# Europos Sąjungos C 184/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 184 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gegužės 5d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 184

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gegužės 5d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 M. SESIJA2021 m. spalio 18–21 d. posėdžiai
  2021 m. spalio 19 ir 21 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 47, 2022 2 25 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 M. SESIJA2021 m. spalio 18–21 d. posėdžiai
  2021 m. spalio 19 ir 21 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 47, 2022 2 25 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

2021 m. spalio 19 ir 21 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 47, 2022 2 25 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. spalio 20 d., trečiadienis |
| 2022/C 184/01 | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją Nuo ūkio iki stalo (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žiniasklaidos skaitmeniniame dešimtmetyje. Gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių gebėjimo veiksmingai naudoti iš Solidarumo fondo gautas ES lėšas gaivalinių nelaimių atveju (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | 2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (2020/2261(INI)) | 88 |
| | 2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 184/07 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES skaidrumo kuriant, perkant ir platinant vakcinas nuo COVID-19 (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Pandoros dokumentai: jų reikšmė pastangoms kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir vengimu (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Tunise (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių (angl. CEEAG) (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 184/14 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. spalio 20 d., trečiadienis

2022/C 184/01

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją Nuo ūkio iki stalo (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žiniasklaidos skaitmeniniame dešimtmetyje. Gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių gebėjimo veiksmingai naudoti iš Solidarumo fondo gautas ES lėšas gaivalinių nelaimių atveju (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (2020/2261(INI))

88

2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

2022/C 184/07

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES skaidrumo kuriant, perkant ir platinant vakcinas nuo COVID-19 (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Pandoros dokumentai: jų reikšmė pastangoms kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir vengimu (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Tunise (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių (angl. CEEAG) (2021/2923(RSP))

163

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

2022/C 184/14

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. spalio 19 d., antradienis |
| 2022/C 184/15 | 2021 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto Pajamų atnaujinimas įsigaliojus 2021 m. birželio 1 d. Tarybos sprendimui (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, patikslinta nuosavų išteklių ir kitų pajamų prognozė (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Kredito administratoriai ir kredito pirkėjai ***I2021 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. spalio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/... dėl kredito administratorių ir kredito pirkėjų, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES | 178 |
| | 2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 184/17 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Motorinių transporto priemonių draudimas ***I2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo | 192 |
| 2022/C 184/19 | 2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo pagal programą Europos horizontas steigiamos bendrosios įmonės (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. spalio 19 d., antradienis

2022/C 184/15

2021 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto Pajamų atnaujinimas įsigaliojus 2021 m. birželio 1 d. Tarybos sprendimui (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, patikslinta nuosavų išteklių ir kitų pajamų prognozė (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Kredito administratoriai ir kredito pirkėjai ***I2021 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. spalio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/... dėl kredito administratorių ir kredito pirkėjų, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES

178

2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

2022/C 184/17

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Motorinių transporto priemonių draudimas ***I2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo

192

2022/C 184/19

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo pagal programą Europos horizontas steigiamos bendrosios įmonės (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2022 5 5

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2021–2022 M. SESIJA

2021 m. spalio 18–21 d. posėdžiai

2021 m. spalio 19 ir 21 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 47, 2022 2 25.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. spalio 20 d., trečiadienis

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Strategija „Nuo ūkio iki stalo“

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 11, 13, 39 straipsnius, 168 straipsnio 1 dalį, 169 straipsnio 1 dalį, 191 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį ir 349 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 11, 13, 39 straipsnius, 168 straipsnio 1 dalį, 169 straipsnio 1 dalį, 191 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį ir 349 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. Tarptautinę sutartį dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. Tarptautinę sutartį dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (3), 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (4), ir į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (3), 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (4), ir į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką (6),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (7), 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (8) ir 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (7), 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (8) ir 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (9),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (10), atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (11), 2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 2007/43/EB, nustatančią būtiniausias broilerių apsaugos taisykles (12), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/120/EB, nustatančią būtiniausius kiaulių apsaugos standartus (13), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/119/EB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus (14), 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (15), 2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos (16), 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (17), ir 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (10), atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (11), 2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 2007/43/EB, nustatančią būtiniausias broilerių apsaugos taisykles (12), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/120/EB, nustatančią būtiniausius kiaulių apsaugos standartus (13), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/119/EB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus (14), 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (15), 2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos (16), 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (17), ir 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (18),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl ES iniciatyvos dėl apdulkintojų (20) ir 2019 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl augalų apsaugos produktų poveikio naminėms bitėms vertinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 546/2011, projekto (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl ES iniciatyvos dėl apdulkintojų (20) ir 2019 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl augalų apsaugos produktų poveikio naminėms bitėms vertinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 546/2011, projekto (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Sauganti Europa: švarus oras visiems“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Sauganti Europa: švarus oras visiems“ (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų plano (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų plano (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos įgyvendinimo (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos įgyvendinimo (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 16 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas: sumažinti maisto atliekų kiekį, padidinti maisto saugą (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 16 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas: sumažinti maisto atliekų kiekį, padidinti maisto saugą (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (27) ir 2018 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (27) ir 2018 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ūkiniais tikslais laikomų ir veisiamų galvijų, kiaulių, avių, ožkų ir arklinių šeimos gyvūnų klonavimo (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ūkiniais tikslais laikomų ir veisiamų galvijų, kiaulių, avių, ožkų ir arklinių šeimos gyvūnų klonavimo (30),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos kilmės šalies ženklinimo (31) ir 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl privalomos tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos kilmės šalies ženklinimo (31) ir 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl privalomos tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos (32),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2020 m. liepos 9 d. specialiąją ataskaitą Nr. 15/2020 „Laukinių apdulkintojų apsauga Europos Sąjungoje – Komisijos iniciatyvos nebuvo vaisingos“, 2020 m. birželio 5 d. specialiąją ataskaitą Nr. 13/2020 „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“, 2020 m. vasario 5 d. specialiąją ataskaitą Nr. 05/2020 „Tausus augalų apsaugos produktų naudojimas: ribota pažanga vertinant ir mažinant rizikas“, 2019 m. sausio 15 d. specialiąją ataskaitą Nr. 02/2019 „Cheminiai pavojai mūsų maiste. ES maisto saugos politika mus saugo, bet susiduriama su sunkumais“, 2018 m. lapkričio 14 d. specialiąją ataskaitą Nr. 31/2018 „Gyvūnų gerovė Europos Sąjungoje: atotrūkio tarp toli siekiančių tikslų ir praktinio įgyvendinimo panaikinimas“, 2017 m. sausio 17 d. specialiąją ataskaitą Nr. 34/2016 „Kova su maisto atliekomis: galimybė pagerinti išteklių naudojimo efektyvumą maisto tiekimo grandinėje“ ir 2019 m. lapkričio 19 d. specialiąją ataskaitą Nr. 21/2019 dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemos sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2020 m. liepos 9 d. specialiąją ataskaitą Nr. 15/2020 „Laukinių apdulkintojų apsauga Europos Sąjungoje – Komisijos iniciatyvos nebuvo vaisingos“, 2020 m. birželio 5 d. specialiąją ataskaitą Nr. 13/2020 „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“, 2020 m. vasario 5 d. specialiąją ataskaitą Nr. 05/2020 „Tausus augalų apsaugos produktų naudojimas: ribota pažanga vertinant ir mažinant rizikas“, 2019 m. sausio 15 d. specialiąją ataskaitą Nr. 02/2019 „Cheminiai pavojai mūsų maiste. ES maisto saugos politika mus saugo, bet susiduriama su sunkumais“, 2018 m. lapkričio 14 d. specialiąją ataskaitą Nr. 31/2018 „Gyvūnų gerovė Europos Sąjungoje: atotrūkio tarp toli siekiančių tikslų ir praktinio įgyvendinimo panaikinimas“, 2017 m. sausio 17 d. specialiąją ataskaitą Nr. 34/2016 „Kova su maisto atliekomis: galimybė pagerinti išteklių naudojimo efektyvumą maisto tiekimo grandinėje“ ir 2019 m. lapkričio 19 d. specialiąją ataskaitą Nr. 21/2019 dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemos sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 11 d. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka. Būklė ir raidos perspektyvos 2020 m. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 11 d. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka. Būklė ir raidos perspektyvos 2020 m. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. Europos regionų komiteto nuomonę dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ – „Nuo ūkio iki stalo. Vietos ir regionų aspektas“ (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. Europos regionų komiteto nuomonę dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ – „Nuo ūkio iki stalo. Vietos ir regionų aspektas“ (NAT-VII/005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Žuvininkystės komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Žuvininkystės komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0271/2021),

| A. | kadangi Komisijos komunikate dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytas holistinis požiūris į Europos maisto sistemą, kuriuo vadovaujantis daugiausia dėmesio skiriama žemės ūkio sektoriui, kaip maisto tiekėjui, ir pripažįstama visų veikėjų tarpusavio sąsaja visoje tiekimo grandinėje ir jų bendra atsakomybė siekiant strategijos tikslų, taip pat esminis ūkininkų vaidmuo teikiant viešąsias gėrybes, be kita ko, kovojant su klimato kaita; tačiau kadangi strategija turi būti platesnio užmojo ir pagal ją turi būti atsižvelgiama į vartotojų vaidmenį, teises ir atsakomybę ir į ūkininkų ilgalaikį ekonominį gyvybingumą; kadangi strategija daro didelį poveikį ne maisto žemės ūkio gamybai ir į tai turi būti visapusiškai atsižvelgta; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos komunikate dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytas holistinis požiūris į Europos maisto sistemą, kuriuo vadovaujantis daugiausia dėmesio skiriama žemės ūkio sektoriui, kaip maisto tiekėjui, ir pripažįstama visų veikėjų tarpusavio sąsaja visoje tiekimo grandinėje ir jų bendra atsakomybė siekiant strategijos tikslų, taip pat esminis ūkininkų vaidmuo teikiant viešąsias gėrybes, be kita ko, kovojant su klimato kaita; tačiau kadangi strategija turi būti platesnio užmojo ir pagal ją turi būti atsižvelgiama į vartotojų vaidmenį, teises ir atsakomybę ir į ūkininkų ilgalaikį ekonominį gyvybingumą; kadangi strategija daro didelį poveikį ne maisto žemės ūkio gamybai ir į tai turi būti visapusiškai atsižvelgta;

| B. | kadangi neseniai paskelbtoje Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Aplinkos ir klimato tikslų žemės ūkio sektoriuje modeliavimas taikant CAPRI metodą. Atrinktų strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategijos tikslų galimo poveikio, atsižvelgiant į 2030 m. klimato tikslus ir bendrą žemės ūkio politiką po 2020 m., nagrinėjimas“ ir kituose neseniai atliktuose tyrimuose daroma išvada, kad strategijos tikslų įgyvendinimas turėtų didelį poveikį žemės ūkio gamybai ES; kadangi šiuose tyrimuose pabrėžiama, kad reikia atlikti patikimus mokslinius ex ante poveikio vertinimus, apimančius tvarumą ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu, ir visuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ atsižvelgti į kaupiamąjį poveikį, galimus kompromisus, priemonių tikslams pasiekti turimumą ir įvairius ūkininkavimo modelius valstybėse narėse; |
| --- | --- |

B.

kadangi neseniai paskelbtoje Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Aplinkos ir klimato tikslų žemės ūkio sektoriuje modeliavimas taikant CAPRI metodą. Atrinktų strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategijos tikslų galimo poveikio, atsižvelgiant į 2030 m. klimato tikslus ir bendrą žemės ūkio politiką po 2020 m., nagrinėjimas“ ir kituose neseniai atliktuose tyrimuose daroma išvada, kad strategijos tikslų įgyvendinimas turėtų didelį poveikį žemės ūkio gamybai ES; kadangi šiuose tyrimuose pabrėžiama, kad reikia atlikti patikimus mokslinius ex ante poveikio vertinimus, apimančius tvarumą ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu, ir visuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ atsižvelgti į kaupiamąjį poveikį, galimus kompromisus, priemonių tikslams pasiekti turimumą ir įvairius ūkininkavimo modelius valstybėse narėse;

| C. | kadangi Europos maisto sistema turėtų užtikrinti aprūpinimą kokybišku maistu ir mitybos saugumą taip, kad būtų prisidedama prie socialinės gerovės ir visuomenės sveikatos, būtų išsaugota ir atkurta tinkama ekosistemos būklė, paisoma planetos galimybių ribų ir užtikrinta gyvūnų sveikata ir gerovė; kadangi šiuo metu visa maisto sistema daro plataus masto poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir gerovei bei aplinkai, klimatui ir biologinei įvairovei, be kita ko, miškų naikinimui ir ekosistemų būklės blogėjimui už ES ribų; kadangi, siekiant suderinamumo su darnaus vystymosi tikslais (DVT), Paryžiaus susitarimu, Biologinės įvairovės konvencija, Tarptautine sutartimi dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių ir ES politika bei įsipareigojimais, reikia toliau tobulinti tai, kaip mes gaminame ir vartojame maistą, gėrimus ir kitus žemės ūkio produktus, ir apskritai siekti nuoseklios trijų tvarumo ramsčių, be kita ko, aplinkos, klimato, biologinės įvairovės, visuomenės sveikatos, ekonomikos ir maisto įperkamumo, gyvūnų gerovės ir ūkininkų, žvejų ir paskesnių maisto grandinės etapų bei kaimo vietovių ir pakrančių zonų veikėjų ekonominio tvarumo srityse, taip tokių socialinių aspektų, kaip darbo ir užimtumo sąlygos ir sveikatos bei saugos standartai, pusiausvyros; kadangi reikia atsižvelgti į kitus svarbius veiksnius, tokius kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, prekybos politika ir atliekų politika; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos maisto sistema turėtų užtikrinti aprūpinimą kokybišku maistu ir mitybos saugumą taip, kad būtų prisidedama prie socialinės gerovės ir visuomenės sveikatos, būtų išsaugota ir atkurta tinkama ekosistemos būklė, paisoma planetos galimybių ribų ir užtikrinta gyvūnų sveikata ir gerovė; kadangi šiuo metu visa maisto sistema daro plataus masto poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir gerovei bei aplinkai, klimatui ir biologinei įvairovei, be kita ko, miškų naikinimui ir ekosistemų būklės blogėjimui už ES ribų; kadangi, siekiant suderinamumo su darnaus vystymosi tikslais (DVT), Paryžiaus susitarimu, Biologinės įvairovės konvencija, Tarptautine sutartimi dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių ir ES politika bei įsipareigojimais, reikia toliau tobulinti tai, kaip mes gaminame ir vartojame maistą, gėrimus ir kitus žemės ūkio produktus, ir apskritai siekti nuoseklios trijų tvarumo ramsčių, be kita ko, aplinkos, klimato, biologinės įvairovės, visuomenės sveikatos, ekonomikos ir maisto įperkamumo, gyvūnų gerovės ir ūkininkų, žvejų ir paskesnių maisto grandinės etapų bei kaimo vietovių ir pakrančių zonų veikėjų ekonominio tvarumo srityse, taip tokių socialinių aspektų, kaip darbo ir užimtumo sąlygos ir sveikatos bei saugos standartai, pusiausvyros; kadangi reikia atsižvelgti į kitus svarbius veiksnius, tokius kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, prekybos politika ir atliekų politika;

| D. | kadangi būtina užtikrinti strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir bendroje žemės ūkio bei žuvininkystės politikoje, ES prekybos politikoje, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje, ES miškų strategijoje, Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, Bioekonomikos veiksmų plane, Europos klimato teisės akte ir kitose susijusiose ES politikos srityse ir strategijose numatytų priemonių nuoseklumą ir darną; kadangi reikėtų pabrėžti, kad visi importuojami maisto produktai turėtų atitikti tuos pačius tvarumo ir žemės ūkio maisto produktų saugos standartus, kokie taikomi ES; |
| --- | --- |

D.

kadangi būtina užtikrinti strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir bendroje žemės ūkio bei žuvininkystės politikoje, ES prekybos politikoje, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje, ES miškų strategijoje, Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, Bioekonomikos veiksmų plane, Europos klimato teisės akte ir kitose susijusiose ES politikos srityse ir strategijose numatytų priemonių nuoseklumą ir darną; kadangi reikėtų pabrėžti, kad visi importuojami maisto produktai turėtų atitikti tuos pačius tvarumo ir žemės ūkio maisto produktų saugos standartus, kokie taikomi ES;

| E. | kadangi, remiantis Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) skaičiavimais, numatoma, kad iki 2050 m. bus smarkiai pakeista 90 proc. žemės, o 75 proc. žemės jau yra smarkiai pakeista; kadangi jau sunyko 85 proc. šlapynių teritorijų (33); kadangi biologinė įvairovė yra itin svarbi apsirūpinimo maistu saugumui, žmonių gerovei ir vystymuisi visame pasaulyje; kadangi biologinės įvairovės nykimas kelia pavojų Europos ir pasaulio žemės ūkio gamybai, maisto sistemoms ir mitybai; kadangi nustatyta, kad socialinės ir ekonominės išlaidos, susijusios su žemės degradacija, siekia 5,5–10,5 trln. EUR per metus (34); |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) skaičiavimais, numatoma, kad iki 2050 m. bus smarkiai pakeista 90 proc. žemės, o 75 proc. žemės jau yra smarkiai pakeista; kadangi jau sunyko 85 proc. šlapynių teritorijų (33); kadangi biologinė įvairovė yra itin svarbi apsirūpinimo maistu saugumui, žmonių gerovei ir vystymuisi visame pasaulyje; kadangi biologinės įvairovės nykimas kelia pavojų Europos ir pasaulio žemės ūkio gamybai, maisto sistemoms ir mitybai; kadangi nustatyta, kad socialinės ir ekonominės išlaidos, susijusios su žemės degradacija, siekia 5,5–10,5 trln. EUR per metus (34);

| F. | pabrėžia, kad pasaulyje apie 80 proc. miškų sunaikinama plečiant žemės ūkio paskirties žemės plotus (35); kadangi tokių produktų kaip alyvpalmių aliejus, mėsa, sojos, kakava, kukurūzai, mediena ir kaučiukas, įskaitant perdirbtus produktus ir susijusias paslaugas, paklausa Sąjungoje yra didelis miškų naikinimo, miškų ir dirvožemio degradacijos, ekosistemų naikinimo ir su tuo susijusių žmogaus teisių pažeidimų ES nepriklausančiose šalyse veiksnys ir jai tenkanti pasaulyje daromo viso galutinio vartojimo poveikio miškų naikinimui dalis yra apie 10 proc. (36); kadangi netausi žvejyba daro didelį neigiamą poveikį biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

F.

pabrėžia, kad pasaulyje apie 80 proc. miškų sunaikinama plečiant žemės ūkio paskirties žemės plotus (35); kadangi tokių produktų kaip alyvpalmių aliejus, mėsa, sojos, kakava, kukurūzai, mediena ir kaučiukas, įskaitant perdirbtus produktus ir susijusias paslaugas, paklausa Sąjungoje yra didelis miškų naikinimo, miškų ir dirvožemio degradacijos, ekosistemų naikinimo ir su tuo susijusių žmogaus teisių pažeidimų ES nepriklausančiose šalyse veiksnys ir jai tenkanti pasaulyje daromo viso galutinio vartojimo poveikio miškų naikinimui dalis yra apie 10 proc. (36); kadangi netausi žvejyba daro didelį neigiamą poveikį biologinei įvairovei;

| G. | kadangi kyla itin didelė grėsmė pusiau natūralioms buveinėms, kurios priklauso nuo žemės ūkio, kaip antai pievoms, ir jų išsaugojimo būklė yra gerokai prastesnė už kitų rūšių buveinių, kurios nepriklauso nuo žemės ūkio; kadangi 45 proc. nuo žemės ūkio priklausomų buveinių būklė yra bloga, palyginti su 31 proc. kitų buveinių; |
| --- | --- |

G.

kadangi kyla itin didelė grėsmė pusiau natūralioms buveinėms, kurios priklauso nuo žemės ūkio, kaip antai pievoms, ir jų išsaugojimo būklė yra gerokai prastesnė už kitų rūšių buveinių, kurios nepriklauso nuo žemės ūkio; kadangi 45 proc. nuo žemės ūkio priklausomų buveinių būklė yra bloga, palyginti su 31 proc. kitų buveinių;

| H. | kadangi neracionalus pesticidų naudojimas yra svarbus dirvožemio, vandens ir oro taršos šaltinis ir neigiamai veikia žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą; kadangi dėl to reikia aktyviau stengtis žymiai sumažinti priklausomybę nuo žalingų pesticidų, jų keliamą riziką ir naudojimą ir trąšų bei antibiotikų naudojimą; kadangi tvaraus ūkininkavimo praktika, tokia kaip tinkamas integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas, agrarinė miškininkystė, agroekologija ir ekologinis ūkininkavimas bei tiksliojo ūkininkavimo būdai, gali padėti rasti sprendimus, kaip sumažinti pesticidų naudojimą ES ir pasauliniu lygmeniu; kadangi iš mokslinių tyrimų (37) matyti, kad galima iš esmės sumažinti pesticidų naudojimą nedarant neigiamo poveikio pelningumui ir produktyvumui, visų pirma tuo atveju, kai sykiu yra daugiau prieinamų tvarių alternatyvų; |
| --- | --- |

H.

kadangi neracionalus pesticidų naudojimas yra svarbus dirvožemio, vandens ir oro taršos šaltinis ir neigiamai veikia žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą; kadangi dėl to reikia aktyviau stengtis žymiai sumažinti priklausomybę nuo žalingų pesticidų, jų keliamą riziką ir naudojimą ir trąšų bei antibiotikų naudojimą; kadangi tvaraus ūkininkavimo praktika, tokia kaip tinkamas integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas, agrarinė miškininkystė, agroekologija ir ekologinis ūkininkavimas bei tiksliojo ūkininkavimo būdai, gali padėti rasti sprendimus, kaip sumažinti pesticidų naudojimą ES ir pasauliniu lygmeniu; kadangi iš mokslinių tyrimų (37) matyti, kad galima iš esmės sumažinti pesticidų naudojimą nedarant neigiamo poveikio pelningumui ir produktyvumui, visų pirma tuo atveju, kai sykiu yra daugiau prieinamų tvarių alternatyvų;

| I. | kadangi 2018 m. ES valstybės narės patvirtino daugiau kaip 81 000 tonų pesticidų, kurių sudėtyje yra Europoje draudžiamų medžiagų, eksportą (38); kadangi šie pavojingi pesticidai kelia dar didesnį pavojų paskirties šalyse, nes jų naudojimo sąlygos (pvz., apsauginė įranga, purškimas iš oro) ne visada yra tokios griežtos kaip ES; kadangi šie draudžiami pesticidai gali grįžti į ES rinką kaip liekanos importuotuose maisto produktuose; kadangi vykdant stebėsenos programas nustatyta, kad ES rinkoje parduodamuose maisto produktuose aptikta keleto ES draudžiamų naudoti pesticidų liekanų; kadangi 4,5 proc. atvejų jų koncentracija viršijo didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją, kuri nustatyta siekiant užtikrinti vartotojų saugą (39); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2018 m. ES valstybės narės patvirtino daugiau kaip 81 000 tonų pesticidų, kurių sudėtyje yra Europoje draudžiamų medžiagų, eksportą (38); kadangi šie pavojingi pesticidai kelia dar didesnį pavojų paskirties šalyse, nes jų naudojimo sąlygos (pvz., apsauginė įranga, purškimas iš oro) ne visada yra tokios griežtos kaip ES; kadangi šie draudžiami pesticidai gali grįžti į ES rinką kaip liekanos importuotuose maisto produktuose; kadangi vykdant stebėsenos programas nustatyta, kad ES rinkoje parduodamuose maisto produktuose aptikta keleto ES draudžiamų naudoti pesticidų liekanų; kadangi 4,5 proc. atvejų jų koncentracija viršijo didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją, kuri nustatyta siekiant užtikrinti vartotojų saugą (39);

| J. | kadangi ES sparčiai daugėja antsvorio ir nutukimo atvejų (40) ir vienas iš dviejų suaugusiųjų turi antsvorio arba yra nutukęs (41); kadangi antsvorio ir nutukimo priežastys yra daugialypės, tačiau prasta mityba yra vienas iš pagrindinių veiksnių, prisidedančių prie didelio antsvorio ir nutukimo paplitimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES sparčiai daugėja antsvorio ir nutukimo atvejų (40) ir vienas iš dviejų suaugusiųjų turi antsvorio arba yra nutukęs (41); kadangi antsvorio ir nutukimo priežastys yra daugialypės, tačiau prasta mityba yra vienas iš pagrindinių veiksnių, prisidedančių prie didelio antsvorio ir nutukimo paplitimo;

| K. | kadangi skaičiuojama, kad 2017 m. Europos Sąjungoje nesveika mityba nulėmė daugiau kaip 950 000 mirčių (vieną iš penkių) ir buvo prarasta daugiau kaip 16 mln. sveiko gyvenimo metų, daugiausia dėl širdies ir kraujagyslių ligų ir vėžio, (42); kadangi endokrininę sistemą ardančių medžiagų poveikis, daromas per maistą ir maisto pakuotes, taip pat kelia didelę grėsmę visuomenės sveikatai (43); |
| --- | --- |

K.

kadangi skaičiuojama, kad 2017 m. Europos Sąjungoje nesveika mityba nulėmė daugiau kaip 950 000 mirčių (vieną iš penkių) ir buvo prarasta daugiau kaip 16 mln. sveiko gyvenimo metų, daugiausia dėl širdies ir kraujagyslių ligų ir vėžio, (42); kadangi endokrininę sistemą ardančių medžiagų poveikis, daromas per maistą ir maisto pakuotes, taip pat kelia didelę grėsmę visuomenės sveikatai (43);

| L. | kadangi nuo 1940 m. maždaug pusė zoonozių, kuriomis užsikrėtė žmonės, atsirado dėl žemės naudojimo pokyčių (44); kadangi gyvūnų sveikata yra esminis bet kokios tvarios maisto sistemos elementas ir poveikis gyvūnų sveikatai daro tiesioginę įtaką maisto sistemos tvarumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo 1940 m. maždaug pusė zoonozių, kuriomis užsikrėtė žmonės, atsirado dėl žemės naudojimo pokyčių (44); kadangi gyvūnų sveikata yra esminis bet kokios tvarios maisto sistemos elementas ir poveikis gyvūnų sveikatai daro tiesioginę įtaką maisto sistemos tvarumui;

| M. | kadangi skaičiuojama, kad ES kasmet susidaro 88 mln. tonų maisto atliekų ir su tuo susijusios išlaidos sudaro apie 143 mlrd. EUR (45); kadangi maisto švaistymas daro didžiulį poveikį aplinkai ir lemia apie 6 proc. viso ES išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (46); kadangi ES daugiausia maisto atliekų išmeta namų ūkiai (53 proc.) ir perdirbimo sektorius (19 proc.) (47); kadangi 10 proc. maisto atliekų ES yra susiję su datos žymėjimu ir tuo, kad vartotojai nesupranta, kaip skaityti ir naudoti duomenų žymėjimo sistemą (48); |
| --- | --- |

M.

kadangi skaičiuojama, kad ES kasmet susidaro 88 mln. tonų maisto atliekų ir su tuo susijusios išlaidos sudaro apie 143 mlrd. EUR (45); kadangi maisto švaistymas daro didžiulį poveikį aplinkai ir lemia apie 6 proc. viso ES išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (46); kadangi ES daugiausia maisto atliekų išmeta namų ūkiai (53 proc.) ir perdirbimo sektorius (19 proc.) (47); kadangi 10 proc. maisto atliekų ES yra susiję su datos žymėjimu ir tuo, kad vartotojai nesupranta, kaip skaityti ir naudoti duomenų žymėjimo sistemą (48);

| N. | kadangi antibiotikų pardavimo Europos gyvulininkystės ūkiams apimtis 2011–2016 m. sumažėjo 18,5 proc. (49) ir dėl to 2011–2018 m. laikotarpiu antibiotikų naudojimas ES žemės ūkyje sumažėjo 35 proc., ir daugumoje valstybių narių maistiniams gyvūnams skirtų antimikrobinių medžiagų vartojimas yra mažesnis arba daug mažesnis nei žmonėms skirtų antimikrobinių medžiagų vartojimas (50); kadangi vis dėlto yra didelių skirtumų tarp valstybių narių ir kai kurių antimikrobinių medžiagų vartojimas vis dar yra per didelis (51); kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia didelę grėsmę žmonių sveikatai; kadangi antibiotikų naudojimo gyvulininkystės srityje mažinimas ir sumažinimas iki minimumo padės sulėtinti jo atsiradimą ir plitimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi antibiotikų pardavimo Europos gyvulininkystės ūkiams apimtis 2011–2016 m. sumažėjo 18,5 proc. (49) ir dėl to 2011–2018 m. laikotarpiu antibiotikų naudojimas ES žemės ūkyje sumažėjo 35 proc., ir daugumoje valstybių narių maistiniams gyvūnams skirtų antimikrobinių medžiagų vartojimas yra mažesnis arba daug mažesnis nei žmonėms skirtų antimikrobinių medžiagų vartojimas (50); kadangi vis dėlto yra didelių skirtumų tarp valstybių narių ir kai kurių antimikrobinių medžiagų vartojimas vis dar yra per didelis (51); kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia didelę grėsmę žmonių sveikatai; kadangi antibiotikų naudojimo gyvulininkystės srityje mažinimas ir sumažinimas iki minimumo padės sulėtinti jo atsiradimą ir plitimą;

| O. | kadangi dar 2018 m. Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (IPCC) paskelbė specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, kurioje teigiama, jog siekiant užtikrinti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, reikės sparčių, plataus užmojo ir precedento neturinčių permainų visais visuomenės aspektais; kadangi klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas dėl pasikartojančių sausrų, potvynių, miškų gaisrų ir naujų kenkėjų kelia vis didesnę grėsmę apsirūpinimo maistu saugumui ir pragyvenimo šaltiniams; kadangi maisto sistemose išmetama 29 proc. pasaulyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio ir tai daro itin didelį poveikį klimatui, biologinei įvairovei, vandeniui, orui, dirvožemiui ir anglies dioksido absorbentams; kadangi ES žemės ūkio sektoriuje išmetama apie 10 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio ir esama didelių skirtumų tarp valstybių narių – žemės ūkio sektoriuje išmetama nuo 3 iki 33 proc. nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio (52); |
| --- | --- |

O.

kadangi dar 2018 m. Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (IPCC) paskelbė specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, kurioje teigiama, jog siekiant užtikrinti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, reikės sparčių, plataus užmojo ir precedento neturinčių permainų visais visuomenės aspektais; kadangi klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas dėl pasikartojančių sausrų, potvynių, miškų gaisrų ir naujų kenkėjų kelia vis didesnę grėsmę apsirūpinimo maistu saugumui ir pragyvenimo šaltiniams; kadangi maisto sistemose išmetama 29 proc. pasaulyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio ir tai daro itin didelį poveikį klimatui, biologinei įvairovei, vandeniui, orui, dirvožemiui ir anglies dioksido absorbentams; kadangi ES žemės ūkio sektoriuje išmetama apie 10 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio ir esama didelių skirtumų tarp valstybių narių – žemės ūkio sektoriuje išmetama nuo 3 iki 33 proc. nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio (52);

| P. | kadangi nuo 1990 m. Europos žemės ūkyje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis buvo sumažintas apie 20 proc.; kadangi išmetamo ŠESD kiekio mažėjimas nuo 2012 m. gerokai sulėtėjo ir kai kuriais metais jo kiekis netgi padidėjo (53); kadangi žemės ūkyje galima aktyviai prisidėti prie anglies dioksido sekvestracijos didinant natūralių anglies dioksido absorbentų skaičių, t. y. taikant gamtos ir ekosisteminiais procesais pagrįstus sprendimus, pvz., plataus masto sėjomainą, tarpinių kultūrų auginimą, permakultūrą, agrarinės miškininkystės sistemą, miškininkystę, agroekologiją ir atkuriant ekosistemas, visų pirma atkuriant ir išlaikant durpynus, kaip būdą didinti natūralių anglies dioksido absorbentų skaičių ir sekvestraciją; |
| --- | --- |

