# Jurnalul Oficial C 158/11 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 158 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6511 aprilie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 158

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6511 aprilie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Justiție a Uniunii Europene |
| 2022/C 158/01 | Ultimele publicații ale Curții de Justiție a Uniunii Europene în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | 1 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Justiție a Uniunii Europene

2022/C 158/01

Ultimele publicații ale Curții de Justiție a Uniunii Europene în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

1

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI JURISDICŢIONALE |
| | Curtea de Justiție |
| 2022/C 158/02 | Cauza C-526/21 P: Recurs introdus la 24 august 2021 de Antonius Maria Vervloet și Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder împotriva Ordonanţei Tribunalului (Camera întâi) din 25 iunie 2021 în cauza T-211/21, Vervloet și Vervloet-Mulder/AREB | 2 |
| 2022/C 158/03 | Cauza C-721/21: Cerere de decizie preliminară introdusă de High Court (Irlanda) la 26 noiembrie 2021 – Eco Advocacy CLG/An Bord Pleanála | 2 |
| 2022/C 158/04 | Cauza C-825/21: Cerere de decizie preliminară introdusă de Cour de cassation (Belgia) la 23 decembrie 2021 – UP/Centre public d’action sociale de Liège | 3 |
| 2022/C 158/05 | Cauza C-6/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Polonia) la 4 ianuarie 2022 – M.B., U.B., M.B./X S.A. | 4 |
| 2022/C 158/06 | Cauza C-9/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de High Court (Irlanda) la 5 ianuarie 2022 – NJ, OZ/An Bord Pleanála, Irlanda, Attorney General | 5 |
| 2022/C 158/07 | Cauza C-24/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem (Țările de Jos) la 11 ianuarie 2022 – PR Pet BV/Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven | 6 |
| 2022/C 158/08 | Cauza C-52/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de Bundesverwaltungsgericht (Austria) la 26 ianuarie 2022 – BF/Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau | 6 |
| 2022/C 158/09 | Cauza C-80/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de Tribunale ordinario di Bologna (Italia) la 7 februarie 2022 – BU/Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino | 7 |
| | Tribunalul |
| 2022/C 158/10 | Cauza T-31/22: Acțiune introdusă la 11 ianuarie 2022 – Perez Lopes Pargana Calado/Curtea de Justiție | 9 |
| 2022/C 158/11 | Cauza T-53/22: Acțiune introdusă la 28 ianuarie 2022 – Collard/Parlamentul și ID | 10 |
| 2022/C 158/12 | Cauza T-54/22: Acțiune introdusă la 28 ianuarie 2022 – Rivière/Parlamentul și ID | 10 |
| 2022/C 158/13 | Cauza T-56/22: Acțiune introdusă la 26 ianuarie 2022 – Regatul Unit/Comisia | 11 |
| 2022/C 158/14 | Cauza T-85/22: Acțiune introdusă la 16 februarie 2022 – Korporaciya Masternet/EUIPO – Stayer Ibérica (STAYER) | 11 |
| 2022/C 158/15 | Cauza T-104/22: Acțiune introdusă la 25 februarie 2022 – Ungaria/Comisia | 12 |
| 2022/C 158/16 | Cauza T-109/22: Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Schneider/EUIPO – Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas (frutania) | 13 |
| 2022/C 158/17 | Cauza T-110/22: Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Kremer/Comisia | 14 |
| 2022/C 158/18 | Cauza T-111/22: Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Baert/Comisia | 15 |

V   Anunţuri

PROCEDURI JURISDICŢIONALE

Curtea de Justiție

2022/C 158/02

Cauza C-526/21 P: Recurs introdus la 24 august 2021 de Antonius Maria Vervloet și Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder împotriva Ordonanţei Tribunalului (Camera întâi) din 25 iunie 2021 în cauza T-211/21, Vervloet și Vervloet-Mulder/AREB

2

2022/C 158/03

Cauza C-721/21: Cerere de decizie preliminară introdusă de High Court (Irlanda) la 26 noiembrie 2021 – Eco Advocacy CLG/An Bord Pleanála

2

2022/C 158/04

Cauza C-825/21: Cerere de decizie preliminară introdusă de Cour de cassation (Belgia) la 23 decembrie 2021 – UP/Centre public d’action sociale de Liège

3

2022/C 158/05

Cauza C-6/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Polonia) la 4 ianuarie 2022 – M.B., U.B., M.B./X S.A.

4

2022/C 158/06

Cauza C-9/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de High Court (Irlanda) la 5 ianuarie 2022 – NJ, OZ/An Bord Pleanála, Irlanda, Attorney General

5

2022/C 158/07

Cauza C-24/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem (Țările de Jos) la 11 ianuarie 2022 – PR Pet BV/Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven

6

2022/C 158/08

Cauza C-52/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de Bundesverwaltungsgericht (Austria) la 26 ianuarie 2022 – BF/Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau

6

2022/C 158/09

Cauza C-80/22: Cerere de decizie preliminară introdusă de Tribunale ordinario di Bologna (Italia) la 7 februarie 2022 – BU/Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino

7

Tribunalul

2022/C 158/10

Cauza T-31/22: Acțiune introdusă la 11 ianuarie 2022 – Perez Lopes Pargana Calado/Curtea de Justiție

9

2022/C 158/11

Cauza T-53/22: Acțiune introdusă la 28 ianuarie 2022 – Collard/Parlamentul și ID

10

2022/C 158/12

Cauza T-54/22: Acțiune introdusă la 28 ianuarie 2022 – Rivière/Parlamentul și ID

10

2022/C 158/13

Cauza T-56/22: Acțiune introdusă la 26 ianuarie 2022 – Regatul Unit/Comisia

11

2022/C 158/14

Cauza T-85/22: Acțiune introdusă la 16 februarie 2022 – Korporaciya Masternet/EUIPO – Stayer Ibérica (STAYER)

11

2022/C 158/15

Cauza T-104/22: Acțiune introdusă la 25 februarie 2022 – Ungaria/Comisia

12

2022/C 158/16

Cauza T-109/22: Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Schneider/EUIPO – Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas (frutania)

13

2022/C 158/17

Cauza T-110/22: Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Kremer/Comisia

14

2022/C 158/18

Cauza T-111/22: Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Baert/Comisia

15

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Justiție a Uniunii Europene

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/1

---

Ultimele publicații ale Curții de Justiție a Uniunii Europene în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(2022/C 158/01)

Ultima publicație

JO C 148, 4.4.2022

Publicații anterioare

JO C 138, 28.3.2022

JO C 128, 21.3.2022

JO C 119, 14.3.2022

JO C 109, 7.3.2022

JO C 95, 28.2.2022

JO C 84, 21.2.2022

Aceste texte sunt disponibile pe

EUR-Lex: https://eur-lex.europa.eu

---

V Anunţuri

PROCEDURI JURISDICŢIONALE

Curtea de Justiție

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/2

---

Recurs introdus la 24 august 2021 de Antonius Maria Vervloet și Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder împotriva Ordonanţei Tribunalului (Camera întâi) din 25 iunie 2021 în cauza T-211/21, Vervloet și Vervloet-Mulder/AREB

(Cauza C-526/21 P)

(2022/C 158/02)

Limba de procedură: neerlandeza

Părțile

Recurenți: Antonius Maria Vervloet, Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder (reprezentant: P. Van der Veld, avocat)

Cealaltă parte din procedură: Agència Estatal de Resolució d’Entitats Bancàries (AREB)

Prin Ordonanța din 1 martie 2021, Curtea de Justiție (Camera întâi) declară recursul vădit inadmisibil și dispune că Antonius Maria Vervloet și Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder își vor suporta propriile cheltuieli de judecată.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/2

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de High Court (Irlanda) la 26 noiembrie 2021 – Eco Advocacy CLG/An Bord Pleanála

(Cauza C-721/21)

(2022/C 158/03)

Limba de procedură: engleza

Instanța de trimitere

High Court (Irlanda)

Părțile din procedura principală

Reclamantă: Eco Advocacy CLG

Pârâtă: An Bord Pleanála

Parte intervenientă: Keegan Land Holdings

Alte părți: An Taisce – The National Trust for Ireland, ClientEarth AISBL

Întrebările preliminare

| 1) | Atunci când o parte introduce o cale de atac prin care contestă validitatea unui act administrativ prin trimitere, în mod explicit sau implicit, la un anumit instrument de drept al Uniunii, fără a preciza dispozițiile actului care au fost încălcate sau interpretarea exactă de care se prevalează, instanța națională sesizată trebuie să examineze sau poate să examineze respectiva cale de atac, fie în general, fie în contextul specific al dreptului mediului, în temeiul principiului general al supremației dreptului Uniunii și/sau al cooperării loiale, în pofida existenței unei norme de procedură internă care impune ca încălcările specifice în cauză să fie precizate în cererea scrisă a părții? |
| --- | --- |

