# Euroopan unionin C 153/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 153 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta7. huhtikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 153

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta7. huhtikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 153/01 | Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta | 1 |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2022/C 153/02 | Euroopan keskuspankin suositus, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2022, Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista, (EKP/2022/15) | 7 |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2022/C 153/03 | Neuvoston lausunto, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) prosessuaalisten takeiden valvojan nimittämisestä | 8 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2022/C 153/01

Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta

1

Euroopan keskuspankki

2022/C 153/02

Euroopan keskuspankin suositus, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2022, Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista, (EKP/2022/15)

7

LAUSUNNOT

Neuvosto

2022/C 153/03

Neuvoston lausunto, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) prosessuaalisten takeiden valvojan nimittämisestä

8

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 153/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 153/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  ) | 11 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 153/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  )

1

10

2022/C 153/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 153/06 | Euron kurssi — 6. huhtikuuta 2022 | 12 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 153/06

Euron kurssi — 6. huhtikuuta 2022

12

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | EFTAn tuomioistuin |
| 2022/C 153/07 | Héraðsdómur Reykjavíkurin 8 päivänä joulukuuta 2021 päivätty pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa Anna Bryndís Einarsdóttir vastaan Islannin valtiovarainministeriö (Asia E-5/21) | 13 |
| 2022/C 153/08 | Tuomioistuimen tuomio, annettu 14 päivänä joulukuuta 2021, asiassa E-2/21 – Norep AS v. Haugen Gruppen AS
  (Itsenäiset kauppaedustajat – Direktiivi 86/653/ETY – 1 artiklan 2 kohta – Kauppaedustajan käsite – Tavaroiden myynnistä tai ostosta neuvotteleminen päämiehen puolesta) | 14 |
| 2022/C 153/09 | Tuomioistuimen tuomio, annettu 14 päivänä joulukuuta 2021, asiassa E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Kotipaikka tai liiketoimipaikka – Väliaikainen määrittäminen – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate) | 15 |

V   Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

2022/C 153/07

Héraðsdómur Reykjavíkurin 8 päivänä joulukuuta 2021 päivätty pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa Anna Bryndís Einarsdóttir vastaan Islannin valtiovarainministeriö (Asia E-5/21)

13

2022/C 153/08

Tuomioistuimen tuomio, annettu 14 päivänä joulukuuta 2021, asiassa E-2/21 – Norep AS v. Haugen Gruppen AS
  (Itsenäiset kauppaedustajat – Direktiivi 86/653/ETY – 1 artiklan 2 kohta – Kauppaedustajan käsite – Tavaroiden myynnistä tai ostosta neuvotteleminen päämiehen puolesta)

(Itsenäiset kauppaedustajat – Direktiivi 86/653/ETY – 1 artiklan 2 kohta – Kauppaedustajan käsite – Tavaroiden myynnistä tai ostosta neuvotteleminen päämiehen puolesta)

14

2022/C 153/09

Tuomioistuimen tuomio, annettu 14 päivänä joulukuuta 2021, asiassa E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Kotipaikka tai liiketoimipaikka – Väliaikainen määrittäminen – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate)

(Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Kotipaikka tai liiketoimipaikka – Väliaikainen määrittäminen – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate)

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,

euroalueen talouspolitiikasta

(2022/C 153/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vuoden 2020 erittäin syvän taantuman jälkeen euroalueen talous elpyy vakaasti ja nopeasti. Bruttokansantuotteen (BKT) kasvu vuoden 2021 toisella neljänneksellä ylitti odotukset, ja komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen mukaan euroalueen BKT:n odotetaan kasvaneen 5,0 prosenttia vuonna 2021. Euroalueen BKT:n palasi kriisiä edeltäneelle tasolle vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. Vuoden 2021 toiseen neljännekseen mennessä seitsemän euroalueen maan BKT oli jo saavuttanut kriisiä edeltäneen tasonsa. Euroalueen vuotuisen BKT:n ennakoidaan kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022, mutta elpymisen odotetaan olevan epätasaista eri maissa ja eri aloilla. Tärkein BKT:n kasvua edistävä tekijä on kotimainen kysyntä. Se liittyy covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten keventämiseen rokottamisen edetessä, työmarkkinoiden asteittaiseen kohenemiseen, sulkutoimien aikana kertyneiden säästöjen käyttämiseen sekä investointien voimakkaaseen kasvuun, joka perustuu suotuisiin rahoitusoloihin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2094 (3) perustetusta Next Generation EU -elpymisvälineestä myönnettävään tukeen. Euroalueen jäsenvaltiot ovat suositusten mukaisesti toteuttaneet yksinään ja yhdessä euroryhmän puitteissa toimia, joilla varmistetaan politiikan viritys, joka tukee covid-19-kriisistä elpymistä. Epävarmuus jatkuu suurena sekä unionissa että sen ulkopuolella ja tilanteeseen liittyy merkittäviä riskejä, jotka riippuvat myös pandemian kehittymisestä, mikä edellyttää tiivistä seurantaa. |
| --- | --- |

(1)

Vuoden 2020 erittäin syvän taantuman jälkeen euroalueen talous elpyy vakaasti ja nopeasti. Bruttokansantuotteen (BKT) kasvu vuoden 2021 toisella neljänneksellä ylitti odotukset, ja komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen mukaan euroalueen BKT:n odotetaan kasvaneen 5,0 prosenttia vuonna 2021. Euroalueen BKT:n palasi kriisiä edeltäneelle tasolle vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. Vuoden 2021 toiseen neljännekseen mennessä seitsemän euroalueen maan BKT oli jo saavuttanut kriisiä edeltäneen tasonsa. Euroalueen vuotuisen BKT:n ennakoidaan kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022, mutta elpymisen odotetaan olevan epätasaista eri maissa ja eri aloilla. Tärkein BKT:n kasvua edistävä tekijä on kotimainen kysyntä. Se liittyy covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten keventämiseen rokottamisen edetessä, työmarkkinoiden asteittaiseen kohenemiseen, sulkutoimien aikana kertyneiden säästöjen käyttämiseen sekä investointien voimakkaaseen kasvuun, joka perustuu suotuisiin rahoitusoloihin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2094 (3) perustetusta Next Generation EU -elpymisvälineestä myönnettävään tukeen. Euroalueen jäsenvaltiot ovat suositusten mukaisesti toteuttaneet yksinään ja yhdessä euroryhmän puitteissa toimia, joilla varmistetaan politiikan viritys, joka tukee covid-19-kriisistä elpymistä. Epävarmuus jatkuu suurena sekä unionissa että sen ulkopuolella ja tilanteeseen liittyy merkittäviä riskejä, jotka riippuvat myös pandemian kehittymisestä, mikä edellyttää tiivistä seurantaa.

| (2) | Kotimaisen kysynnän vahvaa kasvua ovat vuoden 2021 aikana hillinneet tarjontapuolen rajoitteet, mukaan lukien tuotantopanosten niukkuus ja logistiikan häiriöt. Lisäksi työvoimapula ja osaamisvaje ovat pahentuneet joillakin aloilla ja joissakin jäsenvaltioissa. Euroalueen inflaatioaste on ollut useiden vuosien ajan erittäin alhainen, mutta inflaatio on kiihtynyt selvästi vuoden 2021 alusta lähtien erityisesti vertailuajankohdan vaikutusten, energian hintojen nousun ja tarjonnan pullonkaulojen seurauksena. Tämä viittaa tilapäiseen ilmiöön, joka liittyy sulkutoimien jälkeiseen sopeutumisprosessiin. Inflaatio kiihtyi euroalueella marraskuussa 2021 4,9 prosenttiin. Komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen mukaan sen odotetaan hidastuvan 2,2 prosenttiin vuonna 2022 ja 1,4 prosenttiin vuonna 2023. |
| --- | --- |

(2)

Kotimaisen kysynnän vahvaa kasvua ovat vuoden 2021 aikana hillinneet tarjontapuolen rajoitteet, mukaan lukien tuotantopanosten niukkuus ja logistiikan häiriöt. Lisäksi työvoimapula ja osaamisvaje ovat pahentuneet joillakin aloilla ja joissakin jäsenvaltioissa. Euroalueen inflaatioaste on ollut useiden vuosien ajan erittäin alhainen, mutta inflaatio on kiihtynyt selvästi vuoden 2021 alusta lähtien erityisesti vertailuajankohdan vaikutusten, energian hintojen nousun ja tarjonnan pullonkaulojen seurauksena. Tämä viittaa tilapäiseen ilmiöön, joka liittyy sulkutoimien jälkeiseen sopeutumisprosessiin. Inflaatio kiihtyi euroalueella marraskuussa 2021 4,9 prosenttiin. Komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen mukaan sen odotetaan hidastuvan 2,2 prosenttiin vuonna 2022 ja 1,4 prosenttiin vuonna 2023.