P.

kadangi nuo 1990 m. Europos žemės ūkyje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis buvo sumažintas apie 20 proc.; kadangi išmetamo ŠESD kiekio mažėjimas nuo 2012 m. gerokai sulėtėjo ir kai kuriais metais jo kiekis netgi padidėjo (53); kadangi žemės ūkyje galima aktyviai prisidėti prie anglies dioksido sekvestracijos didinant natūralių anglies dioksido absorbentų skaičių, t. y. taikant gamtos ir ekosisteminiais procesais pagrįstus sprendimus, pvz., plataus masto sėjomainą, tarpinių kultūrų auginimą, permakultūrą, agrarinės miškininkystės sistemą, miškininkystę, agroekologiją ir atkuriant ekosistemas, visų pirma atkuriant ir išlaikant durpynus, kaip būdą didinti natūralių anglies dioksido absorbentų skaičių ir sekvestraciją;

| Q. | kadangi žemės ūkis yra trečias pagal svarbą pirminio kietųjų dalelių (PM10) išmetimo šaltinis ES, kaip pabrėžė Europos aplinkos agentūra; kadangi žemės ūkio sektoriuje išmetamas amoniako (NH3) kiekis prisideda prie didelės kietųjų dalelių koncentracijos, kuri kiekvieną pavasarį susidaro visoje Europoje, taip pat prie trumpalaikio ir ilgalaikio neigiamo poveikio sveikatai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi žemės ūkis yra trečias pagal svarbą pirminio kietųjų dalelių (PM10) išmetimo šaltinis ES, kaip pabrėžė Europos aplinkos agentūra; kadangi žemės ūkio sektoriuje išmetamas amoniako (NH3) kiekis prisideda prie didelės kietųjų dalelių koncentracijos, kuri kiekvieną pavasarį susidaro visoje Europoje, taip pat prie trumpalaikio ir ilgalaikio neigiamo poveikio sveikatai;

| R. | kadangi ES suvartoja septynis kartus daugiau azoto ir tris kartus daugiau fosforo, nei būtų tvaru ir atitiktų planetos galimybes (54); |
| --- | --- |

R.

kadangi ES suvartoja septynis kartus daugiau azoto ir tris kartus daugiau fosforo, nei būtų tvaru ir atitiktų planetos galimybes (54);

| S. | kadangi išsamesnė informacija apie gyvavimo ciklą ir patikimesnis tiekimo grandinės informacijos sekimas ir stebėsena yra būtini norint įvertinti pažangą, padarytą siekiant mažinti Europos maisto sistemos poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

S.

kadangi išsamesnė informacija apie gyvavimo ciklą ir patikimesnis tiekimo grandinės informacijos sekimas ir stebėsena yra būtini norint įvertinti pažangą, padarytą siekiant mažinti Europos maisto sistemos poveikį aplinkai;

| T. | kadangi daugiafunkcio žemės ūkio maisto produktų sektoriaus Europos modelis, kurį sudaro įvairūs ūkininkavimo modeliai ir kurio varomoji jėga yra šeimos ūkiai, yra pagrindinė ES ekonomikos ir visuomenės sudedamoji dalis ir turi užtikrinti konkurencingą, aukštos kokybės ir diversifikuotą maisto gamybą, apsirūpinimo maistu saugumą, vietos tiekimo grandines, gerąją žemės ūkio praktiką, žemės ir vandens išteklių apsaugą, aukštus aplinkos ir gyvūnų gerovės standartus ir gyvybingas kaimo vietoves visoje ES; kadangi tinkamai remiama žemės ūkio politika paskatins perėjimą prie labiau vietinių tiekimo grandinių ir tvaresnės ūkininkavimo praktikos ir taip bus užtikrinti aukštesni aplinkos ir gyvūnų gerovės standartai; |
| --- | --- |

T.

kadangi daugiafunkcio žemės ūkio maisto produktų sektoriaus Europos modelis, kurį sudaro įvairūs ūkininkavimo modeliai ir kurio varomoji jėga yra šeimos ūkiai, yra pagrindinė ES ekonomikos ir visuomenės sudedamoji dalis ir turi užtikrinti konkurencingą, aukštos kokybės ir diversifikuotą maisto gamybą, apsirūpinimo maistu saugumą, vietos tiekimo grandines, gerąją žemės ūkio praktiką, žemės ir vandens išteklių apsaugą, aukštus aplinkos ir gyvūnų gerovės standartus ir gyvybingas kaimo vietoves visoje ES; kadangi tinkamai remiama žemės ūkio politika paskatins perėjimą prie labiau vietinių tiekimo grandinių ir tvaresnės ūkininkavimo praktikos ir taip bus užtikrinti aukštesni aplinkos ir gyvūnų gerovės standartai;

| U. | kadangi svarbu pabrėžti, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės atlieka esminį vaidmenį ES žemės ūkio sektoriuje visais tiekimo grandinės etapais – nuo perdirbimo iki mažmeninės prekybos – siekiant strategijos tikslų; |
| --- | --- |

U.

kadangi svarbu pabrėžti, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės atlieka esminį vaidmenį ES žemės ūkio sektoriuje visais tiekimo grandinės etapais – nuo perdirbimo iki mažmeninės prekybos – siekiant strategijos tikslų;

| V. | kadangi žemės ūkio sektorius turi ir toliau gaminti saugų, maistingą maistą ir sykiu išsaugoti ir tvariau valdyti žemę, ir visa tai padeda kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse; kadangi Europos ūkininkai laikosi aukščiausių standartų pasaulyje ir gamina kokybiškus maisto produktus ne tik Europos piliečiams, bet ir viso pasaulio gyventojams; kadangi žemės ūkis yra itin vertingas strateginiu požiūriu, tačiau vos daugiau nei per dešimtmetį išnyko keletas milijonų ūkių, t. y. daugiau kaip trečdalis visų Europos ūkių, ir didžioji jų dauguma buvo mažos šeimos įmonės; |
| --- | --- |

V.

kadangi žemės ūkio sektorius turi ir toliau gaminti saugų, maistingą maistą ir sykiu išsaugoti ir tvariau valdyti žemę, ir visa tai padeda kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse; kadangi Europos ūkininkai laikosi aukščiausių standartų pasaulyje ir gamina kokybiškus maisto produktus ne tik Europos piliečiams, bet ir viso pasaulio gyventojams; kadangi žemės ūkis yra itin vertingas strateginiu požiūriu, tačiau vos daugiau nei per dešimtmetį išnyko keletas milijonų ūkių, t. y. daugiau kaip trečdalis visų Europos ūkių, ir didžioji jų dauguma buvo mažos šeimos įmonės;

| W. | kadangi Europos žemės ūkio perėjimui prie tvaresnės praktikos ir žiediškumo reikės didelių investicijų ir, kaip išankstinės sąlygos, atitinkamų galimybių gauti finansavimą; kadangi EIB yra įsipareigojęs didinti savo investicijų į klimato srities veiksmus ir tvarumą aplinkos atžvilgiu finansavimo dalį, kad nuo 2025 m. ji siektų 50 proc. jo operacijų; kadangi tai būtų galima panaudoti diegiant technologijas, kuriomis būtų prisidedama prie tvarios praktikos ir žemės ūkio bei žiedinės ekonomikos sąsajos stiprinimo; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos žemės ūkio perėjimui prie tvaresnės praktikos ir žiediškumo reikės didelių investicijų ir, kaip išankstinės sąlygos, atitinkamų galimybių gauti finansavimą; kadangi EIB yra įsipareigojęs didinti savo investicijų į klimato srities veiksmus ir tvarumą aplinkos atžvilgiu finansavimo dalį, kad nuo 2025 m. ji siektų 50 proc. jo operacijų; kadangi tai būtų galima panaudoti diegiant technologijas, kuriomis būtų prisidedama prie tvarios praktikos ir žemės ūkio bei žiedinės ekonomikos sąsajos stiprinimo;

| X. | kadangi gera dirvožemio būklė didina žemės gebėjimą gaminti maistą, filtruoti vandenį ir absorbuoti anglies dioksidą, taigi padeda ne tik stabilizuoti klimatą, bet ir užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą, atkurti biologinę įvairovę, apsaugoti mūsų žemės ūkio paskirties žemę ir kurti sveikesnę maisto sistemą; kadangi regeneracinis ūkininkavimas, kaip maisto gamybos ir žemėtvarkos metodas, galėtų sumažinti šiuos iššūkius ir taip prisidėti prie perėjimo prie itin atsparios žemės ūkio sistemos, pagrįstos tinkamu žemės ir dirvožemio valdymu; |
| --- | --- |

X.

kadangi gera dirvožemio būklė didina žemės gebėjimą gaminti maistą, filtruoti vandenį ir absorbuoti anglies dioksidą, taigi padeda ne tik stabilizuoti klimatą, bet ir užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą, atkurti biologinę įvairovę, apsaugoti mūsų žemės ūkio paskirties žemę ir kurti sveikesnę maisto sistemą; kadangi regeneracinis ūkininkavimas, kaip maisto gamybos ir žemėtvarkos metodas, galėtų sumažinti šiuos iššūkius ir taip prisidėti prie perėjimo prie itin atsparios žemės ūkio sistemos, pagrįstos tinkamu žemės ir dirvožemio valdymu;

| Y. | kadangi svarbu, kad vartotojai būtų visapusiškai informuojami, jiems būtų sudarytos galimybės ir jie būtų įgalinti priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl maisto produktų; kadangi tam būtina geros būklės ir patikima su maistu susijusi aplinka, kurioje būtų užtikrintas skaidrumas ir tai, kad sveikas ir tvarus pasirinkimas taip pat būtų lengvas ir prieinamas pasirinkimas visiems, ir būtų puoselėjami ir skatinami vartojimo modeliai, kurie prisidėtų prie žmonių sveikatos, kartu užtikrinant tvarų gamtos ir žmogiškųjų išteklių naudojimą ir didelę gyvūnų gerovę; kadangi vien informacijos teikimo, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijų neužtenka, kad būtų pasiekti norimi pokyčiai ir pereita prie tvaresnio ir sveikesnio vartotojų pasirinkimo, nes jiems įtaką gali daryti tokie aspektai kaip normos ir papročiai, kaina, patogumas, įpročiai ir siūlomo maisto pateikimo būdai; kadangi vis dėlto informacijos turintys piliečiai ir švietimas gali atlikti svarbų su paklausa susijusį vaidmenį siekiant Europos klimato, efektyvaus išteklių naudojimo ir biologinės įvairovės tikslų; kadangi privalomas maisto medžiagų sudėties ir kilmės ženklinimas ir suprantama informacija apie gyvūnų gerovę ir tvarumą, pateikiami iš esmės ant visų maisto produktų, ir viešas informacijos teikimas apie tikrą gamybos kainą gali padėti nukreipti vartotojus sveikos, tvarios ir saugios mitybos link; kadangi informacija vartotojams taip pat turėtų būti pritaikyta skaitmeniniam amžiui, nė vieno nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

Y.

kadangi svarbu, kad vartotojai būtų visapusiškai informuojami, jiems būtų sudarytos galimybės ir jie būtų įgalinti priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl maisto produktų; kadangi tam būtina geros būklės ir patikima su maistu susijusi aplinka, kurioje būtų užtikrintas skaidrumas ir tai, kad sveikas ir tvarus pasirinkimas taip pat būtų lengvas ir prieinamas pasirinkimas visiems, ir būtų puoselėjami ir skatinami vartojimo modeliai, kurie prisidėtų prie žmonių sveikatos, kartu užtikrinant tvarų gamtos ir žmogiškųjų išteklių naudojimą ir didelę gyvūnų gerovę; kadangi vien informacijos teikimo, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijų neužtenka, kad būtų pasiekti norimi pokyčiai ir pereita prie tvaresnio ir sveikesnio vartotojų pasirinkimo, nes jiems įtaką gali daryti tokie aspektai kaip normos ir papročiai, kaina, patogumas, įpročiai ir siūlomo maisto pateikimo būdai; kadangi vis dėlto informacijos turintys piliečiai ir švietimas gali atlikti svarbų su paklausa susijusį vaidmenį siekiant Europos klimato, efektyvaus išteklių naudojimo ir biologinės įvairovės tikslų; kadangi privalomas maisto medžiagų sudėties ir kilmės ženklinimas ir suprantama informacija apie gyvūnų gerovę ir tvarumą, pateikiami iš esmės ant visų maisto produktų, ir viešas informacijos teikimas apie tikrą gamybos kainą gali padėti nukreipti vartotojus sveikos, tvarios ir saugios mitybos link; kadangi informacija vartotojams taip pat turėtų būti pritaikyta skaitmeniniam amžiui, nė vieno nepaliekant nuošalyje;

| Z. | kadangi Viduržemio jūros regiono mityba, kurią UNESCO 2010 m. pripažino kaip žmonijos nematerialųjį kultūros paveldą, yra žinoma kaip sveika, subalansuota mityba, turinti didelę maistinę, socialinę ir kultūrinę vertę, pagrįsta pagarba teritorijai ir biologinei įvairovei; ja užtikrinama, kad būtų išsaugota ir plėtojama tradicinė veikla ir amatai, susiję su žvejyba, tvaria medžiokle ir žemės ūkiu, ir ji atlieka apsauginį vaidmenį vykdant pirminę ir antrinę pagrindinių lėtinių degeneracinių ligų prevenciją; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Viduržemio jūros regiono mityba, kurią UNESCO 2010 m. pripažino kaip žmonijos nematerialųjį kultūros paveldą, yra žinoma kaip sveika, subalansuota mityba, turinti didelę maistinę, socialinę ir kultūrinę vertę, pagrįsta pagarba teritorijai ir biologinei įvairovei; ja užtikrinama, kad būtų išsaugota ir plėtojama tradicinė veikla ir amatai, susiję su žvejyba, tvaria medžiokle ir žemės ūkiu, ir ji atlieka apsauginį vaidmenį vykdant pirminę ir antrinę pagrindinių lėtinių degeneracinių ligų prevenciją;

| AA. | kadangi vanduo ir žemės ūkis yra neatsiejamai susiję ir tvari vandentvarka žemės ūkio sektoriuje yra itin svarbi, siekiant sudaryti sąlygas kokybiškų ir tinkamų maisto produktų gamybai ir užtikrinti vandens išteklių išsaugojimą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi vanduo ir žemės ūkis yra neatsiejamai susiję ir tvari vandentvarka žemės ūkio sektoriuje yra itin svarbi, siekiant sudaryti sąlygas kokybiškų ir tinkamų maisto produktų gamybai ir užtikrinti vandens išteklių išsaugojimą;

| AB. | kadangi padidėjo maisto rinkos globalizacija ir dėl to padidėjo ES ir ES nepriklausančių šalių laisvosios prekybos susitarimų svarba; |
| --- | --- |

AB.

kadangi padidėjo maisto rinkos globalizacija ir dėl to padidėjo ES ir ES nepriklausančių šalių laisvosios prekybos susitarimų svarba;

| AC. | kadangi reikia atsižvelgti į rezultatus, kurie pasiekti įgyvendinant šiuo metu galiojančius aplinkosaugos standartus; |
| --- | --- |

AC.

kadangi reikia atsižvelgti į rezultatus, kurie pasiekti įgyvendinant šiuo metu galiojančius aplinkosaugos standartus;

| AD. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos susidarė sudėtinga padėtis, kuri padarė poveikį visiems Europos žemės ūkio produktų maisto grandinės subjektams, pradedant pirmine gamyba ir baigiant viešbučių ir restoranų sektoriumi; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos susidarė sudėtinga padėtis, kuri padarė poveikį visiems Europos žemės ūkio produktų maisto grandinės subjektams, pradedant pirmine gamyba ir baigiant viešbučių ir restoranų sektoriumi;

| AE. | kadangi Europos maisto sistema atliko itin svarbų vaidmenį kilus COVID-19 pandemijai ir pasirodė esanti atspari, nes ūkininkai ir jų kooperatyvai bei gamintojų organizacijos, maisto vertės grandinėje dirbantys darbuotojai, perdirbėjai, platintojai ir mažmenininkai bendradarbiavo sudėtingomis sąlygomis, be kita ko, kai buvo taikomos izoliavimo priemonės, ir patyrė su sveikata susijusių pavojų, kad Europos vartotojai ir toliau galėtų be kliūčių gauti saugių, įperkamų ir kokybiškų produktų, ir sykiu buvo paisoma vidaus rinkos vientisumo; kadangi ES vidaus rinka ir žemės ūkio sistema iš esmės greitai įveikė per COVID-19 krizę kilusius tiekimo sutrikimus, tačiau krizė atskleidė tam tikras pažeidžiamas sudėtingų maisto tiekimo grandinių vietas ir parodė, kad reikia užtikrinti ilgalaikį apsirūpinimo maistu saugumą, atsparumą ir trumpas tiekimo grandines; kadangi šiomis aplinkybėmis labai svarbu pabrėžti apsirūpinimo maistu saugumo ir tiekimo grandinių saugumo vertę visiems ES piliečiams ir tai, kad svarbu turėti visas būtinas priemones ūkininkams, kad jie galėtų tvariai gaminti įvairius maisto produktus; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Europos maisto sistema atliko itin svarbų vaidmenį kilus COVID-19 pandemijai ir pasirodė esanti atspari, nes ūkininkai ir jų kooperatyvai bei gamintojų organizacijos, maisto vertės grandinėje dirbantys darbuotojai, perdirbėjai, platintojai ir mažmenininkai bendradarbiavo sudėtingomis sąlygomis, be kita ko, kai buvo taikomos izoliavimo priemonės, ir patyrė su sveikata susijusių pavojų, kad Europos vartotojai ir toliau galėtų be kliūčių gauti saugių, įperkamų ir kokybiškų produktų, ir sykiu buvo paisoma vidaus rinkos vientisumo; kadangi ES vidaus rinka ir žemės ūkio sistema iš esmės greitai įveikė per COVID-19 krizę kilusius tiekimo sutrikimus, tačiau krizė atskleidė tam tikras pažeidžiamas sudėtingų maisto tiekimo grandinių vietas ir parodė, kad reikia užtikrinti ilgalaikį apsirūpinimo maistu saugumą, atsparumą ir trumpas tiekimo grandines; kadangi šiomis aplinkybėmis labai svarbu pabrėžti apsirūpinimo maistu saugumo ir tiekimo grandinių saugumo vertę visiems ES piliečiams ir tai, kad svarbu turėti visas būtinas priemones ūkininkams, kad jie galėtų tvariai gaminti įvairius maisto produktus;

| AF. | kadangi, nors ūkininkų teisės 2004 m. buvo įtvirtintos FAO tarptautinėje sutartyje dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių, bet intelektinės nuosavybės taisyklės dažnai neatitiko jų, todėl buvo pakenkta tradicinėms ir vietinėms sėklų sistemoms; |
| --- | --- |

AF.

kadangi, nors ūkininkų teisės 2004 m. buvo įtvirtintos FAO tarptautinėje sutartyje dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių, bet intelektinės nuosavybės taisyklės dažnai neatitiko jų, todėl buvo pakenkta tradicinėms ir vietinėms sėklų sistemoms;

| AG. | kadangi vartotojai vis labiau nerimauja dėl gyvūnų gerovės ir gyvūnų sveikatos; kadangi aukštas gyvūnų gerovės lygis yra svarbus darniam vystymuisi ir gali sustiprinti Europos ūkininkų ekonominį tvarumą ir tvarumą aplinkos atžvilgiu, jeigu bus sukurta nauja rinka, kurioje ūkininkai galėtų parduoti produktus, pagamintus laikantis aukštesnių gyvūnų gerovės standartų; kadangi Komisija paskelbė apie esamų gyvūnų gerovę reglamentuojančių teisės aktų, įskaitant gyvūnų vežimą ir skerdimą, vertinimą ir persvarstymą; kadangi horizontaliosios taisyklės, kuriomis siekiama apsaugoti ūkinius gyvūnus, kartu su moksliškai pagrįstais konkrečių rūšių gyvūnų gerovės reikalavimais, taikomais visų ūkinių rūšių gyvūnams, būtų labai naudingi gyvūnų gerovei; kadangi, atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus, pereinamieji laikotarpiai ir parama ūkininkams yra labai svarbūs, kad būtų sudarytos sąlygos tvaresniam ūkininkavimui ir padidinta gyvūnų gerovė; |
| --- | --- |

AG.

kadangi vartotojai vis labiau nerimauja dėl gyvūnų gerovės ir gyvūnų sveikatos; kadangi aukštas gyvūnų gerovės lygis yra svarbus darniam vystymuisi ir gali sustiprinti Europos ūkininkų ekonominį tvarumą ir tvarumą aplinkos atžvilgiu, jeigu bus sukurta nauja rinka, kurioje ūkininkai galėtų parduoti produktus, pagamintus laikantis aukštesnių gyvūnų gerovės standartų; kadangi Komisija paskelbė apie esamų gyvūnų gerovę reglamentuojančių teisės aktų, įskaitant gyvūnų vežimą ir skerdimą, vertinimą ir persvarstymą; kadangi horizontaliosios taisyklės, kuriomis siekiama apsaugoti ūkinius gyvūnus, kartu su moksliškai pagrįstais konkrečių rūšių gyvūnų gerovės reikalavimais, taikomais visų ūkinių rūšių gyvūnams, būtų labai naudingi gyvūnų gerovei; kadangi, atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus, pereinamieji laikotarpiai ir parama ūkininkams yra labai svarbūs, kad būtų sudarytos sąlygos tvaresniam ūkininkavimui ir padidinta gyvūnų gerovė;

| AH. | kadangi geografinės nuorodos yra neatmenamų laikų ES paveldo išdava ir žmogaus prisitaikymo prie aplinkos vaisius, taip pat ES tapatybės išraiška; |
| --- | --- |

AH.

kadangi geografinės nuorodos yra neatmenamų laikų ES paveldo išdava ir žmogaus prisitaikymo prie aplinkos vaisius, taip pat ES tapatybės išraiška;

| AI. | kadangi itin svarbu kovoti su sukčiavimu maisto produktų srityje ir nesąžininga praktika, t. y. pripažinti, kad esama nesąžiningos praktikos, ir ją tirti; |
| --- | --- |

AI.

kadangi itin svarbu kovoti su sukčiavimu maisto produktų srityje ir nesąžininga praktika, t. y. pripažinti, kad esama nesąžiningos praktikos, ir ją tirti;

1.

palankiai vertina strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ užmojus ir tikslus, kaip svarbią priemonę užtikrinant tvarią, sąžiningą, sveiką, gyvūnams palankią, labiau regioninę, diversifikuotą ir atsparią maisto sistemą, kuri yra labai svarbi siekiant Europos žaliojo kurso komunikate ir DVT nustatytų tikslų; pabrėžia, kad esama neatsiejamų ryšių tarp sveikų žmonių, sveikos visuomenės, sveikų gyvūnų ir sveikos planetos; pabrėžia, kad ši strategija yra labai svarbi siekiant užtikrinti, kad maisto sistema, įskaitant gyvūnų ir augalų auginimą, atitiktų planetos galimybes, kartu pabrėžia, kad svarbu užtikrinti deramas darbo ir užimtumo sąlygas ir sąžiningas galimybes visoje maisto vertės grandinėje ir kad reikia pasiekti, kad būtų laikomasi tinkamo ir subalansuoto politinio požiūrio; ragina Komisiją kuo greičiau įgyvendinti strategiją konkrečiais teisėkūros ir ne teisėkūros veiksmais, kartu taikant tinkamus pereinamojo laikotarpio finansinės paramos mechanizmus;

Būtinybė imtis veiksmų

Būtinybė imtis veiksmų

| 2. | primena, kad poveikio vertinimai yra neatsiejama ES taisyklių rengimo proceso dalis; palankiai vertina Komisijos pranešimą dėl ketinimo vadovaujantis geresnio reglamentavimo gairėmis atlikti išsamius visų pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ pateiktų teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimus, įskaitant viešas konsultacijas, be kita ko, vertinimus, susijusius su veiksmingais kiekybiniais tikslais (55); pabrėžia, kad šie išankstiniai moksliniai poveikio vertinimai turėtų apimti patikimus poveikio aplinkai vertinimus, juose, laikantis holistinio ir sisteminio požiūrio, turėtų būti aptarti trys tvarumo aspektai (aplinkos, ekonominis ir socialinis, įskaitant sveikatą) ir apsvarstytas bendras poveikis, jie turėtų apimti neveikimo išlaidas, susijusias su tiesioginiu ir ilgalaikiu poveikiu žmonių sveikatai, aplinkai, biologinei įvairovei ir bendram tvarumui, ir turėtų būti atsižvelgta į kartų kaitą, galimus politikos tikslų kompromisus, galimybes pasiekti siektinas reikšmes ir įvairius ūkininkavimo modelius ES valstybėse narėse; pažymi, kad svarbu aprašyti kiekvienos atskiros siektinos reikšmės apskaičiavimo metodus, bazinius rodiklius ir bazinius laikotarpius, ir pabrėžia, kad reikia bendradarbiauti, konsultuotis ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; patvirtina, kad pirmąją strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ laikotarpio vidurio peržiūrą planuojama atlikti 2023 m. viduryje; pabrėžia, kad atliekant šį laikotarpio vidurio vertinimą reikia nuodugniai ir laikantis holistinio bei sisteminio metodo atsižvelgti į bendrą visų veiksmų poveikį, apimant visus tvarumo aspektus, nesvarbu, ar tai būtų aplinkos, ekonominis ar socialinis aspektas, įskaitant sveikatą; |
| --- | --- |

2.

primena, kad poveikio vertinimai yra neatsiejama ES taisyklių rengimo proceso dalis; palankiai vertina Komisijos pranešimą dėl ketinimo vadovaujantis geresnio reglamentavimo gairėmis atlikti išsamius visų pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ pateiktų teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimus, įskaitant viešas konsultacijas, be kita ko, vertinimus, susijusius su veiksmingais kiekybiniais tikslais (55

| 3. | palankiai vertina tai, jog pranešta apie įrodymais pagrįstą pasiūlymą dėl tvarias maisto sistemas reglamentuojančios teisės aktų sistemos, kuri būtų grindžiama skaidriais duomenimis ir kurioje būtų atsižvelgiama į naujausias mokslo žinias; ragina Komisiją pasinaudoti šiuo pasiūlymu, siekiant nustatyti perspektyvią holistinę, subalansuotą, integruotą ir aplinkos, socialiniu bei ekonominiu požiūriu tvarią bendrą maisto politiką, prie kurios prisidėtų visi subjektai ir kuria būtų siekiama sumažinti ES maisto sistemos aplinkosauginį pėdsaką ir poveikį klimatui, taip pat sumažinti jos neigiamą poveikį biologinei įvairovei ir žmonių bei gyvūnų sveikatai ir gerovei, kad ne vėliau kaip 2050 m. Europa taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui ir beveik nulinės taršos žemynu, ir stiprinti jos atsparumą, siekiant užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį apsirūpinimo maistu saugumą klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės nykimo sąlygomis; pabrėžia, kad reikia užtikrinti ekonominį ir socialinį tvarumą visoje maisto grandinėje, nes geros socialinės ir ekonominės perspektyvos ir įvairių susijusių sektorių konkurencingumas padės pasiekti strategijos tikslus; ragina ES vadovauti visuotiniam perėjimui prie tvarumo „nuo ūkio iki stalo“, remiantis daugiafunkcio žemės ūkio sektoriaus, kuris yra tvarus aplinkos, socialiniu (įskaitant sveikatos) ir ekonominiu požiūriu, principu, JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) agroekologijos principais ir JT apibrėžta teise į maistą, kartu užtikrinant didesnį politikos nuoseklumą ir suderinamumą, kad visi Europos maisto sistemos subjektai galėtų vykdyti ilgalaikį planavimą, grindžiamą realiais ir skaidriais SMART (konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, aktualiais, per nustatytą laiką įvykdytinais) tikslais; pabrėžia, kad reikia skubiai ir ryžtingai keisti politiką ir teisės aktus atsižvelgiant į gausius mokslinius įrodymus, kad reikia didinti dabartinės maisto sistemos tvarumą, ir į didesnes išlaidas, patiriamas dėl neveikimo, ir pabrėžia inovacijų ir tvarios praktikos svarbą; siūlo atsižvelgti į atitinkamus kiekvienos valstybės atskaitos scenarijus ir pasiektą pažangą bei į konkrečias (regionines) sąlygas, kartu skatinant valstybes nares keistis praktine patirtimi ir geriausia praktika; pabrėžia, kad reikia įtraukti ištisas maisto ir gėrimų grandines, įskaitant gamybą, perdirbimą, rinkodarą, sandėliavimą, platinimą pasitelkiant vežimą, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugas, mažmeninę prekybą, šalinimą ir antrinių medžiagų perdirbimą; ragina šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto visapusiškai atsižvelgti į ūkinių gyvūnų gerovę, nes tai yra neatskiriama maisto darnumo dalis; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, jog pranešta apie įrodymais pagrįstą pasiūlymą dėl tvarias maisto sistemas reglamentuojančios teisės aktų sistemos, kuri būtų grindžiama skaidriais duomenimis ir kurioje būtų atsižvelgiama į naujausias mokslo žinias; ragina Komisiją pasinaudoti šiuo pasiūlymu, siekiant nustatyti perspektyvią holistinę, subalansuotą, integruotą ir aplinkos, socialiniu bei ekonominiu požiūriu tvarią bendrą maisto politiką, prie kurios prisidėtų visi subjektai ir kuria būtų siekiama sumažinti ES maisto sistemos aplinkosauginį pėdsaką ir poveikį klimatui, taip pat sumažinti jos neigiamą poveikį biologinei įvairovei ir žmonių bei gyvūnų sveikatai ir gerovei, kad ne vėliau kaip 2050 m. Europa taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui ir beveik nulinės taršos žemynu, ir stiprinti jos atsparumą, siekiant užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį apsirūpinimo maistu saugumą klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės nykimo sąlygomis; pabrėžia, kad reikia užtikrinti ekonominį ir socialinį tvarumą visoje maisto grandinėje, nes geros socialinės ir ekonominės perspektyvos ir įvairių susijusių sektorių konkurencingumas padės pasiekti strategijos tikslus; ragina ES vadovauti visuotiniam perėjimui prie tvarumo „nuo ūkio iki stalo“, remiantis daugiafunkcio žemės ūkio sektoriaus, kuris yra tvarus aplinkos, socialiniu (įskaitant sveikatos) ir ekonominiu požiūriu, principu, JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) agroekologijos principais ir JT apibrėžta teise į maistą, kartu užtikrinant didesnį politikos nuoseklumą ir suderinamumą, kad visi Europos maisto sistemos subjektai galėtų vykdyti ilgalaikį planavimą, grindžiamą realiais ir skaidriais SMART (konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, aktualiais, per nustatytą laiką įvykdytinais) tikslais; pabrėžia, kad reikia skubiai ir ryžtingai keisti politiką ir teisės aktus atsižvelgiant į gausius mokslinius įrodymus, kad reikia didinti dabartinės maisto sistemos tvarumą, ir į didesnes išlaidas, patiriamas dėl neveikimo, ir pabrėžia inovacijų ir tvarios praktikos svarbą; siūlo atsižvelgti į atitinkamus kiekvienos valstybės atskaitos scenarijus ir pasiektą pažangą bei į konkrečias (regionines) sąlygas, kartu skatinant valstybes nares keistis praktine patirtimi ir geriausia praktika; pabrėžia, kad reikia įtraukti ištisas maisto ir gėrimų grandines, įskaitant gamybą, perdirbimą, rinkodarą, sandėliavimą, platinimą pasitelkiant vežimą, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugas, mažmeninę prekybą, šalinimą ir antrinių medžiagų perdirbimą; ragina šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto visapusiškai atsižvelgti į ūkinių gyvūnų gerovę, nes tai yra neatskiriama maisto darnumo dalis;

| 4. | pritaria tam, kad būtų rengiami maisto politikos strateginiai planai (56), kurių tikslas – palengvinti, skatinti ir išplėsti naują ir esamą nacionalinę, regioninę ir vietos maisto politiką, kartu atsižvelgiant į sudėtingą maisto nepritekliaus Europoje klausimą; pabrėžia, kad svarbu šiuos planus paremti nepriklausomais ir nešališkais mokslo duomenimis ir moksliniais tyrimais ir įtraukti įvairiausią požiūrį turinčius suinteresuotuosius subjektus, kad būtų užtikrintas šio proceso teisėtumas ir įtraukumas; pabrėžia, kad būtinas naujas kompleksinis požiūris į valdymą, kad būtų užtikrintas ES maisto ir ūkininkavimo politikos ir šioms sritims įtaką darančios politikos, tokios kaip prekybos, energetikos, konkurencijos ir klimato, suderinamumas, siekiant padidinti sinergiją, išvengti kompromisų ir juos valdyti; todėl ragina vykdyti struktūrinį Parlamento, valstybių narių ir visų maisto sistemos dalyvių, įskaitant piliečius, dialogą, siekiant pasinaudoti visomis šios strategijos teikiamomis galimybėmis ir aptarti trūkumus, galimybes ir iššūkius plėtojant ir įgyvendinant holistinę bendrą ES maisto politiką; ragina Komisiją skatinti visuomenės diskusiją dėl bendro tvarumo supratimo rengiantis pateikti savo pasiūlymą dėl teisinio pagrindo tvariai maisto sistemai, kuri galiausiai turės būti pagrįsta vienu suderintu požiūriu į visus tvarumo aspektus; |
| --- | --- |