1)

Atunci când o parte introduce o cale de atac prin care contestă validitatea unui act administrativ prin trimitere, în mod explicit sau implicit, la un anumit instrument de drept al Uniunii, fără a preciza dispozițiile actului care au fost încălcate sau interpretarea exactă de care se prevalează, instanța națională sesizată trebuie să examineze sau poate să examineze respectiva cale de atac, fie în general, fie în contextul specific al dreptului mediului, în temeiul principiului general al supremației dreptului Uniunii și/sau al cooperării loiale, în pofida existenței unei norme de procedură internă care impune ca încălcările specifice în cauză să fie precizate în cererea scrisă a părții?

| 2) | În cazul unui răspuns afirmativ la prima întrebare, articolul 4 alineatele (2), (3), (4) și/sau (5) și/sau anexa III la Directiva 2011/92 (1) și/sau această directivă interpretată în lumina principiului securității juridice și a principiului bunei administrări consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene au drept consecință că, atunci când o autoritate competentă decide să nu supună o propunere de aprobare a unui proiect de dezvoltare procesului de evaluare a impactului asupra mediului, ea ar trebui să indice în mod explicit, distinct și/sau specific documentele în care sunt expuse motivele pe care își întemeiază decizia? |
| --- | --- |

2)

În cazul unui răspuns afirmativ la prima întrebare, articolul 4 alineatele (2), (3), (4) și/sau (5) și/sau anexa III la Directiva 2011/92 (1) și/sau această directivă interpretată în lumina principiului securității juridice și a principiului bunei administrări consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene au drept consecință că, atunci când o autoritate competentă decide să nu supună o propunere de aprobare a unui proiect de dezvoltare procesului de evaluare a impactului asupra mediului, ea ar trebui să indice în mod explicit, distinct și/sau specific documentele în care sunt expuse motivele pe care își întemeiază decizia?

| 3) | În cazul unui răspuns afirmativ la prima întrebare, atunci când o autoritate competentă decide să nu supună o propunere de aprobare a unui proiect de dezvoltare procesului de evaluare a impactului asupra mediului, există o obligație, care rezultă din articolul 4 alineatele (2), (3), (4) și/sau (5) și/sau din anexa III la Directiva 2011/92 și/sau din această directivă interpretată în lumina principiului securității juridice și a principiului bunei administrări consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, de a examina în mod expres fiecare dintre rubricile și subrubricile din anexa III la directiva amintită, în măsura în care aceste rubrici și subrubrici ar putea fi relevante pentru proiectul de dezvoltare? |
| --- | --- |

3)

În cazul unui răspuns afirmativ la prima întrebare, atunci când o autoritate competentă decide să nu supună o propunere de aprobare a unui proiect de dezvoltare procesului de evaluare a impactului asupra mediului, există o obligație, care rezultă din articolul 4 alineatele (2), (3), (4) și/sau (5) și/sau din anexa III la Directiva 2011/92 și/sau din această directivă interpretată în lumina principiului securității juridice și a principiului bunei administrări consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, de a examina în mod expres fiecare dintre rubricile și subrubricile din anexa III la directiva amintită, în măsura în care aceste rubrici și subrubrici ar putea fi relevante pentru proiectul de dezvoltare?

| 4) | Articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 (2) trebuie interpretat în sensul că, în aplicarea principiului potrivit căruia, pentru a stabili dacă este necesar să se efectueze ulterior o evaluare corespunzătoare a efectelor unui plan sau ale unui proiect asupra sitului în cauză, nu este necesar, în etapa preevaluării, să se ia în considerare măsurile destinate să evite sau să reducă efectele negative ale planului sau ale proiectului asupra sitului respectiv, autoritatea competentă a unui stat membru are dreptul de a lua în considerare caracteristicile planului sau ale proiectului care implică îndepărtarea contaminanților și care pot reduce efectele dăunătoare asupra sitului european numai pentru motivul că aceste caracteristici nu sunt concepute ca măsuri de atenuare, chiar dacă ele produc acest efect, și că ar fi fost încorporate în proiect drept caracteristici standard, independent de orice efect asupra sitului european în cauză? |
| --- | --- |

4)

Articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 (2) trebuie interpretat în sensul că, în aplicarea principiului potrivit căruia, pentru a stabili dacă este necesar să se efectueze ulterior o evaluare corespunzătoare a efectelor unui plan sau ale unui proiect asupra sitului în cauză, nu este necesar, în etapa preevaluării, să se ia în considerare măsurile destinate să evite sau să reducă efectele negative ale planului sau ale proiectului asupra sitului respectiv, autoritatea competentă a unui stat membru are dreptul de a lua în considerare caracteristicile planului sau ale proiectului care implică îndepărtarea contaminanților și care pot reduce efectele dăunătoare asupra sitului european numai pentru motivul că aceste caracteristici nu sunt concepute ca măsuri de atenuare, chiar dacă ele produc acest efect, și că ar fi fost încorporate în proiect drept caracteristici standard, independent de orice efect asupra sitului european în cauză?

| 5) | Articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 trebuie interpretat în sensul că, în cazul în care, în pofida rezervelor sau a preocupărilor exprimate de experți, autoritatea competentă a unui stat membru este convinsă, în etapa preevaluării, că nu este necesară o evaluare corespunzătoare, aceasta trebuie să furnizeze o motivare explicită și detaliată de natură să înlăture orice îndoială științifică rezonabilă cu privire la efectele lucrărilor avute în vedere asupra sitului european în cauză și care să înlăture în mod expres și individual fiecare dintre îndoielile exprimate în această privință în cursul procesului de participare a publicului? |
| --- | --- |

5)

Articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 trebuie interpretat în sensul că, în cazul în care, în pofida rezervelor sau a preocupărilor exprimate de experți, autoritatea competentă a unui stat membru este convinsă, în etapa preevaluării, că nu este necesară o evaluare corespunzătoare, aceasta trebuie să furnizeze o motivare explicită și detaliată de natură să înlăture orice îndoială științifică rezonabilă cu privire la efectele lucrărilor avute în vedere asupra sitului european în cauză și care să înlăture în mod expres și individual fiecare dintre îndoielile exprimate în această privință în cursul procesului de participare a publicului?

| 6) | În cazul unui răspuns afirmativ la prima întrebare, atunci când o autoritate competentă decide să nu supună o propunere de aprobare a proiectului de dezvoltare procesului de evaluare corespunzătoare, articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 și/sau această directivă interpretată în lumina principiului securității juridice și a principiului bunei administrări consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene impun să se indice în mod explicit, distinct și/sau specific documentele în care sunt expuse motivele care au stat la baza deciziei autorității competente? |
| --- | --- |

6)

În cazul unui răspuns afirmativ la prima întrebare, atunci când o autoritate competentă decide să nu supună o propunere de aprobare a proiectului de dezvoltare procesului de evaluare corespunzătoare, articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 și/sau această directivă interpretată în lumina principiului securității juridice și a principiului bunei administrări consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene impun să se indice în mod explicit, distinct și/sau specific documentele în care sunt expuse motivele care au stat la baza deciziei autorității competente?

---

(1)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO 2012, L 26, p. 1).

(2)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO 1992, L 206, p. 7, Ediție specială, 15/vol. 2, p. 109).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/3

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de Cour de cassation (Belgia) la 23 decembrie 2021 – UP/Centre public d’action sociale de Liège

(Cauza C-825/21)

(2022/C 158/04)

Limba de procedură: franceza

Instanța de trimitere

Cour de cassation

Părțile din procedura principală

Recurentă: UP

Intimat: Centre public d’action sociale de Liège

Întrebările preliminare

Articolele 6 și 8 din Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (1) se opun normei de drept intern potrivit căreia eliberarea unei autorizații care conferă un drept de ședere în cadrul examinării unei cereri de acordare a unui permis de ședere pentru motive medicale, considerată admisibilă ținând seama de criteriile precizate mai sus, înseamnă că resortisantului unei țări terțe i se permite șederea, chiar și cu titlu temporar și în condiții precare, în timpul examinării acestei cereri, iar eliberarea certificatului respectiv implică, așadar, retragerea implicită a deciziei de returnare adoptate anterior în contextul unei proceduri de azil, cu care este incompatibilă?

---

(1)  Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie, privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO 2008, L 348, p. 98).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/4

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Polonia) la 4 ianuarie 2022 – M.B., U.B., M.B./X S.A.