| (3) | Euroopan elpymisstrategiassa keskityttiin vuonna 2021 Next Generation EU -elpymisvälineen ja sen suurimman osan eli Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 perustetun (4) elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon. Neuvosto oli marraskuun 2021 puoliväliin mennessä hyväksynyt komission myönteisten arviointien jälkeen 22 jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmat. Niistä 18 oli euroalueen jäsenvaltioiden suunnitelmia. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa tosiasiallisesti toteutettavilla uudistuksilla ja investoinneilla odotetaan lähivuosina olevan huomattava myönteinen vaikutus euroalueen talouksien toimintaan. Välineen resurssien kohdentamisessa käytettävän jakoperusteen ansiosta välineen tehokkaalla täytäntöönpanolla edistetään euroalueen jäsenvaltioiden ylöspäin suuntautuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä. Elpymis- ja palautumistukivälineellä on myös vahvistettu luottamusta ja autettu osaltaan tukemaan kasvua ja makrovakautta, mikä on tasapainottanut politiikkayhdistelmää ja täydentänyt Euroopan keskuspankin (EKP) toimia. Elpymis- ja palautumistukivälineen tarkoituksena on elpymisen tukemisen lisäksi muuttaa rakenteellisesti jäsenvaltioiden talouksia erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen aikaansaamiseksi. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavilla johdonmukaisilla investoinneilla ja uudistuksilla sekä koheesiopolitiikan rahastojen käytöllä pyritään parantamaan euroalueen kestokykyä tulevien šokkien varalta, lisäämään tuotantopotentiaalia kestävällä tavalla, tukemaan työllisyyttä ja vastaamaan sosiaalisiin haasteisiin. Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen rahoittamiseksi liikkeeseen lasketut unionin euromääräiset velkapaperit lisäävät Euroopan pääomamarkkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja auttavat osaltaan vahvistamaan euron asemaa kansainvälisenä valuuttana. Laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkovelkakirjoja Next Generation EU -elpymisvälineen puitteissa autetaan edistämään kestäviä investointeja. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan elpymisstrategiassa keskityttiin vuonna 2021 Next Generation EU -elpymisvälineen ja sen suurimman osan eli Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 perustetun (4) elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon. Neuvosto oli marraskuun 2021 puoliväliin mennessä hyväksynyt komission myönteisten arviointien jälkeen 22 jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmat. Niistä 18 oli euroalueen jäsenvaltioiden suunnitelmia. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa tosiasiallisesti toteutettavilla uudistuksilla ja investoinneilla odotetaan lähivuosina olevan huomattava myönteinen vaikutus euroalueen talouksien toimintaan. Välineen resurssien kohdentamisessa käytettävän jakoperusteen ansiosta välineen tehokkaalla täytäntöönpanolla edistetään euroalueen jäsenvaltioiden ylöspäin suuntautuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä. Elpymis- ja palautumistukivälineellä on myös vahvistettu luottamusta ja autettu osaltaan tukemaan kasvua ja makrovakautta, mikä on tasapainottanut politiikkayhdistelmää ja täydentänyt Euroopan keskuspankin (EKP) toimia. Elpymis- ja palautumistukivälineen tarkoituksena on elpymisen tukemisen lisäksi muuttaa rakenteellisesti jäsenvaltioiden talouksia erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen aikaansaamiseksi. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavilla johdonmukaisilla investoinneilla ja uudistuksilla sekä koheesiopolitiikan rahastojen käytöllä pyritään parantamaan euroalueen kestokykyä tulevien šokkien varalta, lisäämään tuotantopotentiaalia kestävällä tavalla, tukemaan työllisyyttä ja vastaamaan sosiaalisiin haasteisiin. Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen rahoittamiseksi liikkeeseen lasketut unionin euromääräiset velkapaperit lisäävät Euroopan pääomamarkkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja auttavat osaltaan vahvistamaan euron asemaa kansainvälisenä valuuttana. Laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkovelkakirjoja Next Generation EU -elpymisvälineen puitteissa autetaan edistämään kestäviä investointeja.

| (4) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien uudistusten ja investointien täytäntöönpano luo perustan elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen maksamiselle ja edistää tuloksellisesti euroalueen politiikan ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista, euroalueen talouspolitiikkaa koskevien neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2021 antamien suositusten noudattaminen mukaan luettuna (5). Tällainen täytäntöönpano koskee muun muassa kansallisten institutionaalisten kehysten vahvistamista, laadukkaiden julkisten investointien tukemista ja sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla tuetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä oikeudenmukaista vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Näin on tarkoitus varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen, tukea kasvupotentiaalia ja parantaa palautumiskykyä. Tämä on linjassa 24 päivänä marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ” Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” sekä kilpailukykyisen kestävyyden neljän ulottuvuuden eli ympäristön kestävyyden, tuottavuuden, oikeudenmukaisuuden ja makrotalouden vakauden kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien uudistusten ja investointien täytäntöönpano luo perustan elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen maksamiselle ja edistää tuloksellisesti euroalueen politiikan ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista, euroalueen talouspolitiikkaa koskevien neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2021 antamien suositusten noudattaminen mukaan luettuna (5). Tällainen täytäntöönpano koskee muun muassa kansallisten institutionaalisten kehysten vahvistamista, laadukkaiden julkisten investointien tukemista ja sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla tuetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä oikeudenmukaista vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Näin on tarkoitus varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen, tukea kasvupotentiaalia ja parantaa palautumiskykyä. Tämä on linjassa 24 päivänä marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ” Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” sekä kilpailukykyisen kestävyyden neljän ulottuvuuden eli ympäristön kestävyyden, tuottavuuden, oikeudenmukaisuuden ja makrotalouden vakauden kanssa.

| (5) | Asianmukaisesti kasvua tukevilla ja toisiaan vahvistavilla talouspolitiikoilla on varmistettu tuloksellinen makrotalouden vakauttaminen ja hillitty vaikutuksia työmarkkinatuloksiin, mikä puolestaan on lieventänyt pitkäaikaisten kielteisten vaikutusten riskiä ja tukenut talouden nopeaa elpymistä. Järkevä raha- ja finanssipolitiikkojen yhdistelmä sekä rakenteelliset uudistukset ja rahoituspolitiikat ovat jatkossakin keskeisen tärkeitä euroalueen asianmukaisen toiminnan kannalta, ottaen kaikilta osin huomioon perussopimukseen perustuvat jäsenvaltioiden ja toimielinten roolit. |
| --- | --- |

(5)

Asianmukaisesti kasvua tukevilla ja toisiaan vahvistavilla talouspolitiikoilla on varmistettu tuloksellinen makrotalouden vakauttaminen ja hillitty vaikutuksia työmarkkinatuloksiin, mikä puolestaan on lieventänyt pitkäaikaisten kielteisten vaikutusten riskiä ja tukenut talouden nopeaa elpymistä. Järkevä raha- ja finanssipolitiikkojen yhdistelmä sekä rakenteelliset uudistukset ja rahoituspolitiikat ovat jatkossakin keskeisen tärkeitä euroalueen asianmukaisen toiminnan kannalta, ottaen kaikilta osin huomioon perussopimukseen perustuvat jäsenvaltioiden ja toimielinten roolit.

| (6) | EKP:n rahapoliittisilla toimilla pyritään varmistamaan eri rahoitusmarkkinasegmenttien sujuva toiminta, pitämään rahapolitiikan välittymiskanavat toiminnassa sekä viime kädessä turvaamaan hintavakaus keskipitkällä aikavälillä. EKP julkaisi heinäkuussa 2021 uuden rahapoliittisen strategiansa, jossa asetetaan keskipitkälle aikavälille symmetrinen 2 prosentin inflaatiotavoite. Lisäksi EKP:n neuvosto vahvisti, että ohjauskorot ovat myös jatkossa EKP:n ensisijainen rahapolitiikan väline. EKP käynnisti lokakuussa 2021 digitaalisen euron mahdollista liikkeeseenlaskua koskevan kaksivuotisen tutkintavaiheen. Digitaalisen euron luominen edellyttäisi unionin lainsäätäjän toimia. Komissio aikookin esittää perussopimuksen 133 artiklaan perustuvan lainsäädäntöehdotuksen. Tällainen digitaalinen keskuspankkiraha voisi sen rakenteesta riippuen muun muassa tarjota saataville julkista rahaa digitaalisessa muodossa, tukea Euroopan talouden digitalisaatiota ja edistää aktiivisesti innovointia vähittäismaksujen alalla. Samalla sillä voitaisiin osaltaan vahvistaa euron kansainvälistä roolia ja unionin avointa strategista riippumattomuutta. |
| --- | --- |

(6)

EKP:n rahapoliittisilla toimilla pyritään varmistamaan eri rahoitusmarkkinasegmenttien sujuva toiminta, pitämään rahapolitiikan välittymiskanavat toiminnassa sekä viime kädessä turvaamaan hintavakaus keskipitkällä aikavälillä. EKP julkaisi heinäkuussa 2021 uuden rahapoliittisen strategiansa, jossa asetetaan keskipitkälle aikavälille symmetrinen 2 prosentin inflaatiotavoite. Lisäksi EKP:n neuvosto vahvisti, että ohjauskorot ovat myös jatkossa EKP:n ensisijainen rahapolitiikan väline. EKP käynnisti lokakuussa 2021 digitaalisen euron mahdollista liikkeeseenlaskua koskevan kaksivuotisen tutkintavaiheen. Digitaalisen euron luominen edellyttäisi unionin lainsäätäjän toimia. Komissio aikookin esittää perussopimuksen 133 artiklaan perustuvan lainsäädäntöehdotuksen. Tällainen digitaalinen keskuspankkiraha voisi sen rakenteesta riippuen muun muassa tarjota saataville julkista rahaa digitaalisessa muodossa, tukea Euroopan talouden digitalisaatiota ja edistää aktiivisesti innovointia vähittäismaksujen alalla. Samalla sillä voitaisiin osaltaan vahvistaa euron kansainvälistä roolia ja unionin avointa strategista riippumattomuutta.

| (7) | Komissio antoi 19 päivänä lokakuuta 2021 tiedonannon ”EU:n talous covid-19-pandemian jälkeen: vaikutukset talouden ohjausjärjestelmään” käynnistämällä uudelleen keskustelun talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta saadakseen aikaan laaja-alaisen yhteisymmärryksen siitä, miten voitaisiin vahvistaa talouden ohjausjärjestelmää, torjua makrotalouden epätasapainoja ja ratkaista julkisen talouden haasteita siirtymää ja kasvua edistävällä tavalla, ottaen huomioon covid-19-kriisistä saadut kokemukset. |
| --- | --- |

