# Euroopa Liidu C 147/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 147 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik4. aprill 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 147

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik4. aprill 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 147/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10611 – GENERALI FRANCE / LA MÉDICALE) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 147/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10611 – GENERALI FRANCE / LA MÉDICALE) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 147/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: — 0,00 % 1. aprill 2022 — Euro vahetuskurss | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 147/03 | Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmituse (ETKR) Muutmine | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 147/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: — 0,00 % 1. aprill 2022 — Euro vahetuskurss

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 147/03

Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmituse (ETKR) Muutmine

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 147/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10690 – NORDIC CAPITAL / ELLOS GROUP) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 147/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 6 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 147/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10690 – NORDIC CAPITAL / ELLOS GROUP) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 147/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 4.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 147/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 147/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10611 – GENERALI FRANCE / LA MÉDICALE)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 147/01)

23. märtsil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10611 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10611 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 147/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 147/2

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. aprill 2022

Euro vahetuskurss (2)

1. aprill 2022

(2022/C 147/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1052 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,35 |
| DKK | Taani kroon | 7,4388 |
| GBP | Inglise nael | 0,84145 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3320 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0217 |
| ISK | Islandi kroon | 142,00 |
| NOK | Norra kroon | 9,6628 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,376 |
| HUF | Ungari forint | 368,12 |
| PLN | Poola zlott | 4,6401 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9452 |
| TRY | Türgi liir | 16,2411 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4696 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3805 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6596 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5911 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4985 |
| KRW | Korea vonn | 1 345,61 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,1685 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0311 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5675 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 887,50 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6534 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,084 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,941 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2188 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,9087 |
| INR | India ruupia | 83,9847 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1052

JPY

Jaapani jeen

135,35

DKK

Taani kroon

7,4388

GBP

Inglise nael

0,84145

SEK

Rootsi kroon

10,3320

CHF

Šveitsi frank

1,0217

ISK

Islandi kroon

142,00

NOK

Norra kroon

9,6628

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,376

HUF

Ungari forint

368,12

PLN

Poola zlott

4,6401

RON

Rumeenia leu

4,9452

TRY

Türgi liir

16,2411

AUD

Austraalia dollar

1,4696

CAD

Kanada dollar

1,3805

HKD

Hongkongi dollar

8,6596

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5911

SGD

Singapuri dollar

1,4985

KRW

Korea vonn

1 345,61

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,1685

CNY

Hiina jüaan

7,0311

HRK

Horvaatia kuna

7,5675

IDR

Indoneesia ruupia

15 887,50

MYR

Malaisia ringit

4,6534

PHP

Filipiini peeso

57,084

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,941

BRL

Brasiilia reaal

5,2188

MXN

Mehhiko peeso

21,9087

INR

India ruupia

83,9847

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 147/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 147/3

---

Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmituse (ETKR) Muutmine

(2022/C 147/03)

I.   ETKRi nimi, aadress ja kontaktisik (praegu ETKRide registrisse kantud kujul)

Ametlik nimi: EGTC Linieland van Waas en Hulst

Registreeritud asukoht: Burgemeester Omer De Meyplein 1, 9170 Sint-Gillis-Waas

Vastutav isik (direktor): Richard Meersschaert

E-posti aadress: info@egtslinieland.eu

Rühmituse internetiaadress: www.egtslinieland.eu

II.   Uued liikmed

Ametlik nimi: Maatschappij Linkerscheldeoever

Postiaadress: Sint-Paulusplein 27, 9120 Beveren

Internetiaadress: www.mlso.be

Riik: Belgia

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 147/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 147/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10690 – NORDIC CAPITAL / ELLOS GROUP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 147/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Nordic Capital (Kanalisaared), |
| --- | --- |

—

Nordic Capital (Kanalisaared),

| — | Ellos Group (Rootsi), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal FNG Finance Belgium BV. |
| --- | --- |

—

Ellos Group (Rootsi), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal FNG Finance Belgium BV.

Nordic Capital omandab Ellos Groupi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Nordic Capital on börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide rühm, mis keskendub investeeringutele peamiselt Põhja-Euroopa järgmistes sektorites: tervishoid, tehnoloogia ja maksed, finantsteenused, tööstus- ja äriteenused ning tarbekaubad. Viimases on Nordic Capitalil valitsev mõju spordikaupade jaemüüja Unisport üle, kes tegutseb Skandinaavias, Saksamaal, Madalmaades, Austrias ja Prantsusmaal, |
| --- | --- |

