазари може да се подобри достъпът до финансиране за предприятията от еврозоната, да се мобилизират дългосрочни инвестиции в нови и екологосъобразни технологии и инфраструктура, да се насърчат капиталовите инвестиции и да се премахнат трансграничните пречки пред инвестициите, включително чрез хармонизиране на някои аспекти на материалното право в областта на производствата по несъстоятелност.

| (12) | Въпреки че при заетостта се отчита бързо възстановяване, някои сектори и определени категории работници и региони се очаква да бъдат засегнати в дългосрочен план от кризата с COVID-19 и от силния натиск за екологизиране на икономиката и ускоряване на цифровизацията. Особено засегнати са младите хора, както и нискоквалифицираните лица и хората с мигрантски произход. Новите работни места, които се създават, могат да се различават от работните места, които са били загубени поради тази криза. Някои групи, сред които жените, все още са изправени пред структурни предизвикателства по отношение на интеграцията на пазара на труда. Затрудненията във веригата на доставки и повишаващите се цени на енергията могат да забавят възстановяването на заетостта в някои сектори. Поради това мерките на политиката, които улесняват прехода от едно работно място към друго и повторната интеграция на пазара на труда, ще бъдат от ключово значение за подпомагане на приспособяването и смекчаване на социалното въздействие, по-специално в контекста на екологичния и цифровия преход. Комисията представи Препоръка (ЕС) 2021/402 (7)относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 , в която държавите членки се приканват да разработят съгласувани пакети от политики, съчетаващи мерки, насочени към преодоляване на недостига на умения и помагащи на хората успешно да се ориентират към екологичния и цифровия преход. Тези пакети ще се състоят от три компонента: i) ограничени във времето и добре замислени стимули за наемане на работа и преход и подкрепа за предприемачеството; ii) възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация, свързани с нуждите на пазара на труда; както и iii) засилена подкрепа от службите по заетостта. Междувременно социалната закрила продължава да бъде от основно значение за сплотеността на еврозоната в периода след здравната и икономическата криза и с оглед на осигуряването на справедлив екологичен и цифров преход. Европейският стълб на социалните права продължава да представлява компасът за действия в областта на заетостта, уменията и социалната политика, с които се насърчава възходящото икономическо и социално сближаване и по-добрите условия на труд и живот в държавите членки. В плана за действие относно Европейския стълб на социалните права, приет през март 2021 г., се определят три водещи цели на Съюза относно i) заетостта, ii) ученето за възрастни и iii) намаляването на бедността до 2030 г., за което ще допринесат съответните действия на политиката. Тези цели бяха приветствани от лидерите на Съюза по време на социалната среща на върха в Порто на 8 май 2021 г. и от Европейския съвет на 24—25 юни 2021 г. |
| --- | --- |

(12)

Въпреки че при заетостта се отчита бързо възстановяване, някои сектори и определени категории работници и региони се очаква да бъдат засегнати в дългосрочен план от кризата с COVID-19 и от силния натиск за екологизиране на икономиката и ускоряване на цифровизацията. Особено засегнати са младите хора, както и нискоквалифицираните лица и хората с мигрантски произход. Новите работни места, които се създават, могат да се различават от работните места, които са били загубени поради тази криза. Някои групи, сред които жените, все още са изправени пред структурни предизвикателства по отношение на интеграцията на пазара на труда. Затрудненията във веригата на доставки и повишаващите се цени на енергията могат да забавят възстановяването на заетостта в някои сектори. Поради това мерките на политиката, които улесняват прехода от едно работно място към друго и повторната интеграция на пазара на труда, ще бъдат от ключово значение за подпомагане на приспособяването и смекчаване на социалното въздействие, по-специално в контекста на екологичния и цифровия преход. Комисията представи Препоръка (ЕС) 2021/402 (7)относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 , в която държавите членки се приканват да разработят съгласувани пакети от политики, съчетаващи мерки, насочени към преодоляване на недостига на умения и помагащи на хората успешно да се ориентират към екологичния и цифровия преход. Тези пакети ще се състоят от три компонента: i) ограничени във времето и добре замислени стимули за наемане на работа и преход и подкрепа за предприемачеството; ii) възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация, свързани с нуждите на пазара на труда; както и iii) засилена подкрепа от службите по заетостта. Междувременно социалната закрила продължава да бъде от основно значение за сплотеността на еврозоната в периода след здравната и икономическата криза и с оглед на осигуряването на справедлив екологичен и цифров преход. Европейският стълб на социалните права продължава да представлява компасът за действия в областта на заетостта, уменията и социалната политика, с които се насърчава възходящото икономическо и социално сближаване и по-добрите условия на труд и живот в държавите членки. В плана за действие относно Европейския стълб на социалните права, приет през март 2021 г., се определят три водещи цели на Съюза относно i) заетостта, ii) ученето за възрастни и iii) намаляването на бедността до 2030 г., за което ще допринесат съответните действия на политиката. Тези цели бяха приветствани от лидерите на Съюза по време на социалната среща на върха в Порто на 8 май 2021 г. и от Европейския съвет на 24—25 юни 2021 г.