(Cauza C-6/22)

(2022/C 158/05)

Limba de procedură: polona

Instanța de trimitere

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Părțile din procedura principală

Reclamanți: M.B., U.B., M.B.

Pârâtă: X S.A.

Întrebările preliminare

| 1) | În lumina scopului Directivei 93/13/CEE a Consiliului privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (1), care constă în protecția consumatorului împotriva clauzelor abuzive din contractele încheiate cu profesioniștii, este legitimă interpretarea conform căreia, din momentul în care o instanță, aplicând dispozițiile directivei, constată nulitatea unui contract, aplicarea acestei directive încetează și odată cu ea protecția conferită consumatorului, astfel încât regulile privind lichidarea obligațiilor contractuale dintre consumatori și profesioniști trebuie căutate în legislația națională aplicabilă lichidării unui contract nul? |
| --- | --- |

1)

În lumina scopului Directivei 93/13/CEE a Consiliului privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (1), care constă în protecția consumatorului împotriva clauzelor abuzive din contractele încheiate cu profesioniștii, este legitimă interpretarea conform căreia, din momentul în care o instanță, aplicând dispozițiile directivei, constată nulitatea unui contract, aplicarea acestei directive încetează și odată cu ea protecția conferită consumatorului, astfel încât regulile privind lichidarea obligațiilor contractuale dintre consumatori și profesioniști trebuie căutate în legislația națională aplicabilă lichidării unui contract nul?

| 2) | În lumina articolelor 6 și 7 din Directiva 93/13/CEE, în cazul în care o instanță constată că o anumită clauză contractuală este ilicită, iar contractul nu poate continua să existe după eliminarea acestei clauze, în lipsa unui acord între părți pentru remedierea lacunei respective conform voinței lor și în lipsa unor dispoziții supletive, instanța trebuie să anuleze contractul doar pe baza voinței consumatorului care solicită anularea acestuia sau ar trebui să examineze din oficiu, depășind limitele concluziilor părților, situația patrimonială a consumatorului pentru a stabili dacă anularea contractului îl va expune pe consumator unor consecințe deosebit de prejudiciabile? |
| --- | --- |

2)

În lumina articolelor 6 și 7 din Directiva 93/13/CEE, în cazul în care o instanță constată că o anumită clauză contractuală este ilicită, iar contractul nu poate continua să existe după eliminarea acestei clauze, în lipsa unui acord între părți pentru remedierea lacunei respective conform voinței lor și în lipsa unor dispoziții supletive, instanța trebuie să anuleze contractul doar pe baza voinței consumatorului care solicită anularea acestuia sau ar trebui să examineze din oficiu, depășind limitele concluziilor părților, situația patrimonială a consumatorului pentru a stabili dacă anularea contractului îl va expune pe consumator unor consecințe deosebit de prejudiciabile?

| 3) | Articolul 6 din Directiva 93/13 permite interpretarea potrivit căreia, în cazul în care o instanță concluzionează că anularea contractului ar fi deosebit de prejudiciabilă pentru consumator și, în pofida efortului de a convinge părțile, acestea nu ajung la un acord privind remedierea lacunelor din contract, ținând seama de interesul consumatorului înțeles în mod obiectiv, instanța poate remedia lacuna din contract cauzată de „eliminarea” clauzelor abuzive cuprinse în acesta, prin dispoziții ale dreptului național care nu au caracter supletiv în sensul stabilit prin Hotărârea Curții în cauza C-260/18, și anume care sunt direct aplicabile lacunei din contract, și dispoziții specifice de drept național care pot fi aplicate contractului în cauză doar în mod corespunzător sau prin analogie și care reflectă o normă aplicabilă din dreptul național al obligațiilor? |
| --- | --- |

3)

Articolul 6 din Directiva 93/13 permite interpretarea potrivit căreia, în cazul în care o instanță concluzionează că anularea contractului ar fi deosebit de prejudiciabilă pentru consumator și, în pofida efortului de a convinge părțile, acestea nu ajung la un acord privind remedierea lacunelor din contract, ținând seama de interesul consumatorului înțeles în mod obiectiv, instanța poate remedia lacuna din contract cauzată de „eliminarea” clauzelor abuzive cuprinse în acesta, prin dispoziții ale dreptului național care nu au caracter supletiv în sensul stabilit prin Hotărârea Curții în cauza C-260/18, și anume care sunt direct aplicabile lacunei din contract, și dispoziții specifice de drept național care pot fi aplicate contractului în cauză doar în mod corespunzător sau prin analogie și care reflectă o normă aplicabilă din dreptul național al obligațiilor?

---

(1)  JO 1993, L 95, p. 29, Ediție specială, 15/vol. 2, p. 273.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/5

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de High Court (Irlanda) la 5 ianuarie 2022 – NJ, OZ/An Bord Pleanála, Irlanda, Attorney General

(Cauza C-9/22)

(2022/C 158/06)

Limba de procedură: engleza

Instanța de trimitere

High Court (Irlanda)

Părțile din procedura principală

Reclamanți: NJ, OZ

Pârâți: An Bord Pleanála, Irlanda, Attorney General

Intervenient: DBTR-SCR1 Fund a Sub Fund of TWTC Multi-Family ICAV

Întrebările preliminare

| 1) | Articolul 2 litera (a) din Directiva 2001/42/CE (1) are ca efect faptul că noțiunea de „planuri și programe [...] precum și modificările lor [...] elaborate și/sau adoptate de o autoritate la nivel național, regional sau local [...]” include un plan sau un program elaborat și/sau adoptat în comun de o autoritate la nivel local și de un dezvoltator din sectorul privat în calitate de proprietar al unor terenuri adiacente celor deținute de o autoritate locală? |
| --- | --- |

1)

Articolul 2 litera (a) din Directiva 2001/42/CE (1) are ca efect faptul că noțiunea de „planuri și programe [...] precum și modificările lor [...] elaborate și/sau adoptate de o autoritate la nivel național, regional sau local [...]” include un plan sau un program elaborat și/sau adoptat în comun de o autoritate la nivel local și de un dezvoltator din sectorul privat în calitate de proprietar al unor terenuri adiacente celor deținute de o autoritate locală?

| 2) | Articolul 2 litera (a) din Directiva 2001/42/CE are ca efect faptul că noțiunea de „planuri și programe” [...] precum și modificările lor [...] impuse prin acte cu putere de lege sau acte administrative [...]” include un plan sau un program care este avut în vedere în mod expres de un plan de dezvoltare legal al unei autorități locale (acest plan de dezvoltare fiind întocmit în temeiul unei dispoziții legislative) fie în general, fie atunci când planul de dezvoltare prevede că autoritatea locală „elaborează orientări specifice zonei pentru dezvoltarea strategică și regenerarea zonelor [...] utilizând mecanismele corespunzătoare ale planurilor locale de zonă [...] planurile generale schematice și planurile locale de îmbunătățire a mediului”? |
| --- | --- |

2)

Articolul 2 litera (a) din Directiva 2001/42/CE are ca efect faptul că noțiunea de „planuri și programe” [...] precum și modificările lor [...] impuse prin acte cu putere de lege sau acte administrative [...]” include un plan sau un program care este avut în vedere în mod expres de un plan de dezvoltare legal al unei autorități locale (acest plan de dezvoltare fiind întocmit în temeiul unei dispoziții legislative) fie în general, fie atunci când planul de dezvoltare prevede că autoritatea locală „elaborează orientări specifice zonei pentru dezvoltarea strategică și regenerarea zonelor [...] utilizând mecanismele corespunzătoare ale planurilor locale de zonă [...] planurile generale schematice și planurile locale de îmbunătățire a mediului”?

| 3) | Articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2001/42/CE are ca efect faptul că noțiunea de „planuri și programe [...] care sunt elaborate pentru agricultură, silvicultură, pescuit, energie, industrie, transport, gestionarea deșeurilor, gestionarea apei, telecomunicații, turism, planificare urbană și rurală sau utilizarea terenului și care definesc cadrul în care punerea în aplicare a proiectelor enumerate în anexele I și II din Directiva 85/337/CEE (2) va putea fi autorizată în viitor[...]” include un plan sau un program care nu este în sine obligatoriu, dar care este avut în vedere în mod expres într-un plan de dezvoltare adoptat prin lege care este obligatoriu sau care propune sau prevede, în fapt, o modificare a unui plan care a făcut el însuși obiectul unei evaluări strategice de mediu? |
| --- | --- |

3)

Articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2001/42/CE are ca efect faptul că noțiunea de „planuri și programe [...] care sunt elaborate pentru agricultură, silvicultură, pescuit, energie, industrie, transport, gestionarea deșeurilor, gestionarea apei, telecomunicații, turism, planificare urbană și rurală sau utilizarea terenului și care definesc cadrul în care punerea în aplicare a proiectelor enumerate în anexele I și II din Directiva 85/337/CEE (2) va putea fi autorizată în viitor[...]” include un plan sau un program care nu este în sine obligatoriu, dar care este avut în vedere în mod expres într-un plan de dezvoltare adoptat prin lege care este obligatoriu sau care propune sau prevede, în fapt, o modificare a unui plan care a făcut el însuși obiectul unei evaluări strategice de mediu?

| 4) | Articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE (3) are ca efect excluderea luării în considerare de către autoritatea competentă, în cadrul procesului de evaluare a efectelor asupra mediului ale politicilor publice obligatorii, în special ale celor care nu se întemeiază exclusiv pe criterii de mediu, acestea fiind politici care definesc în anumite împrejurări situații în care nu trebuie să se excludă acordarea unei autorizații? |
| --- | --- |

4)

Articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE (3) are ca efect excluderea luării în considerare de către autoritatea competentă, în cadrul procesului de evaluare a efectelor asupra mediului ale politicilor publice obligatorii, în special ale celor care nu se întemeiază exclusiv pe criterii de mediu, acestea fiind politici care definesc în anumite împrejurări situații în care nu trebuie să se excludă acordarea unei autorizații?

---

(1)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO 2001, L 197, p. 30, Ediție specială 15/vol. 7, p. 135).

(2)  Directiva Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO 1985, L 175, p. 40, Ediție specială 15/vol. 1, p. 174).

(3)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO 2012, L 26, p. 1).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/6

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem (Țările de Jos) la 11 ianuarie 2022 – PR Pet BV/Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven

(Cauza C-24/22)

(2022/C 158/07)

Limba de procedură: neerlandeza

Instanța de trimitere

Rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem

Părțile din procedura principală

Reclamantă: PR Pet BV

Pârât: Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven

Întrebările preliminare

| 1) | Poziția NC 9403 trebuie interpretată în sensul că stâlpii de zgâriat pentru pisici, compuși din diverse materiale, destinați a fi amplasați și păstrați pe podeaua spațiilor (de locuit), astfel încât pisicile să se poată cățăra pe ei, să se poată așeza și întinde pe ei și să îi poată zgâria, nu se încadrează la această poziție NC deoarece aceștia sunt un produs de altă natură, astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1229/2013 (1) al Comisiei din 28 noiembrie 2013 și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 350/2014 (2) al Comisiei din 3 aprilie 2014? Dacă este vorba despre o altă natură care se opune clasificării la poziția 9403, în ce constă această altă natură? |
| --- | --- |

1)

Poziția NC 9403 trebuie interpretată în sensul că stâlpii de zgâriat pentru pisici, compuși din diverse materiale, destinați a fi amplasați și păstrați pe podeaua spațiilor (de locuit), astfel încât pisicile să se poată cățăra pe ei, să se poată așeza și întinde pe ei și să îi poată zgâria, nu se încadrează la această poziție NC deoarece aceștia sunt un produs de altă natură, astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1229/2013 (1) al Comisiei din 28 noiembrie 2013 și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 350/2014 (2) al Comisiei din 3 aprilie 2014? Dacă este vorba despre o altă natură care se opune clasificării la poziția 9403, în ce constă această altă natură?

| 2) | Răspunsul la prima întrebare are consecințe asupra validității Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1229/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 350/2014 al Comisiei din 3 aprilie 2014? |
| --- | --- |

2)

Răspunsul la prima întrebare are consecințe asupra validității Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1229/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 350/2014 al Comisiei din 3 aprilie 2014?

---

(1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1229/2013 al Comisiei din 28 noiembrie 2013 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată (JO 2013, L 322, p. 8).

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 350/2014 al Comisiei din 3 aprilie 2014 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată (JO 2014, L 104, p. 4).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/6

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de Bundesverwaltungsgericht (Austria) la 26 ianuarie 2022 – BF/Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau

(Cauza C-52/22)

(2022/C 158/08)

Limba de procedură: germana

Instanța de trimitere

Bundesverwaltungsgericht

Părțile din procedura principală

Recurent: BF

Autoritate intimată: Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau

Întrebarea preliminară

Articolul 2 alineatul (1) și alineatul (2) litera (a) și articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2000/78/CE (1), precum și principiile securității juridice, respectării drepturilor dobândite și efectivității dreptului Uniunii trebuie să fie interpretate în sensul că se opun unei reglementări naționale – precum cea în discuție în litigiul principal – potrivit căreia prima ajustare a pensiei pentru limită de vârstă a categoriei de funcționari publici care au dobândit dreptul la pensie pentru limită de vârstă (pensie totală, în temeiul Legii din 1965 privind pensiile) cel târziu de la 1 decembrie 2021 are loc cu efect abia de la data de 1 ianuarie a celui de al doilea an calendaristic următor nașterii dreptului la pensia pentru limită de vârstă, în timp ce prima ajustare a pensiei pentru limită de vârstă a categoriei de funcționari publici care au dobândit, respectiv vor dobândi dreptul la pensie pentru limită de vârstă (pensie totală, în temeiul Legii din 1965 privind pensiile) începând de la 1 ianuarie 2022 are loc cu efect deja de la data de 1 ianuarie a anului calendaristic următor nașterii dreptului la pensia pentru limită de vârstă?

---

(1)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO 2000, L 303, p. 16, Ediție specială, 05/vol. 6, p. 7).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/7

---

Cerere de decizie preliminară introdusă de Tribunale ordinario di Bologna (Italia) la 7 februarie 2022 – BU/Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino

(Cauza C-80/22)

(2022/C 158/09)

Limba de procedură: italiana

Instanța de trimitere

Tribunale ordinario di Bologna

Părțile din procedura principală

Reclamant: BU

Pârât: Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino

Întrebările preliminare

| 1. | Care sunt consecințele juridice pe care dreptul Uniunii le instituie ca urmare a încălcării de către statul solicitant, în cadrul unei proceduri de reprimire prevăzute la articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 (1), a obligației de informare prevăzute la articolul 4 sau a obligației de a efectua un interviu individual cu solicitantul în temeiul articolului 5 din acest regulament și în special dacă articolele 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 trebuie interpretate:






  — | în sensul că lipsa înmânării broșurii informative prevăzute la articolul 4 alineatul (2) unei persoane care îndeplinește condițiile descrise la articolul 23 din regulament sau lipsa unui interviu individual cu solicitantul în temeiul articolului 5 din regulament determină, în sine, nelegalitatea, care nu poate fi rectificată, a măsurii de transfer și, în consecință, responsabilitatea de a examina cererea de protecție internațională de către statul membru solicitant. |
| --- | --- | --- |

1.

Care sunt consecințele juridice pe care dreptul Uniunii le instituie ca urmare a încălcării de către statul solicitant, în cadrul unei proceduri de reprimire prevăzute la articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 (1), a obligației de informare prevăzute la articolul 4 sau a obligației de a efectua un interviu individual cu solicitantul în temeiul articolului 5 din acest regulament și în special dacă articolele 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 trebuie interpretate:

—

în sensul că lipsa înmânării broșurii informative prevăzute la articolul 4 alineatul (2) unei persoane care îndeplinește condițiile descrise la articolul 23 din regulament sau lipsa unui interviu individual cu solicitantul în temeiul articolului 5 din regulament determină, în sine, nelegalitatea, care nu poate fi rectificată, a măsurii de transfer și, în consecință, responsabilitatea de a examina cererea de protecție internațională de către statul membru solicitant.

| — | sau că nelegalitatea măsurii de transfer este condiționată de susținerea și de demonstrarea faptului că procedura ar fi condus la un rezultat diferit dacă autoritatea statului solicitant ar fi îndeplinit obligațiile prevăzute la articolele 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013; |
| --- | --- |

—

sau că nelegalitatea măsurii de transfer este condiționată de susținerea și de demonstrarea faptului că procedura ar fi condus la un rezultat diferit dacă autoritatea statului solicitant ar fi îndeplinit obligațiile prevăzute la articolele 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013;

| — | sau că, în niciun caz, autoritatea statului solicitant nu este obligată să asigure străinului care face obiectul unei proceduri de transfer către statul membru solicitat garanțiile de informare și de participare prevăzute la articolele 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013. |
| --- | --- |

—

sau că, în niciun caz, autoritatea statului solicitant nu este obligată să asigure străinului care face obiectul unei proceduri de transfer către statul membru solicitat garanțiile de informare și de participare prevăzute la articolele 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013.

| 2. | Dacă articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, în sine sau coroborat cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, trebuie interpretat:






  — | în sensul că impune obligația de a asigura garanțiile prevăzute la articolele 4 și 5 din regulament unui străin care face obiectul unei proceduri de transfer către un alt stat membru, ca instrument de protecție a dreptului la o cale de atac efectivă împotriva unei măsuri de transfer; |
| --- | --- | --- |

2.