—

Nordic Capital on börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide rühm, mis keskendub investeeringutele peamiselt Põhja-Euroopa järgmistes sektorites: tervishoid, tehnoloogia ja maksed, finantsteenused, tööstus- ja äriteenused ning tarbekaubad. Viimases on Nordic Capitalil valitsev mõju spordikaupade jaemüüja Unisport üle, kes tegutseb Skandinaavias, Saksamaal, Madalmaades, Austrias ja Prantsusmaal,

| — | Ellos Group on kodusisustuse ja moeala e-kaubandusgrupp, kuhu kuuluvad e-poed Ellos, Jotex, Homeroom ja Stayhard. Ettevõtja tegutseb Skandinaavias, Saksamaal, Madalmaades, Austrias ja Poolas. |
| --- | --- |

—

Ellos Group on kodusisustuse ja moeala e-kaubandusgrupp, kuhu kuuluvad e-poed Ellos, Jotex, Homeroom ja Stayhard. Ettevõtja tegutseb Skandinaavias, Saksamaal, Madalmaades, Austrias ja Poolas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10690 – NORDIC CAPITAL / ELLOS GROUP

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 147/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 147/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2022/C 147/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Vézelay“

PDO-FR-02406

Taotluse esitamise kuupäev: 3.12.2021

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Vézelay

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on kuiva vaikse valge veiniga, millel on kahvatukollane kuldne värvus. Seda iseloomustab lillelõhn ning väga värske ja mineraalne maitse. Vananedes muutub see keerukamaks ja peenemaks.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Valminud ja tarbimisse andmiseks valmis veinidel on fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus järgmine:

| — | 3 grammi liitri kohta või |
| --- | --- |

—

3 grammi liitri kohta või

| — | 4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,10 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena). |
| --- | --- |

—

4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,10 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena).

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad Euroopa Liidu õigusaktides ette nähtud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus istanduses on 6 400 tüve hektari kohta, ridade vahekaugus võib olla kuni 1,30 meetrit ning viinapuude tüvede vahemaa samas reas peab olema 1–1,20 meetrit.

Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustava

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga ja ruutmeetri kohta kuni 7,5 punga:

| — | võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi ja kaheõlalist nöörpuu vormi) või |
| --- | --- |

—

võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi ja kaheõlalist nöörpuu vormi) või

| — | Guyot’ üheõlaline vorm, pika võrsega. |
| --- | --- |

—

Guyot’ üheõlaline vorm, pika võrsega.

Üheõlalist Guyot’ lõikamismeetodit võib kohandada järgmiselt:

| — | teise viljakandva oksaga, mis võimaldab muuta aastate arvestuses viinamarjade kandmist ühelt võrselt teisele; |
| --- | --- |

—

teise viljakandva oksaga, mis võimaldab muuta aastate arvestuses viinamarjade kandmist ühelt võrselt teisele;

| — | maksimaalselt kolme pungaga lühendatud viljavõrse ja kuni kahe pungaga võrse. |
| --- | --- |

—

maksimaalselt kolme pungaga lühendatud viljavõrse ja kuni kahe pungaga võrse.

Olenemata lõikamismeetodist võib viinapuude lõikamisel jätta lisapungi, tingimusel et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, ei ületa viljakandvate okste arv aastas tüve kohta viinapuude lõikamise eeskirjades sätestatud pungade arvu.

Veinivalmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

| — | Automaatsete pressimismasinate kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Automaatsete pressimismasinate kasutamine on keelatud.

| — | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Laagerdamine

Konkreetne veinivalmistustava

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini.

b.   Maksimaalne saagikus

64 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kommuunid, kus viinamarjad korjatakse ning veini valmistatakse ja laagerdatakse, on järgmised: Asquins, Saint-Père, Tharoiseau ja Vézelay Yonne’i departemangus.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Chardonnay B’ (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Vézelay piirkond asub piirkondliku Morvani looduspargi piiril, Burgundias Yonne’i departemangu lõunaosas. Tegemist on täpselt määratletud ja sõltumatu geograafilise üksusega, mis asub 40 kilomeetri kaugusel Auxerrois’ viinamarjaistandusest ja umbes 100 kilomeetri kaugusel Côte d’Ori esimestest viinapuudest. Istanduses on koondunud Asquins’, Saint Père’i, Tharoiseau ja Vézelay kommuunide nõlvadele Yonne jõe lisajõge Cure’i oru mõlemal küljel.

Geograafilist konteksti, milles Vézelay viinamarjaistandused on sajandite jooksul arenenud, mõjutab tugevalt piirkonna morfogenees. Morvani kristallilise massiivi tekkimine Rhône’i etapis (pliotseen) on kujundanud selle raamistiku tektoonikat: Morvanist sai siis Keskmassiivi kaugele väljaulatuv osa Pariisi nõo setteala kaguosas.

Cure’i org, mis on uuristunud pikka settealasse, kus asetsevad vaheldumisi eri vastupidavusastmega kaljud, on nagu amfiteater, kus erosioon on tekitanud rea künkaid ja laugeid astangulisi nõlvu, mis peamiselt paiknevad lõuna ja ida suunas. Kõik need künkad ja kulumisastangud loovad Vézelay paigas maastiku, mis on talle Bourgogne’is omane.