| (13) | Държавите членки разработиха амбициозни планове за реформи и инвестиции с финансовата и политическата подкрепа от МВУ, като тяхното изпълнение е от ключово значение. Повишаването на качеството на дейностите на институциите, по-специално чрез укрепване на административния капацитет, ще бъде от ключово значение за гарантиране на бързото усвояване на съответните средства, като същевременно се избягва дублирането и намесата в други инструменти на Съюза. Държавите членки могат да подобрят рамковите условия за частни инвестиции чрез подобряване на бизнес средата. Запазването и укрепването на устойчивостта на веригата на доставки на единния пазар чрез откриване и преодоляване на недостига на доставки и на участъците с недостатъчен капацитет, наред с отворените пазари, сближаването на стандартите, по-голямата диверсификация, кръговостта и ресурсната ефективност, ще бъдат от ключово значение за гарантиране на гладкото функциониране на единния пазар. Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната за 2021 г., в която се призовава за по-нататъшно интегриране на единния пазар на стоки и услуги, включително цифровия единен пазар, чрез премахване на ненужните ограничения, засилване на надзора на пазара и гарантиране на достатъчен административен капацитет, продължава да е актуална. |
| --- | --- |

(13)

Държавите членки разработиха амбициозни планове за реформи и инвестиции с финансовата и политическата подкрепа от МВУ, като тяхното изпълнение е от ключово значение. Повишаването на качеството на дейностите на институциите, по-специално чрез укрепване на административния капацитет, ще бъде от ключово значение за гарантиране на бързото усвояване на съответните средства, като същевременно се избягва дублирането и намесата в други инструменти на Съюза. Държавите членки могат да подобрят рамковите условия за частни инвестиции чрез подобряване на бизнес средата. Запазването и укрепването на устойчивостта на веригата на доставки на единния пазар чрез откриване и преодоляване на недостига на доставки и на участъците с недостатъчен капацитет, наред с отворените пазари, сближаването на стандартите, по-голямата диверсификация, кръговостта и ресурсната ефективност, ще бъдат от ключово значение за гарантиране на гладкото функциониране на единния пазар. Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната за 2021 г., в която се призовава за по-нататъшно интегриране на единния пазар на стоки и услуги, включително цифровия единен пазар, чрез премахване на ненужните ограничения, засилване на надзора на пазара и гарантиране на достатъчен административен капацитет, продължава да е актуална.

| (14) | Благодарение на предишните реформи банковият сектор показа устойчивост като цяло, когато бе изправен пред сериозни икономически сътресения. Широката политическа подкрепа по време на кризата и стабилното възстановяване, отбелязано през 2021 г., смекчиха до момента опасенията, свързани с по-слабите корпоративни счетоводни баланси. Въпреки това е възможно банките от еврозоната да изпитат известно влошаване на качеството на активите. Своевременният мониторинг на рисковете, проактивният ангажимент към длъжниците и активното управление на необслужваните кредити, заедно с повишената рентабилност и стабилната регулаторна рамка, са важни за поддържане на стабилността на банковия сектор и способността му да финансира икономическото възстановяване. |
| --- | --- |

(14)

Благодарение на предишните реформи банковият сектор показа устойчивост като цяло, когато бе изправен пред сериозни икономически сътресения. Широката политическа подкрепа по време на кризата и стабилното възстановяване, отбелязано през 2021 г., смекчиха до момента опасенията, свързани с по-слабите корпоративни счетоводни баланси. Въпреки това е възможно банките от еврозоната да изпитат известно влошаване на качеството на активите. Своевременният мониторинг на рисковете, проактивният ангажимент към длъжниците и активното управление на необслужваните кредити, заедно с повишената рентабилност и стабилната регулаторна рамка, са важни за поддържане на стабилността на банковия сектор и способността му да финансира икономическото възстановяване.

| (15) | Икономическият мащаб и интеграцията на еврозоната, както и действията, предприети в отговор на кризата с COVID-19, представляваха стабилизиращи фактори в световен мащаб по време на тази криза. Като се има предвид взаимосвързаността на икономиките, през следващите години държавите членки от еврозоната ще трябва да осигурят инвестициите и реформите, договорени, за да могат да излязат от кризата по-силни, като същевременно допълнително задълбочат ИПС с цел да се повиши неговата устойчивост на бъдещи сътресения, както испособността му да заемапо-силни позиции на международната сцена. Случващото се в напредналите и бързо развиващите се пазарни икономики оказва пряко въздействие върху еврозоната по редица канали, включително по отношение на политиката в областта на здравеопазването и ваксинирането, траекториите на паричната политика, финансовите потоци, световните вериги за създаване на стойност и търговията. Ограниченията в световните вериги на доставки, възникнали след възстановяването, са допълнително доказателство за нарастващата глобална икономическа взаимосвързаност. Междувременно излишъкът по текущата сметка на еврозоната продължи да намалява постепенно и през 2020 г. достигна равнище, близко до очакваното на базата на основните показатели. Прогнозите са обаче той да нарасне от 2,6 % на 3,4 % между 2020 г. и 2023 г. Засилването на международната роля на еврото, което остана като цяло стабилно през последните години, включително чрез разработването на цифрово евро, би могло да укрепи икономическата и финансовата автономност на еврозоната и на Съюза и да подобри финансовата стабилност в глобален мащаб. |
| --- | --- |