Dacă articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, în sine sau coroborat cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, trebuie interpretat:

—

în sensul că impune obligația de a asigura garanțiile prevăzute la articolele 4 și 5 din regulament unui străin care face obiectul unei proceduri de transfer către un alt stat membru, ca instrument de protecție a dreptului la o cale de atac efectivă împotriva unei măsuri de transfer;

| — | în cazul unui răspuns afirmativ, în sensul că instanța sesizată cu o cerere de anulare a măsurii de transfer în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 este abilitată să aprecieze temeinicia deciziei prin care autoritatea administrativă a statului solicitat și-a stabilit, în temeiul criteriilor de responsabilitate prevăzute în capitolul III din regulament, responsabilitatea de a se pronunța cu privire la cererea de protecție internațională prezentată de solicitant. |
| --- | --- |

—

în cazul unui răspuns afirmativ, în sensul că instanța sesizată cu o cerere de anulare a măsurii de transfer în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 este abilitată să aprecieze temeinicia deciziei prin care autoritatea administrativă a statului solicitat și-a stabilit, în temeiul criteriilor de responsabilitate prevăzute în capitolul III din regulament, responsabilitatea de a se pronunța cu privire la cererea de protecție internațională prezentată de solicitant.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO 2013, L 180, p. 31.).

---

Tribunalul

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/9

---

Acțiune introdusă la 11 ianuarie 2022 – Perez Lopes Pargana Calado/Curtea de Justiție

(Cauza T-31/22)

(2022/C 158/10)

Limba de procedură: portugheza

Părțile

Reclamantă: Ana Teresa Perez Lopes Pargana Calado (Lisabona, Portugalia) (reprezentantă: M. Marques Matias, avocată)

Pârâtă: Curtea de Justiție a Uniunii Europene

Concluziile

Reclamanta solicită Tribunalului:

| — | declararea nulității, pentru lipsa temeiniciei, a deciziei referitoare la reclamantă în contextul prezentei proceduri; |
| --- | --- |

—

declararea nulității, pentru lipsa temeiniciei, a deciziei referitoare la reclamantă în contextul prezentei proceduri;

| — | înlocuirea acestei decizii cu o decizie în care se indică dacă reclamanta este sau nu declarată admisă și, în cazul în care nu ar fi admisă, motivele reținute în detrimentul său în raport cu ceilalți candidați și în raport cu anunțul privind procedura de cerere de ofertă; |
| --- | --- |

—

înlocuirea acestei decizii cu o decizie în care se indică dacă reclamanta este sau nu declarată admisă și, în cazul în care nu ar fi admisă, motivele reținute în detrimentul său în raport cu ceilalți candidați și în raport cu anunțul privind procedura de cerere de ofertă;

| — | modificarea și înlocuirea acestei decizii cu o decizie de admitere a reclamantei în aceleași condiții ca ceilalți ofertanți. |
| --- | --- |

—

modificarea și înlocuirea acestei decizii cu o decizie de admitere a reclamantei în aceleași condiții ca ceilalți ofertanți.

Motivele și principalele argumente

În susținerea acțiunii, reclamanta invocă șapte motive.

| 1. | Primul motiv este întemeiat pe încălcarea principiului egalității: decizia nu este echitabilă în raport cu ceilalți candidați. |
| --- | --- |

1.

Primul motiv este întemeiat pe încălcarea principiului egalității: decizia nu este echitabilă în raport cu ceilalți candidați.

| 2. | Al doilea motiv este întemeiat pe imposibilitatea de a pune în aplicare încălcarea ca urmare a nelegalității sale. |
| --- | --- |

2.

Al doilea motiv este întemeiat pe imposibilitatea de a pune în aplicare încălcarea ca urmare a nelegalității sale.

| 3. | Al treilea motiv este întemeiat pe informațiile primite de la Curtea de Justiție pentru finalizarea unei traduceri în curs. |
| --- | --- |

3.

Al treilea motiv este întemeiat pe informațiile primite de la Curtea de Justiție pentru finalizarea unei traduceri în curs.

| 4. | Al patrulea motiv este întemeiat pe faptul că toată documentația furnizată este conformă cu cerințele, iar în decizia de neadmitere nu figurează motivele de excludere. |
| --- | --- |

4.

Al patrulea motiv este întemeiat pe faptul că toată documentația furnizată este conformă cu cerințele, iar în decizia de neadmitere nu figurează motivele de excludere.

| 5. | Al cincilea motiv este întemeiat pe faptul că declarația depusă trebuia să fi fost retrasă din dosar și să nu o prejudicieze pe candidată, întrucât ea nu făcea parte din documentele solicitate. |
| --- | --- |

5.

Al cincilea motiv este întemeiat pe faptul că declarația depusă trebuia să fi fost retrasă din dosar și să nu o prejudicieze pe candidată, întrucât ea nu făcea parte din documentele solicitate.

| 6. | Al șaselea motiv este întemeiat pe încălcarea dreptului de a fi ascultată înainte de adoptarea măsurilor de excludere de la procedura de cerere de ofertă pe baza unei pretinse încălcări [articolul 41 alineatul (2) litera (a) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene]. |
| --- | --- |

6.

Al șaselea motiv este întemeiat pe încălcarea dreptului de a fi ascultată înainte de adoptarea măsurilor de excludere de la procedura de cerere de ofertă pe baza unei pretinse încălcări [articolul 41 alineatul (2) litera (a) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene].

| 7. | Al șaptelea motiv este întemeiat pe încălcarea obligației administrației de a-și motiva deciziile [articolul 41 alineatul (2) litera (c) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene]. |
| --- | --- |

7.

Al șaptelea motiv este întemeiat pe încălcarea obligației administrației de a-și motiva deciziile [articolul 41 alineatul (2) litera (c) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene].

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/10

---

Acțiune introdusă la 28 ianuarie 2022 – Collard/Parlamentul și ID

(Cauza T-53/22)

(2022/C 158/11)

Limba de procedură: franceza

Părțile

Reclamant: Gilbert Collard (Vauvert, Franța) (reprezentant: B. Kuchukian, avocat)

Pârâte: Parlamentul European și Grupul politic Identitate și Democrație (ID)

Concluziile

Reclamantul solicită Tribunalului:

| — | anularea a două decizii, în primul rând a deciziei de suspendare provizorie din 22 ianuarie 2022 și, în al doilea rând, a deciziei de excludere din 25 ianuarie 2022; |
| --- | --- |

—

anularea a două decizii, în primul rând a deciziei de suspendare provizorie din 22 ianuarie 2022 și, în al doilea rând, a deciziei de excludere din 25 ianuarie 2022;

| — | să dispună suspendarea imediată a acestor două decizii. |
| --- | --- |

—

să dispună suspendarea imediată a acestor două decizii.

Motivele și principalele argumente

În susținerea acțiunii având ca obiect anularea, în primul rând, a deciziei din 22 ianuarie 2022 a biroului Grupului politic Identitate și democrație (ID) prin care a fost suspendat din grup pentru o durată de două luni și, în al doilea rând, a deciziei din 25 ianuarie 2022 a Grupului politic Identitate și democrație (ID) prin care este exclus din acest grup, reclamantul critică aceste decizii, sub aspectul condițiilor de formă, pentru nerespectarea procesului elementar disciplinar și, pe fond, pentru lipsa oricărui fundament valabil.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/10

---

Acțiune introdusă la 28 ianuarie 2022 – Rivière/Parlamentul și ID

(Cauza T-54/22)

(2022/C 158/12)

Limba de procedură: franceza

Părțile

Reclamant: Jérôme Rivière (Paris, Franța) (reprezentant: B. Kuchukian, avocat)

Pârâte: Parlamentul european și Grupul politic Identitate și Democrație (ID)

Concluziile

Reclamantul solicită Tribunalului:

| — | anularea celor două decizii, în primul rând a celei de suspendare provizorie din 21 ianuarie 2022, în al doilea rând a celei de excludere din 25 ianuarie 2022; |
| --- | --- |

—

anularea celor două decizii, în primul rând a celei de suspendare provizorie din 21 ianuarie 2022, în al doilea rând a celei de excludere din 25 ianuarie 2022;

| — | dispunerea suspendării imediate a acestor două decizii. |
| --- | --- |

—

dispunerea suspendării imediate a acestor două decizii.