4.

pritaria tam, kad būtų rengiami maisto politikos strateginiai planai (56

| 5. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti nenumatytų atvejų planą maisto tiekimui ir aprūpinimui maistu užtikrinti, kad būtų galima koordinuoti bendrą Europos atsaką į su maisto sistemomis susijusias krizes; primygtinai tvirtina, kad būtinas prevencinis požiūrius, siekiant išvengti žmonių, įmonių ar valstybių narių panikos ir pernelyg jautraus reagavimo; mano, kad tai būtų tinkamas atsakas į augančius lūkesčius dėl aprūpinimo maistu, į kuriuos būtina atsakyti Europos lygmeniu; primygtinai ragina Komisiją svarstyti strateginių maisto atsargų klausimus taip, kaip tai daroma dėl strateginių naftos atsargų visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti nenumatytų atvejų planą maisto tiekimui ir aprūpinimui maistu užtikrinti, kad būtų galima koordinuoti bendrą Europos atsaką į su maisto sistemomis susijusias krizes; primygtinai tvirtina, kad būtinas prevencinis požiūrius, siekiant išvengti žmonių, įmonių ar valstybių narių panikos ir pernelyg jautraus reagavimo; mano, kad tai būtų tinkamas atsakas į augančius lūkesčius dėl aprūpinimo maistu, į kuriuos būtina atsakyti Europos lygmeniu; primygtinai ragina Komisiją svarstyti strateginių maisto atsargų klausimus taip, kaip tai daroma dėl strateginių naftos atsargų visoje Sąjungoje;

| 6. | pabrėžia, kad būtina imtis veiksmų siekiant skatinti tvarų ūkininkavimą, mažinti pesticidų naudojimą ir su jais susijusią riziką, apsaugoti ir atkurti dirvožemio ekosistemas ir pagausinti tų kraštovaizdžio elementų žemės ūkio paskirties žemėje, kurie padeda atkurti pagal gamtos direktyvas saugomas rūšis ir buveines, įskaitant apdulkintojus ir jų buveines; primena, kad žemės ūkio našumas ir atsparumas priklauso nuo tvaraus gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti ilgalaikį mūsų maisto sistemų tvarumą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad būtina imtis veiksmų siekiant skatinti tvarų ūkininkavimą, mažinti pesticidų naudojimą ir su jais susijusią riziką, apsaugoti ir atkurti dirvožemio ekosistemas ir pagausinti tų kraštovaizdžio elementų žemės ūkio paskirties žemėje, kurie padeda atkurti pagal gamtos direktyvas saugomas rūšis ir buveines, įskaitant apdulkintojus ir jų buveines; primena, kad žemės ūkio našumas ir atsparumas priklauso nuo tvaraus gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti ilgalaikį mūsų maisto sistemų tvarumą;

| 7. | pabrėžia, kad Europos vartotojai, ūkininkai ir įmonės yra suinteresuoti sėkmingai pereiti prie tvaresnės maisto sistemos; pabrėžia, kad šį perėjimą gali palengvinti geresnis suinteresuotųjų subjektų informavimas ir žemės ūkio politikos priemonės; pabrėžia, kad ekologinė pertvarka maisto gamybos srityje ir su tuo susijęs indėlis į klimato kaitos švelninimą galėtų būti naudingi visiems pirminiams gamintojams, aplinkai, ekonomikai ir visai visuomenei, nes būtų tiekiama užtektinai tvaraus, saugaus, įperkamo, sveiko ir maistingo maisto, ir tai galima pasiekti taikant subalansuotą požiūrį, pagal kurį užtikrinama tvarios praktikos ir ekonominių galimybių sinergija; pakartoja, kad, siekiant užtikrinti proporcingą sektoriaus indėlį, žemės ūkis turėtų būti tikslais ir paskatomis grindžiama ES siekio ne vėliau kaip iki amžiaus vidurio pereiti prie nulinio išmetamųjų teršalų kiekio dalis, kartu sprendžiant išmetamųjų teršalų, susijusių su Europos maisto gamyba ir vartojimu, bet išmetamų ne Europoje, problemą; pabrėžia, kad ūkininkų dalyvavimas klimato politikos veiksmuose ir susijusi parama jiems yra itin svarbūs siekiant pasaulinių klimato kaitos švelninimo tikslų ir DVT, nekeliant pavojaus pasauliniam aprūpinimo maistu ir mitybos saugumui ir nė vieno nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Europos vartotojai, ūkininkai ir įmonės yra suinteresuoti sėkmingai pereiti prie tvaresnės maisto sistemos; pabrėžia, kad šį perėjimą gali palengvinti geresnis suinteresuotųjų subjektų informavimas ir žemės ūkio politikos priemonės; pabrėžia, kad ekologinė pertvarka maisto gamybos srityje ir su tuo susijęs indėlis į klimato kaitos švelninimą galėtų būti naudingi visiems pirminiams gamintojams, aplinkai, ekonomikai ir visai visuomenei, nes būtų tiekiama užtektinai tvaraus, saugaus, įperkamo, sveiko ir maistingo maisto, ir tai galima pasiekti taikant subalansuotą požiūrį, pagal kurį užtikrinama tvarios praktikos ir ekonominių galimybių sinergija; pakartoja, kad, siekiant užtikrinti proporcingą sektoriaus indėlį, žemės ūkis turėtų būti tikslais ir paskatomis grindžiama ES siekio ne vėliau kaip iki amžiaus vidurio pereiti prie nulinio išmetamųjų teršalų kiekio dalis, kartu sprendžiant išmetamųjų teršalų, susijusių su Europos maisto gamyba ir vartojimu, bet išmetamų ne Europoje, problemą; pabrėžia, kad ūkininkų dalyvavimas klimato politikos veiksmuose ir susijusi parama jiems yra itin svarbūs siekiant pasaulinių klimato kaitos švelninimo tikslų ir DVT, nekeliant pavojaus pasauliniam aprūpinimo maistu ir mitybos saugumui ir nė vieno nepaliekant nuošalyje;

| 8. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Europos žaliojo kurso tikslų suderinamumą, be kita ko, klimato, biologinės įvairovės, nulinės taršos ir sveikatos srityse; pabrėžia, kad biologinės įvairovės išlaikymas ir didinimas yra būtinas ES ir pasaulio aprūpinimui maistu užtikrinti ir kad turi būti užtikrintas suderinamumas su ES biologinės įvairovės strategija, įskaitant tinklo „Natura 2000“ ir saugomų jūrų teritorijų indėlį remiant sveiko maisto gamybą, ir suderinamumas su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), bendra žuvininkystės politika (BŽP), ES prekybos politika ir ES bioekonomikos strategija; pabrėžia, kad DVT yra tinkama sistema, kurią taikant nuosekliai ir sistemingai integruojami aplinkos, socialiniai ir ekonominiai tikslai ir sudaromos sąlygos rengti kompleksinę politiką, kuri geriau atspindėtų kiekvieno politikos tikslo tarpusavio sąsajas; primena, kad kartu su ekonominiais ir aplinkos aspektais į visas būsimas strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ iniciatyvas turi būti visapusiškai integruotas ir socialinis aspektas, kad būtų užtikrintas taip reikalingas politikos suderinamumas darnaus vystymosi labui; primygtinai ragina kaip tvarumo kriterijus įtraukti darbo sąlygų gerinimą pagal aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas, kolektyvines derybas ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Europos žaliojo kurso tikslų suderinamumą, be kita ko, klimato, biologinės įvairovės, nulinės taršos ir sveikatos srityse; pabrėžia, kad biologinės įvairovės išlaikymas ir didinimas yra būtinas ES ir pasaulio aprūpinimui maistu užtikrinti ir kad turi būti užtikrintas suderinamumas su ES biologinės įvairovės strategija, įskaitant tinklo „Natura 2000“ ir saugomų jūrų teritorijų indėlį remiant sveiko maisto gamybą, ir suderinamumas su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), bendra žuvininkystės politika (BŽP), ES prekybos politika ir ES bioekonomikos strategija; pabrėžia, kad DVT yra tinkama sistema, kurią taikant nuosekliai ir sistemingai integruojami aplinkos, socialiniai ir ekonominiai tikslai ir sudaromos sąlygos rengti kompleksinę politiką, kuri geriau atspindėtų kiekvieno politikos tikslo tarpusavio sąsajas; primena, kad kartu su ekonominiais ir aplinkos aspektais į visas būsimas strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ iniciatyvas turi būti visapusiškai integruotas ir socialinis aspektas, kad būtų užtikrintas taip reikalingas politikos suderinamumas darnaus vystymosi labui; primygtinai ragina kaip tvarumo kriterijus įtraukti darbo sąlygų gerinimą pagal aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas, kolektyvines derybas ir socialinę apsaugą;

Gyventojams, darbuotojams, gamintojams, platintojams ir aplinkai palankios maisto grandinės kūrimas

Gyventojams, darbuotojams, gamintojams, platintojams ir aplinkai palankios maisto grandinės kūrimas

| 9. | palankiai vertina sprendimą peržiūrėti Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvą ir pesticidų, maisto medžiagų iš organinių ir mineralinių šaltinių praradimo ir antibiotikų naudojimo mažinimo tikslus ir yra įsitikinęs, kad šiuos tikslus tikrai įmanoma pasiekti, tačiau jų pasiekiamumas priklauso nuo saugesnių, veiksmingų ir efektyvių alternatyvų prieinamumo; pabrėžia, kad norint įvykdyti šią transformaciją svarbus papildomas holistinis švietimas ir komunikacija, vykdomi, be kita ko, teikiant konsultavimo paslaugas; pabrėžia, kad šie mažinimo tikslai turi būti privalomojo pobūdžio ir kad svarbu jų siekti taikant holistinius, prevencinius ir žiedinius metodus, pvz., ekologinę ir agroekologinę praktiką, inovatyvią tvarią žemės ūkio praktiką, kai tinkama, tikslųjį ūkininkavimą ir integruotosios pasėlių ir kenkėjų kontrolės praktiką, taip pat naudoti tvarias alternatyvas, paremtas gyvavimo ciklo perspektyva; pabrėžia, kad reikia nustatyti sparčias necheminių nedidelės rizikos pesticidų vertinimo, autorizacijos ir registravimo procedūras, kartu užtikrinant, kad jų vertinimas būtų toks pat griežtas kaip ir kitų medžiagų; primygtinai reikalauja, kad kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo klimato ir žemės ūkio gamybos ypatumus, atlikdama BŽŪP strateginių planų ir kitų atitinkamų politikos priemonių peržiūrą, nustatytų tvirtus, veiksmingus ir per nustatytą laiką įvykdytinus kiekybinius mažinimo tikslus, kuriais, laikantis žaliojo kurso nulinės taršos tikslo, būtų siekiama iki nulio sumažinti žemės ūkio sektoriuje išmetamų teršalų kiekį dirvožemyje, požeminiame vandenyje, paviršiniame vandenyje ir ore, kartu taikant aiškiai apibrėžtas konkrečioms kultūroms skirtas paramos priemones, kuriomis būtų užtikrinama atskaitomybė ir vykdymas visais lygmenimis, ir naudojant nepriklausomus ir išsamius duomenis, kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus, taip pat teikiant paramą ir vykdant mokymus, kad tikslai būtų įgyvendinti ūkiu lygmeniu, ir vykdant mokslinius tyrimus bei plėtrą, kad būtų rasti tvaraus ūkininkavimo sprendimai; ragina Komisiją remti valstybes nares joms tobulinant savo pesticidų naudojimo taisyklių priežiūros, stebėsenos ir tinkamo vykdymo užtikrinimo sistemas ir pagerinti komunikaciją su galutiniais naudotojais bei didinti jų informuotumą; pakartoja savo raginimą į teisės aktus perkelti pirmiau minėtus tikslus ir uždavinius, be kita ko, atliekant Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvos peržiūrą, ir ragina Komisiją paaiškinti, kaip ji spręs pavienių valstybių narių indėlio siekiant Sąjungos masto privalomų tikslų klausimą, sykiu užtikrindama vienodas sąlygas, ir paaiškinti šių tikslų pradines vertes, atsižvelgiant į skirtingus kiekvienos valstybės narės išeities taškus, dedamas pastangas ir ypatumus, taip pat aiškiai apibrėžti daugelį nesintetinių ir kitokių šiuo metu jau žinomų alternatyvų, jų prieinamumą ir poveikį sektoriaus gyvybingumui, ūkininkų pajamoms ir apsirūpinimo maistu saugumui ir ragina Komisiją parengti sintetinių medžiagų naudojimo žemės ūkyje mažinimo planą; ragina Komisiją remti valstybes nares ir ypatingą dėmesį skirti specifinėms sąlygoms, kurios taikomos pesticidų naudojimui požeminio vandens telkinių apsaugos zonose, vykdant geresnę komunikaciją, stebėseną ir patikras; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina sprendimą peržiūrėti Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvą ir pesticidų, maisto medžiagų iš organinių ir mineralinių šaltinių praradimo ir antibiotikų naudojimo mažinimo tikslus ir yra įsitikinęs, kad šiuos tikslus tikrai įmanoma pasiekti, tačiau jų pasiekiamumas priklauso nuo saugesnių, veiksmingų ir efektyvių alternatyvų prieinamumo; pabrėžia, kad norint įvykdyti šią transformaciją svarbus papildomas holistinis švietimas ir komunikacija, vykdomi, be kita ko, teikiant konsultavimo paslaugas; pabrėžia, kad šie mažinimo tikslai turi būti privalomojo pobūdžio ir kad svarbu jų siekti taikant holistinius, prevencinius ir žiedinius metodus, pvz., ekologinę ir agroekologinę praktiką, inovatyvią tvarią žemės ūkio praktiką, kai tinkama, tikslųjį ūkininkavimą ir integruotosios pasėlių ir kenkėjų kontrolės praktiką, taip pat naudoti tvarias alternatyvas, paremtas gyvavimo ciklo perspektyva; pabrėžia, kad reikia nustatyti sparčias necheminių nedidelės rizikos pesticidų vertinimo, autorizacijos ir registravimo procedūras, kartu užtikrinant, kad jų vertinimas būtų toks pat griežtas kaip ir kitų medžiagų; primygtinai reikalauja, kad kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo klimato ir žemės ūkio gamybos ypatumus, atlikdama BŽŪP strateginių planų ir kitų atitinkamų politikos priemonių peržiūrą, nustatytų tvirtus, veiksmingus ir per nustatytą laiką įvykdytinus kiekybinius mažinimo tikslus, kuriais, laikantis žaliojo kurso nulinės taršos tikslo, būtų siekiama iki nulio sumažinti žemės ūkio sektoriuje išmetamų teršalų kiekį dirvožemyje, požeminiame vandenyje, paviršiniame vandenyje ir ore, kartu taikant aiškiai apibrėžtas konkrečioms kultūroms skirtas paramos priemones, kuriomis būtų užtikrinama atskaitomybė ir vykdymas visais lygmenimis, ir naudojant nepriklausomus ir išsamius duomenis, kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus, taip pat teikiant paramą ir vykdant mokymus, kad tikslai būtų įgyvendinti ūkiu lygmeniu, ir vykdant mokslinius tyrimus bei plėtrą, kad būtų rasti tvaraus ūkininkavimo sprendimai; ragina Komisiją remti valstybes nares joms tobulinant savo pesticidų naudojimo taisyklių priežiūros, stebėsenos ir tinkamo vykdymo užtikrinimo sistemas ir pagerinti komunikaciją su galutiniais naudotojais bei didinti jų informuotumą; pakartoja savo raginimą į teisės aktus perkelti pirmiau minėtus tikslus ir uždavinius, be kita ko, atliekant Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvos peržiūrą, ir ragina Komisiją paaiškinti, kaip ji spręs pavienių valstybių narių indėlio siekiant Sąjungos masto privalomų tikslų klausimą, sykiu užtikrindama vienodas sąlygas, ir paaiškinti šių tikslų pradines vertes, atsižvelgiant į skirtingus kiekvienos valstybės narės išeities taškus, dedamas pastangas ir ypatumus, taip pat aiškiai apibrėžti daugelį nesintetinių ir kitokių šiuo metu jau žinomų alternatyvų, jų prieinamumą ir poveikį sektoriaus gyvybingumui, ūkininkų pajamoms ir apsirūpinimo maistu saugumui ir ragina Komisiją parengti sintetinių medžiagų naudojimo žemės ūkyje mažinimo planą; ragina Komisiją remti valstybes nares ir ypatingą dėmesį skirti specifinėms sąlygoms, kurios taikomos pesticidų naudojimui požeminio vandens telkinių apsaugos zonose, vykdant geresnę komunikaciją, stebėseną ir patikras;

| 10. | pabrėžia, kad integruotoji kenkėjų kontrolė atlieka esminį vaidmenį mažinant priklausomybę nuo pesticidų, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad ji būtų taikoma ir kad jos taikymas būtų sistemingai vertinamas ir stebimas; ragina valstybes nares bendruosius integruotosios kenkėjų kontrolės principus paversti praktiniais ir išmatuojamais kriterijais ir patikrinti šiuos kriterijus ūkių lygmeniu, taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės veiksmingai įgyvendintų šiuos integruotosios kenkėjų kontrolės principus taikydamos savo BŽŪP strateginius planus; primygtinai ragina jas įtraukti aiškiai apibrėžtas ir kiekvienam augalui pritaikytas priemones ir praktiką, pvz., gėlių juostas, kaip atskaitos tašką siekiant pakeisti pesticidų naudojimo ir kenkėjų atsparumo tendenciją priešinga linkme; ragina maisto grandinės mažmenininkus proaktyviai bendradarbiauti su ūkininkais įgyvendinant ir plečiant visą prieinamą integruotosios kenkėjų kontrolės praktiką ir metodus, taikomus kiekvienam augalui jų tiekimo grandinėje, ir, teikiant aplinkosaugos, socialinių reikalų ir valdymo ataskaitas, pranešti apie savo indėlį siekiant tikslų ir mažinimo tikslų; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad integruotoji kenkėjų kontrolė atlieka esminį vaidmenį mažinant priklausomybę nuo pesticidų, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad ji būtų taikoma ir kad jos taikymas būtų sistemingai vertinamas ir stebimas; ragina valstybes nares bendruosius integruotosios kenkėjų kontrolės principus paversti praktiniais ir išmatuojamais kriterijais ir patikrinti šiuos kriterijus ūkių lygmeniu, taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės veiksmingai įgyvendintų šiuos integruotosios kenkėjų kontrolės principus taikydamos savo BŽŪP strateginius planus; primygtinai ragina jas įtraukti aiškiai apibrėžtas ir kiekvienam augalui pritaikytas priemones ir praktiką, pvz., gėlių juostas, kaip atskaitos tašką siekiant pakeisti pesticidų naudojimo ir kenkėjų atsparumo tendenciją priešinga linkme; ragina maisto grandinės mažmenininkus proaktyviai bendradarbiauti su ūkininkais įgyvendinant ir plečiant visą prieinamą integruotosios kenkėjų kontrolės praktiką ir metodus, taikomus kiekvienam augalui jų tiekimo grandinėje, ir, teikiant aplinkosaugos, socialinių reikalų ir valdymo ataskaitas, pranešti apie savo indėlį siekiant tikslų ir mažinimo tikslų;

| 11. | mano, kad nors ES galioja viena griežčiausių sistemų pasaulyje tiek patį pesticidų patvirtinimo reglamentą, tiek jo įgyvendinimą reikia patobulinti; primena savo rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (57) ir tikisi, kad Komisija ir valstybės narės nedelsdamos reaguos į visus jo raginimus; pabrėžia, kad reglamentavimo sistema turėtų skatinti inovacijas ir mokslinius tyrimus, siekiant kurti geresnius ir saugesnius augalų apsaugos produktus ir alternatyvas; pažymi, kad Komisija, Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) ir Europos vaistų agentūra (EMA) turėtų ne tik peržiūrėti Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvą, kad sumažintų pesticidų naudojimą ir su jais susijusią riziką, bet ir turėtų patobulinti augalų apsaugos produktų rizikos aplinkai vertinimą, be kita ko, atsižvelgiant į pesticidų poveikį dirvožemio vandens kokybei ir geriamojo vandens šaltiniams, įskaitant kaupiamąjį ir sinerginį poveikį; primygtinai ragina Komisiją tinkamai įvertinti pažangą, padarytą siekiant politikos tikslų, ir patobulinti suderintus rizikos rodiklius, nustatytus Komisijos direktyvoje (ES) 2019/782 (58), siekiant į juos taip pat įtraukti toksiškumą, patvarumą ir bioakumuliaciją, taip pat atsižvelgti į žemės ūkio paskirties žemę arba veikliųjų medžiagų kiekį ir augalų apsaugos produktų naudojimo būdą, kad būtų veiksmingai sumažintas sintetinių pesticidų ir sunkiųjų metalų naudojimas ūkininkaujant tradiciniu ir ekologiniu būdu, ir priimti aiškius moksliškai pagrįstus kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatoma, kas yra nepriimtinas poveikis aplinkai, atsižvelgiant į realų (ūmų ir lėtinį) kelių augalų apsaugos produktų poveikį, įskaitant kaupiamąjį ir sinerginį poveikį; primygtinai reikalauja kuo labiau apriboti profilaktinį pesticidų naudojimą, įskaitant sėklų apdorojimą sisteminiais pesticidais, kai tai kelia pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai; ragina Komisiją pateikti savo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl pesticidų duomenų ne vėliau kaip iki 2022 m. vidurio; |
| --- | --- |

11.

mano, kad nors ES galioja viena griežčiausių sistemų pasaulyje tiek patį pesticidų patvirtinimo reglamentą, tiek jo įgyvendinimą reikia patobulinti; primena savo rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (57

58

| 12. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 nuostatos būtų tinkamai taikomos, ir taip užtikrinti, be kita ko, kad būtų taikomas pranešimo apie esant ypatingai situacijai išduotus leidimus naudoti pesticidus minimalusis standartas, įskaitant reikalavimą valstybėms narėms pateikti išsamius ir smulkius paaiškinimus ir viešai paskelbti tuos pranešimus; palankiai vertina EFSA vaidmenį tikrinant šias išimtis; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 nuostatos būtų tinkamai taikomos, ir taip užtikrinti, be kita ko, kad būtų taikomas pranešimo apie esant ypatingai situacijai išduotus leidimus naudoti pesticidus minimalusis standartas, įskaitant reikalavimą valstybėms narėms pateikti išsamius ir smulkius paaiškinimus ir viešai paskelbti tuos pranešimus; palankiai vertina EFSA vaidmenį tikrinant šias išimtis;

| 13. | ragina nustatant didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (DLLK) visapusiškai atsižvelgti į kaupiamąjį ir sinerginį pesticidų poveikį ir geriau atsižvelgti į pavojaus gyvūnų sveikatai ir aplinkai kriterijus vertinant paraiškas dėl naujų DLLK pagal Reglamento dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių (DLK reglamento) 14 straipsnį; ragina duomenis, surinktus atliekant biologinę stebėseną po pateikimo rinkai, naudoti tam, kad būtų patikrintas numatomo pesticidų poveikio lygio tikslumas, siekiant nustatyti DLLK ir priimtiną poveikio ūkio darbuotojams, gyventojams, pašaliniams asmenims ir vartotojams, taip pat ūkiniams gyvūnams lygį; pabrėžia, kad būsimose ES teisėkūros iniciatyvose, susijusiose su pesticidų naudojimu, būtina ir toliau skirti daug dėmesio naudotojų sveikatai ir saugai; primena, kad svarbu užtikrinti, jog visi naudotojai gautų asmenines apsaugos priemones ir išsamią informaciją bei mokymus apie pesticidų naudojimą ir su tuo susijusius pavojus; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog kiekvienas žemės ūkio darbuotojas galėtų susipažinti su oficialiais dokumentais, kuriuose būtų pateikiama informacija apie jų darbo veikloje naudotus pesticidus; pabrėžia, kad norint pasiekti šiuos tikslus būtina atlikti tolesnę Direktyvos 2004/37/EB dėl kancerogenų arba mutagenų darbe (59), Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo ir Direktyvos 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (60); |
| --- | --- |

13.

ragina nustatant didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (DLLK) visapusiškai atsižvelgti į kaupiamąjį ir sinerginį pesticidų poveikį ir geriau atsižvelgti į pavojaus gyvūnų sveikatai ir aplinkai kriterijus vertinant paraiškas dėl naujų DLLK pagal Reglamento dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių (DLK reglamento) 14 straipsnį; ragina duomenis, surinktus atliekant biologinę stebėseną po pateikimo rinkai, naudoti tam, kad būtų patikrintas numatomo pesticidų poveikio lygio tikslumas, siekiant nustatyti DLLK ir priimtiną poveikio ūkio darbuotojams, gyventojams, pašaliniams asmenims ir vartotojams, taip pat ūkiniams gyvūnams lygį; pabrėžia, kad būsimose ES teisėkūros iniciatyvose, susijusiose su pesticidų naudojimu, būtina ir toliau skirti daug dėmesio naudotojų sveikatai ir saugai; primena, kad svarbu užtikrinti, jog visi naudotojai gautų asmenines apsaugos priemones ir išsamią informaciją bei mokymus apie pesticidų naudojimą ir su tuo susijusius pavojus; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog kiekvienas žemės ūkio darbuotojas galėtų susipažinti su oficialiais dokumentais, kuriuose būtų pateikiama informacija apie jų darbo veikloje naudotus pesticidus; pabrėžia, kad norint pasiekti šiuos tikslus būtina atlikti tolesnę Direktyvos 2004/37/EB dėl kancerogenų arba mutagenų darbe (59