(15)

Икономическият мащаб и интеграцията на еврозоната, както и действията, предприети в отговор на кризата с COVID-19, представляваха стабилизиращи фактори в световен мащаб по време на тази криза. Като се има предвид взаимосвързаността на икономиките, през следващите години държавите членки от еврозоната ще трябва да осигурят инвестициите и реформите, договорени, за да могат да излязат от кризата по-силни, като същевременно допълнително задълбочат ИПС с цел да се повиши неговата устойчивост на бъдещи сътресения, както испособността му да заемапо-силни позиции на международната сцена. Случващото се в напредналите и бързо развиващите се пазарни икономики оказва пряко въздействие върху еврозоната по редица канали, включително по отношение на политиката в областта на здравеопазването и ваксинирането, траекториите на паричната политика, финансовите потоци, световните вериги за създаване на стойност и търговията. Ограниченията в световните вериги на доставки, възникнали след възстановяването, са допълнително доказателство за нарастващата глобална икономическа взаимосвързаност. Междувременно излишъкът по текущата сметка на еврозоната продължи да намалява постепенно и през 2020 г. достигна равнище, близко до очакваното на базата на основните показатели. Прогнозите са обаче той да нарасне от 2,6 % на 3,4 % между 2020 г. и 2023 г. Засилването на международната роля на еврото, което остана като цяло стабилно през последните години, включително чрез разработването на цифрово евро, би могло да укрепи икономическата и финансовата автономност на еврозоната и на Съюза и да подобри финансовата стабилност в глобален мащаб.

| (16) | Задълбочаването на ИПС продължава да бъде от съществено значение. Банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари са взаимно подсилващи се проекти за насърчаване на растежа, запазване на финансовата стабилност и подкрепа за истински ИПС. Преодоляването на съществуващите пропуски ще увеличи допълнително стабилността и устойчивостта на еврозоната, ще помогне на икономиките на еврозоната да просперират и ще засили международната роля на еврото. Завършването на банковия съюз, наред със своевременното ратифициране на споразуменията за изменение към Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (8) и Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, съставено в Брюксел на 21 май 2014 г. както и съюзът на капиталовите пазари, продължават да бъдат от съществено значение. Това ще подпомогне и екологичния и цифровия преход, за който са необходими значителни инвестиции. На срещата на върха на държавите от еврозоната от 25 юни 2021 г. беше потвърден ангажиментът за завършване на банковия съюз и Еврогрупата в разширен формат беше приканена да постигне без забавяне съгласие въз основа на поетапен и обвързан със срокове работен план по всички оставащи елементи. На срещата беше отправен призив и за бързо изпълнение на плана за действие за съюза на капиталовите пазари от 2020 година, посочен в съобщението на Комисията от 24 септември 2020 г., озаглавено „Съюз на капиталовите пазари за гражданите и предприятията – нов план за действие“ в съответствие с приоритетите, определени в заключенията на Съвета от 3 декември 2020 г относно този план за действие. Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната от, в която се призовава за завършване на ИПС и укрепване на международната роля на еврото, продължава да бъде актуална, |
| --- | --- |

(16)

Задълбочаването на ИПС продължава да бъде от съществено значение. Банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари са взаимно подсилващи се проекти за насърчаване на растежа, запазване на финансовата стабилност и подкрепа за истински ИПС. Преодоляването на съществуващите пропуски ще увеличи допълнително стабилността и устойчивостта на еврозоната, ще помогне на икономиките на еврозоната да просперират и ще засили международната роля на еврото. Завършването на банковия съюз, наред със своевременното ратифициране на споразуменията за изменение към Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (8) и Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, съставено в Брюксел на 21 май 2014 г. както и съюзът на капиталовите пазари, продължават да бъдат от съществено значение. Това ще подпомогне и екологичния и цифровия преход, за който са необходими значителни инвестиции. На срещата на върха на държавите от еврозоната от 25 юни 2021 г. беше потвърден ангажиментът за завършване на банковия съюз и Еврогрупата в разширен формат беше приканена да постигне без забавяне съгласие въз основа на поетапен и обвързан със срокове работен план по всички оставащи елементи. На срещата беше отправен призив и за бързо изпълнение на плана за действие за съюза на капиталовите пазари от 2020 година, посочен в съобщението на Комисията от 24 септември 2020 г., озаглавено „Съюз на капиталовите пазари за гражданите и предприятията – нов план за действие“ в съответствие с приоритетите, определени в заключенията на Съвета от 3 декември 2020 г относно този план за действие. Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната от, в която се призовава за завършване на ИПС и укрепване на международната роля на еврото, продължава да бъде актуална,

ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат поотделно, включително чрез изпълнението на своите планове за възстановяване и устойчивост, и колективно в рамките на Еврогрупата, следните действия през периода 2022—2023 г.:

| 1) | Да продължат да използват и координират националните фискални политики в държавите членки, за да подкрепят ефективно устойчивото и приобщаващо възстановяване. Да поддържат умерено подкрепяща фискална позиция през 2022 г. в цялата еврозона, като вземат предвид националните бюджети и финансирането, предоставено от Механизма за възстановяване и устойчивост. Да насочват постепенно фискалните мерки към инвестиции, които насърчават устойчиво и приобщаващо възстановяване в съответствие с екологичния и цифровия преход, като се обръща специално внимание на качеството на бюджетните мерки. В зависимост от степента на несигурност, да запазят гъвкавостта на фискалната политика, за да могат да реагират на развоя на пандемията от COVID-19. Да диференцират фискалните политики, като вземат предвид силата на възстановяването, гарантират фискална устойчивост и увеличават инвестициите, отчитайки същевременно необходимостта от намаляване на различията. |
| --- | --- |

1)

Да продължат да използват и координират националните фискални политики в държавите членки, за да подкрепят ефективно устойчивото и приобщаващо възстановяване. Да поддържат умерено подкрепяща фискална позиция през 2022 г. в цялата еврозона, като вземат предвид националните бюджети и финансирането, предоставено от Механизма за възстановяване и устойчивост. Да насочват постепенно фискалните мерки към инвестиции, които насърчават устойчиво и приобщаващо възстановяване в съответствие с екологичния и цифровия преход, като се обръща специално внимание на качеството на бюджетните мерки. В зависимост от степента на несигурност, да запазят гъвкавостта на фискалната политика, за да могат да реагират на развоя на пандемията от COVID-19. Да диференцират фискалните политики, като вземат предвид силата на възстановяването, гарантират фискална устойчивост и увеличават инвестициите, отчитайки същевременно необходимостта от намаляване на различията.

| 2) | Да насърчават политики за борба с агресивното данъчно планиране, избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане, за да се гарантират справедливи и ефективно действащи данъчни системи. Да работят за ограничаване на вредната данъчна конкуренция, включително чрез прилагане на глобално, основано на консенсус решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията и глобализацията на икономиката. Да намалят данъчната тежест върху труда и да насърчат преминаването от данъчно облагане на труда към данъци, които нарушават конкуренцията в по-малка степен. Да преминат от спешни мерки към мерки за възстановяване на пазарите на труда чрез осигуряване на ефективни активни политики на пазара на труда: i) подкрепа за прехода от едно работно място към друго, по-специално към екологосъобразна и цифрова икономика, ii) съчетаване на мерки за справяне с недостига на умения, повишаване на квалификацията и преквалификация, предоставяне на целенасочени стимули за наемане на работа и iii) повишаване на капацитета на публичните служби по заетостта за преодоляване на несъответствията на пазара на труда. Да укрепват приобщаващите системи за качествено образование и обучение. Да насърчават интеграцията на младите хора, жените и уязвимите групи на пазара на труда, да осигуряват подходящи условия на труд и да преодоляват сегментацията на пазара на труда, да разработват и адаптират, когато е необходимо, системи за социална закрила, и да укрепват достъпа с цел справяне с предизвикателствата, произтичащи от кризата с COVID-19, и тези, свързани с екологичния и цифровия преход. Да осигурят ефективното участие на социалните партньори при изготвянето на политиките, да укрепват социалния диалог и да насърчават колективното договаряне. Да осигурят споделяне и сближаване на добрите практики в областта на пазара на труда и социалните политики, които повишават икономическата и социалната устойчивост. |
| --- | --- |

2)

Да насърчават политики за борба с агресивното данъчно планиране, избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане, за да се гарантират справедливи и ефективно действащи данъчни системи. Да работят за ограничаване на вредната данъчна конкуренция, включително чрез прилагане на глобално, основано на консенсус решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията и глобализацията на икономиката. Да намалят данъчната тежест върху труда и да насърчат преминаването от данъчно облагане на труда към данъци, които нарушават конкуренцията в по-малка степен. Да преминат от спешни мерки към мерки за възстановяване на пазарите на труда чрез осигуряване на ефективни активни политики на пазара на труда: i) подкрепа за прехода от едно работно място към друго, по-специално към екологосъобразна и цифрова икономика, ii) съчетаване на мерки за справяне с недостига на умения, повишаване на квалификацията и преквалификация, предоставяне на целенасочени стимули за наемане на работа и iii) повишаване на капацитета на публичните служби по заетостта за преодоляване на несъответствията на пазара на труда. Да укрепват приобщаващите системи за качествено образование и обучение. Да насърчават интеграцията на младите хора, жените и уязвимите групи на пазара на труда, да осигуряват подходящи условия на труд и да преодоляват сегментацията на пазара на труда, да разработват и адаптират, когато е необходимо, системи за социална закрила, и да укрепват достъпа с цел справяне с предизвикателствата, произтичащи от кризата с COVID-19, и тези, свързани с екологичния и цифровия преход. Да осигурят ефективното участие на социалните партньори при изготвянето на политиките, да укрепват социалния диалог и да насърчават колективното договаряне. Да осигурят споделяне и сближаване на добрите практики в областта на пазара на труда и социалните политики, които повишават икономическата и социалната устойчивост.