(7)

Komissio antoi 19 päivänä lokakuuta 2021 tiedonannon ”EU:n talous covid-19-pandemian jälkeen: vaikutukset talouden ohjausjärjestelmään” käynnistämällä uudelleen keskustelun talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta saadakseen aikaan laaja-alaisen yhteisymmärryksen siitä, miten voitaisiin vahvistaa talouden ohjausjärjestelmää, torjua makrotalouden epätasapainoja ja ratkaista julkisen talouden haasteita siirtymää ja kasvua edistävällä tavalla, ottaen huomioon covid-19-kriisistä saadut kokemukset.

| (8) | Julkisen talouden alijäämän ennustettiin euroalueella kasvavan 7,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021 mutta supistuvan 3,9 prosenttiin vuonna 2022. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen ennakoitiin komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen arvion mukaan pysyvän kasvua tukevana vuonna 2021, kasvun ollessa yli 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2022 kasvu on suunnilleen 1 % suhteessa BKT:hen. Sekä kansallisesti rahoitetut että unionin rahoittamat julkiset investoinnit edistävät vuonna 2022 osaltaan kyseistä kasvua tukevaa viritystä. Neuvoston marraskuuhun 2021 mennessä hyväksymien euroalueen 18 kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman pohjalta voidaan euroalueen jäsenvaltioille tarjota laajamittaista taloudellista tukea jopa 262 miljardia euroa avustuksina ja 139 miljardia euroa lainoina vuoteen 2026 mennessä. Kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi vakaus- ja kasvusopimusta kaikilta osin noudattaen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan reagoida tuloksellisesti covid-19- kriisiin aiheuttamaan talouden häiriöön, edistää kestävää elpymistä ja varmistaa talous- ja rahaliiton asianmukainen toiminta. Yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista jatketaan vuonna 2022, mutta odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuonna 2023. Talouden elpyessä finanssipolitiikassa siirrytään väliaikaisista hätätoimenpiteistä elpymistä tukeviin kohdennettuihin toimenpiteisiin. Julkisen talouden velkasuhteen kasvu (85,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 100 % suhteessa BKT:hen vuonna 2021) heijastaa tuotannon supistumisen ja covid-19-pandemian aiheuttaman erittäin vakavan šokin torjumiseksi käynnistettyjen välttämättömien toimien yhteisvaikutusta. Koska julkisen talouden velkasuhde oli joissakin euroalueen jäsenvaltioissa suuri jo ennen talouden šokkia, velan asteittainen ja jatkuva vähentäminen kasvua edistävällä tavalla on asetettu politiikkatavoitteeksi suuressa osassa euroaluetta. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden alijäämän ennustettiin euroalueella kasvavan 7,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021 mutta supistuvan 3,9 prosenttiin vuonna 2022. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen ennakoitiin komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen arvion mukaan pysyvän kasvua tukevana vuonna 2021, kasvun ollessa yli 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2022 kasvu on suunnilleen 1 % suhteessa BKT:hen. Sekä kansallisesti rahoitetut että unionin rahoittamat julkiset investoinnit edistävät vuonna 2022 osaltaan kyseistä kasvua tukevaa viritystä. Neuvoston marraskuuhun 2021 mennessä hyväksymien euroalueen 18 kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman pohjalta voidaan euroalueen jäsenvaltioille tarjota laajamittaista taloudellista tukea jopa 262 miljardia euroa avustuksina ja 139 miljardia euroa lainoina vuoteen 2026 mennessä. Kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi vakaus- ja kasvusopimusta kaikilta osin noudattaen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan reagoida tuloksellisesti covid-19- kriisiin aiheuttamaan talouden häiriöön, edistää kestävää elpymistä ja varmistaa talous- ja rahaliiton asianmukainen toiminta. Yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista jatketaan vuonna 2022, mutta odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuonna 2023. Talouden elpyessä finanssipolitiikassa siirrytään väliaikaisista hätätoimenpiteistä elpymistä tukeviin kohdennettuihin toimenpiteisiin. Julkisen talouden velkasuhteen kasvu (85,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 100 % suhteessa BKT:hen vuonna 2021) heijastaa tuotannon supistumisen ja covid-19-pandemian aiheuttaman erittäin vakavan šokin torjumiseksi käynnistettyjen välttämättömien toimien yhteisvaikutusta. Koska julkisen talouden velkasuhde oli joissakin euroalueen jäsenvaltioissa suuri jo ennen talouden šokkia, velan asteittainen ja jatkuva vähentäminen kasvua edistävällä tavalla on asetettu politiikkatavoitteeksi suuressa osassa euroaluetta.

| (9) | Tässä yhteydessä vaikuttaa erityisen tärkeältä parantaa julkisen talouden koostumusta muun muassa edistämällä investointeja, huolehtimalla julkisen talouden toimenpiteiden paremmasta laadusta ja varmistamalla julkisen talouden kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos, vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen. Vihreän budjetoinnin, menojen uudelleenarviointien, toimivien julkisia investointeja koskevien hallinnointijärjestelmien ja toimivien julkisia hankintoja koskevien kehysten avulla voidaan parantaa julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta sekä luoda julkisen talouden liikkumavaraa julkisille lisäinvestoinneille. Covid-19-kriisin jälkeisenä aikana uudistukset, joiden tarkoituksena on tehdä veropolitiikasta tehokkaampaa ja oikeudenmukaisempaa, ovat entistä tärkeämpiä. Euroalueen verojärjestelmien kasvu- ja ympäristöystävällisyyttä voidaan vielä parantaa erityisesti puuttumalla vääristymiin ja pienentämällä työn verokiilaa, joka on yhä suuri useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa. Verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta voidaan lisätä toimenpiteillä, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun, verovilppiin ja veron kiertämiseen, samalla kun tuetaan elpymistä ja kasvatetaan verotuloja. Verotuskehystä on globalisaation vuoksi ollut tarpeen mukauttaa yhä digitaalisempaan talouteen sopivaksi. Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ja G20:n osallistavan kehyksen puitteissa on päästy sopimukseen maailmanlaajuisen verotuksen uudistamisesta talouden digitalisaatiosta johtuvien haasteiden käsittelemiseksi ja haitallisen verokilpailun rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Tässä yhteydessä vaikuttaa erityisen tärkeältä parantaa julkisen talouden koostumusta muun muassa edistämällä investointeja, huolehtimalla julkisen talouden toimenpiteiden paremmasta laadusta ja varmistamalla julkisen talouden kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos, vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen. Vihreän budjetoinnin, menojen uudelleenarviointien, toimivien julkisia investointeja koskevien hallinnointijärjestelmien ja toimivien julkisia hankintoja koskevien kehysten avulla voidaan parantaa julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta sekä luoda julkisen talouden liikkumavaraa julkisille lisäinvestoinneille. Covid-19-kriisin jälkeisenä aikana uudistukset, joiden tarkoituksena on tehdä veropolitiikasta tehokkaampaa ja oikeudenmukaisempaa, ovat entistä tärkeämpiä. Euroalueen verojärjestelmien kasvu- ja ympäristöystävällisyyttä voidaan vielä parantaa erityisesti puuttumalla vääristymiin ja pienentämällä työn verokiilaa, joka on yhä suuri useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa. Verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta voidaan lisätä toimenpiteillä, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun, verovilppiin ja veron kiertämiseen, samalla kun tuetaan elpymistä ja kasvatetaan verotuloja. Verotuskehystä on globalisaation vuoksi ollut tarpeen mukauttaa yhä digitaalisempaan talouteen sopivaksi. Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ja G20:n osallistavan kehyksen puitteissa on päästy sopimukseen maailmanlaajuisen verotuksen uudistamisesta talouden digitalisaatiosta johtuvien haasteiden käsittelemiseksi ja haitallisen verokilpailun rajoittamiseksi.

| (10) | Kriisin vaikutuksia kotitalouksiin ja yrityksiin on kyetty tuloksellisesti lieventämään jäsenvaltioiden ja unionin tasolla muun muassa Next Generation EU -elpymisvälineen kautta toteutetuilla nopeilla ja määrätietoisilla toimenpiteillä. Näiden koordinoitujen toimien ansiosta jäsenvaltioiden väliset erot ovat kasvaneet odotettua vähemmän, ja pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia on kyetty lieventämään. Tukitoimenpiteillä, kuten työajan lyhentämisjärjestelyillä ja muilla työpaikkojen säilymiseen tähtäävillä toimenpiteillä, on autettu pitämään yrityksiä toiminnassa koko kriisin ajan ja lisäksi rajoitettu työttömyysasteen nousua ja käytettävissä olevien tulojen vähenemistä. Vaikka maksukyvyttömyysasteet ovat kasvussa, ne ovat vuonna 2021 pysyneet kurissa tukitoimenpiteiden asteittaisesta lakkauttamisesta huolimatta. Myös työmarkkinatilanne on vähitellen kohentumassa: työllisyysaste oli vuoden 2021 toisella neljänneksellä 72,1 prosenttia, kun se ennen covid-19-kriisiä oli korkeimmillaan 72,9 prosenttia vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä. Koko covid-19-kriisin ajan jatkuneella digitaaliteknologian nopeutuneella käyttöönotolla voisi olla myönteinen vaikutus tuottavuuteen, mikäli kehitys jatkuu samanlaisena. Siitä huolimatta kyseisellä kriisillä on ollut huomattavia alueellisia, alakohtaisia ja tulonjakovaikutuksia, jotka edellyttävät uudelleenkohdentamista sekä maiden ja alojen sisällä että niiden välillä ja joista aiheutuu huomattavia siirtymäkustannuksia työntekijöille ja yrityksille. |
| --- | --- |