60

| 14. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą siekti, kad maisto medžiagų praradimas sumažėtų bent 50 proc., sykiu užtikrinant, kad dirvožemio derlingumas nemažėtų; yra įsitikinęs, kad tai būtų galima geriausiai pasiekti pasitelkiant uždarą maisto medžiagų apykaitą, maisto medžiagų atgavimą ir pakartotinį naudojimą ir skatinant ūkininkus sodinti ankštinius augalus bei jiems už tai atlyginant; primygtinai teigia, kad šiuo tikslu reikalingos teisiškai privalomos teisėkūros iniciatyvos ir priemonės, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas ūkininkams gerinti maisto medžiagų valdymą; pabrėžia, jog svarbu, kad šių tikslų būtų siekiama laikantis holistinio ir žiedinio požiūrio į maisto medžiagų valdymą, pvz., taikant agroekologinius metodus ir vykdant išmanųjį ūkininkavimą, nes tai taip pat gali būti naudinga dirvožemio kokybei ir biologinei įvairovei ir padėti ūkininkams atsikratyti priklausomybės nuo mineralinių trąšų bei sumažinti fosforo ir azoto srautus; atkreipia dėmesį į tai, kad mažinant neveiksmingą tręšimą ir laipsniškai nutraukiant pernelyg didelį tręšimą reikėtų atsižvelgti į įvairių trąšų poveikį klimatui ir aplinkai, be kita ko į tai, ar yra sunkiųjų metalų; primygtinai ragina valstybes nares savo strateginiuose planuose pateikti priemones, kuriomis būtų skatinamas veiksmingas maisto medžiagų valdymas ir žiediškumas, taip pat tvirtai remti ūkininkų konsultantų ir ūkininkų švietimą ir pasinaudoti BŽŪP reforma kaip galimybe sumažinti žemės ūkio sektoriaus išmetamo amoniako (NH3) kiekį; pabrėžia, kad geresnis maisto medžiagų valdymas duoda ekonominės ir aplinkosauginės naudos; pabrėžia, kad svarbu taikyti modernias ir novatoriškas technologijas ir sprendimus, pvz., tikslųjį ūkininkavimą, tikslinį tręšimą, pritaikytą prie augalų poreikių, konsultavimo augalų mitybos klausimais paslaugas ir valdymo paramą, taip pat pabrėžia, kad šiuo tikslu kaimo vietovėse reikia diegti plačiajuostį ryšį; mano, kad reikėtų remti tvarius žemės ūkio verslo modelius, kuriais būtų remiamas maisto medžiagų atgavimas, antrinis perdirbimas ir pakartotinis naudojimas iš neužterštų atliekų srautų; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą siekti, kad maisto medžiagų praradimas sumažėtų bent 50 proc., sykiu užtikrinant, kad dirvožemio derlingumas nemažėtų; yra įsitikinęs, kad tai būtų galima geriausiai pasiekti pasitelkiant uždarą maisto medžiagų apykaitą, maisto medžiagų atgavimą ir pakartotinį naudojimą ir skatinant ūkininkus sodinti ankštinius augalus bei jiems už tai atlyginant; primygtinai teigia, kad šiuo tikslu reikalingos teisiškai privalomos teisėkūros iniciatyvos ir priemonės, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas ūkininkams gerinti maisto medžiagų valdymą; pabrėžia, jog svarbu, kad šių tikslų būtų siekiama laikantis holistinio ir žiedinio požiūrio į maisto medžiagų valdymą, pvz., taikant agroekologinius metodus ir vykdant išmanųjį ūkininkavimą, nes tai taip pat gali būti naudinga dirvožemio kokybei ir biologinei įvairovei ir padėti ūkininkams atsikratyti priklausomybės nuo mineralinių trąšų bei sumažinti fosforo ir azoto srautus; atkreipia dėmesį į tai, kad mažinant neveiksmingą tręšimą ir laipsniškai nutraukiant pernelyg didelį tręšimą reikėtų atsižvelgti į įvairių trąšų poveikį klimatui ir aplinkai, be kita ko į tai, ar yra sunkiųjų metalų; primygtinai ragina valstybes nares savo strateginiuose planuose pateikti priemones, kuriomis būtų skatinamas veiksmingas maisto medžiagų valdymas ir žiediškumas, taip pat tvirtai remti ūkininkų konsultantų ir ūkininkų švietimą ir pasinaudoti BŽŪP reforma kaip galimybe sumažinti žemės ūkio sektoriaus išmetamo amoniako (NH3

| 15. | pabrėžia, kad, norint pasiekti cheminių pesticidų naudojimo ir su jais susijusios rizikos mažinimo tikslus ir sumažinti maisto medžiagų praradimą, turi būti prieinamos saugesnės alternatyvos, siekiant turėti veiksmingą augalų apsaugos priemonių rinkinį; tačiau pabrėžia švietimo svarbą užtikrinant tinkamą prevencinių priemonių taikymą; ragina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir plėtoti alternatyvius augalų apsaugos produktus, trąšas, atsparesnes veisles, kurioms reikia mažiau išteklių siekiant užtikrinti stabilų derlių, ir skaitmenines priemones, taip pat skatinti taikomuosius metodus ir technologijas, pvz., tikslųjį ūkininkavimą; ragina Komisiją paspartinti ir supaprastinti naujų augalų sveikatos sprendimų, įskaitant mažesnio poveikio augalų apsaugos produktus, pvz., nedidelės rizikos medžiagas ar biologinius tirpalus, priėmimą ir į horizontaliuosius teisės aktus įtraukti natūralių medžiagų apibrėžtį ir joms skirtą atskirą kategoriją, taip pat imtis iniciatyvų, kuriomis siekiama rasti alternatyvius šių nedidelės rizikos, pagrindinių ir gamtoje randamų medžiagų vertinimo būdus; be to, pabrėžia, kad, siekiant išvengti augalų kenkėjų plitimo, mažesnio pesticidų naudojimo atveju turi būti užtikrinta didesnė tvarių alternatyvių augalų sveikatos apsaugos priemonių, kurios būtų tokios pat veiksmingos kaip ir cheminiai pesticidai, pasiūla rinkoje; be to, ragina imtis priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos naujojo požiūrio metodikų įtraukimui į maisto ir pašaro cheminius rizikos vertinimus, sumažinant bandymų su gyvūnais poreikį ir galiausiai prisidedant prie laipsniško bandymų su gyvūnais nutraukimo; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad, norint pasiekti cheminių pesticidų naudojimo ir su jais susijusios rizikos mažinimo tikslus ir sumažinti maisto medžiagų praradimą, turi būti prieinamos saugesnės alternatyvos, siekiant turėti veiksmingą augalų apsaugos priemonių rinkinį; tačiau pabrėžia švietimo svarbą užtikrinant tinkamą prevencinių priemonių taikymą; ragina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir plėtoti alternatyvius augalų apsaugos produktus, trąšas, atsparesnes veisles, kurioms reikia mažiau išteklių siekiant užtikrinti stabilų derlių, ir skaitmenines priemones, taip pat skatinti taikomuosius metodus ir technologijas, pvz., tikslųjį ūkininkavimą; ragina Komisiją paspartinti ir supaprastinti naujų augalų sveikatos sprendimų, įskaitant mažesnio poveikio augalų apsaugos produktus, pvz., nedidelės rizikos medžiagas ar biologinius tirpalus, priėmimą ir į horizontaliuosius teisės aktus įtraukti natūralių medžiagų apibrėžtį ir joms skirtą atskirą kategoriją, taip pat imtis iniciatyvų, kuriomis siekiama rasti alternatyvius šių nedidelės rizikos, pagrindinių ir gamtoje randamų medžiagų vertinimo būdus; be to, pabrėžia, kad, siekiant išvengti augalų kenkėjų plitimo, mažesnio pesticidų naudojimo atveju turi būti užtikrinta didesnė tvarių alternatyvių augalų sveikatos apsaugos priemonių, kurios būtų tokios pat veiksmingos kaip ir cheminiai pesticidai, pasiūla rinkoje; be to, ragina imtis priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos naujojo požiūrio metodikų įtraukimui į maisto ir pašaro cheminius rizikos vertinimus, sumažinant bandymų su gyvūnais poreikį ir galiausiai prisidedant prie laipsniško bandymų su gyvūnais nutraukimo;

| 16. | primena, kad labai svarbu apsaugoti bites ir kitus apdulkintojus nuo žalingo pesticidų poveikio ir ligų; primena savo 2019 m. spalio 23 d. prieštaravimą (61) ir pakartoja raginimą Komisijai užtikrinti, kad gairių dėl bičių peržiūra ir būsimi įgyvendinimo aktai nenulemtų mažesnio bičių apsaugos lygio nei nustatytasis EFSA 2013 m. gairėse dėl bičių ir kad jie būtų pagrįsti naujausiomis mokslo ir technikos žiniomis, todėl siūlo iš dalies pakeisti vienodus principus ne tik tiek, kiek jie susiję su ūmiu toksiškumu medunešėms bitėms, bet bent ir tiek, kiek jie susiję su lėtiniu toksiškumu ir toksiškumu medunešių bičių lervoms bei ūmiu toksiškumu kamanėms; pažymi, kad EFSA kuria savo modeliavimo sistemą „ApisRAM“, kuri atrodo labiau atitinkanti medunešių bičių biologiją nei „BeeHAVE“ ir yra mažiau atvira interesų konfliktams; primygtinai ragina Komisiją skubiai iš naujo įvertinti medžiagas, kurių veikimo būdas yra toks pat kaip neonikotinoidų; |
| --- | --- |

16.

primena, kad labai svarbu apsaugoti bites ir kitus apdulkintojus nuo žalingo pesticidų poveikio ir ligų; primena savo 2019 m. spalio 23 d. prieštaravimą (61

| 17. | pakartoja savo raginimą nustatyti su apdulkintojais susijusį rodiklį (62) ir atkūrimo tikslą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų nustatyta nauja ES masto apdulkintojų stebėsenos sistema ir patikimos valstybių narių lygmeniu taikomos programos, tarpinės reikšmės, aiškūs terminuoti tikslai, rodikliai ir siektinos reikšmės; pažymi, kad stebėsenos veiksmai turi būti integruoti į naują BŽŪP stebėsenos ir vertinimo sistemą; |
| --- | --- |

17.

pakartoja savo raginimą nustatyti su apdulkintojais susijusį rodiklį (62

| 18. | ragina valstybes nares vykdyti sisteminį, standartizuotą žemės ūkio paskirties žemės biologinės įvairovės, įskaitant apdulkintojus, stebėseną, kurią vykdant dalyvautų specialistai, ūkininkai ir piliečiai mokslininkai, ir naudoti duomenis tam, kad būtų galima geriau įvertinti ES politiką ir jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares vykdyti sisteminį, standartizuotą žemės ūkio paskirties žemės biologinės įvairovės, įskaitant apdulkintojus, stebėseną, kurią vykdant dalyvautų specialistai, ūkininkai ir piliečiai mokslininkai, ir naudoti duomenis tam, kad būtų galima geriau įvertinti ES politiką ir jos įgyvendinimą;

| 19. | primena apie bendros sveikatos koncepcijos svarbą; pabrėžia, kad atsparumas antimikrobinėms medžiagoms yra didėjanti tarpvalstybinė ir sienoms nepavaldi sveikatos grėsmė, kurią sprendžiant gali būti svarbūs koordinuoti ES veiksmai; pripažįsta, kad buvo įdėta daug pastangų siekiant sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą gyvūnams, taip prisidedant prie pasaulinių pastangų mažinti atsparumą antibiotikams; vis dėlto pabrėžia, kad reikia toliau mažinti antibiotikų naudojimą, be kita ko, maisto gamyboje; palankiai vertina Komisijos planą iki 2030 m. 50 proc. sumažinti bendrą ūkiniams gyvūnams ir akvakultūrai skirtų antimikrobinių medžiagų pardavimą; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į valstybių narių lygmeniu jau padarytą pažangą; pažymi, kad šiam tikslui pasiekti būtini tarpiniai tikslai ir aiškūs veiksmai bei priemonės, įskaitant ES teisės aktuose numatytų sankcijų taikymą; be to, primena, kad siekiant šio tikslo labai svarbi geresnė gyvulininkystės praktika, nes užtikrinus didesnę gyvūnų gerovę pagerėja gyvūnų sveikata ir reikia mažiau vaistų; mano, kad tinkamai įgyvendinus Veterinarinių vaistų reglamentą (63) ir Reglamentą (ES) 2019/4 dėl vaistinių pašarų (64) bus dar labiau sumažintas antibiotikų naudojimas, ir ragina Komisiją kruopščiai tikrinti, kaip valstybės narės juos įgyvendina ir užtikrina jų vykdymą; pabrėžia, kad antimikrobines medžiagas, išskyrus žmonėms skirtus antibiotikus, ir toliau turi būti galima naudoti būtinosioms reikmėms, siekiant užtikrinti, kad gyvūnų sveikata ir gerovė būtų nuolat saugoma; |
| --- | --- |

19.

primena apie bendros sveikatos koncepcijos svarbą; pabrėžia, kad atsparumas antimikrobinėms medžiagoms yra didėjanti tarpvalstybinė ir sienoms nepavaldi sveikatos grėsmė, kurią sprendžiant gali būti svarbūs koordinuoti ES veiksmai; pripažįsta, kad buvo įdėta daug pastangų siekiant sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą gyvūnams, taip prisidedant prie pasaulinių pastangų mažinti atsparumą antibiotikams; vis dėlto pabrėžia, kad reikia toliau mažinti antibiotikų naudojimą, be kita ko, maisto gamyboje; palankiai vertina Komisijos planą iki 2030 m. 50 proc. sumažinti bendrą ūkiniams gyvūnams ir akvakultūrai skirtų antimikrobinių medžiagų pardavimą; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į valstybių narių lygmeniu jau padarytą pažangą; pažymi, kad šiam tikslui pasiekti būtini tarpiniai tikslai ir aiškūs veiksmai bei priemonės, įskaitant ES teisės aktuose numatytų sankcijų taikymą; be to, primena, kad siekiant šio tikslo labai svarbi geresnė gyvulininkystės praktika, nes užtikrinus didesnę gyvūnų gerovę pagerėja gyvūnų sveikata ir reikia mažiau vaistų; mano, kad tinkamai įgyvendinus Veterinarinių vaistų reglamentą (63

64

| 20. | palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama poreikiui toliau mažinti bendrą antibiotikų pardavimą ūkinių gyvūnų ir akvakultūros reikmėms Europos Sąjungoje, ir pabrėžia, kad šios srities ES iniciatyvos buvo ir bus priimamos laikantis bendros sveikatos koncepcijos, pagal kurią pripažįstama žmonių, gyvūnų ir aplinkos sveikatos bei gerovės tarpusavio priklausomybė; ragina Komisiją ir valstybes nares sutelkti dėmesį į papildomas priemones, kuriomis būtų sudaromos galimybės rasti ir skatinti tvarius novatoriškus sprendimus, visų pirma susijusius su prevencinėmis priemonėmis ir alternatyviais gydymo būdais; ragina siekti užtikrinti, kad į ES importuojamiems gyvūniniams produktams taikomi standartai būtų lygiaverčiai pagal Veterinarijos vaistų reglamentą nustatytiems standartams; pažymi, kad atliekant Pašarų priedų reglamento (65) peržiūrą reikia spręsti medžiagų, kurios šiuo metu neklasifikuojamos kaip antibiotikai, tačiau turi antibiotinių savybių pagal Veterinarinių vaistų reglamento 4 straipsnio 14 dalį, ir kurios gali būti naudojamos gyvūnų auginimui ir akvakultūrai prevenciniais tikslais, naudojimo klausimą; atkreipia dėmesį į tai, kad maisto grandinės darbuotojams kyla pavojus užsikrėsti AAM patogenais, pvz., kai duodami veterinarinius vaistus jie naudoja apibarstymo (angl. top dressing) metodą; pabrėžia, kad reikia imtis tinkamų priemonių siekiant sumažinti šį didelį pavojų profesinei sveikatai; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama poreikiui toliau mažinti bendrą antibiotikų pardavimą ūkinių gyvūnų ir akvakultūros reikmėms Europos Sąjungoje, ir pabrėžia, kad šios srities ES iniciatyvos buvo ir bus priimamos laikantis bendros sveikatos koncepcijos, pagal kurią pripažįstama žmonių, gyvūnų ir aplinkos sveikatos bei gerovės tarpusavio priklausomybė; ragina Komisiją ir valstybes nares sutelkti dėmesį į papildomas priemones, kuriomis būtų sudaromos galimybės rasti ir skatinti tvarius novatoriškus sprendimus, visų pirma susijusius su prevencinėmis priemonėmis ir alternatyviais gydymo būdais; ragina siekti užtikrinti, kad į ES importuojamiems gyvūniniams produktams taikomi standartai būtų lygiaverčiai pagal Veterinarijos vaistų reglamentą nustatytiems standartams; pažymi, kad atliekant Pašarų priedų reglamento (65

top dressing

| 21. | primena, kad siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją švelninti svarbus yra žemės ūkio ir miškininkystės vaidmuo; pabrėžia, jog svarbu pripažinti žemės ūkio ir gyvulininkystės poveikį išmetamam ŠESD kiekiui ir žemės naudojimui ir šį poveikį stebėti; pažymi, kad siekiant padėti ES vykdyti su Paryžiaus susitarimu susijusius įsipareigojimus būtina sumažinti išmetamą šių dujų kiekį; pabrėžia, kad reikia ir galima išlaikyti, atkurti ir stiprinti natūralius absorbentus ir mažinti žemės ūkio sektoriaus išmetamą anglies dioksido, metano ir azoto suboksido kiekį, visų pirma pašarų ir gyvulininkystės sektoriuose, taip pat organinių ir mineralinių trąšų sektoriuje, dar labiau nepakenkiant gyvūnų gerovei ir sykiu užtikrinant, kad nemažėtų dirvožemio derlingumas; pripažįsta, kad sveikiems gyvūnams reikia mažiau gamtos išteklių ir kad taikant tvaraus gyvulininkystės valdymo būdus galima sumažinti išmetamą ŠESD kiekį; ragina 55 % tikslo priemonių rinkinyje nustatyti tinkamas ir poreikiams pritaikytas reguliavimo priemones ir siektinas reikšmes, taikytinas dėl žemės ūkio ir susijusio žemės naudojimo išmetamam teršalų kiekiui, kad būtų užtikrintas plataus užmojo viso išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas šiuose sektoriuose, be kita ko, sprendžiant gyvulių tankumo ES problemą ir dėl žemės naudojimo išmetamų teršalų, kuriuos lemia importuojami pašarai ir maistas, būdingojo kiekio problemą; ragina nustatyti nuoseklų politikos priemonių derinį, kad būtų sudarytos sąlygos pereiti prie tvaresnės praktikos, pvz., ekstensyviosios žoliniais pašarais grindžiamos gyvulininkystės, taikant mišriąją ūkininkavimo sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į vietos aplinkos talpą ir skatinama biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

21.

primena, kad siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją švelninti svarbus yra žemės ūkio ir miškininkystės vaidmuo; pabrėžia, jog svarbu pripažinti žemės ūkio ir gyvulininkystės poveikį išmetamam ŠESD kiekiui ir žemės naudojimui ir šį poveikį stebėti; pažymi, kad siekiant padėti ES vykdyti su Paryžiaus susitarimu susijusius įsipareigojimus būtina sumažinti išmetamą šių dujų kiekį; pabrėžia, kad reikia ir galima išlaikyti, atkurti ir stiprinti natūralius absorbentus ir mažinti žemės ūkio sektoriaus išmetamą anglies dioksido, metano ir azoto suboksido kiekį, visų pirma pašarų ir gyvulininkystės sektoriuose, taip pat organinių ir mineralinių trąšų sektoriuje, dar labiau nepakenkiant gyvūnų gerovei ir sykiu užtikrinant, kad nemažėtų dirvožemio derlingumas; pripažįsta, kad sveikiems gyvūnams reikia mažiau gamtos išteklių ir kad taikant tvaraus gyvulininkystės valdymo būdus galima sumažinti išmetamą ŠESD kiekį; ragina 55 % tikslo priemonių rinkinyje nustatyti tinkamas ir poreikiams pritaikytas reguliavimo priemones ir siektinas reikšmes, taikytinas dėl žemės ūkio ir susijusio žemės naudojimo išmetamam teršalų kiekiui, kad būtų užtikrintas plataus užmojo viso išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas šiuose sektoriuose, be kita ko, sprendžiant gyvulių tankumo ES problemą ir dėl žemės naudojimo išmetamų teršalų, kuriuos lemia importuojami pašarai ir maistas, būdingojo kiekio problemą; ragina nustatyti nuoseklų politikos priemonių derinį, kad būtų sudarytos sąlygos pereiti prie tvaresnės praktikos, pvz., ekstensyviosios žoliniais pašarais grindžiamos gyvulininkystės, taikant mišriąją ūkininkavimo sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į vietos aplinkos talpą ir skatinama biologinė įvairovė;

| 22. | atkreipia dėmesį į vilčių teikiančius pokyčius pašaro priedų, kurie padeda mažinti dėl gyvulininkystės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir vandens bei oro teršalų kiekį, srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos planus sudaryti palankesnes sąlygas teikti rinkai tvarius ir novatoriškus pašaro priedus ir ragina atitinkamomis mokslinių tyrimų programomis remti tolesnį jų plėtojimą; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į vilčių teikiančius pokyčius pašaro priedų, kurie padeda mažinti dėl gyvulininkystės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir vandens bei oro teršalų kiekį, srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos planus sudaryti palankesnes sąlygas teikti rinkai tvarius ir novatoriškus pašaro priedus ir ragina atitinkamomis mokslinių tyrimų programomis remti tolesnį jų plėtojimą;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekstensyvi daugiametėse ganyklose vykdoma, miškinė ar ekstensyvi ekologinė gyvulininkystė, dažnai apimanti didelę aplinkosauginę vertę turinčias ganyklas, yra esminis Europos maisto sistemos bruožas ir kad jos kokybės sistemos yra būdingas daugelio tradicinių kaimo bendruomenių elementas, todėl jos gali produktyviai naudoti žemę, kuri priešingu atveju būtų apleista; pabrėžia, kad tokios formos naudojant žemę vykdoma mažo tankumo žemės ūkio gamyba gali turėti daugeriopą teigiamą poveikį aplinkai ir kultūrinio kraštovaizdžio išsaugojimui, padeda apsaugoti kaimo vietoves nuo gyventojų skaičiaus mažėjimo ir apleidimo, padeda švelninti klimato kaitą ir prisideda prie žiedinės ekonomikos ir biologinės įvairovės atkūrimo, todėl ji turi būti remiama ir skatinama; pabrėžia, kad parama turėtų būti teikiama ūkiams, kurie pereina prie tvaresnių gamybos formų ir atsisako tokios ūkininkavimo praktikos kaip didelis gyvūnų laikymo tankis ir monokultūra; ragina Komisiją užtikrinti, kad jos politika ir finansavimo programomis būtų remiamas tradicinis Europos kultūrinis kraštovaizdis, pvz., nuožulnūs ir terasiniai vynuogynai ir ekstensyvi daugiametėse ganyklose vykdoma gamyba, kuria remiama biologinė įvairovė; pažymi, kad iš valstybių narių ataskaitų, pateiktų pagal Buveinių direktyvos (66) 17 straipsnį, matyti, jog pusiau natūralių pievų išsaugojimo būklė yra nepalanki, netinkama arba bloga, ir kad nuo jų priklausomiems apdulkintojams kyla grėsmė, todėl kyla pavojus apdulkinimo paslaugoms; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad ekstensyvi daugiametėse ganyklose vykdoma, miškinė ar ekstensyvi ekologinė gyvulininkystė, dažnai apimanti didelę aplinkosauginę vertę turinčias ganyklas, yra esminis Europos maisto sistemos bruožas ir kad jos kokybės sistemos yra būdingas daugelio tradicinių kaimo bendruomenių elementas, todėl jos gali produktyviai naudoti žemę, kuri priešingu atveju būtų apleista; pabrėžia, kad tokios formos naudojant žemę vykdoma mažo tankumo žemės ūkio gamyba gali turėti daugeriopą teigiamą poveikį aplinkai ir kultūrinio kraštovaizdžio išsaugojimui, padeda apsaugoti kaimo vietoves nuo gyventojų skaičiaus mažėjimo ir apleidimo, padeda švelninti klimato kaitą ir prisideda prie žiedinės ekonomikos ir biologinės įvairovės atkūrimo, todėl ji turi būti remiama ir skatinama; pabrėžia, kad parama turėtų būti teikiama ūkiams, kurie pereina prie tvaresnių gamybos formų ir atsisako tokios ūkininkavimo praktikos kaip didelis gyvūnų laikymo tankis ir monokultūra; ragina Komisiją užtikrinti, kad jos politika ir finansavimo programomis būtų remiamas tradicinis Europos kultūrinis kraštovaizdis, pvz., nuožulnūs ir terasiniai vynuogynai ir ekstensyvi daugiametėse ganyklose vykdoma gamyba, kuria remiama biologinė įvairovė; pažymi, kad iš valstybių narių ataskaitų, pateiktų pagal Buveinių direktyvos (66

| 24. | ragina labiau suderinti gyvulininkystei taikomą ES teisinę sistemą, naudojant bendrus moksliškai pagrįstus gyvūnų gerovės rodiklius, ir palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą prireikus įvertinti ir peržiūrėti esamus gyvūnų gerovės teisės aktus; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į naujausią pažangą gyvūnų gerovės mokslo srityje ir reaguoti į visuomenės, politikos ir rinkos reikalavimus dėl aukštesnių gyvūnų gerovės standartų; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama palaipsniui atsisakyti narvų naudojimo ES gyvulininkystėje, įvertinant galimybę nustoti naudoti narvus ne vėliau kaip 2027 m.; pabrėžia, kad šis laipsniškas atsisakymas turi būti grindžiamas moksliškai pagrįstu poveikio vertinimu ir turi būti užtikrintas tinkamas pereinamasis laikotarpis; ragina Komisiją taikyti kiekvienai atskirai rūšiai pritaikytą požiūrį, pagal kurį būtų atsižvelgiama į kiekvieno skirtingo gyvūno savybes ir jos būtų įvertinamos; gyvūnų laikymo sistemos turėtų atitikti jų specifinius poreikius, sykiu turėtų būti saugoma gyvūnų ir žmonių sveikata, užtikrinama darbuotojų apsauga ir pakankama parama bei pereinamasis laikotarpis, siekiant išlaikyti ūkininkų ir selekcininkų konkurencingumą; |
| --- | --- |

24.

ragina labiau suderinti gyvulininkystei taikomą ES teisinę sistemą, naudojant bendrus moksliškai pagrįstus gyvūnų gerovės rodiklius, ir palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą prireikus įvertinti ir peržiūrėti esamus gyvūnų gerovės teisės aktus; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į naujausią pažangą gyvūnų gerovės mokslo srityje ir reaguoti į visuomenės, politikos ir rinkos reikalavimus dėl aukštesnių gyvūnų gerovės standartų; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama palaipsniui atsisakyti narvų naudojimo ES gyvulininkystėje, įvertinant galimybę nustoti naudoti narvus ne vėliau kaip 2027 m.; pabrėžia, kad šis laipsniškas atsisakymas turi būti grindžiamas moksliškai pagrįstu poveikio vertinimu ir turi būti užtikrintas tinkamas pereinamasis laikotarpis; ragina Komisiją taikyti kiekvienai atskirai rūšiai pritaikytą požiūrį, pagal kurį būtų atsižvelgiama į kiekvieno skirtingo gyvūno savybes ir jos būtų įvertinamos; gyvūnų laikymo sistemos turėtų atitikti jų specifinius poreikius, sykiu turėtų būti saugoma gyvūnų ir žmonių sveikata, užtikrinama darbuotojų apsauga ir pakankama parama bei pereinamasis laikotarpis, siekiant išlaikyti ūkininkų ir selekcininkų konkurencingumą;

| 25. | primena kokybiškos sistemos, skirtos gyvūnų gerovei, be kita ko, vežant ir skerdžiant, svarbą; pažymi, kad aukštas gyvūnų gerovės lygis yra neatsiejama darnaus vystymosi dalis ir turi esminę reikšmę geresnei maisto kokybei, kuri padeda užtikrinti sveikesnę mitybą, nes tenkinami vartotojų reikalavimai ir prisidedama prie biologinės įvairovės išsaugojimo; pabrėžia, kad reikia nuoseklaus ir suderinto požiūrio, pagal kurį, kalbant apie tvarią maisto sistemą, būtų holistiškai ir bendrai atsižvelgiama į žmonių sveikatą, aplinką, biologinę įvairovę, gyvūnų sveikatą ir gerovę bei klimatą; |
| --- | --- |

25.

primena kokybiškos sistemos, skirtos gyvūnų gerovei, be kita ko, vežant ir skerdžiant, svarbą; pažymi, kad aukštas gyvūnų gerovės lygis yra neatsiejama darnaus vystymosi dalis ir turi esminę reikšmę geresnei maisto kokybei, kuri padeda užtikrinti sveikesnę mitybą, nes tenkinami vartotojų reikalavimai ir prisidedama prie biologinės įvairovės išsaugojimo; pabrėžia, kad reikia nuoseklaus ir suderinto požiūrio, pagal kurį, kalbant apie tvarią maisto sistemą, būtų holistiškai ir bendrai atsižvelgiama į žmonių sveikatą, aplinką, biologinę įvairovę, gyvūnų sveikatą ir gerovę bei klimatą;

| 26. | mano, kad svarbu pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios, įgyvendindamos galiojančius gyvūnų gerovės teisės aktus ir užtikrindamos jų vykdymą, sistemingai nesilaiko reikalavimų, ir prireikus panaikinti teisės aktų spragas ir nustatyti aukštesnius gyvūnų gerovę reglamentuojančių teisės aktų standartus; pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES atsižvelgtų į tai, ar ES nepriklausančios šalys laikosi gyvūnų gerovės standartų, ypač importuojamų produktų atveju; |
| --- | --- |

26.

mano, kad svarbu pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios, įgyvendindamos galiojančius gyvūnų gerovės teisės aktus ir užtikrindamos jų vykdymą, sistemingai nesilaiko reikalavimų, ir prireikus panaikinti teisės aktų spragas ir nustatyti aukštesnius gyvūnų gerovę reglamentuojančių teisės aktų standartus; pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES atsižvelgtų į tai, ar ES nepriklausančios šalys laikosi gyvūnų gerovės standartų, ypač importuojamų produktų atveju;

| 27. | pažymi, kad gyvūnai, juos vežant ir skerdžiant, turėtų patirti kuo mažiau kančių, todėl palankiai vertina ketinimą peržiūrėti galiojančius gyvūnų gerovės teisės aktus dėl gyvūnų vežimo ir skerdimo; ragina Komisiją ir valstybes nares supaprastinti skerdimo vietoje sprendimus, įskaitant mobilųjį skerdimą, numatant mažesnius vienetus ir geresnį darbuotojų mokymą, kaip išvengti gyvūnų kančių; ragina Komisiją, kai tik įmanoma, skatinti alternatyvas gyvų gyvūnų vežimui; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad gyvūnai, juos vežant ir skerdžiant, turėtų patirti kuo mažiau kančių, todėl palankiai vertina ketinimą peržiūrėti galiojančius gyvūnų gerovės teisės aktus dėl gyvūnų vežimo ir skerdimo; ragina Komisiją ir valstybes nares supaprastinti skerdimo vietoje sprendimus, įskaitant mobilųjį skerdimą, numatant mažesnius vienetus ir geresnį darbuotojų mokymą, kaip išvengti gyvūnų kančių; ragina Komisiją, kai tik įmanoma, skatinti alternatyvas gyvų gyvūnų vežimui;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti atitinkamus ES teisės aktus, visų pirma Tarybos direktyvą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (67), ir užtikrinti jų vykdymą; apgailestauja dėl to, kad šiuo metu nesilaikoma Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo, kad gyvūnų gerovės apsauga nesibaigia prie ES išorės sienų ir kad todėl iš Europos Sąjungos išvykstantys gyvūnų vežėjai, išvykdami iš ES, taip pat privalo laikytis Europos gyvūnų gerovės taisyklių, tačiau atkreipia dėmesį į jos taikymo sunkumus, kylančius dėl jurisdikcijos trūkumo ne ES teritorijoje; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti atitinkamus ES teisės aktus, visų pirma Tarybos direktyvą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (67

| 29. | primena, kad, pasak IPBES, 70 proc. naujų ligų ir pandemijų kilo iš gyvūnų; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vis dažniau atsiranda zoonozių, kurias gyvūnai perduoda žmonėms (antropozoonozių), kaip antai Q karštligė, paukščių gripas ir naujo tipo gripo virusas A (H1N1), ir ši problema didėja dėl klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo, žemės paskirties keitimo, miškų naikinimo, biologinės įvairovės ir natūralių buveinių naikinimo ir spaudimo joms, neteisėtos prekybos laukiniais gyvūnais ir dabartinių mūsų maisto gamybos ir vartojimo sistemų; pabrėžia, kad dėl gyvūnų auginimo sistemų, kuriose tūkstančiai panašaus genotipo gyvūnų laikomi uždaryti arti vienas kito, gali padidėti gyvūnų imlumas infekcinėms ligoms ir susidaryti sąlygos zoonozėms atsirasti ir plisti (68); ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti perėjimą nuo šios žemės ūkio praktikos ir netvaraus laukinių gyvūnų naudojimo, įskaitant neteisėtą prekybą, prie geresnio veterinarinės prevencijos valdymo ir aukštų gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės standartų skatinimo, be kita ko, su ES prekybos partneriais, siekiant užkirsti kelią zoonozių ir invazinių rūšių plitimui ir propaguoti aukštus ES biologinio saugumo standartus, kaip geriausią praktiką pasauliniu lygmeniu; pripažįsta, kad ligų prevencija ir pasirengimas joms, t. y. diagnozės, prevencijos ir gydymo metodų prieinamumas, yra pagrindinis veiksnys siekiant stabdyti žmonių ir gyvūnų sveikatai kylančias grėsmes; |
| --- | --- |

29.