| 3) | Да наблюдават ефективността на пакетите за подкрепа на политиките за дружествата, да се съсредоточат върху по-целенасочената подкрепа за платежоспособността на жизнеспособните дружества, които са били подложени на стрес по време на кризата с COVID-19, и да използват в по-голяма степен инструменти от типа на капиталовите инструменти. Да предприемат действия за увеличаване на капацитета на рамките в областта на несъстоятелността за ефективно и своевременно справяне с несъстоятелността и преструктурирането на дълга, да увеличат в максимална степен запазването на стойността и да насърчат ефикасното разпределение на капитала в реалната икономика и трансграничните инвестиции. Да постигнат бърз напредък в задълбочаването на съюза на капиталовите пазари, за което Комисията направи законодателни предложения с акцент върху подкрепата за финансирането на икономиката, в увеличаването на възможностите за инвестиции за предприятията и физическите лица и в премахването на неоправданите трансгранични пречки пред инвестициите в единния пазар. |
| --- | --- |

3)

Да наблюдават ефективността на пакетите за подкрепа на политиките за дружествата, да се съсредоточат върху по-целенасочената подкрепа за платежоспособността на жизнеспособните дружества, които са били подложени на стрес по време на кризата с COVID-19, и да използват в по-голяма степен инструменти от типа на капиталовите инструменти. Да предприемат действия за увеличаване на капацитета на рамките в областта на несъстоятелността за ефективно и своевременно справяне с несъстоятелността и преструктурирането на дълга, да увеличат в максимална степен запазването на стойността и да насърчат ефикасното разпределение на капитала в реалната икономика и трансграничните инвестиции. Да постигнат бърз напредък в задълбочаването на съюза на капиталовите пазари, за което Комисията направи законодателни предложения с акцент върху подкрепата за финансирането на икономиката, в увеличаването на възможностите за инвестиции за предприятията и физическите лица и в премахването на неоправданите трансгранични пречки пред инвестициите в единния пазар.

| 4) | Да продължат да укрепват националните институционални рамки и да провеждат реформи за преодоляване на пречките пред инвестициите и преразпределянето на капитала, както и да гарантират ефикасното и навременно използване на средствата на Съюза. Да намалят административната тежест за дружествата и да подобряват бизнес средата. Да укрепват ефективността и цифровизацията на публичната администрация. Да подобряват управлението на публичните финанси, включително чрез екологосъобразно бюджетиране и подобряване на ефективността на рамките за управление на публичните инвестиции, и да използват прегледите на разходите за подобряване на структурата и качеството на публичните финанси, по-специално качеството на публичните инвестиции и инвестициите в хора и умения, и да насочват по-добре публичните разходи към нуждите във връзка с възстановяването и устойчивостта. |
| --- | --- |

4)

Да продължат да укрепват националните институционални рамки и да провеждат реформи за преодоляване на пречките пред инвестициите и преразпределянето на капитала, както и да гарантират ефикасното и навременно използване на средствата на Съюза. Да намалят административната тежест за дружествата и да подобряват бизнес средата. Да укрепват ефективността и цифровизацията на публичната администрация. Да подобряват управлението на публичните финанси, включително чрез екологосъобразно бюджетиране и подобряване на ефективността на рамките за управление на публичните инвестиции, и да използват прегледите на разходите за подобряване на структурата и качеството на публичните финанси, по-специално качеството на публичните инвестиции и инвестициите в хора и умения, и да насочват по-добре публичните разходи към нуждите във връзка с възстановяването и устойчивостта.

| 5) | Да гарантират макрофинансова стабилност и да поддържат каналите за кредитиране на икономиката, да продължат действията спрямо необслужваните кредити чрез, наред с другото, наблюдение на качеството на активите, навременно и активно взаимодействие с изпаднали в затруднение длъжници (по-специално жизнеспособните длъжници) и по-нататъшно развитие на вторичните пазари за необслужвани кредити. Да продължат да работят по завършването на банковия съюз посредством поетапен и обвързан със срокове работен план относно всички необходими елементи, по които все още не е постигнато решение, и със същото равнище на амбиция, както и по укрепването на международната роля на еврото. Да продължат да подкрепят проучвателната работа по евентуалното въвеждане на цифрово евро. |
| --- | --- |

5)

Да гарантират макрофинансова стабилност и да поддържат каналите за кредитиране на икономиката, да продължат действията спрямо необслужваните кредити чрез, наред с другото, наблюдение на качеството на активите, навременно и активно взаимодействие с изпаднали в затруднение длъжници (по-специално жизнеспособните длъжници) и по-нататъшно развитие на вторичните пазари за необслужвани кредити. Да продължат да работят по завършването на банковия съюз посредством поетапен и обвързан със срокове работен план относно всички необходими елементи, по които все още не е постигнато решение, и със същото равнище на амбиция, както и по укрепването на международната роля на еврото. Да продължат да подкрепят проучвателната работа по евентуалното въвеждане на цифрово евро.

По-нататъшните стъпки за задълбочаване на ИПС следва да бъдат съобразени с поуките, извлечени от всеобхватния отговор на Съюза със средствата на икономическата политика, предприет във връзка с пандемията от COVID-19. Напредъкът по задълбочаването на ИПС следва да продължи при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и в дух на отвореност и прозрачност към държавите членки извън еврозоната.