(10)

Kriisin vaikutuksia kotitalouksiin ja yrityksiin on kyetty tuloksellisesti lieventämään jäsenvaltioiden ja unionin tasolla muun muassa Next Generation EU -elpymisvälineen kautta toteutetuilla nopeilla ja määrätietoisilla toimenpiteillä. Näiden koordinoitujen toimien ansiosta jäsenvaltioiden väliset erot ovat kasvaneet odotettua vähemmän, ja pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia on kyetty lieventämään. Tukitoimenpiteillä, kuten työajan lyhentämisjärjestelyillä ja muilla työpaikkojen säilymiseen tähtäävillä toimenpiteillä, on autettu pitämään yrityksiä toiminnassa koko kriisin ajan ja lisäksi rajoitettu työttömyysasteen nousua ja käytettävissä olevien tulojen vähenemistä. Vaikka maksukyvyttömyysasteet ovat kasvussa, ne ovat vuonna 2021 pysyneet kurissa tukitoimenpiteiden asteittaisesta lakkauttamisesta huolimatta. Myös työmarkkinatilanne on vähitellen kohentumassa: työllisyysaste oli vuoden 2021 toisella neljänneksellä 72,1 prosenttia, kun se ennen covid-19-kriisiä oli korkeimmillaan 72,9 prosenttia vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä. Koko covid-19-kriisin ajan jatkuneella digitaaliteknologian nopeutuneella käyttöönotolla voisi olla myönteinen vaikutus tuottavuuteen, mikäli kehitys jatkuu samanlaisena. Siitä huolimatta kyseisellä kriisillä on ollut huomattavia alueellisia, alakohtaisia ja tulonjakovaikutuksia, jotka edellyttävät uudelleenkohdentamista sekä maiden ja alojen sisällä että niiden välillä ja joista aiheutuu huomattavia siirtymäkustannuksia työntekijöille ja yrityksille.

| (11) | Vaikka konkurssien lisääntyminen on toistaiseksi ollut vähäistä, useiden yritysten taseet ovat covid-19-kriisin vuoksi aiempaa heikommat, mikä saattaa heikentää niiden kykyä rahoittaa investointihankkeita lyhyellä aikavälillä ja vaarantaa niiden takaisinmaksukyvyn. Tukitoimenpiteet olisi elpymisen edetessä asteittain lopetettava ja kohdennettava paremmin. Velkainstrumenttien käytön vähentäminen rajoittaisi ehdollisia vastuita ja auttaisi säilyttämään yritysten investointikapasiteetin. Tukitoimenpiteiden lopettaminen oikeaan aikaan edellyttää tasapainon löytämistä. Tavoitteena on tukea investointeja ja työllisyyttä sekä estää elinkelpoisten yritysten kaatuminen. Samalla on kuitenkin huolehdittava, että elinkelvottomien yritysten hallittu poistuminen markkinoilta keskipitkällä aikavälillä ei esty. Tässä yhteydessä yritysten rahoituksen saannin parantaminen, yritysten taseiden vahvistaminen ja maksukyvyttömyysmenettelyjen kapasiteetin ja tehokkuuden parantaminen ovat keskeisessä asemassa. Kansalliset maksukyvyttömyysjärjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti euroalueella, ja tarvitaan kapasiteettia lisääviä toimia, jotta voidaan edistää hallinnon ja oikeuslaitoksen toimivuutta. Parantamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä voidaan myös osaltaan edistää pankkialan taseiden tervehdyttämistä, millä on myönteinen vaikutus luotontarjontaan. Uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023 (6), jonka tarkoituksena on ottaa kaikissa jäsenvaltioissa yrittäjiä varten käyttöön ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä ja veloista vapauttamista koskevat vähimmäisvaatimukset, on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 17 päivänä heinäkuuta 2022. Lisäksi unionin pääomamarkkinoiden yhdentyminen on keskeistä, jotta yrityksille voidaan tarjota vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pankkien luotonannon täydentämiseksi. Pääomamarkkinaunionin edistyminen voi parantaa euroalueen yritysten rahoituksen saantia, saada liikkeelle pitkäaikaisia investointeja uuteen ja vihreään teknologiaan ja infrastruktuuriin, edistää pääomasijoittamista ja poistaa rajatylittäviä sijoittamisen esteitä muun muassa yhdenmukaistamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan aineellisen oikeuden eräitä näkökohtia. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka konkurssien lisääntyminen on toistaiseksi ollut vähäistä, useiden yritysten taseet ovat covid-19-kriisin vuoksi aiempaa heikommat, mikä saattaa heikentää niiden kykyä rahoittaa investointihankkeita lyhyellä aikavälillä ja vaarantaa niiden takaisinmaksukyvyn. Tukitoimenpiteet olisi elpymisen edetessä asteittain lopetettava ja kohdennettava paremmin. Velkainstrumenttien käytön vähentäminen rajoittaisi ehdollisia vastuita ja auttaisi säilyttämään yritysten investointikapasiteetin. Tukitoimenpiteiden lopettaminen oikeaan aikaan edellyttää tasapainon löytämistä. Tavoitteena on tukea investointeja ja työllisyyttä sekä estää elinkelpoisten yritysten kaatuminen. Samalla on kuitenkin huolehdittava, että elinkelvottomien yritysten hallittu poistuminen markkinoilta keskipitkällä aikavälillä ei esty. Tässä yhteydessä yritysten rahoituksen saannin parantaminen, yritysten taseiden vahvistaminen ja maksukyvyttömyysmenettelyjen kapasiteetin ja tehokkuuden parantaminen ovat keskeisessä asemassa. Kansalliset maksukyvyttömyysjärjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti euroalueella, ja tarvitaan kapasiteettia lisääviä toimia, jotta voidaan edistää hallinnon ja oikeuslaitoksen toimivuutta. Parantamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä voidaan myös osaltaan edistää pankkialan taseiden tervehdyttämistä, millä on myönteinen vaikutus luotontarjontaan. Uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023 (6), jonka tarkoituksena on ottaa kaikissa jäsenvaltioissa yrittäjiä varten käyttöön ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä ja veloista vapauttamista koskevat vähimmäisvaatimukset, on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 17 päivänä heinäkuuta 2022. Lisäksi unionin pääomamarkkinoiden yhdentyminen on keskeistä, jotta yrityksille voidaan tarjota vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pankkien luotonannon täydentämiseksi. Pääomamarkkinaunionin edistyminen voi parantaa euroalueen yritysten rahoituksen saantia, saada liikkeelle pitkäaikaisia investointeja uuteen ja vihreään teknologiaan ja infrastruktuuriin, edistää pääomasijoittamista ja poistaa rajatylittäviä sijoittamisen esteitä muun muassa yhdenmukaistamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan aineellisen oikeuden eräitä näkökohtia.