primena, kad, pasak IPBES, 70 proc. naujų ligų ir pandemijų kilo iš gyvūnų; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vis dažniau atsiranda zoonozių, kurias gyvūnai perduoda žmonėms (antropozoonozių), kaip antai Q karštligė, paukščių gripas ir naujo tipo gripo virusas A (H1N1), ir ši problema didėja dėl klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo, žemės paskirties keitimo, miškų naikinimo, biologinės įvairovės ir natūralių buveinių naikinimo ir spaudimo joms, neteisėtos prekybos laukiniais gyvūnais ir dabartinių mūsų maisto gamybos ir vartojimo sistemų; pabrėžia, kad dėl gyvūnų auginimo sistemų, kuriose tūkstančiai panašaus genotipo gyvūnų laikomi uždaryti arti vienas kito, gali padidėti gyvūnų imlumas infekcinėms ligoms ir susidaryti sąlygos zoonozėms atsirasti ir plisti (68

| 30. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog ekologinis ūkininkavimas yra vienas iš svarbių komponentų ES kelyje į tvaresnes maisto sistemas, ir užmojį iki 2030 m. padidinti ES žemės ūkio paskirties žemės plotą, kuriame vykdomas ekologinis ūkininkavimas; teigiamai vertina tai, kad dauguma valstybių narių jau patvirtino tikslus didinti ekologinei gamybai skirtą žemės ūkio paskirties žemės plotą; susidomėjęs laukia ekologinio sektoriaus atliktos analizės, kuri bus pateikta bendrame strategijos poveikio vertinime, ir pabrėžia Europos ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano svarbą didinant šios gamybos mastą; pabrėžia, kad kartu su ekologinio sektoriaus vystymusi ir augimu turi vykti rinkos veikiami pokyčiai ir tiekimo grandinės pokyčiai ir būti taikomos priemonės, kuriomis skatinama tolesnė ekologiškų maisto produktų paklausa ir užtikrinamas vartotojų pasitikėjimas, kartu vykdant viešuosius pirkimus, taikant mokesčių paskatas ir plataus spektro skatinimo priemones, vykdant mokslinius tyrimus, inovacijas, mokymą ir mokslinių žinių perdavimą, nes visa tai padėtų užtikrinti ekologiškų produktų rinkos stabilumą ir sąžiningą atlygį ūkininkams; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog ekologinis ūkininkavimas yra vienas iš svarbių komponentų ES kelyje į tvaresnes maisto sistemas, ir užmojį iki 2030 m. padidinti ES žemės ūkio paskirties žemės plotą, kuriame vykdomas ekologinis ūkininkavimas; teigiamai vertina tai, kad dauguma valstybių narių jau patvirtino tikslus didinti ekologinei gamybai skirtą žemės ūkio paskirties žemės plotą; susidomėjęs laukia ekologinio sektoriaus atliktos analizės, kuri bus pateikta bendrame strategijos poveikio vertinime, ir pabrėžia Europos ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano svarbą didinant šios gamybos mastą; pabrėžia, kad kartu su ekologinio sektoriaus vystymusi ir augimu turi vykti rinkos veikiami pokyčiai ir tiekimo grandinės pokyčiai ir būti taikomos priemonės, kuriomis skatinama tolesnė ekologiškų maisto produktų paklausa ir užtikrinamas vartotojų pasitikėjimas, kartu vykdant viešuosius pirkimus, taikant mokesčių paskatas ir plataus spektro skatinimo priemones, vykdant mokslinius tyrimus, inovacijas, mokymą ir mokslinių žinių perdavimą, nes visa tai padėtų užtikrinti ekologiškų produktų rinkos stabilumą ir sąžiningą atlygį ūkininkams;

| 31. | palankiai vertina idėją didinti ir skatinti natūralią anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje ir už tai atlyginti – kai kuriuose ūkiuose tai jau buvo pasiekta –, suteikiant ūkininkams papildomą atlygį už anglies dioksido sekvestracijos srityje taikomos gerosios žemės ūkio praktikos plėtojimą ir išlaikymą, nes tai turėtų padėti visoje ES padidinti anglies dioksido absorbentus; pabrėžia, kad žemės ūkio ir maisto politika turėtų palengvinti perėjimą prie tvaraus ūkininkavimo, atlyginant ūkininkams už jų teikiamą naudą aplinkai ir klimatui; pabrėžia gamtos procesais pagrįstų sprendimų, tokių kaip plataus masto sėjomaina, tarpinių pasėlių auginimas, permakultūra, agroekologija ir ekosistemų atkūrimas, ypač durpynų atkūrimas ir išlaikymas, svarbą siekiant padidinti natūralius anglies dioksido absorbentus ir sekvestraciją; vis dėlto pabrėžia, kad žemės ūkiui ir ūkininkavimo praktikai, kurie daro didelį neigiamą poveikį klimatui, biologinei įvairovei, dirvožemiui, vandeniui, orui ir gyvūnų gerovei, neturėtų būti skiriamas klimato srities finansavimas, ji neturėtų būti skatinama ar atlyginama; ragina Komisiją išnagrinėti galimybes sukurti patikimą anglies dioksido kiekio nustatymo ir sertifikavimo sistemą, kuri turėtų padėti išvengti klaidingo faktų pateikimo, vadinamo ekoblefu; ragina Komisiją pateikti keletą anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo galimybių ir pabrėžia, kad anglies dioksido rinkos yra daug platesnio reglamentavimo ir su reglamentavimu nesusijusių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, rinkinio dalis; pabrėžia, kad anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo programos turėtų būti priemonių, kuriomis skatinama siekti klimato tikslų, rinkinio dalis; ragina pasiūlymus suderinti su gyvūnų gerovės ir aplinkos tikslais ir žaliojo kurso žalos nedarymo principu; pritaria tam, kad būtų skatinama taikyti regeneracinio ūkininkavimo praktiką, būtų gerinama prieiga prie technologijų, duomenų, mokymo ir informacijos, o ūkininkų pajamos papildomos pasitelkiant anglies dioksido sekvestraciją ir mokėjimus už ekosistemines paslaugas, taip didinant jų atsparumą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina idėją didinti ir skatinti natūralią anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje ir už tai atlyginti – kai kuriuose ūkiuose tai jau buvo pasiekta –, suteikiant ūkininkams papildomą atlygį už anglies dioksido sekvestracijos srityje taikomos gerosios žemės ūkio praktikos plėtojimą ir išlaikymą, nes tai turėtų padėti visoje ES padidinti anglies dioksido absorbentus; pabrėžia, kad žemės ūkio ir maisto politika turėtų palengvinti perėjimą prie tvaraus ūkininkavimo, atlyginant ūkininkams už jų teikiamą naudą aplinkai ir klimatui; pabrėžia gamtos procesais pagrįstų sprendimų, tokių kaip plataus masto sėjomaina, tarpinių pasėlių auginimas, permakultūra, agroekologija ir ekosistemų atkūrimas, ypač durpynų atkūrimas ir išlaikymas, svarbą siekiant padidinti natūralius anglies dioksido absorbentus ir sekvestraciją; vis dėlto pabrėžia, kad žemės ūkiui ir ūkininkavimo praktikai, kurie daro didelį neigiamą poveikį klimatui, biologinei įvairovei, dirvožemiui, vandeniui, orui ir gyvūnų gerovei, neturėtų būti skiriamas klimato srities finansavimas, ji neturėtų būti skatinama ar atlyginama; ragina Komisiją išnagrinėti galimybes sukurti patikimą anglies dioksido kiekio nustatymo ir sertifikavimo sistemą, kuri turėtų padėti išvengti klaidingo faktų pateikimo, vadinamo ekoblefu; ragina Komisiją pateikti keletą anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo galimybių ir pabrėžia, kad anglies dioksido rinkos yra daug platesnio reglamentavimo ir su reglamentavimu nesusijusių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, rinkinio dalis; pabrėžia, kad anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo programos turėtų būti priemonių, kuriomis skatinama siekti klimato tikslų, rinkinio dalis; ragina pasiūlymus suderinti su gyvūnų gerovės ir aplinkos tikslais ir žaliojo kurso žalos nedarymo principu; pritaria tam, kad būtų skatinama taikyti regeneracinio ūkininkavimo praktiką, būtų gerinama prieiga prie technologijų, duomenų, mokymo ir informacijos, o ūkininkų pajamos papildomos pasitelkiant anglies dioksido sekvestraciją ir mokėjimus už ekosistemines paslaugas, taip didinant jų atsparumą;

| 32. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti sėklos ir augalų dauginamosios medžiagos saugumą ir įvairovę, siekiant užtikrinti stabilų derlių ir augalų veisles, pritaikytas prie klimato kaitos, įskaitant tradicines ir vietos sąlygoms pritaikytas veisles, taip pat ekologinei gamybai ir mažai išteklių naudojančioms ūkininkavimo sistemoms tinkamas veisles, sykiu užtikrinant skaidrumą ir pasirinkimo laisvę ūkininkams ir galimybę naudotis genetiniais ištekliais ir naujoviškais augalų selekcijos metodais, siekiant padėti užtikrinti, kad sėkla būtų sveika, ir apsaugoti augalus nuo žalingų kenkėjų ir ligų, taip pat padėti ūkininkams kovoti su didėjančia klimato kaitos keliama rizika užtikrinant paskatas atviroms inovacijoms pasitelkiant augalų variacijas; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti sėklos ir augalų dauginamosios medžiagos saugumą ir įvairovę, siekiant užtikrinti stabilų derlių ir augalų veisles, pritaikytas prie klimato kaitos, įskaitant tradicines ir vietos sąlygoms pritaikytas veisles, taip pat ekologinei gamybai ir mažai išteklių naudojančioms ūkininkavimo sistemoms tinkamas veisles, sykiu užtikrinant skaidrumą ir pasirinkimo laisvę ūkininkams ir galimybę naudotis genetiniais ištekliais ir naujoviškais augalų selekcijos metodais, siekiant padėti užtikrinti, kad sėkla būtų sveika, ir apsaugoti augalus nuo žalingų kenkėjų ir ligų, taip pat padėti ūkininkams kovoti su didėjančia klimato kaitos keliama rizika užtikrinant paskatas atviroms inovacijoms pasitelkiant augalų variacijas;

| 33. | atkreipia dėmesį į galimą neigiamą koncentracijos ir monopolizacijos poveikį sėklų sektoriuje ir ragina Komisiją prireikus imtis priemonių jam atremti; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia atvirų inovacijų, vykdomų naudojantis augalų selekcininkų teisėmis, svarbą ir susirūpinęs pažymi, kad plačios aprėpties patentai daro neigiamą poveikį sėklų sektoriui; mano, kad tradicinių ir vietos sąlygoms pritaikytų sėklų auginimui ir naudojimui, kuriuos nekomerciniais tikslais vykdo privatūs asmenys ir smulkieji ūkininkai, neturėtų būti taikomas neproporcingas ES ir nacionalinis reglamentavimas; pažymi, kad svarbu išsaugoti stiprią bendrąją rinką ES sėklų sektoriuje; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į galimą neigiamą koncentracijos ir monopolizacijos poveikį sėklų sektoriuje ir ragina Komisiją prireikus imtis priemonių jam atremti; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia atvirų inovacijų, vykdomų naudojantis augalų selekcininkų teisėmis, svarbą ir susirūpinęs pažymi, kad plačios aprėpties patentai daro neigiamą poveikį sėklų sektoriui; mano, kad tradicinių ir vietos sąlygoms pritaikytų sėklų auginimui ir naudojimui, kuriuos nekomerciniais tikslais vykdo privatūs asmenys ir smulkieji ūkininkai, neturėtų būti taikomas neproporcingas ES ir nacionalinis reglamentavimas; pažymi, kad svarbu išsaugoti stiprią bendrąją rinką ES sėklų sektoriuje;

| 34. | ragina stiprinti koordinavimą ES lygmeniu, kad būtų skatinamas genetinės įvairovės išsaugojimas ir tvarus naudojimas, ir sukurti bendrą ES keitimosi informacija apie saugomus genetinius išteklius platformą; |
| --- | --- |

34.

ragina stiprinti koordinavimą ES lygmeniu, kad būtų skatinamas genetinės įvairovės išsaugojimas ir tvarus naudojimas, ir sukurti bendrą ES keitimosi informacija apie saugomus genetinius išteklius platformą;

| 35. | palankiai vertina pranešimą apie tradicinėms ir vietos sąlygoms pritaikytų augalų veislių prekybos taisyklių persvarstymą siekiant prisidėti prie jų išsaugojimo ir tvaraus naudojimo; pabrėžia, jog reikia imtis priemonių, kad būtų paprasčiau įregistruoti augalų veislių sėklas (įskaitant skirtas ekologiniam ūkininkavimui), ir užtikrinti, kad tradicinėms ir vietos sąlygoms pritaikytoms veislėms būtų lengviau patekti į rinką. |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina pranešimą apie tradicinėms ir vietos sąlygoms pritaikytų augalų veislių prekybos taisyklių persvarstymą siekiant prisidėti prie jų išsaugojimo ir tvaraus naudojimo; pabrėžia, jog reikia imtis priemonių, kad būtų paprasčiau įregistruoti augalų veislių sėklas (įskaitant skirtas ekologiniam ūkininkavimui), ir užtikrinti, kad tradicinėms ir vietos sąlygoms pritaikytoms veislėms būtų lengviau patekti į rinką.

| 36. | atkreipia dėmesį į naujų genomikos metodų statuso pagal Sąjungos teisę tyrimą, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-528/16 (SWD(2021)0092), ir į Komisijos pranešimą, kad ji ketina inicijuoti reguliavimo politikos veiksmus, įskaitant poveikio vertinimą ir viešas konsultacijas dėl augalų, išvestų taikant tam tikrus naujus genomikos metodus, kuriais siekiama išlaikyti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį ir drauge pasinaudoti galima mokslo ir inovacijų nauda, visų pirma siekiant tvarumo ir Europos žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytų tvarumo tikslų; pabrėžia atsargumo principą ir būtinybę užtikrinti skaidrumą ir pasirinkimo laisvę ūkininkams, perdirbėjams ir vartotojams ir pabrėžia, kad šie politikos veiksmai turėtų apimti rizikos vertinimus ir išsamią atsekamumo ir ženklinimo galimybių apžvalgą ir vertinimą, siekiant užtikrinti tinkamą teisės aktais nustatytą priežiūrą ir teikti vartotojams atitinkamą informaciją, įskaitant produktus iš trečiųjų šalių, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į naujų genomikos metodų statuso pagal Sąjungos teisę tyrimą, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-528/16 (SWD(2021)0092), ir į Komisijos pranešimą, kad ji ketina inicijuoti reguliavimo politikos veiksmus, įskaitant poveikio vertinimą ir viešas konsultacijas dėl augalų, išvestų taikant tam tikrus naujus genomikos metodus, kuriais siekiama išlaikyti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį ir drauge pasinaudoti galima mokslo ir inovacijų nauda, visų pirma siekiant tvarumo ir Europos žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytų tvarumo tikslų; pabrėžia atsargumo principą ir būtinybę užtikrinti skaidrumą ir pasirinkimo laisvę ūkininkams, perdirbėjams ir vartotojams ir pabrėžia, kad šie politikos veiksmai turėtų apimti rizikos vertinimus ir išsamią atsekamumo ir ženklinimo galimybių apžvalgą ir vertinimą, siekiant užtikrinti tinkamą teisės aktais nustatytą priežiūrą ir teikti vartotojams atitinkamą informaciją, įskaitant produktus iš trečiųjų šalių, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos;

| 37. | dar kartą ragina Komisiją skubiai pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl klonavimo ir iš klonuotų gyvūnų gautų maisto produktų; pabrėžia, kad į šį pasiūlymą turėtų būti įtrauktas klonavimo draudimas, draudimas rinkai teikti ir importuoti klonuotus gyvūnus, jų dauginamąją medžiagą ir jų palikuonis, taip pat draudimas rinkai pateikti ir importuoti iš klonuotų gyvūnų ir jų palikuonių pagamintą maistą; nepaprastai apgailestauja dėl to, kad nesiimama veiksmų siekiant nustatyti reglamentavimą dėl klonų ir jų palikuonių, ir pakartoja, kad natūralus ar dirbtinis veisimas arba veisimo procedūra, per kuriuos bet kuris iš atitinkamų gyvūnų yra kankinamas ar sužeidžiamas arba gali būti kankinamas ar sužeidžiamas, negali būti praktikuojami, ir kad būtina užtikrinti, kad maisto produktai iš klonuotų gyvūnų ir jų palikuonių nepatektų į maisto grandinę; |
| --- | --- |

37.

dar kartą ragina Komisiją skubiai pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl klonavimo ir iš klonuotų gyvūnų gautų maisto produktų; pabrėžia, kad į šį pasiūlymą turėtų būti įtrauktas klonavimo draudimas, draudimas rinkai teikti ir importuoti klonuotus gyvūnus, jų dauginamąją medžiagą ir jų palikuonis, taip pat draudimas rinkai pateikti ir importuoti iš klonuotų gyvūnų ir jų palikuonių pagamintą maistą; nepaprastai apgailestauja dėl to, kad nesiimama veiksmų siekiant nustatyti reglamentavimą dėl klonų ir jų palikuonių, ir pakartoja, kad natūralus ar dirbtinis veisimas arba veisimo procedūra, per kuriuos bet kuris iš atitinkamų gyvūnų yra kankinamas ar sužeidžiamas arba gali būti kankinamas ar sužeidžiamas, negali būti praktikuojami, ir kad būtina užtikrinti, kad maisto produktai iš klonuotų gyvūnų ir jų palikuonių nepatektų į maisto grandinę;

| 38. | pabrėžia svarbų Europos ūkininkų vaidmenį pereinant prie darnios maisto sistemos ir pabrėžia, kad, norint užtikrinti tokį perėjimą, tam turi būti skirta pakankamai finansinių išteklių; pabrėžia, kad visi įvairūs darniosios gamybos metodai, įskaitant ekologinį ūkininkavimą, integruotą gamybą ir agroekologiją, turi būti naudojami, skatinami ir remiami, nes jais užtikrinamas aplinkos tvarumas, didinama bendro dirbamos žemės ploto, kuriame naudojamos aplinkai palankios sistemos, dalis ir suteikiamos tvirtos kokybės, saugos, kiekio ir kainos garantijos; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia svarbų Europos ūkininkų vaidmenį pereinant prie darnios maisto sistemos ir pabrėžia, kad, norint užtikrinti tokį perėjimą, tam turi būti skirta pakankamai finansinių išteklių; pabrėžia, kad visi įvairūs darniosios gamybos metodai, įskaitant ekologinį ūkininkavimą, integruotą gamybą ir agroekologiją, turi būti naudojami, skatinami ir remiami, nes jais užtikrinamas aplinkos tvarumas, didinama bendro dirbamos žemės ploto, kuriame naudojamos aplinkai palankios sistemos, dalis ir suteikiamos tvirtos kokybės, saugos, kiekio ir kainos garantijos;

| 39. | primygtinai ragina, kad nacionaliniuose strateginiuose planuose, kuriuos turi parengti valstybės narės ir tvirtina Komisija pagal naująją BŽŪP, būtų užtikrinta tinkama finansinė parama visiems ES ūkininkams ir miškininkams, siekiant didinti jų konkurencingumą ir pajamas, kad jie ir jų šeimos galėtų užsitikrinti deramą gyvenimo lygį, kovoti su kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimu ir išlaikyti gyvybingas kaimo bendruomenes; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina, kad nacionaliniuose strateginiuose planuose, kuriuos turi parengti valstybės narės ir tvirtina Komisija pagal naująją BŽŪP, būtų užtikrinta tinkama finansinė parama visiems ES ūkininkams ir miškininkams, siekiant didinti jų konkurencingumą ir pajamas, kad jie ir jų šeimos galėtų užsitikrinti deramą gyvenimo lygį, kovoti su kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimu ir išlaikyti gyvybingas kaimo bendruomenes;

| 40. | palankiai vertina tai, kad naujoji BŽŪP suteiks paskatų propaguoti naujoviškus, skaitmeninius, ekologinius, regioninius ir darnius žemės ūkio ir smulkiosios maisto produktų gamybos verslo modelius, visų pirma skatinant trumpas tiekimo grandines, pvz., produktus su saugomomis geografinėmis nuorodomis arba kilmės vietos nuorodomis, laikantis bendrosios rinkos taisyklių ir taikant metodus, be kita ko, novatorišką vietos logistiką, pvz., vadinamuosius žaliuosius centrus, ir smulkiosios maisto produktų gamybos integravimą į kitas paslaugas kaimo vietovėse, pvz., turizmą ar gastronomiją; pažymi, kad žemės ūkio produktų regioninė prekyba ir partnerystės ryšiai yra svarbūs siekiant skatinti darnias tiekimo grandines; pripažįsta, kad tada, kai nėra vietos gamybos, būtinas importas; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina tai, kad naujoji BŽŪP suteiks paskatų propaguoti naujoviškus, skaitmeninius, ekologinius, regioninius ir darnius žemės ūkio ir smulkiosios maisto produktų gamybos verslo modelius, visų pirma skatinant trumpas tiekimo grandines, pvz., produktus su saugomomis geografinėmis nuorodomis arba kilmės vietos nuorodomis, laikantis bendrosios rinkos taisyklių ir taikant metodus, be kita ko, novatorišką vietos logistiką, pvz., vadinamuosius žaliuosius centrus, ir smulkiosios maisto produktų gamybos integravimą į kitas paslaugas kaimo vietovėse, pvz., turizmą ar gastronomiją; pažymi, kad žemės ūkio produktų regioninė prekyba ir partnerystės ryšiai yra svarbūs siekiant skatinti darnias tiekimo grandines; pripažįsta, kad tada, kai nėra vietos gamybos, būtinas importas;

| 41. | ragina Komisiją patvirtinti tik tokius BŽŪP nacionalinius strateginius planus, kuriuose aiškiai parodomas įsipareigojimas siekti darnumo ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu ir kurie atitinka Europos žaliojo kurso tikslus, atitinkamus ES masto tikslus ir Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją patvirtinti tik tokius BŽŪP nacionalinius strateginius planus, kuriuose aiškiai parodomas įsipareigojimas siekti darnumo ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu ir kurie atitinka Europos žaliojo kurso tikslus, atitinkamus ES masto tikslus ir Paryžiaus susitarimą;

| 42. | ragina rengiant šiuos planus tinkamai atsižvelgti į konkrečius iššūkius, su kuriais susiduria atokiausi ES regionai biologinės įvairovės, žemės ūkio gamybos ir apsirūpinimo maistu bei žaliavomis srityse; pabrėžia, kad tinkama finansinė parama pagal BŽŪP yra itin svarbi, kad ES žemės ūkis galėtų prisidėti prie perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir padėtų geriau išsaugoti biologinę įvairovę; pažymi, kad sustiprintos paramos priemonės, įskaitant mokymo programas ir konsultavimo paslaugas, yra labai svarbios, kad ūkininkai galėtų atlikti savo vaidmenį siekiant strategijos tikslų; ragina nacionaliniuose strateginiuose planuose numatyti, kaip įgyvendinti sustiprintas ekologines programas, laikantis Parlamento pozicijos, kad būtų išvengta bereikalingo paramos sąlygų kontrolės dubliavimo; |
| --- | --- |

42.

ragina rengiant šiuos planus tinkamai atsižvelgti į konkrečius iššūkius, su kuriais susiduria atokiausi ES regionai biologinės įvairovės, žemės ūkio gamybos ir apsirūpinimo maistu bei žaliavomis srityse; pabrėžia, kad tinkama finansinė parama pagal BŽŪP yra itin svarbi, kad ES žemės ūkis galėtų prisidėti prie perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir padėtų geriau išsaugoti biologinę įvairovę; pažymi, kad sustiprintos paramos priemonės, įskaitant mokymo programas ir konsultavimo paslaugas, yra labai svarbios, kad ūkininkai galėtų atlikti savo vaidmenį siekiant strategijos tikslų; ragina nacionaliniuose strateginiuose planuose numatyti, kaip įgyvendinti sustiprintas ekologines programas, laikantis Parlamento pozicijos, kad būtų išvengta bereikalingo paramos sąlygų kontrolės dubliavimo;

| 43. | pažymi, kad geros būklės dirvožemis yra būtinas siekiant užtikrinti apsirūpinimą maistu, pašarų ir pluošto gamybą; ragina Komisiją ir valstybes nares užkirsti kelią tolesniam dirvožemio blogėjimui ES lygiu; pabrėžia, kad žemės ūkio paskirties dirvožemis yra pagrindinis gamtos išteklius ir kad jo gera būklė yra labai svarbi įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“; šiuo atžvilgiu pabrėžia naujos dirvožemio strategijos svarbą ir ragina Komisiją tuo remiantis imtis tinkamų veiksmų ir pateikti būtinus sprendimus; pripažįsta, kad dirvožemio organinės medžiagos ir biologinė įvairovė, taip pat jų teikiamos paslaugos ir gėrybės turi esminę reikšmę; apgailestauja dėl to, kad dirvožemis vis labiau išnaudojamas; mano, kad visose valstybėse narėse turi būti sukurta ir palaikoma patikima ES lygio dirvožemio organizmų ir jų įvairovės bei kiekio pokyčių stebėsenos sistema; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad geros būklės dirvožemis yra būtinas siekiant užtikrinti apsirūpinimą maistu, pašarų ir pluošto gamybą; ragina Komisiją ir valstybes nares užkirsti kelią tolesniam dirvožemio blogėjimui ES lygiu; pabrėžia, kad žemės ūkio paskirties dirvožemis yra pagrindinis gamtos išteklius ir kad jo gera būklė yra labai svarbi įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“; šiuo atžvilgiu pabrėžia naujos dirvožemio strategijos svarbą ir ragina Komisiją tuo remiantis imtis tinkamų veiksmų ir pateikti būtinus sprendimus; pripažįsta, kad dirvožemio organinės medžiagos ir biologinė įvairovė, taip pat jų teikiamos paslaugos ir gėrybės turi esminę reikšmę; apgailestauja dėl to, kad dirvožemis vis labiau išnaudojamas; mano, kad visose valstybėse narėse turi būti sukurta ir palaikoma patikima ES lygio dirvožemio organizmų ir jų įvairovės bei kiekio pokyčių stebėsenos sistema;

| 44. | pripažįsta, kad žemės ūkio produktų gamybai svarbi didelė kraštovaizdžio elementų įvairovė, kuri būtina pagrindinėms ekosistemų paslaugoms, pavyzdžiui, apdulkinimui ir natūraliai kenkėjų kontrolei, išsaugoti ir kuri ilguoju laikotarpiu didina tokios gamybos našumą; palankiai vertina ES tikslą tam skirti ne mažiau kaip 10 proc. žemės ūkio paskirties žemės; primena 2011 m. spalio 20 d. poveikio vertinimo „Common Agricultural Policy towards 2020“ (SEC(2011)1153) išvadas, kuriose nurodyta, kad ūkio gamybai ir pajamoms didelio poveikio nebus; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta, kad žemės ūkio produktų gamybai svarbi didelė kraštovaizdžio elementų įvairovė, kuri būtina pagrindinėms ekosistemų paslaugoms, pavyzdžiui, apdulkinimui ir natūraliai kenkėjų kontrolei, išsaugoti ir kuri ilguoju laikotarpiu didina tokios gamybos našumą; palankiai vertina ES tikslą tam skirti ne mažiau kaip 10 proc. žemės ūkio paskirties žemės; primena 2011 m. spalio 20 d. poveikio vertinimo „Common Agricultural Policy towards 2020“ (SEC(2011)1153) išvadas, kuriose nurodyta, kad ūkio gamybai ir pajamoms didelio poveikio nebus;

| 45. | pabrėžia, kad žemės ūkio paskirties žemės ištekliai yra riboti, todėl ji turėtų būti naudojama efektyviai; pabrėžia, kad į strategiją reikia įtraukti novatoriškus ūkininkavimo modelius, pasižyminčius mažais žemės naudojimo rodikliais, pavyzdžiui, sodininkystę ir vabzdininkystę; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad žemės ūkio paskirties žemės ištekliai yra riboti, todėl ji turėtų būti naudojama efektyviai; pabrėžia, kad į strategiją reikia įtraukti novatoriškus ūkininkavimo modelius, pasižyminčius mažais žemės naudojimo rodikliais, pavyzdžiui, sodininkystę ir vabzdininkystę;

| 46. | pažymi, kad apsaugotas vaisių ir daržovių auginimas šiuolaikiniuose šiltnamiuose yra labai darni maisto gamybos sistema, kuri vis plačiau naudojama ir turi daug pranašumų; ragina Komisiją pripažinti vykstančią Europos sodininkystės sektoriaus pertvarką, kuri suteikia galimybę darniau gaminti maisto produktus ir prisideda prie maisto saugos, aprūpinimo maistu, didesnio išteklių naudojimo efektyvumo ir mažesnio maisto atliekų kiekio visoje maisto gamybos grandinėje; pažymi, kad moderni sodininkystė ne tik pasižymi mažais žemės naudojimo rodikliais, bet ir padeda įgyvendinti įvairius strategijos tikslus, pvz., pasižymi nedideliu gamybai reikalingų žaliavų poreikiu, išteklių naudojimo efektyvumu ir vaisių bei daržovių auginimu netoli jų vartojimo vietos, taip skatinant trumpesnes tiekimo grandines ir apsirūpinimą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę skirti mokslinių tyrimų ir investicijų lėšas apsaugoto auginimo sistemoms šiuolaikiniuose šiltnamiuose, kuriuose naudojama mažiau išteklių tam pačiam derliui užauginti; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad apsaugotas vaisių ir daržovių auginimas šiuolaikiniuose šiltnamiuose yra labai darni maisto gamybos sistema, kuri vis plačiau naudojama ir turi daug pranašumų; ragina Komisiją pripažinti vykstančią Europos sodininkystės sektoriaus pertvarką, kuri suteikia galimybę darniau gaminti maisto produktus ir prisideda prie maisto saugos, aprūpinimo maistu, didesnio išteklių naudojimo efektyvumo ir mažesnio maisto atliekų kiekio visoje maisto gamybos grandinėje; pažymi, kad moderni sodininkystė ne tik pasižymi mažais žemės naudojimo rodikliais, bet ir padeda įgyvendinti įvairius strategijos tikslus, pvz., pasižymi nedideliu gamybai reikalingų žaliavų poreikiu, išteklių naudojimo efektyvumu ir vaisių bei daržovių auginimu netoli jų vartojimo vietos, taip skatinant trumpesnes tiekimo grandines ir apsirūpinimą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę skirti mokslinių tyrimų ir investicijų lėšas apsaugoto auginimo sistemoms šiuolaikiniuose šiltnamiuose, kuriuose naudojama mažiau išteklių tam pačiam derliui užauginti;

| 47. | ragina Komisiją skatinti valstybių narių vyriausybes išplėsti arba sukurti sistemas, kurios suteiktų galimybę visuomenės nariams nuomoti ir naudoti apleistą ir nenaudojamą valstybės žemę maisto gamybai; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją skatinti valstybių narių vyriausybes išplėsti arba sukurti sistemas, kurios suteiktų galimybę visuomenės nariams nuomoti ir naudoti apleistą ir nenaudojamą valstybės žemę maisto gamybai;

| 48. | pažymi, kad siekiant mažinti natūralių miškų naudojimo intensyvumą, padėti kovoti su klimato kaita, didinti našumą ir suteikti daugiau alternatyvų trąšoms žemės ūkyje, svarbu naudotis agrarine miškininkyste ir miškų užtvaromis; ragina Komisiją ir valstybes nares savo būsimuose nacionaliniuose strateginiuose planuose numatyti priemones, kuriomis būtų skatinamas miškų atželdinimas ir įveisimas, taip pat skatinama darni agrarinė miškininkystė, be kita ko, kai įmanoma, miško ganyklos; ragina Komisiją propaguoti ES masto specializuotas mokymo programas, siekiant informuoti ūkininkus apie miškų augalijos integravimo į žemės ūkį naudą; atkreipia dėmesį į tai, kad esamų agrarinės miškininkystės sistemų atkūrimas ir atnaujinimas, taip pat naujų sistemų sukūrimas padėtų siekti biologinės įvairovės strategijos tikslo pasodinti 3 mlrd. medžių, įgyvendinti biologinės įvairovės ir klimato tikslus, taip pat įvairinimo ir žiediškumo tikslą; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad siekiant mažinti natūralių miškų naudojimo intensyvumą, padėti kovoti su klimato kaita, didinti našumą ir suteikti daugiau alternatyvų trąšoms žemės ūkyje, svarbu naudotis agrarine miškininkyste ir miškų užtvaromis; ragina Komisiją ir valstybes nares savo būsimuose nacionaliniuose strateginiuose planuose numatyti priemones, kuriomis būtų skatinamas miškų atželdinimas ir įveisimas, taip pat skatinama darni agrarinė miškininkystė, be kita ko, kai įmanoma, miško ganyklos; ragina Komisiją propaguoti ES masto specializuotas mokymo programas, siekiant informuoti ūkininkus apie miškų augalijos integravimo į žemės ūkį naudą; atkreipia dėmesį į tai, kad esamų agrarinės miškininkystės sistemų atkūrimas ir atnaujinimas, taip pat naujų sistemų sukūrimas padėtų siekti biologinės įvairovės strategijos tikslo pasodinti 3 mlrd. medžių, įgyvendinti biologinės įvairovės ir klimato tikslus, taip pat įvairinimo ir žiediškumo tikslą;

| 49. | pabrėžia, kad svarbūs patikimi ir griežti kriterijai dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos iš biomasės, ir ragina Komisiją peržiūrint Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą pateikti mokslo žiniomis pagrįstus kriterijus; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad svarbūs patikimi ir griežti kriterijai dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos iš biomasės, ir ragina Komisiją peržiūrint Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą pateikti mokslo žiniomis pagrįstus kriterijus;

| 50. | primena, kad Europos žemės ūkio maisto produktų ir žuvininkystės sistemoje turėtų būti visą laiką užtikrinama pakankama ir įvairi saugaus, maistingo, sveiko, įperkamo ir darniai pagaminto maisto pasiūla piliečiams, ir pabrėžia, kad dėl didesnio ekonominio, aplinkosauginio ir socialinio maisto gamybos darnumo galiausiai padidės jų atsparumas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, atsiras naujų ekonominių galimybių ir bus naudojama daugiau Europoje pagamintų žaliavų; pabrėžia, kad didesnis vietoje pagamintų maisto produktų kiekis gali padėti siekti visų šių tikslų, įskaitant aprūpinimą maistu; primena, kad ES 33 mln. žmonių (69) kas antrą dieną negali įpirkti kokybiško maisto; pabrėžia, kad norint užtikrinti maisto įperkamumą ir prieinamumą reikia tinkamų politikos priemonių ir kad į šiuos du klausimus ir toliau turi būti atsižvelgiama vertinant didėjančias gamybos sąnaudas, įskaitant dėl besikeičiančios ūkininkavimo praktikos padidėjusias sąnaudas; atkreipia dėmesį į poreikį remti darnių maisto MVĮ plėtrą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