Съставено в Люксембург на 5 април 2022 година.

За Съвета

Председател

B. LE MAIRE

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета от 14 декември 2020 г. за създаване на Инструмент на Европейския съюз за възстановяване с цел подкрепа на възстановяването след кризата с COVID-19 (OB L 433I , 22.12.2020г., стр. 23).

3

(4)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

4

(5)  OВ C 283, 15.7.2021 г., стр. 1.

5

(6)  Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността) (ОВ L 172, 26.6.2019 г., стр. 18).

6

(7)  Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията от 4 март 2021 г. относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 (ЕАПЗ) (ОВ L 80, 8.3.2021 г., стр. 1).

7

(8)  Договор за създаване на Европейски механизъм за стабилност между Кралство Белгия, Федерална република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Френската република, Италианската република, Република Кипър, Великото херцогство Люксембург, Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Португалската република, Република Словения, Словашката република и Република Финландия, подписан в Брюксел на 2 февруари 2012 г.

8

---

Европейска централна банка

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/7

---

ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 29 март 2022 година

до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Lietuvos bankas

(ЕЦБ/2022/15)

(2022/C 153/02)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(1)

Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

| (2) | Мандатът на сегашните външни одитори на Lietuvos bankas — Ernst & Young Baltic UAB — изтече след одита за финансовата 2021 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2022 година. |
| --- | --- |

(2)

Мандатът на сегашните външни одитори на Lietuvos bankas — Ernst & Young Baltic UAB — изтече след одита за финансовата 2021 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2022 година.

| (3) | Lietuvos bankas избра UAB ROSK Consulting за свои външни одитори за финансовите години от 2022 до 2024, |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas избра UAB ROSK Consulting за свои външни одитори за финансовите години от 2022 до 2024,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

Препоръчва се назначаването на UAB ROSK Consulting за външни одитори на Lietuvos bankas за финансовите години от 2022 до 2024.

Съставено във Франкфурт на Майн на 29 март 2022 година.

Председател на ЕЦБ

Christine LAGARDE

---

СТАНОВИЩА

Съвет

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/8

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 5 април 2022 година

относно назначаването на контрольора на процесуалните гаранции в Европейската служба за борба с измамите (OLAF)

(2022/C 153/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 325 от него,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него,

като взе предвид Регламент (ЕС, Евратом) No 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 септември 2013 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (Евратом) No 1074/1999 на Съвета (1) и по-специално член 9а от него,

като взе предвид изготвения от Комисията списък на кандидатите с подходяща квалификация за длъжността контрольор на процесуалните гаранции,

като има предвид, че:

| (1) | На 23 декември 2020 г. Европейският парламент и Съветът приеха Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2223 (2), с който се изменя Регламент (ЕС, Евратом) No 883/2013, за да се създаде вътрешна длъжност под формата на контрольор на процесуалните гаранции на Европейската служба за борба с измамите („контрольора“). |
| --- | --- |

(1)

На 23 декември 2020 г. Европейският парламент и Съветът приеха Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2223 (2), с който се изменя Регламент (ЕС, Евратом) No 883/2013, за да се създаде вътрешна длъжност под формата на контрольор на процесуалните гаранции на Европейската служба за борба с измамите („контрольора“).

| (2) | Съгласно член 9а, параграф 1 от Регламент No 883/2013 Комисията назначава контрольора за петгодишен мандат, който не може да бъде подновяван. Съгласно член 9а, параграф 4 от посочения регламент Комисията, след публикуване на покана за подаване на кандидатури в Официален вестник на Европейския съюз, изготвя списък на кандидатите с подходяща квалификация за длъжността контрольор. Комисията назначава контрольора след провеждане на консултации с Европейския парламент и със Съвета. |
| --- | --- |

(2)

Съгласно член 9а, параграф 1 от Регламент No 883/2013 Комисията назначава контрольора за петгодишен мандат, който не може да бъде подновяван. Съгласно член 9а, параграф 4 от посочения регламент Комисията, след публикуване на покана за подаване на кандидатури в Официален вестник на Европейския съюз, изготвя списък на кандидатите с подходяща квалификация за длъжността контрольор. Комисията назначава контрольора след провеждане на консултации с Европейския парламент и със Съвета.

| (3) | На 9 декември 2021 г. Комисията предостави на Съвета списък от трима кандидати с подходяща квалификация за длъжността контрольор по реда на предпочитание и поиска становището на Съвета относно назначаването на контрольора. |
| --- | --- |

(3)

На 9 декември 2021 г. Комисията предостави на Съвета списък от трима кандидати с подходяща квалификация за длъжността контрольор по реда на предпочитание и поиска становището на Съвета относно назначаването на контрольора.

| (4) | Съветът разгледа въпроса, и по-специално придружаващите документи, предоставени от Комисията относно тримата кандидати с подходяща квалификация, |
| --- | --- |

(4)

Съветът разгледа въпроса, и по-специално придружаващите документи, предоставени от Комисията относно тримата кандидати с подходяща квалификация,

ИЗГОТВИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

Съветът дава положително становище относно представения от Комисията списък на тримата кандидати с подходяща квалификация по реда на предпочитание.

Съставено в Люксембург на 5 април 2022 година.