Motivele și principalele argumente

În susținerea acțiunii prin case se urmărește anularea, în primul rând, a Deciziei din 21 ianuarie 2022 a biroului Grupului politic Identitate și Democrație (ID) de suspendare a acestuia din grup pentru o durată de două luni și, în al doilea rând, a Deciziei din 25 ianuarie 2022 a Grupului politic Identitate și Democrație (ID) de excludere a acestuia din grup, reclamantul reproșează acestor decizii, în ceea ce privește forma, nerespectarea procesului elementar disciplinar și, pe fond, că nu au nici un temei valabil.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/11

---

Acțiune introdusă la 26 ianuarie 2022 – Regatul Unit/Comisia

(Cauza T-56/22)

(2022/C 158/13)

Limba de procedură: engleza

Părțile

Reclamant: Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (reprezentanți: L. Baxter, agent, și T. Buley, Barrister)

Pârâtă: Comisia Europeană

Concluziile

Reclamantul solicită Tribunalului:

| — | anularea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/2019 (1) a Comisiei, în măsura în care exclude de la finanțarea de către Uniunea Europeană anumite cheltuieli efectuate de agențiile de finanțare acreditate ale reclamantului, în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și al Fondului european agricol pentru garantare rurală (FEADR), din motive care țin de deficiențele definiției termenilor „fermieri activi – întreprinderi legate” și |
| --- | --- |

—

anularea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/2019 (1) a Comisiei, în măsura în care exclude de la finanțarea de către Uniunea Europeană anumite cheltuieli efectuate de agențiile de finanțare acreditate ale reclamantului, în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și al Fondului european agricol pentru garantare rurală (FEADR), din motive care țin de deficiențele definiției termenilor „fermieri activi – întreprinderi legate” și

| — | obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

—

obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.

Motivele și principalele argumente

În susținerea acțiunii, reclamantul invocă un singur motiv de drept, arătând că interpretarea pârâtei privind articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 (2) este eronată. În opinia reclamantei, articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 vizează doar plățile directe către fermieri (astfel cum sunt definiți la articolul 4 din regulamentul amintit) care operează ei înșiși infrastructuri sau servicii relevante. Reclamantul susține că pârâta a apreciat în mod eronat că:

| — | i. Textul și sensul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 nu are ca efect împiedicarea plăților către un fermier doar pentru că unele entități legate desfășoară o activitate cuprinsă în lista negativă care se regăsește în acest articol. |
| --- | --- |

—

i. Textul și sensul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 nu are ca efect împiedicarea plăților către un fermier doar pentru că unele entități legate desfășoară o activitate cuprinsă în lista negativă care se regăsește în acest articol.

| — | ii. Nu există un temei de finalitate sau teleologic pentru interpretarea dată de Comisie articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, care nu concordă cu scopurile urmărite de acest articol. |
| --- | --- |

—

ii. Nu există un temei de finalitate sau teleologic pentru interpretarea dată de Comisie articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, care nu concordă cu scopurile urmărite de acest articol.

---

(1)  JO 2021, L 413, p. 3.

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (JO 2013, L 347, p. 608).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/11

---

Acțiune introdusă la 16 februarie 2022 – Korporaciya „Masternet”/EUIPO – Stayer Ibérica (STAYER)

(Cauza T-85/22)

(2022/C 158/14)

Limba în care a fost formulată acțiunea: engleza

Părțile

Reclamantă: ZAO Korporaciya „Masternet” (Moscova, Rusia) (reprezentant: N. Bürglen, avocat)

Pârât: Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)

Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: Stayer Ibérica, SA (Pinto, Spania)

Datele privind procedura în fața EUIPO

Titularul mărcii în litigiu: cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs

Marca în litigiu: marca Uniunii Europene verbală STAYER – marca Uniunii Europene nr. 9 498 395

Procedura care s-a aflat pe rolul EUIPO: procedură de declarare a nulității

Decizia atacată: Decizia Camerei întâi de recurs a EUIPO din 16 decembrie 2021 în cauza R 932/2021-1

Concluziile

Reclamanta solicită Tribunalului:

| — | anularea deciziei atacate; |
| --- | --- |

—

anularea deciziei atacate;

| — | obligarea EUIPO la plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

—

obligarea EUIPO la plata cheltuielilor de judecată.

Motivul invocat

| — | încălcarea articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului. |
| --- | --- |

—

încălcarea articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/12

---

Acțiune introdusă la 25 februarie 2022 – Ungaria/Comisia

(Cauza T-104/22)

(2022/C 158/15)

Limba de procedură: maghiara

Părțile

Reclamantă: Ungaria (reprezentanți: Fehér M. Z. și Koós G., avocați)

Pârâtă: Comisia Europeană

Concluziile

Reclamanta solicită Tribunalului:

| — | anularea deciziei Comisiei din 14 decembrie 2021 de revizuire a obiecțiilor Ungariei împotriva divulgării, în legătură cu cererea de confirmare GESTDEM 2021/2808, depusă în scopul garantării accesului public la documentele originare din Ungaria; |
| --- | --- |

—

anularea deciziei Comisiei din 14 decembrie 2021 de revizuire a obiecțiilor Ungariei împotriva divulgării, în legătură cu cererea de confirmare GESTDEM 2021/2808, depusă în scopul garantării accesului public la documentele originare din Ungaria;

| — | obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

—

obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată.

Motivele și principalele argumente

În decizia atacată, Comisia a permis accesul public parțial la documentele solicitate de reclamantă, în pofida faptului că autoritățile maghiare au invocat în mod expres excepția referitoare la protecția procesului decizional menționată la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul nr. 1049/2001 (1) și că aceasta a fost acceptată de Comisie în prezenta cauză până la cererea de confirmare.

Guvernul maghiar susține că interpretarea efectuată de Comisie în decizia atacată nu este doar contrară practicii urmate până în prezent de Comisie și jurisprudenței Curții de Justiție, ci aduce de asemenea o atingere gravă cooperării dintre Comisie și autoritățile de gestiune ale statelor membre. Guvernul maghiar – pe lângă faptul că susține că, în ceea ce privește modificarea programelor operaționale, există un proces de adoptare a unei decizii de către o instituție a Uniunii cu privire la aprobarea sa de către Comisie și că, din acest motiv, este aplicabilă excepția prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul nr. 1049/2001 – subliniază că particularitatea prezentei proceduri constă în faptul că, în cadrul gestiunii partajate, decizia statului membru este adoptată în fapt sub stricta supraveghere a Comisiei. Deși formal este vorba despre o decizie a autorității statului membru, Comisia are o influență demonstrabilă asupra acesteia și, din acest motiv, este cu atât mai inadmisibil ca excepția menționată să nu protejeze o astfel de decizie. Excepția prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul nr. 1049/2001 are de asemenea scopul de a proteja procesul decizional al autorităților statelor membre.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO 2001, L 145, p. 43).

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/13

---

Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Schneider/EUIPO – Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas (frutania)

(Cauza T-109/22)

(2022/C 158/16)

Limba în care a fost formulată acțiunea: germana

Părțile

Reclamant: Markus Schneider (Bonn, Germania) (reprezentanți: M. Bergermann și D. Graetsch, avocați)

Pârât: Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)

Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas, SL (Zaragoza, Spania)

Datele privind procedura în fața EUIPO

Solicitantul mărcii în litigiu: reclamantul

Marca în litigiu: înregistrarea mărcii Uniunii figurative frutania, în culoarea albastră – cererea de înregistrare nr. 11 987 419

Procedura care s-a aflat pe rolul EUIPO: procedură de opoziție

Decizia atacată: Decizia Camerei întâi de recurs a EUIPO din 17 decembrie 2021 în cauza R 1058/2017-1

Concluziile

Reclamantul solicită Tribunalului:

| — | anularea deciziei atacate; |
| --- | --- |

—

anularea deciziei atacate;

| — | obligarea EUIPO la plata cheltuielilor de judecată, inclusiv a celor aferente procedurii căii de atac. |
| --- | --- |

—

obligarea EUIPO la plata cheltuielilor de judecată, inclusiv a celor aferente procedurii căii de atac.