50.

primena, kad Europos žemės ūkio maisto produktų ir žuvininkystės sistemoje turėtų būti visą laiką užtikrinama pakankama ir įvairi saugaus, maistingo, sveiko, įperkamo ir darniai pagaminto maisto pasiūla piliečiams, ir pabrėžia, kad dėl didesnio ekonominio, aplinkosauginio ir socialinio maisto gamybos darnumo galiausiai padidės jų atsparumas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, atsiras naujų ekonominių galimybių ir bus naudojama daugiau Europoje pagamintų žaliavų; pabrėžia, kad didesnis vietoje pagamintų maisto produktų kiekis gali padėti siekti visų šių tikslų, įskaitant aprūpinimą maistu; primena, kad ES 33 mln. žmonių (69

| 51. | primygtinai ragina Komisiją į strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ integruoti pagalbos maistu klausimus, nes daugybė Europos gyventojų, visų pirma šeimos, kurias sudaro tik vienas iš tėvų ir jo vaikai, ir studentai, neturi pakankamai maisto, be to, šis skaičius padidės dėl socialinių ir ekonominių pandemijos pasekmių; pripažįsta išskirtinį pagalbos maistu asociacijų vaidmenį visoje Europos Sąjungoje – jas būtina labiau remti, nes daugėja žmonių, kuriems reikia pagalbos; mano, kad siekiant mūsų maisto produktų sistemos atsparumo būtina stiprinti maisto politikos ir žemės ūkio politikos sąsajas visais lygmenimis – nuo vietos iki Europos lygmens; |
| --- | --- |

51.

primygtinai ragina Komisiją į strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ integruoti pagalbos maistu klausimus, nes daugybė Europos gyventojų, visų pirma šeimos, kurias sudaro tik vienas iš tėvų ir jo vaikai, ir studentai, neturi pakankamai maisto, be to, šis skaičius padidės dėl socialinių ir ekonominių pandemijos pasekmių; pripažįsta išskirtinį pagalbos maistu asociacijų vaidmenį visoje Europos Sąjungoje – jas būtina labiau remti, nes daugėja žmonių, kuriems reikia pagalbos; mano, kad siekiant mūsų maisto produktų sistemos atsparumo būtina stiprinti maisto politikos ir žemės ūkio politikos sąsajas visais lygmenimis – nuo vietos iki Europos lygmens;

| 52. | palankiai vertina tai, kad Europos žaliuoju kursu siekiama užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas žemės ūkyje ir žvejybos sektoriuje dirbantiems asmenims ir jų šeimoms; primena, kad drauge su ekonominiais ir aplinkos aspektais į visas būsimas strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ iniciatyvas turi būti visapusiškai integruotas ir socialinis aspektas; pažymi, kad COVID-19 pandemija padėjo kitaip pažvelgti į sudėtingas darbo ir gyvenimo sąlygas, todėl pabrėžia, kad svarbu apsaugoti ūkių darbininkų ir darbuotojų, įskaitant sezoninius ir mobilius darbuotojus, dirbančius visoje ES maisto tiekimo grandinėje, asmenines ir kolektyvines darbo ir socialines teises; ragina sudaryti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas visiems sektoriaus darbuotojams, užtikrinti tinkamas kolektyvines derybas ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

52.

palankiai vertina tai, kad Europos žaliuoju kursu siekiama užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas žemės ūkyje ir žvejybos sektoriuje dirbantiems asmenims ir jų šeimoms; primena, kad drauge su ekonominiais ir aplinkos aspektais į visas būsimas strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ iniciatyvas turi būti visapusiškai integruotas ir socialinis aspektas; pažymi, kad COVID-19 pandemija padėjo kitaip pažvelgti į sudėtingas darbo ir gyvenimo sąlygas, todėl pabrėžia, kad svarbu apsaugoti ūkių darbininkų ir darbuotojų, įskaitant sezoninius ir mobilius darbuotojus, dirbančius visoje ES maisto tiekimo grandinėje, asmenines ir kolektyvines darbo ir socialines teises; ragina sudaryti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas visiems sektoriaus darbuotojams, užtikrinti tinkamas kolektyvines derybas ir socialinę apsaugą;

| 53. | ragina Komisiją laikyti žemės ūkio paskirties žemę, žemės ūkio praktines žinias, maisto tiekimo grandinę ir jos darbuotojus strateginiu visų europiečių saugumą ir gerovę užtikrinančiu turtu ir užtikrinti, kad darbo ir socialinės apsaugos sąlygos visoje žemės ūkio produktų ir maisto tiekimo grandinėje, įskaitant tinkamą nesąžiningos praktikos šioje grandinėje kontrolę, atitiktų visiems darbuotojams taikomus ES ir tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją laikyti žemės ūkio paskirties žemę, žemės ūkio praktines žinias, maisto tiekimo grandinę ir jos darbuotojus strateginiu visų europiečių saugumą ir gerovę užtikrinančiu turtu ir užtikrinti, kad darbo ir socialinės apsaugos sąlygos visoje žemės ūkio produktų ir maisto tiekimo grandinėje, įskaitant tinkamą nesąžiningos praktikos šioje grandinėje kontrolę, atitiktų visiems darbuotojams taikomus ES ir tarptautinius standartus;

| 54. | pažymi sezoninių darbuotojų svarbą tinkamam tiekimo grandinės veikimui ir ragina imtis patikimų priemonių, siekiant šiems darbuotojams užtikrinti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas; ragina mažmenininkus prisiimti atsakomybę ir laikytis socialinių, aplinkos ir ekonominių tvarumo kriterijų savo pirkimo praktikoje; |
| --- | --- |

54.

pažymi sezoninių darbuotojų svarbą tinkamam tiekimo grandinės veikimui ir ragina imtis patikimų priemonių, siekiant šiems darbuotojams užtikrinti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas; ragina mažmenininkus prisiimti atsakomybę ir laikytis socialinių, aplinkos ir ekonominių tvarumo kriterijų savo pirkimo praktikoje;

| 55. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti neatidėliotinų veiksmų planą, siekiant spręsti maisto krizių problemą, pasinaudojant per COVID-19 pandemija įgyta patirtimi ir įtraukiant suderintas priemones, kuriomis būtų užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas; mano, kad teritorinių maisto projektų, kuriais skatinamas trumpų maisto grandinių plėtojimas valstybėse narėse, skatinimas gali padėti įveikti šias krizes; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti neatidėliotinų veiksmų planą, siekiant spręsti maisto krizių problemą, pasinaudojant per COVID-19 pandemija įgyta patirtimi ir įtraukiant suderintas priemones, kuriomis būtų užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas; mano, kad teritorinių maisto projektų, kuriais skatinamas trumpų maisto grandinių plėtojimas valstybėse narėse, skatinimas gali padėti įveikti šias krizes;

| 56. | pritaria nuomonei, jog dėl COVID-19 pandemijos išryškėjo, kad svarbu užtikrinti tvirtą, tvarią ir atsparią maisto sistemą, kuri veiktų bet kokiomis aplinkybėmis ir būtų pajėgi užtikrinti prieigą prie pakankamų įperkamo vietinio maisto atsargų Europos vartotojams; šiuo klausimu pabrėžia, kad reikia išsaugoti sklandų bendrosios rinkos veikimą ir ypač maisto produktų judėjimą, be kita ko, ir vykstant sveikatos krizėms; taip pat pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, kad tvarumas ir sveikata yra tarpusavyje susiję klausimai, pandemija turėtų būti vertinama kaip galimybė sukurti tvarią ir atsparią maisto sistemą, o ne kaip dingstis sumažinti užmojus; |
| --- | --- |

56.

pritaria nuomonei, jog dėl COVID-19 pandemijos išryškėjo, kad svarbu užtikrinti tvirtą, tvarią ir atsparią maisto sistemą, kuri veiktų bet kokiomis aplinkybėmis ir būtų pajėgi užtikrinti prieigą prie pakankamų įperkamo vietinio maisto atsargų Europos vartotojams; šiuo klausimu pabrėžia, kad reikia išsaugoti sklandų bendrosios rinkos veikimą ir ypač maisto produktų judėjimą, be kita ko, ir vykstant sveikatos krizėms; taip pat pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, kad tvarumas ir sveikata yra tarpusavyje susiję klausimai, pandemija turėtų būti vertinama kaip galimybė sukurti tvarią ir atsparią maisto sistemą, o ne kaip dingstis sumažinti užmojus;

| 57. | pabrėžia, kad iš dalies dėl pasaulinės gamybos grandinių sutrikimų ir didesnio kainų kintamumo, nulemtų COVID-19 pandemijos, reikia plėtoti ES atvirą strateginį savarankiškumą siekiant užtikrinti prieigą prie pagrindinių rinkų ir sumažinti priklausomybę nuo svarbiausių prekių, tokių kaip augalinių baltymų šaltiniai, importo; pakartoja, kad žemės ūkio maisto produktų sistemos turi būti pripažintos esminiu atviro strateginio savarankiškumo aspektu siekiant pagal Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalį užtikrinti, kad būtų pakankamai saugaus ir kokybiško maisto, ir išlaikyti veikiančias ir atsparias maisto tiekimo grandines ir prekybos srautus ateityje kilus krizėms; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad iš dalies dėl pasaulinės gamybos grandinių sutrikimų ir didesnio kainų kintamumo, nulemtų COVID-19 pandemijos, reikia plėtoti ES atvirą strateginį savarankiškumą siekiant užtikrinti prieigą prie pagrindinių rinkų ir sumažinti priklausomybę nuo svarbiausių prekių, tokių kaip augalinių baltymų šaltiniai, importo; pakartoja, kad žemės ūkio maisto produktų sistemos turi būti pripažintos esminiu atviro strateginio savarankiškumo aspektu siekiant pagal Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalį užtikrinti, kad būtų pakankamai saugaus ir kokybiško maisto, ir išlaikyti veikiančias ir atsparias maisto tiekimo grandines ir prekybos srautus ateityje kilus krizėms;

| 58. | pažymi, kad žemės ūkio sektorius palaiko ne tik ūkininkus, bet ir gamintojus ir tolesnes naudotojas įmones, užtikrina darbo vietų saugumą ir padeda kurti naujas darbo vietas, ir yra visos maisto pramonės pagrindas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad kultūrinio kraštovaizdžio išsaugojimas yra paskata išlaikyti aktyvias kaimo vietoves; atkreipia dėmesį į tradicinių amatų svarbą regioninės ir vietos maisto gamybos sektoriuje ir didelę kultūrinę įvairovę, kurią duoda tokia gamyba; primena, kad su maisto gamyba susijusių amatų žinias taip pat reikėtų išlaikyti ir perduoti laikantis horizontaliųjų strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ nuostatų, pvz., geriau integruojant tokias žinias į dalyvavimu grindžiamas mokslinių tyrimų ir plėtros programas; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad žemės ūkio sektorius palaiko ne tik ūkininkus, bet ir gamintojus ir tolesnes naudotojas įmones, užtikrina darbo vietų saugumą ir padeda kurti naujas darbo vietas, ir yra visos maisto pramonės pagrindas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad kultūrinio kraštovaizdžio išsaugojimas yra paskata išlaikyti aktyvias kaimo vietoves; atkreipia dėmesį į tradicinių amatų svarbą regioninės ir vietos maisto gamybos sektoriuje ir didelę kultūrinę įvairovę, kurią duoda tokia gamyba; primena, kad su maisto gamyba susijusių amatų žinias taip pat reikėtų išlaikyti ir perduoti laikantis horizontaliųjų strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ nuostatų, pvz., geriau integruojant tokias žinias į dalyvavimu grindžiamas mokslinių tyrimų ir plėtros programas;

| 59. | išreiškia nusivylimą tuo, kad strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nepakankamai svarbos teikiama žvejybos ir akvakultūros sektoriui ir joje stokojama užmojo, susijusio su šio sektoriaus indėliu ir potencialu; primygtinai ragina Komisiją būsimuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, strategijose ar gairėse deramai atsižvelgti į specifinį žvejybos ir akvakultūros sektoriaus pobūdį; pabrėžia, kad norint pasiekti tvarumą užtikrinantį žuvų populiacijų dydį ir atkurti jūrų ir pakrančių ekosistemas reikia laikytis ekosisteminio požiūrio, pagal kurį dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas žvejybos ir akvakultūros sektorių naudai ir jų socialiniam, ekonominiam ir aplinkosauginiam tvarumui; |
| --- | --- |

59.

išreiškia nusivylimą tuo, kad strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nepakankamai svarbos teikiama žvejybos ir akvakultūros sektoriui ir joje stokojama užmojo, susijusio su šio sektoriaus indėliu ir potencialu; primygtinai ragina Komisiją būsimuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, strategijose ar gairėse deramai atsižvelgti į specifinį žvejybos ir akvakultūros sektoriaus pobūdį; pabrėžia, kad norint pasiekti tvarumą užtikrinantį žuvų populiacijų dydį ir atkurti jūrų ir pakrančių ekosistemas reikia laikytis ekosisteminio požiūrio, pagal kurį dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas žvejybos ir akvakultūros sektorių naudai ir jų socialiniam, ekonominiam ir aplinkosauginiam tvarumui;

| 60. | pabrėžia, kad tvirtomis ir patikimomis žvejybos ir akvakultūros sektorių teisės aktų sistemomis, pagal kurias būtų nuosekliai taikomas atsargumo principas ir kurios būtų suderintos su atnaujintomis strateginėmis ES akvakultūros darnaus vystymosi gairėmis, turėtų būti suteiktas pagrindas darniai pasinaudoti sektoriuje kylančiomis galimybėmis, taip pat taikyti geresnės apsaugos ir gyvūnų sveikatos priemones, be kita ko, sumažinti naudojamą veterinarinių vaistų kiekį, įskaitant antibiotikus, atitinkamai padidinti žuvų populiacijas ir užtikrinti daugiau aiškumo dėl teritorijos panaudojimo ir licencijų visoms antropogeninės veiklos reikmėms, įskaitant akvakultūrą, taip suteikiant didesnį nuspėjamumą, reikalingą investicijoms, ir nemažinant aplinkosaugos teisės aktų veiksmingumo; pabrėžia skaidraus ir dalyvavimu grindžiamo mechanizmo, atitinkančio Direktyvą 2014/89/ES dėl jūrinių teritorijų planavimo, svarbą siekiant teisingai paskirstyti teritorijas visiems suinteresuotiesiems subjektams; pabrėžia, kad reikia visapusiškai paisyti saugomų jūrų teritorijų; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad tvirtomis ir patikimomis žvejybos ir akvakultūros sektorių teisės aktų sistemomis, pagal kurias būtų nuosekliai taikomas atsargumo principas ir kurios būtų suderintos su atnaujintomis strateginėmis ES akvakultūros darnaus vystymosi gairėmis, turėtų būti suteiktas pagrindas darniai pasinaudoti sektoriuje kylančiomis galimybėmis, taip pat taikyti geresnės apsaugos ir gyvūnų sveikatos priemones, be kita ko, sumažinti naudojamą veterinarinių vaistų kiekį, įskaitant antibiotikus, atitinkamai padidinti žuvų populiacijas ir užtikrinti daugiau aiškumo dėl teritorijos panaudojimo ir licencijų visoms antropogeninės veiklos reikmėms, įskaitant akvakultūrą, taip suteikiant didesnį nuspėjamumą, reikalingą investicijoms, ir nemažinant aplinkosaugos teisės aktų veiksmingumo; pabrėžia skaidraus ir dalyvavimu grindžiamo mechanizmo, atitinkančio Direktyvą 2014/89/ES dėl jūrinių teritorijų planavimo, svarbą siekiant teisingai paskirstyti teritorijas visiems suinteresuotiesiems subjektams; pabrėžia, kad reikia visapusiškai paisyti saugomų jūrų teritorijų;

| 61. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti maisto saugą, skaidrumą vartotojams, sektoriui ir įvairioms administravimo institucijoms, kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba ir siekiant įgyvendinti Žaliojo kurso tikslus ir darnaus vystymosi tikslus, labai svarbūs geri atsekamumo mechanizmai, atitinkantys vartotojų poreikius ir teikiantys informaciją apie tai, kur, kada, kaip ir kokios žuvys buvo sugautos ar užaugintos, įskaitant kilmės ir gamybos būdo ženklinimą, taip pat aukštus visų ES rinkose parduodamų produktų darnumo ir gyvūnų gerovės standartus; šiuo tikslu pabrėžia kibernetiškai saugių technologijų svarbą plėtojant tikslias skaitmenines decentralizuotas atsekamumo sistemas; ragina laikytis koordinuoto požiūrio, kad būtų užtikrintas įvairių iniciatyvų šiuo klausimu derėjimas, įtraukiant visus vertės grandinės dalyvius; ragina imtis kontrolės priemonių, siekiant užtikrinti, kad visi į ES rinką patenkantys importuojami žvejybos produktai atitiktų tarptautiniu lygmeniu sutartus socialinius standartus, pvz., nustatytus Tarptautinės darbo organizacijos konvencijoje Nr. 188 dėl darbo žvejybos sektoriuje ir ES įgyvendintus Tarybos direktyva (ES) 2017/159 (70), ir siekiant neleisti, kad į ES rinką būtų tiekiami žvejybos produktai, sužvejoti laivais, nesilaikančiais minimalių socialinių standartų; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti maisto saugą, skaidrumą vartotojams, sektoriui ir įvairioms administravimo institucijoms, kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba ir siekiant įgyvendinti Žaliojo kurso tikslus ir darnaus vystymosi tikslus, labai svarbūs geri atsekamumo mechanizmai, atitinkantys vartotojų poreikius ir teikiantys informaciją apie tai, kur, kada, kaip ir kokios žuvys buvo sugautos ar užaugintos, įskaitant kilmės ir gamybos būdo ženklinimą, taip pat aukštus visų ES rinkose parduodamų produktų darnumo ir gyvūnų gerovės standartus; šiuo tikslu pabrėžia kibernetiškai saugių technologijų svarbą plėtojant tikslias skaitmenines decentralizuotas atsekamumo sistemas; ragina laikytis koordinuoto požiūrio, kad būtų užtikrintas įvairių iniciatyvų šiuo klausimu derėjimas, įtraukiant visus vertės grandinės dalyvius; ragina imtis kontrolės priemonių, siekiant užtikrinti, kad visi į ES rinką patenkantys importuojami žvejybos produktai atitiktų tarptautiniu lygmeniu sutartus socialinius standartus, pvz., nustatytus Tarptautinės darbo organizacijos konvencijoje Nr. 188 dėl darbo žvejybos sektoriuje ir ES įgyvendintus Tarybos direktyva (ES) 2017/159 (70

| 62. | primena BŽP tikslus užtikrinti tausų gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimą, atkurti ir išlaikyti žuvų populiacijas, viršijančias biomasės dydžius, kuriems esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis, taip pat užtikrinti žvejybos veiklos pelningumą, prisidėti prie labai maistingo maisto tiekimo ES rinkai ir sumažinti ES rinkos priklausomybę nuo maisto importo ir pabrėžia, kad reikia gerinti BŽP stebėseną, kontrolę ir vykdymo užtikrinimą, įskaitant visišką įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimą ir tam tikrų laivų elektroninės stebėsenos įdiegimą; |
| --- | --- |

62.

primena BŽP tikslus užtikrinti tausų gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimą, atkurti ir išlaikyti žuvų populiacijas, viršijančias biomasės dydžius, kuriems esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis, taip pat užtikrinti žvejybos veiklos pelningumą, prisidėti prie labai maistingo maisto tiekimo ES rinkai ir sumažinti ES rinkos priklausomybę nuo maisto importo ir pabrėžia, kad reikia gerinti BŽP stebėseną, kontrolę ir vykdymo užtikrinimą, įskaitant visišką įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimą ir tam tikrų laivų elektroninės stebėsenos įdiegimą;

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares remtis esama darnia praktika ir palengvinti, skatinti ir tinkamai remti perėjimą prie nedidelį poveikį darančios žvejybos ir akvakultūros ir darnios šių sektorių plėtros, įskaitant mažos apimties priekrantės žvejybą, pvz., skatinti naudoti selektyviosios žvejybos įrankius, aplinkai palankią akvakultūrą, įskaitant ekologišką akvakultūrą, ir energijos vartojimo efektyvumo sprendimus, taip pat didinti nacionalinių kvotų, skiriamų mažos apimties priekrantės žvejybai, procentinę dalį; pabrėžia, kad būtina remti žvejus ir žuvų produktų tiekimo grandinės subjektus, įskaitant žvejus ir subjektus atokiausiuose regionuose, pereinant prie labiau skaitmeninės praktikos, daug investuojant į mokymą ir teikiant skaitmeninimo bei perėjimo prie ekologiškos praktikos ir priemonių finansavimą; pabrėžia Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) svarbą šiuo atžvilgiu skatinant tvarios mėlynosios ekonomikos plėtrą ir modernizuojant žuvininkystės sektorių pagal BŽP tikslus; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją ir valstybes nares remtis esama darnia praktika ir palengvinti, skatinti ir tinkamai remti perėjimą prie nedidelį poveikį darančios žvejybos ir akvakultūros ir darnios šių sektorių plėtros, įskaitant mažos apimties priekrantės žvejybą, pvz., skatinti naudoti selektyviosios žvejybos įrankius, aplinkai palankią akvakultūrą, įskaitant ekologišką akvakultūrą, ir energijos vartojimo efektyvumo sprendimus, taip pat didinti nacionalinių kvotų, skiriamų mažos apimties priekrantės žvejybai, procentinę dalį; pabrėžia, kad būtina remti žvejus ir žuvų produktų tiekimo grandinės subjektus, įskaitant žvejus ir subjektus atokiausiuose regionuose, pereinant prie labiau skaitmeninės praktikos, daug investuojant į mokymą ir teikiant skaitmeninimo bei perėjimo prie ekologiškos praktikos ir priemonių finansavimą; pabrėžia Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) svarbą šiuo atžvilgiu skatinant tvarios mėlynosios ekonomikos plėtrą ir modernizuojant žuvininkystės sektorių pagal BŽP tikslus;

| 64. | reikalauja, kad Europos Sąjungos Taryba pati viešai skelbtų visus dokumentus, susijusius su bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (BLSK) reglamentų priėmimu, laikantis Europos ombudsmeno rekomendacijos byloje Nr. 640/2019/FP; |
| --- | --- |

64.

reikalauja, kad Europos Sąjungos Taryba pati viešai skelbtų visus dokumentus, susijusius su bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (BLSK) reglamentų priėmimu, laikantis Europos ombudsmeno rekomendacijos byloje Nr. 640/2019/FP;

| 65. | pabrėžia, kad reikia stebėti ir skatinti atsakingą žuvininkystės išteklių naudojimą, drauge taikant visiško netoleravimo principą kovoje su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, visapusiškai pasinaudojant ES turimomis priemonėmis pagal NNN žvejybos reglamentą (71), be kita ko, naudojant raudonąsias korteles, jei valstybė nesilaiko ES reikalavimų, ir stiprinant tausios žvejybos susitarimų su ES nepriklausančiomis valstybėmis politiką; pabrėžia, kad šie susitarimai turi būti iš tiesų darnūs, atitikti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, nekelti grėsmės ES nepriklausančių valstybių mažos apimties žvejybos sektoriui ir nepakenkti vietos apsirūpinimo maistu saugumui; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad reikia stebėti ir skatinti atsakingą žuvininkystės išteklių naudojimą, drauge taikant visiško netoleravimo principą kovoje su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, visapusiškai pasinaudojant ES turimomis priemonėmis pagal NNN žvejybos reglamentą (71

| 66. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti teisiškai privalomas priemones, kurias Komisija įsipareigojo įgyvendinti tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijose, ir laikytis holistinio požiūrio į jūrų aplinką, šalinti pagrindines vandens taršos priežastis, įskaitant jūrų taršą šiukšlėmis ir miesto bei pramonės nuotekas, nutraukti praktiką, kuri žalinga jūrų aplinkai ir žmonių sveikatai, skatinti žvejus tvariai rinkti jūrų atliekas, kartu vengiant papildomo kuro vartojimo ir teršalų išmetimo, taip pat vengti jūrų gyvūnų ir žuvų priegaudos ir neigiamo poveikio ekosistemai, įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama gerinti vandens kokybę ir ligų kontrolę, ir mažinti gyvūnų tankį akvakultūros gamybos ūkiuose žmonių sveikatos ir gyvūnų gerovės sumetimais; |
| --- | --- |

66.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti teisiškai privalomas priemones, kurias Komisija įsipareigojo įgyvendinti tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijose, ir laikytis holistinio požiūrio į jūrų aplinką, šalinti pagrindines vandens taršos priežastis, įskaitant jūrų taršą šiukšlėmis ir miesto bei pramonės nuotekas, nutraukti praktiką, kuri žalinga jūrų aplinkai ir žmonių sveikatai, skatinti žvejus tvariai rinkti jūrų atliekas, kartu vengiant papildomo kuro vartojimo ir teršalų išmetimo, taip pat vengti jūrų gyvūnų ir žuvų priegaudos ir neigiamo poveikio ekosistemai, įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama gerinti vandens kokybę ir ligų kontrolę, ir mažinti gyvūnų tankį akvakultūros gamybos ūkiuose žmonių sveikatos ir gyvūnų gerovės sumetimais;

| 67. | pabrėžia moterų ir vyrų darbo žvejybos ir akvakultūros sektoriuose vertę ir svarbų moterų vaidmenį perdirbant, siūlant ir parduodant sugautą žuvį; primena darnios akvakultūros ir žvejybos potencialą kuriant žaliąsias darbo vietas ir mano, kad ekologinė maisto sistemų, įskaitant žuvininkystę, pertvarka turėtų būti vykdoma taip, kad būtų užtikrintos sąžiningos pajamos ir tvirta padėtis visoje vertės grandinėje, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia aktyvaus žvejybos ir akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijų dalyvavimo svarbą; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia moterų ir vyrų darbo žvejybos ir akvakultūros sektoriuose vertę ir svarbų moterų vaidmenį perdirbant, siūlant ir parduodant sugautą žuvį; primena darnios akvakultūros ir žvejybos potencialą kuriant žaliąsias darbo vietas ir mano, kad ekologinė maisto sistemų, įskaitant žuvininkystę, pertvarka turėtų būti vykdoma taip, kad būtų užtikrintos sąžiningos pajamos ir tvirta padėtis visoje vertės grandinėje, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia aktyvaus žvejybos ir akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijų dalyvavimo svarbą;

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir skatinti darnesnių žvejybos būdų ir įrankių bei didesnės gerovės žuvų ir jūrų bestuburių gaudymo, iškrovimo, vežimo ir skerdimo metodų plėtrą remiantis patikimiausiais turimais mokslo duomenimis, taip pat gerinti ūkiuose auginamų žuvų gerovės standartus, siekiant sumažinti stresą ir pagerinti žuvų kokybę; pabrėžia, kad Sąjunga turėtų remti ir skatinti investicijas į tokius įrankius, metodus ir patobulinimus; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir skatinti darnesnių žvejybos būdų ir įrankių bei didesnės gerovės žuvų ir jūrų bestuburių gaudymo, iškrovimo, vežimo ir skerdimo metodų plėtrą remiantis patikimiausiais turimais mokslo duomenimis, taip pat gerinti ūkiuose auginamų žuvų gerovės standartus, siekiant sumažinti stresą ir pagerinti žuvų kokybę; pabrėžia, kad Sąjunga turėtų remti ir skatinti investicijas į tokius įrankius, metodus ir patobulinimus;

| 69. | atkreipia dėmesį į žvejybos tvenkiniuose, įskaitant jos tradicinę valdymo praktiką, indėlį siekiant strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų ir sąsajas su Biologinės įvairovės strategija; pažymi, kad kultivuojamuose tvenkiniuose sudaromos sąlygos retoms rūšims įsirengti buveines, jie duoda teigiamą naudą klimatui ir vandens ištekliams, pasitarnauja kaip maistinių medžiagų absorbentai ir atlieka nuosėdų saugyklų funkciją, taip pat prisideda prie darnios regioninio maisto gamybos; ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę įtraukti žvejybą tvenkiniuose į atitinkamas priemones ir programas; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį į žvejybos tvenkiniuose, įskaitant jos tradicinę valdymo praktiką, indėlį siekiant strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų ir sąsajas su Biologinės įvairovės strategija; pažymi, kad kultivuojamuose tvenkiniuose sudaromos sąlygos retoms rūšims įsirengti buveines, jie duoda teigiamą naudą klimatui ir vandens ištekliams, pasitarnauja kaip maistinių medžiagų absorbentai ir atlieka nuosėdų saugyklų funkciją, taip pat prisideda prie darnios regioninio maisto gamybos; ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę įtraukti žvejybą tvenkiniuose į atitinkamas priemones ir programas;

| 70. | primena, kad pirminių gamintojų padėtis pajamų požiūriu yra kur kas nepalankesnė, palyginti tiek su kitais tiekimo grandinės ūkio subjektais, tiek su likusia ekonomikos dalimi; pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti pirminių gamintojų, o ypač mažų ir vidutinių gamintojų, padėtį maisto tiekimo grandinėje, kad jie galėtų gauti teisingą darniai pagaminto maisto pridėtinės vertės dalį, be kita ko, skatinant bendradarbiavimą ir kolektyvinius veiksmus, pasinaudojant bendro žemės ūkio, žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo teikiamomis galimybėmis, įskaitant konkurencijos taisyklių pritaikymą; |
| --- | --- |