За Съвета

Председател

B. LE MAIRE

---

(1)  ОВ L 248, 18.9.2013 г., стр. 1..

1

(2)  Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2223 на Европейския парламент и на Съвета от 23 декември 2020 година за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 883/2013 по отношение на сътрудничеството с Европейската прокуратура и ефективността на разследванията на Европейската служба за борба с измамите (ОВ L 437, 28.12.2020 г., стр. 49).

2

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/10

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.10586 — MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

(текст от значение за еип)

(2022/C 153/04)

На 29 март 2022 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32022M10586. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до правото на Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32022M10586. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до правото на Европейския съюз.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/11

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.10610 — ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS)

(текст от значение за еип)

(2022/C 153/05)

На 21 март 2022 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32022M10610. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до правото на Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32022M10610. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до правото на Европейския съюз.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/12

---

Обменен курс на еврото (1)

6 април 2022 година

(2022/C 153/06)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,0923 |
| JPY | японска йена | 135,30 |
| DKK | датска крона | 7,4378 |
| GBP | лира стерлинг | 0,83473 |
| SEK | шведска крона | 10,2855 |
| CHF | швейцарски франк | 1,0187 |
| ISK | исландска крона | 141,40 |
| NOK | норвежка крона | 9,5523 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,441 |
| HUF | унгарски форинт | 377,77 |
| PLN | полска злота | 4,6328 |
| RON | румънска лея | 4,9433 |
| TRY | турска лира | 16,0998 |
| AUD | австралийски долар | 1,4431 |
| CAD | канадски долар | 1,3647 |
| HKD | хонконгски долар | 8,5617 |
| NZD | новозеландски долар | 1,5718 |
| SGD | сингапурски долар | 1,4844 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 330,44 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 15,9934 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 6,9498 |
| HRK | хърватска куна | 7,5470 |
| IDR | индонезийска рупия | 15 683,36 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,6040 |
| PHP | филипинско песо | 56,167 |
| RUB | руска рубла | |
| THB | тайландски бат | 36,701 |
| BRL | бразилски реал | 5,0996 |
| MXN | мексиканско песо | 21,8759 |
| INR | индийска рупия | 82,8343 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,0923

JPY

японска йена

135,30

DKK

датска крона

7,4378

GBP

лира стерлинг

0,83473

SEK

шведска крона

10,2855

CHF

швейцарски франк

1,0187

ISK

исландска крона

141,40

NOK

норвежка крона

9,5523

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,441

HUF

унгарски форинт

377,77

PLN

полска злота

4,6328

RON

румънска лея

4,9433

TRY

турска лира

16,0998

AUD

австралийски долар

1,4431

CAD

канадски долар

1,3647

HKD

хонконгски долар

8,5617

NZD

новозеландски долар

1,5718

SGD

сингапурски долар

1,4844

KRW

южнокорейски вон

1 330,44

ZAR

южноафрикански ранд

15,9934

CNY

китайски юан рен-мин-би

6,9498

HRK

хърватска куна

7,5470

IDR

индонезийска рупия

15 683,36

MYR

малайзийски рингит

4,6040

PHP

филипинско песо

56,167

RUB

руска рубла

THB

тайландски бат

36,701

BRL

бразилски реал

5,0996

MXN

мексиканско песо

21,8759

INR

индийска рупия

82,8343

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

СЪДЕБНИ ПРОЦЕДУРИ

Съд на ЕАСТ

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/13

---

Молба за консултативно становище от Съда на ЕАСТ, подадена от Héraðsdómur Reykjavíkur на 8 декември 2021 г. по делото Anna Bryndís Einarsdóttir срещу Министерството на финансите на Исландия

(Дело E-5/21)

(2022/C 153/07)

С писмо от 8 декември 2021 г., получено в деловодството на съда на 13 декември 2021 г., към съда на ЕАСТ е отправено искане от Héraðsdómur Reykjavíkur (Районен съд на Рейкявик) за консултативно становище по делото Anna Bryndís Einarsdóttir/Министерство на финансите на Исландия по следния въпрос:

В съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) No 883/2004 за координация на системите за социална сигурност (вж. също член 21, параграф 3 от Регламента) задължена ли е държава от ЕИП, когато изчислява плащанията във връзка с отпуск по майчинство/бащинство, да изчислява референтния доход въз основа на съвкупните заплати на дадено лице на пазара на труда в цялото Европейско икономическо пространство? Нарушава ли се посочената по-горе разпоредба и принципите на Споразумението за ЕИП (вж. например член 29 от Споразумението за ЕИП), ако се вземат предвид само съвкупните заплати на дадено лице на националния пазар на труда?

---

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/14

---

РЕШЕНИЕ НА СЪДА

от 14 декември 2021 г.