| (12) | Vaikka työllisyys elpyy nopeasti, covid-19-kriisi sekä määrätietoiset pyrkimykset talouden viherryttämiseksi ja digitalisaation vauhdittamiseksi vaikuttavat pitkäaikaisesti joihinkin aloihin ja alueisiin sekä eräisiin työntekijäryhmiin. Tilanne on vaikuttanut erityisen paljon nuoriin sekä matalan osaamistason työntekijöihin ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin. Syntyvät uudet työpaikat saattavat poiketa kyseisen kriisin vuoksi menetetyistä työpaikoista. Joihinkin väestöryhmiin, mukaan lukien naisiin, kohdistuu edelleen rakenteellisia haasteita työmarkkinoille integroitumisessa. Toimitusketjujen pullonkaulat ja jyrkästi nousevat energian hinnat saattavat hidastaa työllisyyden elpymistä tietyillä aloilla. Sen vuoksi toimenpiteet, joilla helpotetaan siirtymistä työpaikasta toiseen ja tuetaan uudelleen integroitumista työmarkkinoille, ovat keskeisiä, jotta voidaan tukea sopeutumista ja lieventää sosiaalisia vaikutuksia erityisesti vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen. Komissio on antanut suosituksen (EU) 2021/402 (7) tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita laatimaan yhdenmukaisia toimenpidepaketteja, joiden tarkoituksena on paikata osaamisvajetta ja auttaa ihmisiä selviytymään vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa. Tällaiset paketit koostuisivat kolmesta osasta: i) ajallisesti rajoitetut ja hyvin suunnitellut työhönottoon ja siirtymään liittyvät kannustimet ja yrittäjyyden tukeminen, ii) työmarkkinoiden tarpeisiin liittyvät täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet ja iii) työvoimapalvelujen antaman tuen parantaminen. Euroalueen yhtenäisyyden kannalta olennaisen tärkeää on edelleen sosiaalinen suojelu, jotta voidaan selviytyä terveys- ja talouskriiseistä ja varmistaa oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari toimii edelleen ohjenuorana työllisyyttä ja osaamista koskeville ja sosiaalipoliittisille toimille, joilla edistetään ylöspäin suuntautuvaa jäsenvaltioiden taloudellista ja sosiaalista lähentymistä sekä työ- ja elinolojen parantamista. Maaliskuussa 2021 hyväksytyssä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa vahvistetaan unionille kolme yleistavoitetta, jotka koskevat i) työllisyyttä, ii) aikuiskoulutusta ja iii) köyhyyden vähentämistä vuoteen 2030 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttamista edistetään asiaankuuluvilla toimenpiteillä. Unionin johtajat ilmaisivat myönteisen kantansa näihin tavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 pidetyssä Porton sosiaalialan huippukokouksessa ja 24–25 päivänä kesäkuuta 2021 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka työllisyys elpyy nopeasti, covid-19-kriisi sekä määrätietoiset pyrkimykset talouden viherryttämiseksi ja digitalisaation vauhdittamiseksi vaikuttavat pitkäaikaisesti joihinkin aloihin ja alueisiin sekä eräisiin työntekijäryhmiin. Tilanne on vaikuttanut erityisen paljon nuoriin sekä matalan osaamistason työntekijöihin ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin. Syntyvät uudet työpaikat saattavat poiketa kyseisen kriisin vuoksi menetetyistä työpaikoista. Joihinkin väestöryhmiin, mukaan lukien naisiin, kohdistuu edelleen rakenteellisia haasteita työmarkkinoille integroitumisessa. Toimitusketjujen pullonkaulat ja jyrkästi nousevat energian hinnat saattavat hidastaa työllisyyden elpymistä tietyillä aloilla. Sen vuoksi toimenpiteet, joilla helpotetaan siirtymistä työpaikasta toiseen ja tuetaan uudelleen integroitumista työmarkkinoille, ovat keskeisiä, jotta voidaan tukea sopeutumista ja lieventää sosiaalisia vaikutuksia erityisesti vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen. Komissio on antanut suosituksen (EU) 2021/402 (7) tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita laatimaan yhdenmukaisia toimenpidepaketteja, joiden tarkoituksena on paikata osaamisvajetta ja auttaa ihmisiä selviytymään vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa. Tällaiset paketit koostuisivat kolmesta osasta: i) ajallisesti rajoitetut ja hyvin suunnitellut työhönottoon ja siirtymään liittyvät kannustimet ja yrittäjyyden tukeminen, ii) työmarkkinoiden tarpeisiin liittyvät täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet ja iii) työvoimapalvelujen antaman tuen parantaminen. Euroalueen yhtenäisyyden kannalta olennaisen tärkeää on edelleen sosiaalinen suojelu, jotta voidaan selviytyä terveys- ja talouskriiseistä ja varmistaa oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari toimii edelleen ohjenuorana työllisyyttä ja osaamista koskeville ja sosiaalipoliittisille toimille, joilla edistetään ylöspäin suuntautuvaa jäsenvaltioiden taloudellista ja sosiaalista lähentymistä sekä työ- ja elinolojen parantamista. Maaliskuussa 2021 hyväksytyssä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa vahvistetaan unionille kolme yleistavoitetta, jotka koskevat i) työllisyyttä, ii) aikuiskoulutusta ja iii) köyhyyden vähentämistä vuoteen 2030 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttamista edistetään asiaankuuluvilla toimenpiteillä. Unionin johtajat ilmaisivat myönteisen kantansa näihin tavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 pidetyssä Porton sosiaalialan huippukokouksessa ja 24–25 päivänä kesäkuuta 2021 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.

| (13) | Jäsenvaltiot ovat laatineet kunnianhimoisia uudistus- ja investointisuunnitelmia elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoaman taloudellisen ja strategisen tuen turvin. Kyseisen välineen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Instituutioiden laadun parantaminen erityisesti vahvistamalla hallinnollisia valmiuksia on keskeistä, jotta voidaan varmistaa varojen nopea käyttö samalla kun estetään päällekkäisyydet ja sekoittuminen muiden unionin välineiden kanssa. Jäsenvaltiot voivat parantaa yksityisten investointien toimintaedellytyksiä kohentamalla liiketoimintaympäristöä. Sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamisessa ovat avainasemassa toimitusketjun häiriönsietokyvyn säilyttäminen ja vahvistaminen tunnistamalla tarjonnan puutteet ja pullonkaulat ja puuttumalla niihin, markkinoiden avoimuus, standardien lähentäminen, monipuolisuuden lisääminen sekä kiertotalouden periaatteiden noudattaminen ja resurssitehokkuus. Heinäkuun 13 päivänä 2021 annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta 2021 kehotettiin lisäämään edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, digitaaliset palvelut mukaan luettuina, poistamalla tarpeettomat rajoitukset, parantamalla markkinavalvontaa ja varmistamalla riittävät hallinnolliset valmiudet, ja suositus on edelleen pätevä. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltiot ovat laatineet kunnianhimoisia uudistus- ja investointisuunnitelmia elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoaman taloudellisen ja strategisen tuen turvin. Kyseisen välineen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Instituutioiden laadun parantaminen erityisesti vahvistamalla hallinnollisia valmiuksia on keskeistä, jotta voidaan varmistaa varojen nopea käyttö samalla kun estetään päällekkäisyydet ja sekoittuminen muiden unionin välineiden kanssa. Jäsenvaltiot voivat parantaa yksityisten investointien toimintaedellytyksiä kohentamalla liiketoimintaympäristöä. Sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamisessa ovat avainasemassa toimitusketjun häiriönsietokyvyn säilyttäminen ja vahvistaminen tunnistamalla tarjonnan puutteet ja pullonkaulat ja puuttumalla niihin, markkinoiden avoimuus, standardien lähentäminen, monipuolisuuden lisääminen sekä kiertotalouden periaatteiden noudattaminen ja resurssitehokkuus. Heinäkuun 13 päivänä 2021 annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta 2021 kehotettiin lisäämään edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, digitaaliset palvelut mukaan luettuina, poistamalla tarpeettomat rajoitukset, parantamalla markkinavalvontaa ja varmistamalla riittävät hallinnolliset valmiudet, ja suositus on edelleen pätevä.

| (14) | Pankkisektori on osoittanut yleisen kriisinkestävyytensä vakavien taloudellisten paineiden keskellä aiempien uudistusten tuloksena. Laajat tukitoimenpiteet keskellä syvintä kriisiä sekä talouden vakaa elpyminen vuonna 2021 ovat toistaiseksi lieventäneet huolia yritysten taseiden heikkenemisestä. On kuitenkin mahdollista, että euroalueen pankkien omaisuuserien laatu heikentyy jonkin verran. Riskien oikea-aikainen seuranta, proaktiivinen yhteistyö velallisten kanssa ja järjestämättömien lainojen aktiivinen hoito yhdessä paremman kannattavuuden ja vankan sääntelykehyksen kanssa ovat tärkeitä, jotta voidaan säilyttää pankkisektorin vakaus ja turvata pankkien kyky rahoittaa talouden elpymistä. |
| --- | --- |

(14)

Pankkisektori on osoittanut yleisen kriisinkestävyytensä vakavien taloudellisten paineiden keskellä aiempien uudistusten tuloksena. Laajat tukitoimenpiteet keskellä syvintä kriisiä sekä talouden vakaa elpyminen vuonna 2021 ovat toistaiseksi lieventäneet huolia yritysten taseiden heikkenemisestä. On kuitenkin mahdollista, että euroalueen pankkien omaisuuserien laatu heikentyy jonkin verran. Riskien oikea-aikainen seuranta, proaktiivinen yhteistyö velallisten kanssa ja järjestämättömien lainojen aktiivinen hoito yhdessä paremman kannattavuuden ja vankan sääntelykehyksen kanssa ovat tärkeitä, jotta voidaan säilyttää pankkisektorin vakaus ja turvata pankkien kyky rahoittaa talouden elpymistä.

| (15) | Euroalueen talouden koko ja yhdentyminen sekä covid-19-kriisin johdosta toteutetut toimet ovat yleisesti ottaen toimineet vakauttavina tekijöinä koko kriisin ajan. Talouksien keskinäisriippuvuuden takia euroalueen jäsenvaltioiden on lähivuosina toteutettava sovitut investoinnit ja uudistukset selviytyäkseen kriisistä entistä vahvempina. Samalla talous- ja rahaliittoa on syvennettävä edelleen, jotta voidaan lujittaa sen kykyä selviytyä tulevista šokeista ja pysyä vahvempana kansainvälisissä yhteyksissä. Tilanteen kehitys kehittyneissä ja kehittyvissä markkinatalouksissa vaikuttaa suoraan euroalueeseen useiden kanavien kautta, mukaan lukien terveys- ja rokotuspolitiikka, rahapolitiikan suuntaukset, rahavirrat, globaalit arvoketjut ja kauppa. Elpymisen myötä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa esiintyneet rajoitteet osoittavat myös talouksien yhä kasvavaa globaalia keskinäisriippuvuutta. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämä on samalla jatkanut asteittaista supistumistaan ja oli vuonna 2020 melkein perustekijöihin perustuvalla tasolla. Sen ennakoidaan kuitenkin nousevan 2,6 prosentista 3,4 prosenttiin vuosien 2020 ja 2023 välillä. Vahvistamalla viime vuosina pitkälti vakaana pysynyttä euron kansainvälistä roolia muun muassa digitaalista euroa kehittämällä voitaisiin lisätä euroalueen ja koko unionin taloudellista ja rahoituksellista riippumattomuutta ja parantaa maailman finanssimarkkinoiden vakautta. |
| --- | --- |

(15)