Motivul invocat

| — | aplicarea și interpretarea eronate ale articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului. |
| --- | --- |

—

aplicarea și interpretarea eronate ale articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/14

---

Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Kremer/Comisia

(Cauza T-110/22)

(2022/C 158/17)

Limba de procedură: franceza

Părțile

Reclamantă: Christiane Kremer (Bruxelles, Belgia) (reprezentanți: D. Grisay și A. Ansay, avocați)

Pârâtă: Comisia Europeană

Concluziile

Reclamanta solicită Tribunalului:

| — | admiterea prezentei acțiuni în anulare/în răspundere extracontractuală; |
| --- | --- |

—

admiterea prezentei acțiuni în anulare/în răspundere extracontractuală;

| — | declararea acesteia ca fiind admisibilă și, în consecință:






  — | cu titlu principal,






  — | declararea acțiunii în anulare ca fiind fondată și declararea nulității deciziei autorității împuternicite să facă numiri (AIPN) de refuz al admisibilității din 24 februarie 2022 pentru următoarele motive:






  — | articolul 77 din Statutul funcționarilor și articolul 11 din anexa VIII la Statutul funcționarilor, pe care se întemeiază avizul de stabilire adresat reclamantei, sunt nelegale; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

declararea acesteia ca fiind admisibilă și, în consecință:

—

cu titlu principal,

—

declararea acțiunii în anulare ca fiind fondată și declararea nulității deciziei autorității împuternicite să facă numiri (AIPN) de refuz al admisibilității din 24 februarie 2022 pentru următoarele motive:

—

articolul 77 din Statutul funcționarilor și articolul 11 din anexa VIII la Statutul funcționarilor, pe care se întemeiază avizul de stabilire adresat reclamantei, sunt nelegale;

| — | prin faptul că nu i-a propus reclamantei, în avizul său de stabilire, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană și-a încălcat obligația de solicitudine; |
| --- | --- |

—

prin faptul că nu i-a propus reclamantei, în avizul său de stabilire, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană și-a încălcat obligația de solicitudine;

| — | prin faptul că nu i-a propus reclamantei, în avizul său de stabilire, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană a încălcat principiul egalității de tratament și al nediscriminării; |
| --- | --- |

—

prin faptul că nu i-a propus reclamantei, în avizul său de stabilire, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană a încălcat principiul egalității de tratament și al nediscriminării;

| — | retrimiterea dosarului către AIPN pentru ca aceasta să stabilească cuantumul care trebuie restituit reclamantei; |
| --- | --- |

—

retrimiterea dosarului către AIPN pentru ca aceasta să stabilească cuantumul care trebuie restituit reclamantei;

| — | cu titlu subsidiar:






  — | declararea acțiunii în despăgubire întemeiată pe îmbogățirea fără justă cauză ca fiind fondată din cauza însărăcirii reclamantei cu cuantumul drepturilor sale de pensie la care a contribuit în cadrul regimului național de pensii, neluate în considerare de autoritatea competentă a Uniunii, și care au îmbogățit în mod corelativ casa de pensii a Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

—

cu titlu subsidiar:

—

declararea acțiunii în despăgubire întemeiată pe îmbogățirea fără justă cauză ca fiind fondată din cauza însărăcirii reclamantei cu cuantumul drepturilor sale de pensie la care a contribuit în cadrul regimului național de pensii, neluate în considerare de autoritatea competentă a Uniunii, și care au îmbogățit în mod corelativ casa de pensii a Uniunii Europene;

| — | obligarea Comisiei la indemnizarea celor doua prejudicii financiare suferite de reclamantă, evaluate în ziua depunerii prezentei cereri la suma de 55 401,07 euro sub formă de capital |
| --- | --- |

—

obligarea Comisiei la indemnizarea celor doua prejudicii financiare suferite de reclamantă, evaluate în ziua depunerii prezentei cereri la suma de 55 401,07 euro sub formă de capital

| — | obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

—

obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.

Motivele și principalele argumente

În susținerea acțiunii, reclamanta invocă patru motive.

| 1. | Primul motiv, întemeiat pe excepția de nelegalitate a articolului 77 alineatul (1) din Statutul funcționarilor Uniunii Europene (denumit în continuare „statutul”) și a articolului 11 alineatul (2) din anexa VIII la statut. Reclamanta arată că dispozițiile sus-menționate prevăd că funcționarul trebuie să decidă transferul drepturilor sale de pensie, acumulate în cadrul sistemului național, către casa de pensii a Uniunii Europene (denumită în continuare „CPUE”) în cei zece ani după începerea activității sale în cadrul serviciilor instituțiilor Uniunii Europene. Or, abia la momentul pensionării funcționarul care a efectuat un transfer poate măsura corect impactul eventualului transfer, în special din cauza regulii care limitează cuantumul pensiilor la 70 %. Reclamanta concluzionează că această regulă creează o diferență de tratament în raport cu un funcționar care și-ar fi petrecut întreaga carieră în cadrul sistemului european, cu încălcarea principiului nediscriminării. |
| --- | --- |

1.

Primul motiv, întemeiat pe excepția de nelegalitate a articolului 77 alineatul (1) din Statutul funcționarilor Uniunii Europene (denumit în continuare „statutul”) și a articolului 11 alineatul (2) din anexa VIII la statut. Reclamanta arată că dispozițiile sus-menționate prevăd că funcționarul trebuie să decidă transferul drepturilor sale de pensie, acumulate în cadrul sistemului național, către casa de pensii a Uniunii Europene (denumită în continuare „CPUE”) în cei zece ani după începerea activității sale în cadrul serviciilor instituțiilor Uniunii Europene. Or, abia la momentul pensionării funcționarul care a efectuat un transfer poate măsura corect impactul eventualului transfer, în special din cauza regulii care limitează cuantumul pensiilor la 70 %. Reclamanta concluzionează că această regulă creează o diferență de tratament în raport cu un funcționar care și-ar fi petrecut întreaga carieră în cadrul sistemului european, cu încălcarea principiului nediscriminării.

| 2. | Al doilea motiv, întemeiat pe încălcarea obligațiilor de asistență și solicitudine vizate de articolul 24 din statut. Reclamanta afirmă că, cu ocazia transferului drepturilor lor de pensie din sistemul național către CPUE, funcționarii obțin în mod normal, din partea Comisiei, un tabel care precizează dacă au dreptul la o rambursare a echivalentului actuarial nemajorat cu cuantumurile pentru care au contribuit în cadrul regimului lor național de origine, necontabilizate în sistemul de pensii al Uniunii. În plus, rambursarea are loc în general fără restricții sau demersuri particulare. Or, potrivit reclamantei, ea nu a primit nici acest tabel și nici vreo rambursare. |
| --- | --- |

2.

Al doilea motiv, întemeiat pe încălcarea obligațiilor de asistență și solicitudine vizate de articolul 24 din statut. Reclamanta afirmă că, cu ocazia transferului drepturilor lor de pensie din sistemul național către CPUE, funcționarii obțin în mod normal, din partea Comisiei, un tabel care precizează dacă au dreptul la o rambursare a echivalentului actuarial nemajorat cu cuantumurile pentru care au contribuit în cadrul regimului lor național de origine, necontabilizate în sistemul de pensii al Uniunii. În plus, rambursarea are loc în general fără restricții sau demersuri particulare. Or, potrivit reclamantei, ea nu a primit nici acest tabel și nici vreo rambursare.

| 3. | Al treilea motiv, întemeiat pe încălcarea principiului egalității de tratament și al nediscriminării. Reclamanta consideră că există o discriminare nejustificată de un criteriu obiectiv între unii funcționari, care beneficiază de o rambursare cu ocazia transferului drepturilor lor de pensie, și alții, care nu beneficiază de aceasta. |
| --- | --- |

3.

Al treilea motiv, întemeiat pe încălcarea principiului egalității de tratament și al nediscriminării. Reclamanta consideră că există o discriminare nejustificată de un criteriu obiectiv între unii funcționari, care beneficiază de o rambursare cu ocazia transferului drepturilor lor de pensie, și alții, care nu beneficiază de aceasta.

| 4. | Al patrulea motiv, întemeiat pe angajarea răspunderii extracontractuale prin existența unei îmbogățiri fără justă cauză în detrimentul reclamantei. |
| --- | --- |

4.

Al patrulea motiv, întemeiat pe angajarea răspunderii extracontractuale prin existența unei îmbogățiri fără justă cauză în detrimentul reclamantei.