Viinamarjaistandused asuvad Cure’i ja selle külgorgude kaldus nõlvadel 250–300 meetri kõrgusel. Vasakpoolsel kaldal koosneb substraat baati (kesk-juura) merglist ja lubjakivist, samas kui parema kalda nõlvad koosnevad liase (alam-juura) ajastu alast, milles on ülekaalus mergel ja savi.

Viinamarjaistanduste mäestikualadele on iseloomulik õhuke pinnaerosiooniga muld, mis on sageli kivine, kus on vähe peent mulda ning mis asub eraldi lagunenud lubjakivisel lähtekivimil.

Poolel kallakul ja kallaku alaosas on aga aina paksem kuhjunud muld, mis koosneb paksemast või õhemast ja kivisest kolluviaalsete lubjakivisetete kattest, mis katab mitmesuguste allolevate kivimite lagunemisel tekkinud sügavaid lubjakivi- ja savimullakihte: kõva lubjakivi, mergeljas lubjakivi või mergel.

Vézelayle on iseloomulik jahe ookeaniline kliima, millele on iseloomulikud sagedased ja suured sademed. Oma aastase sademete hulgaga, mis ulatub 800 millimeetrini, eristub Vézelay selgelt teistest Bourgogne’i väikestest viinamarjakasvatuspiirkondadest. Morvani läheduse tõttu on kevaded niisked, suved soojad ja päikeselised ning talved on üsna karmid, kusjuures esineb vägagi reaalne külmaoht.

Aastased, aga ka igapäevased temperatuurikõikumised on suured, muutes Vézelay kliima veidi kontinentaalseks. Talvel langeb temperatuur sageli umbes –10 °C-ni. Suvel ei ole 30 °C temperatuur harv nähtus. Päeva äärmuslike temperatuuride keskmine erinevus on Vézelay piirkonnas suurem kui Auxerre’i piirkonnas, mis on ometigi väga lähedal, või isegi Côte d’Oris. Need erinevused võivad miinimumtemperatuuri puhul olla kuni –4 °C ja maksimumtemperatuuri puhul +8 °C.

8.2.   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Siinseid viinamarjaistandusi peetakse kvaliteetseks, nagu näitab juba 1137. aasta harta viinapuudelt senjöörile kümnise maksmise kohta ning dokument teatavate maatükkide kohta, mida nimetati Clos-au-Duc ning mis paiknesid Nanchêvres’i sektoris Saint Père’i kommuunis ja olid Bourgogne’i hertsogi omand. 1816. aastal ei unustanud Jullien oma „Kõikide tuntud viinamarjaistanduste topograafias“ mainida Vézelay veini ja konkreetselt Clos de Vézelay maatükke kui kolmandasse klassi kuuluvaid maatükke, kus toodetakse peeneid veine.

Kauplemine Vézelay veiniga arenes kuni 19. sajandi lõpuni tänu jõgede võrgustikule, mis võimaldas vedada seda Pariisi. 1884. aastal Auxerre’i tabanud viinapuutäi tegi sellele arengule lõpu ning kahandas viinamarjakasvatusalad peaaegu olematuks.

Kuna massilise maapiirkondadest lahkumise tõttu puudusid inimressursid, alustati viinamarjaistanduste taastamist alles 1970. aastatel käputäie põlluharijate eestvedamisel ja tänu kommuuninõukogu liikmele Paul Flandinile. 1974. aastal loodi Vézelay viinamarjaistanduste taastamiseks ametiühing.

Esimeste istutatud viinapuudega katsetati sorte, istutustihedust ja kasvatusmeetodit. Väga kiiresti keskenduti istandustes peamiselt valgete kvaliteetveinide tootmisele sordist ’Chardonnay B’, mis istutati väga tihedalt ja andis vähe saaki.

Viinamarjaistandused muutusid võsasel maastikul kiiresti individuaalseks.

Veinitootmise ja -turustamise ühistu loomine 1990. aastal on viinamarjakasvatuse arengule märgatavalt kaasa aidanud. Pool kohalikust viinamarjakasvatussektorist koosneb nüüd kohalikest ettevõtjatest, kes kuuluvad ühistusse ning tegelevad mitme kultuuri kasvatamise ning looma- ja viinamarjakasvatusega väikestel aladel. Ülejäänud pool koosneb erinevatel mullakihtidel viinamarju kasvatavatest viinamarjakasvatajatest, kelle käsutuses on umbes 10 hektari suurused alad ning kes on tulnud Vézelaysse selleks, et arendada kauplemist villitud veiniga, panustades sellele hiljutisele nimetusele ja suurele hulgale turistidele, kes seda paika külastavad.