70.

primena, kad pirminių gamintojų padėtis pajamų požiūriu yra kur kas nepalankesnė, palyginti tiek su kitais tiekimo grandinės ūkio subjektais, tiek su likusia ekonomikos dalimi; pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti pirminių gamintojų, o ypač mažų ir vidutinių gamintojų, padėtį maisto tiekimo grandinėje, kad jie galėtų gauti teisingą darniai pagaminto maisto pridėtinės vertės dalį, be kita ko, skatinant bendradarbiavimą ir kolektyvinius veiksmus, pasinaudojant bendro žemės ūkio, žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo teikiamomis galimybėmis, įskaitant konkurencijos taisyklių pritaikymą;

| 71. | pabrėžia, kad stabilių ir sąžiningų pirminių gamintojų pajamų užtikrinimas yra itin svarbus siekiant sudaryti sąlygas maisto sistemai pereiti prie didesnio darnumo ir labiau žiedinio žemės ūkio, kovojant su nesąžininga prekybos praktika ir valdant riziką bei krizes; ragina remti pirminius gamintojus visoje ES vykdant šią pertvarką, be kita ko, diegiant naujas technologijas ir didinant ūkininkavimo sistemų, atliekų tvarkymo, žaliavų tiekimo ir pakavimo veiksmingumą; pažymi, kad gamintojo kainos turėtų padengti gamybos išlaidas ir atspindėti socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį tvarumą, taigi, derėti su Europos žaliojo kurso tikslais; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad stabilių ir sąžiningų pirminių gamintojų pajamų užtikrinimas yra itin svarbus siekiant sudaryti sąlygas maisto sistemai pereiti prie didesnio darnumo ir labiau žiedinio žemės ūkio, kovojant su nesąžininga prekybos praktika ir valdant riziką bei krizes; ragina remti pirminius gamintojus visoje ES vykdant šią pertvarką, be kita ko, diegiant naujas technologijas ir didinant ūkininkavimo sistemų, atliekų tvarkymo, žaliavų tiekimo ir pakavimo veiksmingumą; pažymi, kad gamintojo kainos turėtų padengti gamybos išlaidas ir atspindėti socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį tvarumą, taigi, derėti su Europos žaliojo kurso tikslais;

| 72. | mano, kad turi būti skatinami susitarimai tiekimo grandinės lygmeniu, siekiant užtikrinti teisingą pridėtinės vertės paskirstymą ūkininkams ir didesnį visos tiekimo grandinės skaidrumą bei atsekamumą, skatinant daugiau jaunimo įsidarbinti šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

72.

mano, kad turi būti skatinami susitarimai tiekimo grandinės lygmeniu, siekiant užtikrinti teisingą pridėtinės vertės paskirstymą ūkininkams ir didesnį visos tiekimo grandinės skaidrumą bei atsekamumą, skatinant daugiau jaunimo įsidarbinti šiame sektoriuje;

| 73. | palankiai vertina tiekimo grandinių trumpinimo tikslą; vis dėlto atkreipia dėmesį į salose esančių valstybių narių ir salų teritorijų, atskirtų nuo Europos žemyninės dalies, kurios susiduria su sunkumais, kylančiais dėl izoliacijos ir priklausomybės nuo būtinų produktų, pavyzdžiui, gyvūnų pašarams skirtų grūdų, importo, tikrąją padėtį, į kurią reikia atsižvelgti įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama sumažinti priklausomybę nuo ilgųjų nuotolių transporto, ir kitas priemones, kuriomis bus sutrumpintos tiekimo grandinės; pažymi, kad be tam tikrų maisto produktų vežimo pasitelkiant ilgųjų nuotolių transportą šių vietovių aprūpinimui maistu kiltų pavojus; |
| --- | --- |

73.

palankiai vertina tiekimo grandinių trumpinimo tikslą; vis dėlto atkreipia dėmesį į salose esančių valstybių narių ir salų teritorijų, atskirtų nuo Europos žemyninės dalies, kurios susiduria su sunkumais, kylančiais dėl izoliacijos ir priklausomybės nuo būtinų produktų, pavyzdžiui, gyvūnų pašarams skirtų grūdų, importo, tikrąją padėtį, į kurią reikia atsižvelgti įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama sumažinti priklausomybę nuo ilgųjų nuotolių transporto, ir kitas priemones, kuriomis bus sutrumpintos tiekimo grandinės; pažymi, kad be tam tikrų maisto produktų vežimo pasitelkiant ilgųjų nuotolių transportą šių vietovių aprūpinimui maistu kiltų pavojus;

| 74. | pažymi, kad piliečių lūkesčiai kinta ir lemia esminį maisto rinkos pokytį, atsižvelgiant į didėjančią vietoje pagaminto maisto paklausą; atkreipia dėmesį į vietoje pagaminto maisto svarbą, taip pat jo suteikiamas galimybes mūsų ūkininkams ir reikšmingą teigiamą indėlį, kurį tokia maisto gamyba gali duoti aplinkai; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai skatinti vietos maisto strategijų ir iniciatyvų, susijusių su trumpa tiekimo grandine, plėtojimą; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad piliečių lūkesčiai kinta ir lemia esminį maisto rinkos pokytį, atsižvelgiant į didėjančią vietoje pagaminto maisto paklausą; atkreipia dėmesį į vietoje pagaminto maisto svarbą, taip pat jo suteikiamas galimybes mūsų ūkininkams ir reikšmingą teigiamą indėlį, kurį tokia maisto gamyba gali duoti aplinkai; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai skatinti vietos maisto strategijų ir iniciatyvų, susijusių su trumpa tiekimo grandine, plėtojimą;

| 75. | pripažįsta šviežio vietinio suvartojamo ekologinio maisto, kuris yra naudingas vartotojų sveikatai ir aplinkai, svarbą; atkreipia dėmesį į didelį potencialą skatinant vietos pirminių gamintojų ir turizmo paslaugų teikėjų bendradarbiavimą, kuris galėtų paskatinti vietoje auginamo šviežio maisto vartojimą; ragina imtis paramos priemonių, kuriomis būtų skatinamas šis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

75.

pripažįsta šviežio vietinio suvartojamo ekologinio maisto, kuris yra naudingas vartotojų sveikatai ir aplinkai, svarbą; atkreipia dėmesį į didelį potencialą skatinant vietos pirminių gamintojų ir turizmo paslaugų teikėjų bendradarbiavimą, kuris galėtų paskatinti vietoje auginamo šviežio maisto vartojimą; ragina imtis paramos priemonių, kuriomis būtų skatinamas šis bendradarbiavimas;

| 76. | ragina skatinti taikyti priemones, suteikiančias galimybę žaliavas perdirbti kuo arčiau jų kilmės vietos – taip smarkiai sumažinamas anglies dioksido pėdsakas ir geriau užtikrinamas maisto produktų atsekamumas; |
| --- | --- |

76.

ragina skatinti taikyti priemones, suteikiančias galimybę žaliavas perdirbti kuo arčiau jų kilmės vietos – taip smarkiai sumažinamas anglies dioksido pėdsakas ir geriau užtikrinamas maisto produktų atsekamumas;

| 77. | pabrėžia, kad nauji darnūs verslo modeliai suteikia MVĮ didžiules galimybes, tačiau strategijoje numatytomis keliomis iniciatyvomis gali būti sukurtas didelis biurokratizmas; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą taikyti geresnes reglamentavimo priemones, įvertinti poveikį MVĮ, taip pat imtis veiksmų, kuriais būtų skatinami darnūs ir žiediniai verslo modeliai, visų pirma MVĮ, pasinaudoti „InvestEU“ fondu, siekiant suteikti geresnes galimybes MVĮ gauti finansavimą, taip pat teikti konkrečiai pritaikytus sprendimus, kuriais MVĮ būtų padedama vystyti naujus įgūdžius ir verslo modelius; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sumažinti administracinę naštą mažiesiems ir vidutiniams maisto grandinės dalyviams taikant tokias priemones kaip registracijos procesų supaprastinimas ir užtikrinant veiksmingesnį leidimų ir licencijų išdavimą ir patvirtinimą, taip pat užtikrinant, kad atitinkamos reguliavimo įstaigos turėtų pakankamai darbuotojų, kad mažieji maisto gamintojai savo produktus į rinką galėtų pateikti kaip galima greičiau ir lengviau; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad nauji darnūs verslo modeliai suteikia MVĮ didžiules galimybes, tačiau strategijoje numatytomis keliomis iniciatyvomis gali būti sukurtas didelis biurokratizmas; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą taikyti geresnes reglamentavimo priemones, įvertinti poveikį MVĮ, taip pat imtis veiksmų, kuriais būtų skatinami darnūs ir žiediniai verslo modeliai, visų pirma MVĮ, pasinaudoti „InvestEU“ fondu, siekiant suteikti geresnes galimybes MVĮ gauti finansavimą, taip pat teikti konkrečiai pritaikytus sprendimus, kuriais MVĮ būtų padedama vystyti naujus įgūdžius ir verslo modelius; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sumažinti administracinę naštą mažiesiems ir vidutiniams maisto grandinės dalyviams taikant tokias priemones kaip registracijos procesų supaprastinimas ir užtikrinant veiksmingesnį leidimų ir licencijų išdavimą ir patvirtinimą, taip pat užtikrinant, kad atitinkamos reguliavimo įstaigos turėtų pakankamai darbuotojų, kad mažieji maisto gamintojai savo produktus į rinką galėtų pateikti kaip galima greičiau ir lengviau;

| 78. | mano, kad didelio užmojo ES žaliojo kurso ir Teisingos pertvarkos mechanizmui įgyvendinti skirto biudžeto nepakanka, kad socialiniu požiūriu būtų darniai sprendžiamos numatomos pertvarkos padarinių problemos; ragina į Teisingos pertvarkos mechanizmą taip pat įtraukti žemės ūkio regionus, kuriems gali būti daromas neigiamas poveikis, ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą socialinių partnerių dalyvavimą nustatant ir įgyvendinant būsimas strategijos iniciatyvas; primena, kad perėjimui prie šios sistemos reikės didelių investicijų ir jis negali būtų įgyvendintas be Europos ūkininkų bendradarbiavimo ir paramos; |
| --- | --- |

78.

mano, kad didelio užmojo ES žaliojo kurso ir Teisingos pertvarkos mechanizmui įgyvendinti skirto biudžeto nepakanka, kad socialiniu požiūriu būtų darniai sprendžiamos numatomos pertvarkos padarinių problemos; ragina į Teisingos pertvarkos mechanizmą taip pat įtraukti žemės ūkio regionus, kuriems gali būti daromas neigiamas poveikis, ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą socialinių partnerių dalyvavimą nustatant ir įgyvendinant būsimas strategijos iniciatyvas; primena, kad perėjimui prie šios sistemos reikės didelių investicijų ir jis negali būtų įgyvendintas be Europos ūkininkų bendradarbiavimo ir paramos;

| 79. | primygtinai ragina Komisiją nuodugniai užtikrinti Direktyvos (ES) 2019/633 dėl nesąžiningos prekybos praktikos įgyvendinimą ir atidžiai stebėti, kaip ji perkeliama į nacionalinę teisę; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant sustiprinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje ir pateikti konkrečių pasiūlymų, atitinkančių strategiją; |
| --- | --- |

79.

primygtinai ragina Komisiją nuodugniai užtikrinti Direktyvos (ES) 2019/633 dėl nesąžiningos prekybos praktikos įgyvendinimą ir atidžiai stebėti, kaip ji perkeliama į nacionalinę teisę; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant sustiprinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje ir pateikti konkrečių pasiūlymų, atitinkančių strategiją;

| 80. | pakartoja, kad dvejopa maisto produktų kokybė yra nepriimtinas reiškinys ir su šia praktika reikia visapusiškai kovoti, kad Europos vartotojai nebūtų diskriminuojami ir klaidinami; todėl mano, kad strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ turi būti nuostatos, kuriomis būtų siekiama dvigubų maisto kokybės standartų taikymo prevencijos, ir šiuo tikslu ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį rinkoje ir prireikus pasiūlyti tikslinius teisės aktus; be to, pabrėžia vartotojų organizacijų vaidmenį nustatant šios klaidinančios praktikos atvejus; |
| --- | --- |

80.

pakartoja, kad dvejopa maisto produktų kokybė yra nepriimtinas reiškinys ir su šia praktika reikia visapusiškai kovoti, kad Europos vartotojai nebūtų diskriminuojami ir klaidinami; todėl mano, kad strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ turi būti nuostatos, kuriomis būtų siekiama dvigubų maisto kokybės standartų taikymo prevencijos, ir šiuo tikslu ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį rinkoje ir prireikus pasiūlyti tikslinius teisės aktus; be to, pabrėžia vartotojų organizacijų vaidmenį nustatant šios klaidinančios praktikos atvejus;

| 81. | primena Komisijai, kad reikia tolesnių ES atsakingos verslo ir rinkodaros praktikos elgesio kodekso priemonių – parengti maisto ir mažmeninės prekybos sektorių stebėsenos sistemą ir numatyti galimybę imtis teisėkūros priemonių, jeigu į įmonių strategiją įtraukiant ekonominio, aplinkosauginio ir socialinio darnumo bei gyvūnų gerovės aspektus nedaroma pakankama pažanga, ir tai darant skatinti ir atlyginti darnių žemės ūkio gamintojų pastangas, kartu siūlant daugiau sveikų ir darnių maisto produktų už prieinamą kainą ir mažinant bendrą maisto sistemos aplinkosauginį pėdsaką bei nesveikos mitybos kainą visuomenei; |
| --- | --- |

81.

primena Komisijai, kad reikia tolesnių ES atsakingos verslo ir rinkodaros praktikos elgesio kodekso priemonių – parengti maisto ir mažmeninės prekybos sektorių stebėsenos sistemą ir numatyti galimybę imtis teisėkūros priemonių, jeigu į įmonių strategiją įtraukiant ekonominio, aplinkosauginio ir socialinio darnumo bei gyvūnų gerovės aspektus nedaroma pakankama pažanga, ir tai darant skatinti ir atlyginti darnių žemės ūkio gamintojų pastangas, kartu siūlant daugiau sveikų ir darnių maisto produktų už prieinamą kainą ir mažinant bendrą maisto sistemos aplinkosauginį pėdsaką bei nesveikos mitybos kainą visuomenei;

| 82. | tvirtai laikosi nuomonės, kad būtina priimti ES maisto ir mažmeninės prekybos įmonių elgesio kodeksą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama įsipareigojimams, kurie yra svarbūs formuojant sveiko ir darnaus maisto aplinką ir kurie būtų konkretūs, išmatuojami ir įgyvendintini per konkrečius terminus, padėtų kovoti su dvigubais standartais žemės ūkio maisto produktų praktikoje ir būtų orientuoti į pagrindines dalyvaujančių subjektų operacijas; |
| --- | --- |

82.

tvirtai laikosi nuomonės, kad būtina priimti ES maisto ir mažmeninės prekybos įmonių elgesio kodeksą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama įsipareigojimams, kurie yra svarbūs formuojant sveiko ir darnaus maisto aplinką ir kurie būtų konkretūs, išmatuojami ir įgyvendintini per konkrečius terminus, padėtų kovoti su dvigubais standartais žemės ūkio maisto produktų praktikoje ir būtų orientuoti į pagrindines dalyvaujančių subjektų operacijas;

| 83. | pabrėžia, kad svarbu sustabdyti konsolidavimą ir koncentraciją mažmeninės prekybos maisto produktais sektoriuje ir į juos atsižvelgti, kad būtų užtikrintos sąžiningos kainos ūkininkams ir deramos darbo sąlygos darbuotojams; primygtinai reikalauja, kad pradinės grandies subjektai atsižvelgtų į žemės ūkio gamybos sąnaudas ir kad visose tiekimo grandinės grandyse būtų taikomos sąžiningos kainos; primena, kad svarbu užtikrinti didesnį ūkininkų atsparumą rinkoje iš maisto grandinės gaunant daugiau vertės – to galima pasiekti, pavyzdžiui, skatinant ūkininkų dalyvavimą gamintojų organizacijų arba kooperatyvų veikloje; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad svarbu sustabdyti konsolidavimą ir koncentraciją mažmeninės prekybos maisto produktais sektoriuje ir į juos atsižvelgti, kad būtų užtikrintos sąžiningos kainos ūkininkams ir deramos darbo sąlygos darbuotojams; primygtinai reikalauja, kad pradinės grandies subjektai atsižvelgtų į žemės ūkio gamybos sąnaudas ir kad visose tiekimo grandinės grandyse būtų taikomos sąžiningos kainos; primena, kad svarbu užtikrinti didesnį ūkininkų atsparumą rinkoje iš maisto grandinės gaunant daugiau vertės – to galima pasiekti, pavyzdžiui, skatinant ūkininkų dalyvavimą gamintojų organizacijų arba kooperatyvų veikloje;

| 84. | ragina nediskriminuojant tobulinti ES žemės ūkio ir maisto produktų propagavimo politiką, taip pat ES mokykloms skirtą programą ir Europos sveikų mokyklinių pietų iniciatyvą; mano, kad šie patobulinimai turėtų sustiprinti kokybiškų Europos žemės ūkio produktų gamybą ir prisidėti prie darnios gamybos ir vartojimo, laikantis šios strategijos, Europos žaliojo kurso ir darnaus vystymosi tikslų; mano, kad šie patobulinimai turėtų būti sutelkti į edukaciją, būti pagrįsti turimais mokslo duomenimis, ES kokybės ženklais, pvz., ES ekologiniu ženklu ir geografinėmis nuorodomis, trumpomis, vietos ir regioninėmis tiekimo grandinėmis, sveika mityba ir gyvenimo būdu, taip pat skatinti vartoti daugiau vaisių ir daržovių, kurie būtų įtraukti į įvairią ir subalansuotą mitybą, mažinti suvartojamą cukraus, druskos ir riebalų kiekį, siekiant sumažinti nutukimo rodiklius; |
| --- | --- |

84.

ragina nediskriminuojant tobulinti ES žemės ūkio ir maisto produktų propagavimo politiką, taip pat ES mokykloms skirtą programą ir Europos sveikų mokyklinių pietų iniciatyvą; mano, kad šie patobulinimai turėtų sustiprinti kokybiškų Europos žemės ūkio produktų gamybą ir prisidėti prie darnios gamybos ir vartojimo, laikantis šios strategijos, Europos žaliojo kurso ir darnaus vystymosi tikslų; mano, kad šie patobulinimai turėtų būti sutelkti į edukaciją, būti pagrįsti turimais mokslo duomenimis, ES kokybės ženklais, pvz., ES ekologiniu ženklu ir geografinėmis nuorodomis, trumpomis, vietos ir regioninėmis tiekimo grandinėmis, sveika mityba ir gyvenimo būdu, taip pat skatinti vartoti daugiau vaisių ir daržovių, kurie būtų įtraukti į įvairią ir subalansuotą mitybą, mažinti suvartojamą cukraus, druskos ir riebalų kiekį, siekiant sumažinti nutukimo rodiklius;

| 85. | atsižvelgdamas į ES produktų propagavimo programą, taip pat pabrėžia aplinkos – vidaus patalpose ir lauke – žalinimo, kaip natūralaus klimato kaitos ir oro taršos pasekmių keliamų problemų sprendimo, svarbą, taip pat sveikos gyvenamosios aplinkos ir žmonių gerovės svarbą; |
| --- | --- |

85.

atsižvelgdamas į ES produktų propagavimo programą, taip pat pabrėžia aplinkos – vidaus patalpose ir lauke – žalinimo, kaip natūralaus klimato kaitos ir oro taršos pasekmių keliamų problemų sprendimo, svarbą, taip pat sveikos gyvenamosios aplinkos ir žmonių gerovės svarbą;

| 86. | pažymi, kad reikia sustiprinti Europos informavimo kampanijas dėl saikingo vyno vartojimo kartu išlaikant paramą kokybiškiems produktams; mano, kad tik plačios informavimo ir švietimo kampanijos būtų veiksmingos kovojant su piktnaudžiaujamu vartojimu, ir primena, kad saikingas vyno vartojimas yra sudedamoji Viduržemio jūros regiono mitybos dalis; |
| --- | --- |

86.

pažymi, kad reikia sustiprinti Europos informavimo kampanijas dėl saikingo vyno vartojimo kartu išlaikant paramą kokybiškiems produktams; mano, kad tik plačios informavimo ir švietimo kampanijos būtų veiksmingos kovojant su piktnaudžiaujamu vartojimu, ir primena, kad saikingas vyno vartojimas yra sudedamoji Viduržemio jūros regiono mitybos dalis;

| 87. | atkreipia dėmesį į ES kokybės sistemų ir geografinių nuorodų, tokių kaip saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN), geografinės spiritinių gėrimų ir aromatizuotų vynų geografinės nuorodos (GI) ir garantuoto tradicinio gaminio nuorodos (GTG), kurios yra puikūs ES žemės ūkio kokybės standartų nustatymo pavyzdžiai, vaidmenį ES; palankiai vertina tai, jog persvarstyta ES geografinių nuorodų politika siekiant, kad saugomos geografinės nuorodos arba kilmės vietos nuorodos galėtų toliau prisidėti prie Europos regionų ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio darnumo ir tai būtų naudinga gamintojams, vartotojams ir visai visuomenei, nes bus gaminami aukštos kokybės produktai, tvirtai susieti su regionais; pabrėžia, kad reikia gerinti jų autentiškumo pripažinimą tarp vartotojų, kurie ne visada gali atskirti Europos geografines nuorodas nuo kitų produktų, neturinčių tokios nuorodos; taip pat mano, kad būtina sumažinti administracinę naštą mažiems gamintojams, kurie nori prisijungti prie tų kokybės sistemų, ir stiprinti GN apsaugą nuo piktnaudžiavimo arba imitavimo tarptautiniu lygmeniu; pakartoja, kad jų vaidmuo yra svarbus vykdant ES ir trečiųjų šalių prekybą; |
| --- | --- |

87.

atkreipia dėmesį į ES kokybės sistemų ir geografinių nuorodų, tokių kaip saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN), geografinės spiritinių gėrimų ir aromatizuotų vynų geografinės nuorodos (GI) ir garantuoto tradicinio gaminio nuorodos (GTG), kurios yra puikūs ES žemės ūkio kokybės standartų nustatymo pavyzdžiai, vaidmenį ES; palankiai vertina tai, jog persvarstyta ES geografinių nuorodų politika siekiant, kad saugomos geografinės nuorodos arba kilmės vietos nuorodos galėtų toliau prisidėti prie Europos regionų ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio darnumo ir tai būtų naudinga gamintojams, vartotojams ir visai visuomenei, nes bus gaminami aukštos kokybės produktai, tvirtai susieti su regionais; pabrėžia, kad reikia gerinti jų autentiškumo pripažinimą tarp vartotojų, kurie ne visada gali atskirti Europos geografines nuorodas nuo kitų produktų, neturinčių tokios nuorodos; taip pat mano, kad būtina sumažinti administracinę naštą mažiems gamintojams, kurie nori prisijungti prie tų kokybės sistemų, ir stiprinti GN apsaugą nuo piktnaudžiavimo arba imitavimo tarptautiniu lygmeniu; pakartoja, kad jų vaidmuo yra svarbus vykdant ES ir trečiųjų šalių prekybą;

| 88. | atkreipia dėmesį į tai, kad strategijoje pripažįstama, jog dauguma europiečių mitybos pavyzdžių neatitinka sveikos mitybos rekomendacijų ir kad visoje visuomenėje reikia keisti vartojimo įpročius siekiant sveikesnių maisto produktų vartojimo, mitybos ir gyvenimo būdo, įskaitant didesnį darniai ir regione pagamintų augalų ir augalinių maisto produktų, pvz., šviežių vaisių ir daržovių, sveikų grūdų ir ankštinių augalų, vartojimą, taip pat spręsti pernelyg didelio mėsos ir labai perdirbtų produktų, taip pat produktų, kuriuose yra daug cukraus, druskos ir riebalų, vartojimo problemą – tai būtų taip pat naudinga aplinkai ir gyvūnų gerovei ir užtikrintų atsparesnę ekonomiką; pabrėžia, kad ES masto gairės dėl darnios, sveikos ir labiau subalansuotos mitybos, įskaitant aiškius tikslus ir atsižvelgiant į Europos maisto ir mitybos kultūrinę ir regioninę įvairovę bei vartotojų poreikius, padėtų vartotojams ir juos paskatintų, taip pat pagrįstų valstybių narių nacionalines pastangas įtraukti darnumo elementus į nacionalines mitybos rekomendacijas; ragina Komisiją parengti tokias gaires ir imtis konkrečių veiksmų, kad būtų veiksmingai skatinama sveika, darni ir labiau subalansuota mityba; |
| --- | --- |

88.

atkreipia dėmesį į tai, kad strategijoje pripažįstama, jog dauguma europiečių mitybos pavyzdžių neatitinka sveikos mitybos rekomendacijų ir kad visoje visuomenėje reikia keisti vartojimo įpročius siekiant sveikesnių maisto produktų vartojimo, mitybos ir gyvenimo būdo, įskaitant didesnį darniai ir regione pagamintų augalų ir augalinių maisto produktų, pvz., šviežių vaisių ir daržovių, sveikų grūdų ir ankštinių augalų, vartojimą, taip pat spręsti pernelyg didelio mėsos ir labai perdirbtų produktų, taip pat produktų, kuriuose yra daug cukraus, druskos ir riebalų, vartojimo problemą – tai būtų taip pat naudinga aplinkai ir gyvūnų gerovei ir užtikrintų atsparesnę ekonomiką; pabrėžia, kad ES masto gairės dėl darnios, sveikos ir labiau subalansuotos mitybos, įskaitant aiškius tikslus ir atsižvelgiant į Europos maisto ir mitybos kultūrinę ir regioninę įvairovę bei vartotojų poreikius, padėtų vartotojams ir juos paskatintų, taip pat pagrįstų valstybių narių nacionalines pastangas įtraukti darnumo elementus į nacionalines mitybos rekomendacijas; ragina Komisiją parengti tokias gaires ir imtis konkrečių veiksmų, kad būtų veiksmingai skatinama sveika, darni ir labiau subalansuota mityba;

| 89. | palankiai vertina tai, kad strategijoje tinkamai pripažįstamas maisto vartojimo konteksto vaidmuo ir įtaka formuojant vartojimo modelius ir poreikis sudaryti palankesnes sąlygas vartotojams rinktis sveiką ir darnią mitybą; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis sistemingesnio ir įrodymais grindžiamo požiūrio, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos kurti sveiką, darnią ir teisingą maisto aplinką, o ne tik remtis elgesio kodeksu; pakartoja, kad svarbu skatinti sveiką, labiau subalansuotą ir darnią mitybą gerinant maisto aplinką, didinant vartotojų informuotumą apie vartojimo modelių poveikį, be kita ko, skaitmeniniais kanalais, ir teikiant informaciją apie mitybą, kuri yra naudingesnė žmonių sveikatai ir kurios anglies dioksido bei aplinkosauginis pėdsakas yra mažesnis, pvz., apie trumpų vietos ir regiono tiekimo grandinių produktus – visa tai turėtų būti daroma drauge su įvairiomis priemonėmis, kuriomis iš esmės būtų užtikrinama darnesnė maisto gamyba; |
| --- | --- |

89.

palankiai vertina tai, kad strategijoje tinkamai pripažįstamas maisto vartojimo konteksto vaidmuo ir įtaka formuojant vartojimo modelius ir poreikis sudaryti palankesnes sąlygas vartotojams rinktis sveiką ir darnią mitybą; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis sistemingesnio ir įrodymais grindžiamo požiūrio, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos kurti sveiką, darnią ir teisingą maisto aplinką, o ne tik remtis elgesio kodeksu; pakartoja, kad svarbu skatinti sveiką, labiau subalansuotą ir darnią mitybą gerinant maisto aplinką, didinant vartotojų informuotumą apie vartojimo modelių poveikį, be kita ko, skaitmeniniais kanalais, ir teikiant informaciją apie mitybą, kuri yra naudingesnė žmonių sveikatai ir kurios anglies dioksido bei aplinkosauginis pėdsakas yra mažesnis, pvz., apie trumpų vietos ir regiono tiekimo grandinių produktus – visa tai turėtų būti daroma drauge su įvairiomis priemonėmis, kuriomis iš esmės būtų užtikrinama darnesnė maisto gamyba;

| 90. | ragina imtis visapusiškų ir papildomų įvairių priemonių, įskaitant reguliavimo priemones ir vartotojų informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis būtų mažinamas pernelyg didelis labai perdirbtų produktų, taip pat kitų produktų, turinčių daug druskos, cukraus ir riebalų, vartojimas, lemiantis didelę naštą visuomenės sveikatai; ragina pagrindinius maisto gamintojus ir mažmenininkus greitai ir rimtai performuoti tuos perdirbtus maisto produktus, kuriems netaikomos ES kokybės sistemos, kai galima tuos produktus patobulinti užtikrinant sveikesnę jų sudėtį, palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas šis performavimas, be kita ko, nustatyti didžiausius leidžiamus cukraus, riebalų ir druskos kiekius tam tikruose perdirbtuose maisto produktuose, ir primygtinai ragina Komisiją atidžiai stebėti pažangą, daromą performuojant produktus; pabrėžia, kad tokiu performavimu taip pat turėtų būti siekiama kuo labiau sumažinti pavojų sveikatai, kurį kelia maisto skonį gerinančios medžiagos, pesticidų likučiai ir kenksmingos cheminės medžiagos; ragina atkreipti ypatingą dėmesį į vaikams skirtą maistą ir kitus specialios paskirties maisto produktus ir taikyti veiksmingą ir ES lygmens reguliavimo požiūrį, siekiant kovoti su perdirbtų maisto produktų, kurių sudėtyje daug riebalų, cukraus ir druskos, reklamos ir rinkodaros televizijoje ir skaitmeninėse žiniasklaidos priemonėse poveikiu vaikams ir paaugliams; |
| --- | --- |

90.

ragina imtis visapusiškų ir papildomų įvairių priemonių, įskaitant reguliavimo priemones ir vartotojų informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis būtų mažinamas pernelyg didelis labai perdirbtų produktų, taip pat kitų produktų, turinčių daug druskos, cukraus ir riebalų, vartojimas, lemiantis didelę naštą visuomenės sveikatai; ragina pagrindinius maisto gamintojus ir mažmenininkus greitai ir rimtai performuoti tuos perdirbtus maisto produktus, kuriems netaikomos ES kokybės sistemos, kai galima tuos produktus patobulinti užtikrinant sveikesnę jų sudėtį, palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas šis performavimas, be kita ko, nustatyti didžiausius leidžiamus cukraus, riebalų ir druskos kiekius tam tikruose perdirbtuose maisto produktuose, ir primygtinai ragina Komisiją atidžiai stebėti pažangą, daromą performuojant produktus; pabrėžia, kad tokiu performavimu taip pat turėtų būti siekiama kuo labiau sumažinti pavojų sveikatai, kurį kelia maisto skonį gerinančios medžiagos, pesticidų likučiai ir kenksmingos cheminės medžiagos; ragina atkreipti ypatingą dėmesį į vaikams skirtą maistą ir kitus specialios paskirties maisto produktus ir taikyti veiksmingą ir ES lygmens reguliavimo požiūrį, siekiant kovoti su perdirbtų maisto produktų, kurių sudėtyje daug riebalų, cukraus ir druskos, reklamos ir rinkodaros televizijoje ir skaitmeninėse žiniasklaidos priemonėse poveikiu vaikams ir paaugliams;

| 91. | mano, kad tolesnis augalinių baltymų gamybos ir alternatyvių baltymų šaltinių, tokių kaip vabzdžiai ar dumbliai, plėtojimas ir darnios inovacijos ES yra būdas veiksmingai įveikti daugelį aplinkos ir klimato srities iššūkių, su kuriais susiduria ES žemės ūkis, taip pat būdas užkirsti kelią miškų naikinimui, biologinės įvairovės nykimui ir ekosistemų būklės blogėjimui ES nepriklausančiose šalyse ir mažinti dabartinę Europos priklausomybę nuo augalinių baltymų tiekimo; ragina Komisiją remtis savo ataskaita dėl augalinių baltymų gamybos plėtros Europos Sąjungoje (COM(2018)0757) ir pateikti ES perėjimo prie baltymų strategiją, apimančią paklausą ir pasiūlą, kad būtų remiama ir skatinama darni baltymingų augalų gamyba, įskaitant vietos pašarų tiekimą ir maisto gamybą, didinant ES savarankiškumą ir mažinant pasaulinį poveikį aplinkai ir klimatui; pabrėžia, kad svarbu mažinti priklausomybę nuo baltyminių augalų importo iš užsienio; |
| --- | --- |