Euroalueen talouden koko ja yhdentyminen sekä covid-19-kriisin johdosta toteutetut toimet ovat yleisesti ottaen toimineet vakauttavina tekijöinä koko kriisin ajan. Talouksien keskinäisriippuvuuden takia euroalueen jäsenvaltioiden on lähivuosina toteutettava sovitut investoinnit ja uudistukset selviytyäkseen kriisistä entistä vahvempina. Samalla talous- ja rahaliittoa on syvennettävä edelleen, jotta voidaan lujittaa sen kykyä selviytyä tulevista šokeista ja pysyä vahvempana kansainvälisissä yhteyksissä. Tilanteen kehitys kehittyneissä ja kehittyvissä markkinatalouksissa vaikuttaa suoraan euroalueeseen useiden kanavien kautta, mukaan lukien terveys- ja rokotuspolitiikka, rahapolitiikan suuntaukset, rahavirrat, globaalit arvoketjut ja kauppa. Elpymisen myötä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa esiintyneet rajoitteet osoittavat myös talouksien yhä kasvavaa globaalia keskinäisriippuvuutta. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämä on samalla jatkanut asteittaista supistumistaan ja oli vuonna 2020 melkein perustekijöihin perustuvalla tasolla. Sen ennakoidaan kuitenkin nousevan 2,6 prosentista 3,4 prosenttiin vuosien 2020 ja 2023 välillä. Vahvistamalla viime vuosina pitkälti vakaana pysynyttä euron kansainvälistä roolia muun muassa digitaalista euroa kehittämällä voitaisiin lisätä euroalueen ja koko unionin taloudellista ja rahoituksellista riippumattomuutta ja parantaa maailman finanssimarkkinoiden vakautta.

| (16) | Talous- ja rahaliiton syventäminen on edelleen keskeisen tärkeää. Pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni ovat toisiaan vahvistavia hankkeita, joilla edistetään kasvua, turvataan rahoitusvakaus ja tuetaan todellista talous- ja rahaliittoa. Paikkaamalla jäljellä olevat aukot voitaisiin parantaa edelleen euroalueen vakautta ja häiriönsietokykyä, auttaa euroalueen talouksia menestymään ja vahvistaa euron kansainvälistä roolia. Pankkiunionin toteuttaminen yhdessä Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehtyä sopimusta ja vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2014 tehtyä hallitustenvälistä sopimusta (8) koskevien muutossopimusten ajallaan tapahtuvan ratifioinnin kanssa samoin kuin pääomamarkkinaunionin toteuttaminen ovat edelleen olennaisen tärkeitä. Näin tuetaan myös vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta, joita varten tarvitaan huomattavasti investointeja. Euroalueen huippukokouksessa 25 päivänä kesäkuuta 2021 toistettiin jälleen pankkiunionin toteuttamista koskeva sitoumus ja pyydettiin euroryhmää (laajennetussa kokoonpanossa) sopimaan viipymättä ja yhteisymmärryksessä vaiheittaisesta ja aikataulutetusta työsuunnitelmasta kaikkien edelleen avoinna olevien osatekijöiden osalta. Lisäksi kehotettiin panemaan komission 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” esitetty pääomamarkkinaunionia koskeva vuoden 2020 toimintasuunnitelma nopeasti täytäntöön neuvoston 3 päivänä joulukuuta 2020 kyseisestä toimintasuunnitelmasta antamissa päätelmissä esitettyjen painopisteiden mukaisesti. Euroalueen talouspolitiikasta 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettu neuvoston vuoden 2021 suositus, jossa kehotetaan toteuttamaan talous- ja rahaliitto ja vahvistamaan euron kansainvälistä roolia, on edelleen pätevä, |
| --- | --- |

(16)

Talous- ja rahaliiton syventäminen on edelleen keskeisen tärkeää. Pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni ovat toisiaan vahvistavia hankkeita, joilla edistetään kasvua, turvataan rahoitusvakaus ja tuetaan todellista talous- ja rahaliittoa. Paikkaamalla jäljellä olevat aukot voitaisiin parantaa edelleen euroalueen vakautta ja häiriönsietokykyä, auttaa euroalueen talouksia menestymään ja vahvistaa euron kansainvälistä roolia. Pankkiunionin toteuttaminen yhdessä Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehtyä sopimusta ja vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2014 tehtyä hallitustenvälistä sopimusta (8) koskevien muutossopimusten ajallaan tapahtuvan ratifioinnin kanssa samoin kuin pääomamarkkinaunionin toteuttaminen ovat edelleen olennaisen tärkeitä. Näin tuetaan myös vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta, joita varten tarvitaan huomattavasti investointeja. Euroalueen huippukokouksessa 25 päivänä kesäkuuta 2021 toistettiin jälleen pankkiunionin toteuttamista koskeva sitoumus ja pyydettiin euroryhmää (laajennetussa kokoonpanossa) sopimaan viipymättä ja yhteisymmärryksessä vaiheittaisesta ja aikataulutetusta työsuunnitelmasta kaikkien edelleen avoinna olevien osatekijöiden osalta. Lisäksi kehotettiin panemaan komission 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” esitetty pääomamarkkinaunionia koskeva vuoden 2020 toimintasuunnitelma nopeasti täytäntöön neuvoston 3 päivänä joulukuuta 2020 kyseisestä toimintasuunnitelmasta antamissa päätelmissä esitettyjen painopisteiden mukaisesti. Euroalueen talouspolitiikasta 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettu neuvoston vuoden 2021 suositus, jossa kehotetaan toteuttamaan talous- ja rahaliitto ja vahvistamaan euron kansainvälistä roolia, on edelleen pätevä,

SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia sekä yksinään, muun muassa elvytys- ja palautumissuunnitelmiensa täytäntöönpanon kautta, että yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2022–2023 seuraavasti:

| 1. | jatketaan kansallisten finanssipolitiikkojen hyödyntämistä ja koordinointia jäsenvaltioissa, jotta kestävää ja osallistavaa elpymistä voidaan tukea tuloksellisesti. Säilytetään maltillisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys koko euroalueella vuonna 2022 ottaen huomioon kansalliset talousarviot ja elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjolla oleva rahoitus. Kohdistetaan finanssipoliittisia toimenpiteitä asteittain investointeihin, joilla edistetään vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa sopusoinnussa olevaa kestävää ja osallistavaa elpymistä, kiinnittäen erityistä huomiota julkisen talouden toimenpiteiden laatuun. Epävarmuusaste huomioon ottaen jatketaan ketterää finanssipolitiikkaa, jotta voidaan reagoida covid-19-pandemian kehitykseen. Eriytetään finanssipoliittisia toimia, ottaen huomioon elpymisen voimakkuus, huolehtimalla julkisen talouden kestävyydestä ja lisäämällä investointeja pitäen mielessä tarve vähentää eroavuuksia. |
| --- | --- |

1.

jatketaan kansallisten finanssipolitiikkojen hyödyntämistä ja koordinointia jäsenvaltioissa, jotta kestävää ja osallistavaa elpymistä voidaan tukea tuloksellisesti. Säilytetään maltillisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys koko euroalueella vuonna 2022 ottaen huomioon kansalliset talousarviot ja elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjolla oleva rahoitus. Kohdistetaan finanssipoliittisia toimenpiteitä asteittain investointeihin, joilla edistetään vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa sopusoinnussa olevaa kestävää ja osallistavaa elpymistä, kiinnittäen erityistä huomiota julkisen talouden toimenpiteiden laatuun. Epävarmuusaste huomioon ottaen jatketaan ketterää finanssipolitiikkaa, jotta voidaan reagoida covid-19-pandemian kehitykseen. Eriytetään finanssipoliittisia toimia, ottaen huomioon elpymisen voimakkuus, huolehtimalla julkisen talouden kestävyydestä ja lisäämällä investointeja pitäen mielessä tarve vähentää eroavuuksia.

| 2. | edistetään toimenpiteitä, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun, verovilppiin ja veron kiertämiseen, jotta voidaan varmistaa verojärjestelmien oikeudenmukaisuus ja tehokkuus. Pyritään rajoittamaan haitallista verokilpailua muun muassa löytämällä maailmanlaajuisen konsensuksen pohjalta ratkaisu haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen ja globalisoituminen aiheuttavat verotukselle. Pienennetään työn verokiilaa ja edistetään verorasituksen siirtämistä työn verottamisesta vähemmän vääristäviin veroihin. Siirrytään työmarkkinoilla hätätoimenpiteistä elvytystoimenpiteisiin varmistamalla aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus seuraavasti: i) tuetaan työpaikan vaihtamista ja erityisesti siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen; ii) yhdistetään toimenpiteitä, joilla puututaan osaamisvajeeseen, vahvistetaan täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja tarjotaan kohdennettuja työhönottokannustimia; ja iii) parannetaan julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia puuttua työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin. Vahvistetaan osallistavia ja laadukkaita koulutusjärjestelmiä. Edistetään nuorten, naisten ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien integroitumista työmarkkinoille, varmistetaan asianmukaiset työolot ja puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen sekä kehitetään ja tarvittaessa mukautetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja niiden pariin pääsyä, jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin jälkeen ilmeneviin samoin kuin vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyviin haasteisiin. Varmistetaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen politiikkojen laatimiseen ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista. Varmistetaan hyvien käytäntöjen jakaminen ja lähentyminen taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä lisäävien työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkojen osalta. |
| --- | --- |

2.