---

| 11.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/15

---

Acțiune introdusă la 28 februarie 2022 – Baert/Comisia

(Cauza T-111/22)

(2022/C 158/18)

Limba de procedură: franceza

Părțile

Reclamant: Rhonny Baert (Deinze, Belgia) (reprezentanți: D. Grisay și A. Ansay, avocați)

Pârâtă: Comisia Europeană

Concluziile

Reclamanta solicită Tribunalului:

| — | admiterea prezentei acțiuni în anulare/răspundere extracontractuală; |
| --- | --- |

—

admiterea prezentei acțiuni în anulare/răspundere extracontractuală;

| — | declararea acesteia ca fiind admisibilă şi, în consecinţă:






  — | cu titlu principal,






  — | declararea acțiunii în anulare ca întemeiată și declararea faptului că refuzul implicit al autorității împuternicite să facă numiri (AIPN) din 28 februarie 2022, precum și decizia adoptată de Comisia Europeană la 21 decembrie 2016 (avizul de stabilire) sunt nule, pentru motivul că:






  — | articolul 77 din Statutul funcționarilor și articolul 11 din anexa VIII la Statutul funcționarilor, pe care se întemeiază avizul de stabilire din 21 decembrie 2016, sunt nelegale; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

declararea acesteia ca fiind admisibilă şi, în consecinţă:

—

cu titlu principal,

—

declararea acțiunii în anulare ca întemeiată și declararea faptului că refuzul implicit al autorității împuternicite să facă numiri (AIPN) din 28 februarie 2022, precum și decizia adoptată de Comisia Europeană la 21 decembrie 2016 (avizul de stabilire) sunt nule, pentru motivul că:

—

articolul 77 din Statutul funcționarilor și articolul 11 din anexa VIII la Statutul funcționarilor, pe care se întemeiază avizul de stabilire din 21 decembrie 2016, sunt nelegale;

| — | întrucât nu i-a propus reclamantului, în avizul său de stabilire din 21 decembrie 2016, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană nu și-a îndeplinit obligația de solicitudine; |
| --- | --- |

—

întrucât nu i-a propus reclamantului, în avizul său de stabilire din 21 decembrie 2016, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană nu și-a îndeplinit obligația de solicitudine;

| — | întrucât nu i-a propus reclamantului, în avizul său de stabilire din 21 decembrie 2016, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană a încălcat principiile egalității de tratament și nediscriminării; |
| --- | --- |

—

întrucât nu i-a propus reclamantului, în avizul său de stabilire din 21 decembrie 2016, nicio restituire a drepturilor de pensie necontabilizate de autoritatea europeană competentă, Comisia Europeană a încălcat principiile egalității de tratament și nediscriminării;

| — | trimiterea dosarului la AIPN pentru ca aceasta să determine suma care trebuie restituită reclamantului; |
| --- | --- |

—

trimiterea dosarului la AIPN pentru ca aceasta să determine suma care trebuie restituită reclamantului;

| — | în subsidiar,






  — | declararea acțiunii în despăgubire întemeiate pe îmbogățirea fără justă cauză ca fiind fondată pentru motivul că reclamantul a sărăcit cu cuantumul drepturilor sale de pensie cotizate la sistemul său național de pensii, neluat în considerare de autoritatea competentă a Uniunii, și care au îmbogățit în mod corelativ casa de pensii a Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

—

în subsidiar,

—

declararea acțiunii în despăgubire întemeiate pe îmbogățirea fără justă cauză ca fiind fondată pentru motivul că reclamantul a sărăcit cu cuantumul drepturilor sale de pensie cotizate la sistemul său național de pensii, neluat în considerare de autoritatea competentă a Uniunii, și care au îmbogățit în mod corelativ casa de pensii a Uniunii Europene;

| — | obligarea Comisiei la repararea prejudiciului financiar suferit de reclamant, evaluat la data depunerii prezentei acțiuni la suma de 31 066,80 de euro în capital sau cel puțin la 39,18 % din contribuţiile periodice percepute de Comisie începând de la 1 februarie 2017, urmând ca viitoarele contibuţii să fie majorate cu acelaşi procent; |
| --- | --- |

—

obligarea Comisiei la repararea prejudiciului financiar suferit de reclamant, evaluat la data depunerii prezentei acțiuni la suma de 31 066,80 de euro în capital sau cel puțin la 39,18 % din contribuţiile periodice percepute de Comisie începând de la 1 februarie 2017, urmând ca viitoarele contibuţii să fie majorate cu acelaşi procent;

| — | obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

—

obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.

Motivele și principalele argumente

În susținerea acțiunii, reclamantul invocă patru motive.

| 1. | Primul motiv, întemeiat pe excepția de nelegalitate a articolului 77 primul paragraf din Statutul funcționarilor Uniunii Europene (denumit în continuare „statutul”) și a articolului 11 alineatul (2) din anexa VIII la statut. Reclamantul arată că dispozițiile menționate anterior prevăd că funcționarul trebuie să ia decizia de a transfera drepturile sale de pensie acumulate în cadrul sistemului național la casa de pensii a Uniunii Europene (denumită în continuare „CPUE”) în termen de zece ani de la începerea activității sale în cadrul serviciilor instituțiilor Uniunii Europene. Or, numai la momentul pensionării sale funcționarul care a efectuat un transfer poate să aprecieze corect întinderea transferului său eventual, în special ca urmare a normei care limitează cuantumul pensiilor la 70 %. Reclamantul concluzionează că această normă creează o diferență de tratament în raport cu un funcționar care și-ar fi efectuat întreaga carieră în cadrul sistemului european, cu încălcarea principiului nediscriminării. |
| --- | --- |

1.

Primul motiv, întemeiat pe excepția de nelegalitate a articolului 77 primul paragraf din Statutul funcționarilor Uniunii Europene (denumit în continuare „statutul”) și a articolului 11 alineatul (2) din anexa VIII la statut. Reclamantul arată că dispozițiile menționate anterior prevăd că funcționarul trebuie să ia decizia de a transfera drepturile sale de pensie acumulate în cadrul sistemului național la casa de pensii a Uniunii Europene (denumită în continuare „CPUE”) în termen de zece ani de la începerea activității sale în cadrul serviciilor instituțiilor Uniunii Europene. Or, numai la momentul pensionării sale funcționarul care a efectuat un transfer poate să aprecieze corect întinderea transferului său eventual, în special ca urmare a normei care limitează cuantumul pensiilor la 70 %. Reclamantul concluzionează că această normă creează o diferență de tratament în raport cu un funcționar care și-ar fi efectuat întreaga carieră în cadrul sistemului european, cu încălcarea principiului nediscriminării.

| 2. | Al doilea motiv, întemeiat pe încălcarea obligațiilor de asistență și de solicitudine prevăzute la articolul 24 din statut. Reclamantul afirmă că, în momentul transferului drepturilor lor de pensie din sistemul național la CPUE, funcționarii primesc în mod normal, din partea Comisiei, un tabel care precizează dacă au dreptul la o rambursare a echivalentului actuarial nebonificat al sumelor plătite la sistemul național de origine, necontabilizate în sistemul de pensii al Uniunii. În plus, rambursarea se efectuează în general fără restricții și fără demersuri speciale. Or, potrivit reclamantului, el nu a primit nici acest tabel, nici vreo rambursare. |
| --- | --- |

2.

Al doilea motiv, întemeiat pe încălcarea obligațiilor de asistență și de solicitudine prevăzute la articolul 24 din statut. Reclamantul afirmă că, în momentul transferului drepturilor lor de pensie din sistemul național la CPUE, funcționarii primesc în mod normal, din partea Comisiei, un tabel care precizează dacă au dreptul la o rambursare a echivalentului actuarial nebonificat al sumelor plătite la sistemul național de origine, necontabilizate în sistemul de pensii al Uniunii. În plus, rambursarea se efectuează în general fără restricții și fără demersuri speciale. Or, potrivit reclamantului, el nu a primit nici acest tabel, nici vreo rambursare.

| 3. | Al treilea motiv, întemeiat pe încălcarea principiilor egalității de tratament și nediscriminării. Reclamantul apreciază că există o discriminare nejustificată printr-un criteriu obiectiv între anumiți funcționari cărora li se acordă o rambursare cu ocazia transferului drepturilor lor de pensie şi alţi funcţionari pentru care situaţia nu se prezintă astfel. |
| --- | --- |

3.

Al treilea motiv, întemeiat pe încălcarea principiilor egalității de tratament și nediscriminării. Reclamantul apreciază că există o discriminare nejustificată printr-un criteriu obiectiv între anumiți funcționari cărora li se acordă o rambursare cu ocazia transferului drepturilor lor de pensie şi alţi funcţionari pentru care situaţia nu se prezintă astfel.

| 4. | Al patrulea motiv, întemeiat pe contestarea răspunderii extracontractuale ca urmare a existenței unei îmbogățiri fără justă cauză în detrimentul reclamantului. |
| --- | --- |

4.

Al patrulea motiv, întemeiat pe contestarea răspunderii extracontractuale ca urmare a existenței unei îmbogățiri fără justă cauză în detrimentul reclamantului.

---