по дело E-2/21

Norep AS срещу Haugen Gruppen AS

(Самостоятелно заети търговски представители – Директива 86/653/ЕИО – Член 1, параграф 2 – Определение за търговски представител – Преговори за продажба или покупка на стоки от името на представляваното лице)

(2022/C 153/08)

По дело E-2/21, Norep As/Haugen Gruppen AS – ИСКАНЕ до Съда съгласно член 34 от Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд от Върховния съд на Норвегия (Norges Høyesterett) относно тълкуването на Директива 86/653/ЕИО на Съвета от 18 декември 1986 година относно координирането на правото на държавите членки относно самостоятелно заетите търговски представители, Съдът, състоящ се от Páll Hreinsson, председател (съдия-докладчик), Per Christiansen и Bernd Hammermann, съдии, постанови решение на 14 декември 2021 г., чийто диспозитив гласи:

| 1. | Член 1, параграф 2 от Директива 86/653/ЕИО на Съвета от 18 декември 1986 година относно координирането на правото на държавите членки, свързано със самостоятелно заетите търговски представители, и по-специално терминът „преговаряне“, следва да се тълкува в смисъл, че не предполага непременно прякото участие на представителя в извършването на поръчки от клиенти към представляваното лице или изключва хипотезата, при която поръчките се изпращат директно от клиенти към представляваното лице. |
| --- | --- |

1.

Член 1, параграф 2 от Директива 86/653/ЕИО на Съвета от 18 декември 1986 година относно координирането на правото на държавите членки, свързано със самостоятелно заетите търговски представители, и по-специално терминът „преговаряне“, следва да се тълкува в смисъл, че не предполага непременно прякото участие на представителя в извършването на поръчки от клиенти към представляваното лице или изключва хипотезата, при която поръчките се изпращат директно от клиенти към представляваното лице.

| 2. | Свързаната с продажби дейност следва да се счита за преговаряне за целите на член 1, параграф 2 от Директива 86/653/ЕИО, ако е конкретно предприета с оглед на сключването на договори за продажба или покупка на стоки от представляваното лице и ако търговският представител действа като посредник между представляваното лице и неговите клиенти. |
| --- | --- |

2.

Свързаната с продажби дейност следва да се счита за преговаряне за целите на член 1, параграф 2 от Директива 86/653/ЕИО, ако е конкретно предприета с оглед на сключването на договори за продажба или покупка на стоки от представляваното лице и ако търговският представител действа като посредник между представляваното лице и неговите клиенти.

---

| 7.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/15

---

РЕШЕНИЕ НА СЪДА

от 14 декември 2021 г.

по дело E-1/21

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH / Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung и Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Социална сигурност – Регламент (ЕО) No 883/2004 – Регламент (ЕО) No 987/2009 – Регистрирано седалище или място на дейност – Временно определяне – Член 3 ЕИП – Принцип на лоялно сътрудничество)

(2022/C 153/09)

По дело E-1/21, ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH / Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung, и Liechtensteinische Familienausgleichskasse — МОЛБА до Съда съгласно член 34 от Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд, отправена от Княжеския апелативен съд (Fürstliches Obergericht) във връзка с тълкуването на Регламент (ЕО) No 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за координация на системите за социална сигурност и на Регламент (ЕО) No 987/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за установяване процедурата за прилагане на Регламент (ЕО) No 883/2004 за координация на системите за социална сигурност, Съдът в състав Páll Hreinsson, председател (съдия докладчик), Per Christiansen и Bernd Hammermann, съдии, постанови на 14 декември 2021 г. решение, чийто диспозитив гласи:

1.

Член 13, параграф 1, буква б), подточка i) от Регламент (ЕО) No 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за координация на системите за социална сигурност във връзка с член 14, параграф 5а от Регламент (ЕО) No 987/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за установяване процедурата за прилагане на Регламент (ЕО) No 883/2004 за координация на системите за социална сигурност трябва да се тълкува в смисъл, че самото наличие на седалище на предприятие не е достатъчно за целите на тази разпоредба. При определянето на мястото, където се приемат основните решения на дадено предприятие и където се изпълняват функциите на неговото централно управление, в съответствие с член 14, параграф 5а от Регламент (ЕО) No 987/2009 трябва да се вземат предвид редица фактори. Сред тези фактори са седалището на предприятието, мястото на централната му администрация, мястото, където се срещат неговите директори, и мястото, което обикновено е идентично, където се определя общата политика на това дружество. Възможно е да се наложи да бъдат взети предвид и други елементи, като например местоживеенето на основните ръководители, мястото, където се провеждат общите събрания, мястото, където се водят търговските и счетоводни книги, и мястото, където се извършват основните финансови, и по-специално банковите сделки.

2.

За да може временното определяне да стане окончателно в съответствие с член 16, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) No 987/2009, определената институция по мястото на пребиваване трябва да е информирала определените институции на всяка държава от ЕИП, в която се осъществява дейност. За целите на член 16, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) No 987/2009 не е достатъчно временното определяне да достигне до определената институция на държава от ЕИП, в която се упражнява дейност под каквато и да е форма, например чрез съответното предприятие или лице.

3.

Член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 987/2009 трябва да се тълкува в смисъл, че определената институция на държава от ЕИП все още може да оспори временно определяне, което е станало окончателно в съответствие с член 16, параграф 3 от този регламент, тъй като двумесечният срок е изтекъл, без да е бил използван. Прилагането на процедурата, предвидена в член 16, параграф 4, може да доведе до отмяна със задна дата на определяне, което е станало окончателно в съответствие с член 16, параграф 3 от посочения регламент.

---