Asjaolu, et neli kommuuni, nimelt Asquins’, Saint-Père’i, Tharoiseau ja Vézelay, arvati 1989. aastal päritolunimetuse „Bourgogne“ geograafilisse piirkonda, seejärel piiritleti selle maatükid 1992. aastal ja lõpuks tunnustati 1998. aastal täiendavat geograafilist nimetust „Vézelay“ koos nimetusega „Bourgogne“, väljendab Vézelay viinamarjakasvatajate pidevaid kvaliteediotsinguid.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Vézelay geograafiline sõltumatus — see asub kaugel nii Auxerre’i piirkonnast põhjas kui ka Côte d’Ori piirkonnast lõunas — ning selle geoloogiline eripära teevad sellest ainulaadse veinipiirkonna. Hoolimata sellest, et viinapuutäikriisi tõttu surid viinamarjaistandused siin peaaegu välja, on Vézelay istandustel pikk ja rikas ajalugu, mis ulatub Rooma aegadesse. Niisugune järjepidevus annab tunnistust selle Cure’i kallastel asuva ja Morvanis lõppeva paiga erilisest võimekusest toota kvaliteetveine.

Vézelay lubjakivised ning merglist ja lubjakivist koosnevad nõlvad, millel nimetusega „Vézelay“ veinide valmistamiseks kasutatavad viinapuud kasvavad, avanevad kagusse ja edelasse ning on kaitstud külmade põhjatuulte eest. Need tingimused sobivad traditsioonilise Bourgogne’i sordi ’Chardonnay B’ kasvatamiseks.

Kohalik kliima, mida mõjutab läheduses asuv Morvani mäemassiiv, mis koosneb kõrgetest võsastunud küngastest, aitab säilitada saagi happesust ning annab värskust juurde piirkonna valgetele veinidele, mis erinevad nõnda Bourgogne’i muudest valgetest veinidest. Värsket maitset aitab saavutada ka ümbritsev maastik (reljeef, Morvani metsade lähedus).

Jahedamast kohalikust kliimast tingitud omadused eristavad Vézelay veine teistest Bourgogne’i valgetest veinidest, andes neile eelkõige valgete lillede lõhna (akaatsia ja viirpuu).

Viinamarjaistandustes peetakse kinni Bourgogne’i viljelustraditsioonist: suur istutustihedus, lühikesed võrsed, trellimine. Veinivalmistamise meetodid ja suhteliselt lühike laagerdumisaeg annavad kaitstud päritolunimetusega „Vézelay“ veinidele eripära, mille puhul on peamisteks organoleptilisteks omadusteks värskus, mineraalsus ja lillelõhn.

Viinamarjaistandused on Vézelay maastikel järk-järgult uuesti kanda kinnitanud, hõivates kõige paremad asukohad. Vézelay basiilika mainekas paik näitab seega oma vägagi burgundialikku palet, milles valitsevad korraga viinapuud ja karjamaad.

9.   Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuva piirkonna moodustavad Côte-d’Ori kommuunid, mis on määratletud erandina viinamarjade töötlemisest, veinide valmistamisest ja laagerdamisest, on järgmised: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-le-Grand, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Vauchignon, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot.

Vahetus läheduses asuva piirkonna moodustavad Rhône’i kommuunid, mis on määratletud erandina viinamarjade töötlemisest, veinide valmistamisest ja laagerdamisest, on järgmised:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Bois-d’Oingt, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Liergues, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Oingt, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Pouilly-le-Monial, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Laurent-d’Oingt, Saint-Loup, Sainte-Paule, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon.

Vahetus läheduses asuva piirkonna moodustavad Sâone-et-Loire’i kommuunid, mis on määratletud erandina viinamarjade töötlemisest, veinide valmistamisest ja laagerdamisest, on järgmised:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-National, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-la-Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Massy, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse, Vinzelles ja Viré.

Vahetus läheduses asuva piirkonna moodustavad Yonne’i kommuunid, mis on määratletud erandina viinamarjade töötlemisest, veinide valmistamisest ja laagerdamisest, on järgmised:

Accolay, Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Champvallon, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cravant, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villiers-sur-Tholon, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Volgré ja Yrouerre.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

| — | katastriüksuse nimi; |
| --- | --- |

—

katastriüksuse nimi;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgises võib olla nimetatud laiem geograafiline üksus „Vin de Bourgogne“ või „Grand vin de Bourgogne“.

Märge sordinime kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kui märgistuses on esitatud viinamarjasordi nimi, ei või see märge olla samas visuaalses alas kohustusliku teabega ning peab olema esitatud tähemärkidega, mille suurus ei ületa 2 millimeetrit.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e788615d-fc6a-4b06-97a9-2171414b470c

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---