edistetään toimenpiteitä, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun, verovilppiin ja veron kiertämiseen, jotta voidaan varmistaa verojärjestelmien oikeudenmukaisuus ja tehokkuus. Pyritään rajoittamaan haitallista verokilpailua muun muassa löytämällä maailmanlaajuisen konsensuksen pohjalta ratkaisu haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen ja globalisoituminen aiheuttavat verotukselle. Pienennetään työn verokiilaa ja edistetään verorasituksen siirtämistä työn verottamisesta vähemmän vääristäviin veroihin. Siirrytään työmarkkinoilla hätätoimenpiteistä elvytystoimenpiteisiin varmistamalla aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus seuraavasti: i) tuetaan työpaikan vaihtamista ja erityisesti siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen; ii) yhdistetään toimenpiteitä, joilla puututaan osaamisvajeeseen, vahvistetaan täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja tarjotaan kohdennettuja työhönottokannustimia; ja iii) parannetaan julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia puuttua työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin. Vahvistetaan osallistavia ja laadukkaita koulutusjärjestelmiä. Edistetään nuorten, naisten ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien integroitumista työmarkkinoille, varmistetaan asianmukaiset työolot ja puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen sekä kehitetään ja tarvittaessa mukautetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja niiden pariin pääsyä, jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin jälkeen ilmeneviin samoin kuin vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyviin haasteisiin. Varmistetaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen politiikkojen laatimiseen ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista. Varmistetaan hyvien käytäntöjen jakaminen ja lähentyminen taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä lisäävien työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkojen osalta.

| 3. | seurataan yrityksille suunnattujen tukipakettien vaikuttavuutta, keskitytään kohdennetumpaan tukeen sellaisten elinkelpoisten yritysten maksukyvyn turvaamiseksi, jotka ovat joutuneet covid-19-kriisin aikana koetukselle, ja hyödynnetään enemmän oman pääoman ehtoisia välineitä. Parannetaan mahdollisuuksia maksukyvyttömyysmenettelyjen avulla hoitaa konkurssit ja velkojen uudelleenjärjestelyt tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti, maksimoidaan arvon säilyminen ja edistetään pääoman tehokasta ohjaamista reaalitalouteen sekä rajatylittäviä investointeja. Edetään ripeästi pääomamarkkinaunionin syventämisessä. Komissio on esittänyt sitä koskevia lainsäädäntöehdotuksia, joiden päätarkoituksena on tukea talouden rahoittamista, parantaa yritysten ja yksityishenkilöiden investointimahdollisuuksia ja poistaa tarpeettomat rajatylittävät sijoittamisen esteet sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.

seurataan yrityksille suunnattujen tukipakettien vaikuttavuutta, keskitytään kohdennetumpaan tukeen sellaisten elinkelpoisten yritysten maksukyvyn turvaamiseksi, jotka ovat joutuneet covid-19-kriisin aikana koetukselle, ja hyödynnetään enemmän oman pääoman ehtoisia välineitä. Parannetaan mahdollisuuksia maksukyvyttömyysmenettelyjen avulla hoitaa konkurssit ja velkojen uudelleenjärjestelyt tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti, maksimoidaan arvon säilyminen ja edistetään pääoman tehokasta ohjaamista reaalitalouteen sekä rajatylittäviä investointeja. Edetään ripeästi pääomamarkkinaunionin syventämisessä. Komissio on esittänyt sitä koskevia lainsäädäntöehdotuksia, joiden päätarkoituksena on tukea talouden rahoittamista, parantaa yritysten ja yksityishenkilöiden investointimahdollisuuksia ja poistaa tarpeettomat rajatylittävät sijoittamisen esteet sisämarkkinoilla.

| 4. | vahvistetaan edelleen kansallisia institutionaalisia kehyksiä ja jatketaan uudistuksia, joilla poistetaan investointien ja pääoman uudelleenkohdentamisen pullonkauloja ja varmistetaan unionin varojen tehokas ja oikea-aikainen käyttö. Kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja parannetaan liiketoimintaympäristöä. Tehostetaan julkishallinnon toimivuutta ja digitalisointia. Parannetaan julkista varainhoitoa erityisesti vihreän budjetoinnin avulla ja parantamalla julkisia investointeja koskevien hallinnointikehysten toimivuutta ja hyödynnetään menojen uudelleenarviointeja, jotta voidaan parantaa julkisen talouden koostumusta ja laatua, varsinkin julkisten investointien ja ihmisiin ja osaamiseen tehtävien investointien laatua, sekä kohdentaa julkiset menot paremmin elpymisen ja palautumiskyvyn tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.

vahvistetaan edelleen kansallisia institutionaalisia kehyksiä ja jatketaan uudistuksia, joilla poistetaan investointien ja pääoman uudelleenkohdentamisen pullonkauloja ja varmistetaan unionin varojen tehokas ja oikea-aikainen käyttö. Kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja parannetaan liiketoimintaympäristöä. Tehostetaan julkishallinnon toimivuutta ja digitalisointia. Parannetaan julkista varainhoitoa erityisesti vihreän budjetoinnin avulla ja parantamalla julkisia investointeja koskevien hallinnointikehysten toimivuutta ja hyödynnetään menojen uudelleenarviointeja, jotta voidaan parantaa julkisen talouden koostumusta ja laatua, varsinkin julkisten investointien ja ihmisiin ja osaamiseen tehtävien investointien laatua, sekä kohdentaa julkiset menot paremmin elpymisen ja palautumiskyvyn tarpeisiin.

| 5. | varmistetaan makrovakaus ja ylläpidetään talouden luottokanavia jatkamalla järjestämättömien lainojen käsittelyä muun muassa seuraamalla omaisuuserien laatua, toimimalla oikea-aikaisesti ja ennakoivasti vaikeuksissa olevien velallisten, erityisesti elinkelpoisten velallisten kanssa ja kehittämällä edelleen järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita. Jatketaan työtä pankkiunionin viimeistelemiseksi noudattamalla vaiheittaista ja aikataulutettua työsuunnitelmaa, joka kattaa kaikki tarvittavat avoinna olevat osatekijät ja jonka tavoitetaso on kauttaaltaan yhtäläinen, ja jatketaan työtä euron kansainvälisen aseman vahvistamiseksi. Tuetaan edelleen digitaalisen euron mahdollista käyttöönottoa koskevaa selvitystyötä. |
| --- | --- |

5.

varmistetaan makrovakaus ja ylläpidetään talouden luottokanavia jatkamalla järjestämättömien lainojen käsittelyä muun muassa seuraamalla omaisuuserien laatua, toimimalla oikea-aikaisesti ja ennakoivasti vaikeuksissa olevien velallisten, erityisesti elinkelpoisten velallisten kanssa ja kehittämällä edelleen järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita. Jatketaan työtä pankkiunionin viimeistelemiseksi noudattamalla vaiheittaista ja aikataulutettua työsuunnitelmaa, joka kattaa kaikki tarvittavat avoinna olevat osatekijät ja jonka tavoitetaso on kauttaaltaan yhtäläinen, ja jatketaan työtä euron kansainvälisen aseman vahvistamiseksi. Tuetaan edelleen digitaalisen euron mahdollista käyttöönottoa koskevaa selvitystyötä.

Talous- ja rahaliiton syventämiseen liittyviä lisätoimia toteutettaessa olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu unionin kattavasta talouspoliittisesta reagoinnista covid-19-kriisiin. Talous- ja rahaliiton syventämisessä olisi edettävä noudattaen täysin unionin sisämarkkinoiden periaatteita ja tavalla, joka on avoin ja läpinäkyvä suhteessa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin.

Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 23).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  EUVL C 283, 15.7.2021, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, veloista vapauttamisesta ja elinkeinotoiminnan harjoittamiskiellosta sekä toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi ja direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta (direktiivi uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä) (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18).

6

(7)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

7

(8)  Belgian kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Viron tasavallan, Irlannin, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Italian tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Maltan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Portugalin tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan ja Suomen tasavallan välinen sopimus Euroopan vakausmekanismin perustamisesta, allekirjoitettu Brysselissä 2 päivänä helmikuuta 2012.

8

---

Euroopan keskuspankki

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/7

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,

annettu 29 päivänä maaliskuuta 2022,

Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista

(EKP/2022/15)

(2022/C 153/02)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

| (2) | Lietuvos bankasin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Ernst & Young Baltic UAB:n, toimikausi päättyi tilikauden 2021 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos bankasin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Ernst & Young Baltic UAB:n, toimikausi päättyi tilikauden 2021 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2022 alkaen.

| (3) | Lietuvos bankas on valinnut UAB ROSK Consulting -nimisen yhteisön ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2022–2024, |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas on valinnut UAB ROSK Consulting -nimisen yhteisön ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2022–2024,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Suositetaan, että UAB ROSK Consulting nimitetään Lietuvos bankasin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2022–2024.

Tehty Frankfurt am Mainissa 29 päivänä maaliskuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/8

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) prosessuaalisten takeiden valvojan nimittämisestä

(2022/C 153/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 325 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 (1) kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja erityisesti sen 9 a artiklan,

ottaa huomioon komission laatiman luettelon prosessuaalisten takeiden valvojan tehtävään soveltuvista pätevistä ehdokkaista,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 23 päivänä joulukuuta 2020 asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 (2), jolla muutettiin asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 sisäisen toiminnon perustamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 23 päivänä joulukuuta 2020 asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 (2), jolla muutettiin asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 sisäisen toiminnon perustamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, muodossa.

| (2) | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 9 a artiklan 1 kohdan mukaan komissio nimittää valvojan viiden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Mainitun asetuksen 9 a artiklan 4 kohdan mukaan komissio laatii Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun hakuilmoituksen perusteella luettelon valvojan tehtävään soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Komissio nimittää valvojan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 9 a artiklan 1 kohdan mukaan komissio nimittää valvojan viiden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Mainitun asetuksen 9 a artiklan 4 kohdan mukaan komissio laatii Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun hakuilmoituksen perusteella luettelon valvojan tehtävään soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Komissio nimittää valvojan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa.

| (3) | Komissio toimitti 9 päivänä joulukuuta 2021 neuvostolle luettelon, jossa esitetään paremmuusjärjestyksessä kolme valvojan tehtävään soveltuvaa pätevää ehdokasta, ja pyysi neuvostolta lausuntoa valvojan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti 9 päivänä joulukuuta 2021 neuvostolle luettelon, jossa esitetään paremmuusjärjestyksessä kolme valvojan tehtävään soveltuvaa pätevää ehdokasta, ja pyysi neuvostolta lausuntoa valvojan nimittämisestä.

| (4) | Neuvosto on tarkastellut asiaa ja erityisesti komission toimittamia asiakirjoja kolmesta valvojan tehtävään soveltuvasta pätevästä ehdokkaasta, |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto on tarkastellut asiaa ja erityisesti komission toimittamia asiakirjoja kolmesta valvojan tehtävään soveltuvasta pätevästä ehdokkaasta,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto antaa puoltavan lausuntonsa komission toimittamasta luettelosta, jossa esitetään paremmuusjärjestyksessä kolme valvojan tehtävään soveltuvaa pätevää ehdokasta.

Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2223, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 49).

2

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/10

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 153/04)

Komissio päätti 29. maaliskuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10586. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10586. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/11

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 153/05)

Komissio päätti 21. maaliskuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10610. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10610. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/12

---

Euron kurssi (1)

6. huhtikuuta 2022

(2022/C 153/06)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0923 |
| JPY | Japanin jeniä | 135,30 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4378 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83473 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2855 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0187 |
| ISK | Islannin kruunua | 141,40 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,5523 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,441 |
| HUF | Unkarin forinttia | 377,77 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6328 |
| RON | Romanian leuta | 4,9433 |
| TRY | Turkin liiraa | 16,0998 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4431 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3647 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,5617 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5718 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4844 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 330,44 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,9934 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9498 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5470 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 683,36 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6040 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,167 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,701 |
| BRL | Brasilian realia | 5,0996 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,8759 |
| INR | Intian rupiaa | 82,8343 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0923

JPY

Japanin jeniä

135,30

DKK

Tanskan kruunua

7,4378

GBP

Englannin puntaa

0,83473

SEK

Ruotsin kruunua

10,2855

CHF

Sveitsin frangia

1,0187

ISK

Islannin kruunua

141,40

NOK

Norjan kruunua

9,5523

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,441

HUF

Unkarin forinttia

377,77

PLN

Puolan zlotya

4,6328

RON

Romanian leuta

4,9433

TRY

Turkin liiraa

16,0998

AUD

Australian dollaria

1,4431

CAD

Kanadan dollaria

1,3647

HKD

Hongkongin dollaria

8,5617

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5718

SGD

Singaporen dollaria

1,4844

KRW

Etelä-Korean wonia

1 330,44

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,9934

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9498

HRK

Kroatian kunaa

7,5470

IDR

Indonesian rupiaa

15 683,36

MYR

Malesian ringgitiä

4,6040

PHP

Filippiinien pesoa

56,167

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,701

BRL

Brasilian realia

5,0996

MXN

Meksikon pesoa

21,8759

INR

Intian rupiaa

82,8343

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/13

---

Héraðsdómur Reykjavíkurin 8 päivänä joulukuuta 2021 päivätty pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa Anna Bryndís Einarsdóttir vastaan Islannin valtiovarainministeriö

(Asia E-5/21)

(2022/C 153/07)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjavikin käräjäoikeus) on esittänyt 8 päivänä joulukuuta 2021 EFTAn tuomioistuimelle pyynnön neuvoa-antavan lausunnon saamiseksi asiassa Anna Bryndís Einarsdóttir vastaan Islannin valtiovarainministeriö. Pyyntö saapui EFTAn tuomioistuimen kirjaamoon 13 päivänä joulukuuta 2021 ja koskee seuraavia kysymyksiä:

Velvoittaako sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 6 artikla (ks. myös asetuksen 21 artiklan 3 kohta) ETA-valtiota äitiys-/isyysvapaaseen liittyviä maksuja laskiessaan laskemaan viitetulon henkilön koko Euroopan talousalueen työmarkkinoilla saaman kokonaispalkan perusteella? Rikkooko se, että huomioon otetaan ainoastaan henkilön kokonaispalkka kyseisillä kotimaan työmarkkinoilla, edellä mainittua säännöstä ja ETA-sopimuksen periaatteita (ks. esim. ETA-sopimuksen 29 artikla)?

---

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/14

---

TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2021,

asiassa E-2/21

Norep AS v. Haugen Gruppen AS

(Itsenäiset kauppaedustajat – Direktiivi 86/653/ETY – 1 artiklan 2 kohta – ”Kauppaedustajan” käsite – Tavaroiden myynnistä tai ostosta neuvotteleminen päämiehen puolesta)

(2022/C 153/08)

Asiassa E-2/21, Norep As v. Haugen Gruppen AS, Norjan korkein oikeus (Norges Høyesterett) on esittänyt valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 34 artiklan nojalla tuomioistuimelle PYYNNÖN, joka koskee jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta 18 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/653/ETY tulkintaa. Tuomioistuimen presidentti (esittelevä tuomari) Páll Hreinsson sekä tuomarit Per Christiansen ja Bernd Hammermann antoivat 14 päivänä joulukuuta 2021 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:

| 1. | Jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta 18 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/653/ETY 1 artiklan 2 kohtaa ja erityisesti ilmaisua ”neuvotella” on tulkittava siten, että kauppaedustajan ei välttämättä edellytetä osallistuvan suoraan asiakkaiden päämiehelle tekemiin tilauksiin ja että tilaukset voivat myös mennä suoraan asiakkailta päämiehelle. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta 18 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/653/ETY 1 artiklan 2 kohtaa ja erityisesti ilmaisua ”neuvotella” on tulkittava siten, että kauppaedustajan ei välttämättä edellytetä osallistuvan suoraan asiakkaiden päämiehelle tekemiin tilauksiin ja että tilaukset voivat myös mennä suoraan asiakkailta päämiehelle.

| 2. | Myyntiin liittyvää toimintaa olisi pidettävä direktiivin 86/653/ETY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna neuvottelemisena, jos sen tarkoituksena on nimenomaan saada päämiehelle sopimuksia tavaroiden myynnistä tai ostamisesta ja jos kauppaedustaja toimii välittäjänä päämiehen ja tämän asiakkaiden välillä. |
| --- | --- |

2.

Myyntiin liittyvää toimintaa olisi pidettävä direktiivin 86/653/ETY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna neuvottelemisena, jos sen tarkoituksena on nimenomaan saada päämiehelle sopimuksia tavaroiden myynnistä tai ostamisesta ja jos kauppaedustaja toimii välittäjänä päämiehen ja tämän asiakkaiden välillä.

---

| 7.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/15

---

TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2021,

asiassa E-1/21

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung ja Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – Asetus (EY) N:o 987/2009 – Kotipaikka tai liiketoimipaikka – Väliaikainen määrittäminen – ETA-sopimuksen 3 artikla – Vilpittömän yhteistyön periaate)

(2022/C 153/09)

Asiassa E-1/21, ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH v. Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinin ruhtinaskunnan muutoksenhakutuomioistuin (Fürstliches Obergericht) on esittänyt tuomioistuimelle valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen 34 artiklan nojalla PYYNNÖN, joka koskee sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 tulkintaa. EFTAn tuomioistuin, toimien kokoonpanossa presidentti Páll Hreinsson (esittelevä tuomari), tuomarit Per Christiansen ja Bernd Hammermann, on antanut 14 päivänä joulukuuta 2021 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:

1.

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 13 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohtaa, luettuna yhdessä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 14 artiklan 5 a kohdan kanssa, on tulkittava siten, että pelkkä yrityksen kotipaikka ei riitä kyseisen säännöksen soveltamiseen. Määritettäessä asetuksen (EY) N:o 987/2009 14 artiklan 5 a kohdassa tarkoitettua paikkaa, jossa yrityksen olennaiset päätökset tehdään ja jossa sen keskushallinto toimii, on otettava huomioon useita tekijöitä. Näihin tekijöihin kuuluvat sen kotipaikka, keskushallinnon sijaintipaikka, paikka, jossa sen johto kokoontuu, ja paikka (yleensä sama), jossa yrityksen yleisistä toiminnallisista linjauksista päätetään. Muitakin tekijöitä, kuten keskeisten johtohenkilöiden kotipaikka, yhtiökokouksen paikka, hallinnollisten ja kirjanpidollisten asiakirjojen säilytyspaikka ja varainhoidon eli erityisesti pankkiasioiden hoitamisen pääasiallinen paikka, voidaan ottaa tässä huomioon.

2.

Jotta väliaikainen määrittäminen tulee lopulliseksi asetuksen (EY) N:o 987/2009 16 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, henkilön asuinpaikan nimetyn laitoksen on täytynyt ilmoittaa tekemästään väliaikaisesta määrityksestä kunkin sellaisen ETA-valtion nimetyille laitoksille, jossa toimintaa harjoitetaan. Asetuksen (EY) N:o 987/2009 16 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi ei riitä, että väliaikainen määritys tulee tiedoksi sen ETA-valtion nimetylle laitokselle, jossa toimintaa harjoitetaan, missä tahansa muodossa, esimerkiksi asianomaisen yrityksen tai henkilön välityksellä.

3.

Asetuksen (EY) N:o 987/2009 16 artiklan 4 kohtaa on tulkittava siten, että ETA-valtion nimetty laitos voi edelleen riitauttaa väliaikaisen määrityksen, josta on tullut kyseisen asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti lopullinen sen seurauksena, että kahden kuukauden määräaika on päättynyt eikä kyseistä säännöstä ole hyödynnetty. Mainitun asetuksen 16 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn soveltaminen voi johtaa siihen, että kyseisen asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti lopulliseksi tullut määritys kumotaan taannehtivasti.

---