91.

mano, kad tolesnis augalinių baltymų gamybos ir alternatyvių baltymų šaltinių, tokių kaip vabzdžiai ar dumbliai, plėtojimas ir darnios inovacijos ES yra būdas veiksmingai įveikti daugelį aplinkos ir klimato srities iššūkių, su kuriais susiduria ES žemės ūkis, taip pat būdas užkirsti kelią miškų naikinimui, biologinės įvairovės nykimui ir ekosistemų būklės blogėjimui ES nepriklausančiose šalyse ir mažinti dabartinę Europos priklausomybę nuo augalinių baltymų tiekimo; ragina Komisiją remtis savo ataskaita dėl augalinių baltymų gamybos plėtros Europos Sąjungoje (COM(2018)0757) ir pateikti ES perėjimo prie baltymų strategiją, apimančią paklausą ir pasiūlą, kad būtų remiama ir skatinama darni baltymingų augalų gamyba, įskaitant vietos pašarų tiekimą ir maisto gamybą, didinant ES savarankiškumą ir mažinant pasaulinį poveikį aplinkai ir klimatui; pabrėžia, kad svarbu mažinti priklausomybę nuo baltyminių augalų importo iš užsienio;

| 92. | dar kartą ragina vykdyti platesnio masto teisės aktų ES bendrą rizikos vertinimą, siekiant išvengti pavojingų maisto produktuose esančių medžiagų poveikio vartotojams; |
| --- | --- |

92.

dar kartą ragina vykdyti platesnio masto teisės aktų ES bendrą rizikos vertinimą, siekiant išvengti pavojingų maisto produktuose esančių medžiagų poveikio vartotojams;

| 93. | primena, kad maistinės sudėties kategorijos, kurias smarkiai vėluojama nustatyti, tebėra svarbios ir būtinos, kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą (72) tikslai; palankiai vertina tai, kad paskelbtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant nustatyti maistinės sudėties kategorijas; pažymi, kad ant daugelio maisto produktų, įskaitant vaikams skirtus produktus, ir toliau pateikiami teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą, neatsižvelgiant į tai, kad juose yra didelis kiekis susirūpinimą keliančių maisto medžiagų; pabrėžia, kad reikia parengti patikimas maistinės sudėties kategorijas, pagal kurias būtų ribojami arba draudžiami teiginiai apie daug riebalų, cukraus ir (arba) druskos turinčių maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą; ragina ypatingą dėmesį skirti vaikams skirtam maistui ir kitiems specialios paskirties maisto produktams; |
| --- | --- |

93.

primena, kad maistinės sudėties kategorijos, kurias smarkiai vėluojama nustatyti, tebėra svarbios ir būtinos, kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą (72

| 94. | pripažįsta, kad tarptautinės visuomenės sveikatos organizacijos, kaip antai Pasaulio sveikatos organizacija, nustatė, kad pakuotės priekinėje pusėje pateikiamas maistingumo ženklinimas yra svarbi priemonė, padedanti vartotojams priimti labiau informacija pagrįstus sprendimus ir rinktis labiau subalansuotus ir sveikesnius maisto produktus; pabrėžia, kad maistingumo ženklinimo pakuotės priekinėje pusėje sistema, kuri dera su mitybos gairėmis ir jas papildo, turėtų padėti vartotojams rinktis sveikesnius maisto produktus, nes jiems bus suteikiama suprantamos informacijos apie jų vartojamą maistą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų parengta privaloma ir suderinta ES maisto produktų pakuotės priekinės dalies etiketė, pagrįsta patikimais ir nepriklausomais moksliniais įrodymais ir įrodymais, kad vartotojas ją supranta, suteikiant atvirą prieigą visiems rinkos dalyviams, įskaitant mažuosius ir vidutinius veiklos vykdytojus, ir atsižvelgiant į papildomą naštą maisto tvarkymo subjektams ir sąjungoms; be to, pabrėžia, kad siekiant palengvinti produktų palyginimą į etiketę turėtų būti įtrauktas aiškinamasis elementas, kad būtų teikiama skaidri, palyginama ir suderinta informacija apie produktą, ir turėtų būti naudojami vienodi kiekių matavimo vienetai; ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į vienos sudedamosios dalies produktų ir produktų, kuriems taikomos Europos kokybės sistemos (SKVN, SGN, GN ir kt.), ypatumus, ypač į jų sudėties nekintamumą, ir pabrėžia, kad bet kokie svarstymai dėl galimų išimčių turėtų būti grindžiami mokslo argumentais; ragina nustatyti skaitmeninę papildomos savanoriškos informacijos apie žemės ūkio maisto produktus teikimo sistemą („Eu4healthyfood“) ir rekomenduoja, kad tokia informacija būtų teikiama skaitmeniniu būdu naudojantis brūkšniniu kodu ir vartotojai galėtų lengvai ją gauti; |
| --- | --- |

94.

pripažįsta, kad tarptautinės visuomenės sveikatos organizacijos, kaip antai Pasaulio sveikatos organizacija, nustatė, kad pakuotės priekinėje pusėje pateikiamas maistingumo ženklinimas yra svarbi priemonė, padedanti vartotojams priimti labiau informacija pagrįstus sprendimus ir rinktis labiau subalansuotus ir sveikesnius maisto produktus; pabrėžia, kad maistingumo ženklinimo pakuotės priekinėje pusėje sistema, kuri dera su mitybos gairėmis ir jas papildo, turėtų padėti vartotojams rinktis sveikesnius maisto produktus, nes jiems bus suteikiama suprantamos informacijos apie jų vartojamą maistą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų parengta privaloma ir suderinta ES maisto produktų pakuotės priekinės dalies etiketė, pagrįsta patikimais ir nepriklausomais moksliniais įrodymais ir įrodymais, kad vartotojas ją supranta, suteikiant atvirą prieigą visiems rinkos dalyviams, įskaitant mažuosius ir vidutinius veiklos vykdytojus, ir atsižvelgiant į papildomą naštą maisto tvarkymo subjektams ir sąjungoms; be to, pabrėžia, kad siekiant palengvinti produktų palyginimą į etiketę turėtų būti įtrauktas aiškinamasis elementas, kad būtų teikiama skaidri, palyginama ir suderinta informacija apie produktą, ir turėtų būti naudojami vienodi kiekių matavimo vienetai; ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į vienos sudedamosios dalies produktų ir produktų, kuriems taikomos Europos kokybės sistemos (SKVN, SGN, GN ir kt.), ypatumus, ypač į jų sudėties nekintamumą, ir pabrėžia, kad bet kokie svarstymai dėl galimų išimčių turėtų būti grindžiami mokslo argumentais; ragina nustatyti skaitmeninę papildomos savanoriškos informacijos apie žemės ūkio maisto produktus teikimo sistemą („Eu4healthyfood“) ir rekomenduoja, kad tokia informacija būtų teikiama skaitmeniniu būdu naudojantis brūkšniniu kodu ir vartotojai galėtų lengvai ją gauti;

| 95. | pažymi, kad sveikų produktų, taip pat maisto produktų, sudėtyje gali būti natūralių ir sintetinių sudedamųjų medžiagų, kurios skirtingai veikia aplinką ir vartotojų sveikatą. ragina įvesti privalomo sveikų produktų ženklinimo sistemas, pagal kurias būtų nurodyta, kad sudedamoji dalis yra sintetinės kilmės, kai ji gaunama cheminės sintezės būdu, o ypač tuo atveju, kai esama natūralių atitikmenų; |
| --- | --- |

95.

pažymi, kad sveikų produktų, taip pat maisto produktų, sudėtyje gali būti natūralių ir sintetinių sudedamųjų medžiagų, kurios skirtingai veikia aplinką ir vartotojų sveikatą. ragina įvesti privalomo sveikų produktų ženklinimo sistemas, pagal kurias būtų nurodyta, kad sudedamoji dalis yra sintetinės kilmės, kai ji gaunama cheminės sintezės būdu, o ypač tuo atveju, kai esama natūralių atitikmenų;

| 96. | ragina Komisiją įvertinti vartotojų elgesio pokyčius, pvz., maisto produktų pirkimą internetu; |
| --- | --- |

96.

ragina Komisiją įvertinti vartotojų elgesio pokyčius, pvz., maisto produktų pirkimą internetu;

| 97. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama gerinti kilmės ženklinimą, ir svarstymus taikyti ją didesnei produktų įvairovei; pakartoja savo raginimą įvesti privalomą kilmės ženklinimą; pabrėžia, kad sistema turėtų būti išsami ir suderinta ir apimti visus maisto produktus, ji turėtų apimti maitinimo įstaigas, restoranus ir mažmeninę prekybą, jos informacija turėtų būti visapusiškai patikrinama bei atsekama ir sistema turėtų netrukdyti tinkamam vidaus rinkos veikimui; pabrėžia, kad reikia persvarstyti reglamentą dėl informacijos apie maistą (73), daugiausia dėmesio skiriant pienui ir mėsai kaip sudedamosioms dalims; ragina Komisiją pataisyti dabartinę praktiką, pagal kurią produktai, kurių pagrindinės sudedamosios dalys nėra vietinės ar regioninės kilmės, gali būti reklamuojami kaip tokie, o šių nevietinių pagrindinių sudedamųjų dalių kilmė nurodoma mažomis raidelėmis, ir užtikrinti, kad pagrindinių sudedamųjų dalių kilmė būtų labiau matoma vartotojui; ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktą dėl medaus ženklinimo taisyklių pakeitimų, kurie padėtų geriau informuoti vartotojus, ir remti ES bitininkystės sektorių, sustiprinant importo kontrolę, kad būtų užkirstas kelias falsifikuoto medaus importui, ir pabrėžia, kad siekiant kovoti su sukčiavimu maisto produktų srityje reikia veiksmingai užtikrinti visų kilmės šalių ženklinimą; |
| --- | --- |

97.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama gerinti kilmės ženklinimą, ir svarstymus taikyti ją didesnei produktų įvairovei; pakartoja savo raginimą įvesti privalomą kilmės ženklinimą; pabrėžia, kad sistema turėtų būti išsami ir suderinta ir apimti visus maisto produktus, ji turėtų apimti maitinimo įstaigas, restoranus ir mažmeninę prekybą, jos informacija turėtų būti visapusiškai patikrinama bei atsekama ir sistema turėtų netrukdyti tinkamam vidaus rinkos veikimui; pabrėžia, kad reikia persvarstyti reglamentą dėl informacijos apie maistą (73

| 98. | palankiai vertina Komisijos ketinimą sukurti darnaus maisto ženklinimo sistemą ir ragina Komisiją apibrėžti metodiką ir nurodyti, kokie darnumo aspektai būtų įtraukti, sykiu užtikrinant, kad naujoji sistema neprieštarautų esamoms aplinkos apsaugos sistemoms, pvz., ES ekologiniam ženklui ar ekologinės gamybos logotipui; pabrėžia, kad šiuo metu naudojama daug nepagrįstų ir net klaidinančių ekologiškumo teiginių ir reklamos metodų, ir ragina Komisiją nustatyti reglamentavimo sistemą, pagal kurią būtų nustatyta aiški, sparti ir veiksminga išankstinio visų darnumo teiginių ir etikečių patvirtinimo procedūra; pabrėžia, kad, nustačius tokią sistemą, vartotojai būtų apsaugoti nuo klaidingų teiginių apie darnumą, kartu užtikrinant, kad įmonėms, kurios iš tiesų siekia vykdyti aplinkai palankesnę veiklą, būtų deramai atlyginta už jų pastangas; pabrėžia, jog reikia, kad viešosios kontrolės institucijos atliktų visų ženklų, kuriais leidžiama ženklinti maisto produktus, patikras; |
| --- | --- |

98.

palankiai vertina Komisijos ketinimą sukurti darnaus maisto ženklinimo sistemą ir ragina Komisiją apibrėžti metodiką ir nurodyti, kokie darnumo aspektai būtų įtraukti, sykiu užtikrinant, kad naujoji sistema neprieštarautų esamoms aplinkos apsaugos sistemoms, pvz., ES ekologiniam ženklui ar ekologinės gamybos logotipui; pabrėžia, kad šiuo metu naudojama daug nepagrįstų ir net klaidinančių ekologiškumo teiginių ir reklamos metodų, ir ragina Komisiją nustatyti reglamentavimo sistemą, pagal kurią būtų nustatyta aiški, sparti ir veiksminga išankstinio visų darnumo teiginių ir etikečių patvirtinimo procedūra; pabrėžia, kad, nustačius tokią sistemą, vartotojai būtų apsaugoti nuo klaidingų teiginių apie darnumą, kartu užtikrinant, kad įmonėms, kurios iš tiesų siekia vykdyti aplinkai palankesnę veiklą, būtų deramai atlyginta už jų pastangas; pabrėžia, jog reikia, kad viešosios kontrolės institucijos atliktų visų ženklų, kuriais leidžiama ženklinti maisto produktus, patikras;

| 99. | pabrėžia, kad reikia įvesti gyvūninės kilmės produktų ženklinimą, kuris būtų grindžiamas gamybos būdo ir gyvūnų gerovės rodiklių nurodymu ir apimtų gyvūno gimimo, auginimo ir skerdimo vietą, ir pabrėžia, kad šie reikalavimai turėtų būti taikomi ir perdirbtiems produktams, siekiant padidinti skaidrumą, padėti vartotojams rinktis geresnį produktą ir prisidėti prie gyvūnų gerovės; pabrėžia, kad augalinės kilmės baltymų gamyba ir plėtra rinkoje turėtų būti labiau remiami, ir ragina nedelsiant pasiūlyti ilgai lauktas reikalavimų, susijusių su vegetariškų ir veganiškų maisto produktų ženklinimu, suderinimo nuostatas; |
| --- | --- |

99.

pabrėžia, kad reikia įvesti gyvūninės kilmės produktų ženklinimą, kuris būtų grindžiamas gamybos būdo ir gyvūnų gerovės rodiklių nurodymu ir apimtų gyvūno gimimo, auginimo ir skerdimo vietą, ir pabrėžia, kad šie reikalavimai turėtų būti taikomi ir perdirbtiems produktams, siekiant padidinti skaidrumą, padėti vartotojams rinktis geresnį produktą ir prisidėti prie gyvūnų gerovės; pabrėžia, kad augalinės kilmės baltymų gamyba ir plėtra rinkoje turėtų būti labiau remiami, ir ragina nedelsiant pasiūlyti ilgai lauktas reikalavimų, susijusių su vegetariškų ir veganiškų maisto produktų ženklinimu, suderinimo nuostatas;

| 100. | dar kartą patvirtina esąs įsitikinęs, kad politikos priemonės, kuriomis siekiama didinti maisto sistemos darnumą, neturėtų remtis vien atsakomybės perkėlimu vartotojams, kurie turi pirkti darnius produktus, nes tai nėra veiksminga, nors vartotojų pasirinkimas yra svarbus darniai pagamintų produktų ir sveikesnės mitybos plėtros veiksnys; pabrėžia, kad labai svarbu tinkamas švietimas mitybos ir aplinkos apsaugos srityse, taip pat galimybė gauti su tuo susijusios lengvai suprantamos informacijos; pabrėžia, kad darnumo ženklinimas turėtų būti grindžiamas mokslo suderintais darnumo kriterijais, turėtų apimti, kai įmanoma, viešosios kontrolės institucijų atliekamas patikras ir, jei reikia, naujas teisėkūros priemones; vis dėlto pažymi, kad vien trečiųjų šalių atliekamas sertifikavimas ir ženklinimas nėra veiksmingi, tačiau gali būti papildančios priemonės siekiant užtikrinti perėjimą prie darnios gamybos ir vartojimo; pripažįsta, kad skaidrumo didinimas naudojant tokius metodus kaip ženklinimas yra svarbus elementas, galintis padėti vartotojams priimti darnesnius pirkimo sprendimus, o tai svarbu siekiant pereiti prie darnesnės, regioninės ir sveikesnės maisto sistemos; |
| --- | --- |

100.

dar kartą patvirtina esąs įsitikinęs, kad politikos priemonės, kuriomis siekiama didinti maisto sistemos darnumą, neturėtų remtis vien atsakomybės perkėlimu vartotojams, kurie turi pirkti darnius produktus, nes tai nėra veiksminga, nors vartotojų pasirinkimas yra svarbus darniai pagamintų produktų ir sveikesnės mitybos plėtros veiksnys; pabrėžia, kad labai svarbu tinkamas švietimas mitybos ir aplinkos apsaugos srityse, taip pat galimybė gauti su tuo susijusios lengvai suprantamos informacijos; pabrėžia, kad darnumo ženklinimas turėtų būti grindžiamas mokslo suderintais darnumo kriterijais, turėtų apimti, kai įmanoma, viešosios kontrolės institucijų atliekamas patikras ir, jei reikia, naujas teisėkūros priemones; vis dėlto pažymi, kad vien trečiųjų šalių atliekamas sertifikavimas ir ženklinimas nėra veiksmingi, tačiau gali būti papildančios priemonės siekiant užtikrinti perėjimą prie darnios gamybos ir vartojimo; pripažįsta, kad skaidrumo didinimas naudojant tokius metodus kaip ženklinimas yra svarbus elementas, galintis padėti vartotojams priimti darnesnius pirkimo sprendimus, o tai svarbu siekiant pereiti prie darnesnės, regioninės ir sveikesnės maisto sistemos;

| 101. | pabrėžia, kad maisto produktų kainos turi siųsti tinkamą signalą vartotojams; mano, kad tikrosios maisto produktų kainos, kurios atspindi tikrąją produkto gamybos kainą ūkininkams ir kainą aplinkai ir visuomenei, yra veiksmingiausias būdas ilgainiui užtikrinti darnias ir teisingas maisto sistemas; todėl palankiai vertina strategijos tikslą orientuoti maisto pramonę į praktiką, kurią taikant sveikas ir darnus pasirinkimas vartotojams būtų paprastas, prieinamas ir įperkamas; pritaria tam, kad valstybėms narėms būtų suteikta daugiau lankstumo diferencijuoti PVM tarifus maisto produktams, turintiems skirtingą poveikį sveikatai ir aplinkai, ir suteikti joms galimybę pasirinkti nulinį PVM tarifą sveikiems ir darniems maisto produktams, pvz., vaisiams ir daržovėms, kaip jau įgyvendinama kai kuriose valstybėse narėse, bet neįmanoma šiuo metu to padaryti visur (74), ir taikyti didesnį PVM tarifą nesveikam maistui ir maisto produktams, kurių aplinkos pėdsakas yra didelis; primena, kad namų ūkių išlaidos maisto produktams ES valstybėse narėse labai skiriasi ir kad vartotojams visose valstybėse narėse turėtų būti užtikrintas įperkamumas, kartu užtikrinant sąžiningas pirminių gamintojų pajamas už jų darnius ir sveikus produktus ir didinant skaidrumą bei vartotojų informuotumą apie sąnaudas ir pelną, susijusius su kiekvienu maisto tiekimo grandinės etapu; ragina Komisiją pradėti tyrimą, siekiant nustatyti ekonominę, aplinkosauginę ir visuomeninę kainą, įskaitant su sveikata susijusias išlaidas, susijusią su ES rinkoje daugiausiai vartojamų maisto produktų gamyba ir vartojimu; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia, kad maisto produktų kainos turi siųsti tinkamą signalą vartotojams; mano, kad tikrosios maisto produktų kainos, kurios atspindi tikrąją produkto gamybos kainą ūkininkams ir kainą aplinkai ir visuomenei, yra veiksmingiausias būdas ilgainiui užtikrinti darnias ir teisingas maisto sistemas; todėl palankiai vertina strategijos tikslą orientuoti maisto pramonę į praktiką, kurią taikant sveikas ir darnus pasirinkimas vartotojams būtų paprastas, prieinamas ir įperkamas; pritaria tam, kad valstybėms narėms būtų suteikta daugiau lankstumo diferencijuoti PVM tarifus maisto produktams, turintiems skirtingą poveikį sveikatai ir aplinkai, ir suteikti joms galimybę pasirinkti nulinį PVM tarifą sveikiems ir darniems maisto produktams, pvz., vaisiams ir daržovėms, kaip jau įgyvendinama kai kuriose valstybėse narėse, bet neįmanoma šiuo metu to padaryti visur (74

| 102. | ragina persvarstyti viešųjų pirkimų teisės aktus siekiant nustatyti arba sugriežtinti minimalius privalomus kriterijus darželiams ir mokykloms, kitoms viešosioms institucijoms ir privačioms įmonėms, teikiančioms viešąsias paslaugas, kad būtų skatinama: darni maisto produktų gamyba, įskaitant tradicinius ir tipiškus maisto produktus su geografinėmis nuorodomis, vietos ir, jei įmanoma, sezoninių produktų vartojimas, trumpos tiekimo grandinės, įskaitant tiesioginį pardavimą, aukštesni gyvūnų gerovės standartai, maisto atliekų ir pakuočių kiekio mažinimas laikantis žiedinės ekonomikos principų; ragina skatinti sveikesnę ir subalansuotą mitybą ir mitybos įpročius sukuriant tokią maisto aplinką, kurioje vartotojams būtų lengviausia rinktis sveikus, informacija pagrįstus ir darnius sprendimus; ragina Komisiją toliau plėtoti tvarių maisto produktų viešųjų pirkimų stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemones; |
| --- | --- |

102.

ragina persvarstyti viešųjų pirkimų teisės aktus siekiant nustatyti arba sugriežtinti minimalius privalomus kriterijus darželiams ir mokykloms, kitoms viešosioms institucijoms ir privačioms įmonėms, teikiančioms viešąsias paslaugas, kad būtų skatinama: darni maisto produktų gamyba, įskaitant tradicinius ir tipiškus maisto produktus su geografinėmis nuorodomis, vietos ir, jei įmanoma, sezoninių produktų vartojimas, trumpos tiekimo grandinės, įskaitant tiesioginį pardavimą, aukštesni gyvūnų gerovės standartai, maisto atliekų ir pakuočių kiekio mažinimas laikantis žiedinės ekonomikos principų; ragina skatinti sveikesnę ir subalansuotą mitybą ir mitybos įpročius sukuriant tokią maisto aplinką, kurioje vartotojams būtų lengviausia rinktis sveikus, informacija pagrįstus ir darnius sprendimus; ragina Komisiją toliau plėtoti tvarių maisto produktų viešųjų pirkimų stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemones;

| 103. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti ES teisės aktus dėl su maistu besiliečiančių medžiagų, apgailestauja, kad iki šiol nebuvo imtasi suderintų veiksmų, ir siūlo Komisijai paankstinti pasiūlymo paskelbimo datą; primygtinai tvirtina, kad reikia visapusiškai ir suderintai reglamentuoti visas su maistu besiliečiančias medžiagas, įskaitant tas medžiagas ir teršalus, kurie dar neįtraukti į ES lygmens nuostatas, primygtinai reikalauja, kad tai būtų daroma remiantis atsargumo principu, principu „nėra duomenų – nėra rinkos“, išsamiais saugos vertinimais, pagrįstais naujausiais mokslo duomenimis ir Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) ir EFSA moksliniu darbu, ir pabrėžia, kad itin svarbu veiksmingai užtikrinti vykdymą ir teikti vartotojams geresnę informaciją; pakartoja raginimą peržiūrėti teisės aktus dėl su maistu besiliečiančių medžiagų, laikantis reglamento dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), taip pat klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo reglamentų, ir nedelsiant įtraukti konkrečias nuostatas, siekiant pakeisti endokrininę sistemą ardančių savybių turinčias chemines medžiagas ir pavojingas chemines medžiagas visuose su maistu besiliečiančiuose gaminiuose, nedarant neigiamo poveikio pakavimo funkcijai, kurią jis atlieka užtikrinant maisto saugą ar kokybę; palankiai vertina Komisijos ketinimą nustatyti taisykles dėl saugaus su maistu besiliečiančių plastikinių medžiagų, išskyrus PET, perdirbimo; kartu pabrėžia, kad grynoms ir perdirbtoms medžiagoms turėtų būti taikomi vienodi saugos reikalavimai ir kad atsakingi tiekimo grandinių dalyviai ir galutiniai vartotojai turi turėti galimybę lengvai gauti informaciją apie cheminių medžiagų, esančių su maistu besiliečiančiuose gaminiuose, atpažinties duomenis ir saugą; |
| --- | --- |

103.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti ES teisės aktus dėl su maistu besiliečiančių medžiagų, apgailestauja, kad iki šiol nebuvo imtasi suderintų veiksmų, ir siūlo Komisijai paankstinti pasiūlymo paskelbimo datą; primygtinai tvirtina, kad reikia visapusiškai ir suderintai reglamentuoti visas su maistu besiliečiančias medžiagas, įskaitant tas medžiagas ir teršalus, kurie dar neįtraukti į ES lygmens nuostatas, primygtinai reikalauja, kad tai būtų daroma remiantis atsargumo principu, principu „nėra duomenų – nėra rinkos“, išsamiais saugos vertinimais, pagrįstais naujausiais mokslo duomenimis ir Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) ir EFSA moksliniu darbu, ir pabrėžia, kad itin svarbu veiksmingai užtikrinti vykdymą ir teikti vartotojams geresnę informaciją; pakartoja raginimą peržiūrėti teisės aktus dėl su maistu besiliečiančių medžiagų, laikantis reglamento dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), taip pat klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo reglamentų, ir nedelsiant įtraukti konkrečias nuostatas, siekiant pakeisti endokrininę sistemą ardančių savybių turinčias chemines medžiagas ir pavojingas chemines medžiagas visuose su maistu besiliečiančiuose gaminiuose, nedarant neigiamo poveikio pakavimo funkcijai, kurią jis atlieka užtikrinant maisto saugą ar kokybę; palankiai vertina Komisijos ketinimą nustatyti taisykles dėl saugaus su maistu besiliečiančių plastikinių medžiagų, išskyrus PET, perdirbimo; kartu pabrėžia, kad grynoms ir perdirbtoms medžiagoms turėtų būti taikomi vienodi saugos reikalavimai ir kad atsakingi tiekimo grandinių dalyviai ir galutiniai vartotojai turi turėti galimybę lengvai gauti informaciją apie cheminių medžiagų, esančių su maistu besiliečiančiuose gaminiuose, atpažinties duomenis ir saugą;

| 104. | pabrėžia, kad maisto švaistymas ir nuostoliai turi didžiulių pasekmių aplinkai, didina klimato kaitą ir dėl to švaistomi riboti ištekliai, pvz., žemė, energija ir vanduo, o ūkininkai praranda pajamas; dar kartą ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių, kad būtų pasiektas Sąjungos tikslas iki 2025 m. sumažinti maisto atliekų kiekį 30 proc., o iki 2030 m. – 50 proc., palyginti su 2014 m. rodikliais; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikia nustatyti privalomus tikslus kiekvienam tiekimo grandinės etapui, įskaitant pirminę gamybą, didmeninę prekybą ir mažmeninę prekybą; ragina visas valstybes nares parengti ir įgyvendinti maisto atliekų prevencijos programas, kurios visapusiškai apimtų žiedinės ekonomikos principus ir trumpų maisto tiekimo grandinių, kurios mažina maisto atliekų susidarymo riziką, skatinimą; pabrėžia, kad BŽŪP tikslai apima maisto švaistymo prevenciją, kad reikėtų skatinti imtis veiksmų siekiant mažinti maisto atliekų kiekį pirminės gamybos lygmeniu ir ankstyvaisiais tiekimo grandinės etapais, įskaitant maisto produktus, kurių derlius nenuimtas; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti gyvūnų sveikatą, be kita ko, siekiant išvengti maisto nuostolių ir švaistymo jų susidarymo vietoje, ir pabrėžia, kad augalinės kilmės maisto atliekų panaudojimas gyvūnų pašarams yra perspektyvus sprendimas, kai neįmanoma užkirsti kelio maisto švaistymui; pabrėžia, kad svarbu didinti visuomenės informuotumą ir teikti gaires, kaip išvengti maisto švaistymo, siekiant skatinti ilgalaikius vartotojų elgsenos pokyčius; ragina Komisiją nustatyti visas galimas kliūtis, trukdančias sparčiau mažinti atliekų kiekį, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą mokslinių tyrimų, inovacijų, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir informavimo bei švietimo kampanijų finansavimą sukuriant nacionalinius maisto atliekų mažinimo fondus, kurių tikslas – užtikrinti, kad maistas nebebūtų švaistomas; |
| --- | --- |

104.

pabrėžia, kad maisto švaistymas ir nuostoliai turi didžiulių pasekmių aplinkai, didina klimato kaitą ir dėl to švaistomi riboti ištekliai, pvz., žemė, energija ir vanduo, o ūkininkai praranda pajamas; dar kartą ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių, kad būtų pasiektas Sąjungos tikslas iki 2025 m. sumažinti maisto atliekų kiekį 30 proc., o iki 2030 m. – 50 proc., palyginti su 2014 m. rodikliais; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikia nustatyti privalomus tikslus kiekvienam tiekimo grandinės etapui, įskaitant pirminę gamybą, didmeninę prekybą ir mažmeninę prekybą; ragina visas valstybes nares parengti ir įgyvendinti maisto atliekų prevencijos programas, kurios visapusiškai apimtų žiedinės ekonomikos principus ir trumpų maisto tiekimo grandinių, kurios mažina maisto atliekų susidarymo riziką, skatinimą; pabrėžia, kad BŽŪP tikslai apima maisto švaistymo prevenciją, kad reikėtų skatinti imtis veiksmų siekiant mažinti maisto atliekų kiekį pirminės gamybos lygmeniu ir ankstyvaisiais tiekimo grandinės etapais, įskaitant maisto produktus, kurių derlius nenuimtas; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti gyvūnų sveikatą, be kita ko, siekiant išvengti maisto nuostolių ir švaistymo jų susidarymo vietoje, ir pabrėžia, kad augalinės kilmės maisto atliekų panaudojimas gyvūnų pašarams yra perspektyvus sprendimas, kai neįmanoma užkirsti kelio maisto švaistymui; pabrėžia, kad svarbu didinti visuomenės informuotumą ir teikti gaires, kaip išvengti maisto švaistymo, siekiant skatinti ilgalaikius vartotojų elgsenos pokyčius; ragina Komisiją nustatyti visas galimas kliūtis, trukdančias sparčiau mažinti atliekų kiekį, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą mokslinių tyrimų, inovacijų, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir informavimo bei švietimo kampanijų finansavimą sukuriant nacionalinius maisto atliekų mažinimo fondus, kurių tikslas – užtikrinti, kad maistas nebebūtų švaistomas;

| 105. | pabrėžia, kad laikantis atliekų hierarchijos daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama maisto atliekų prevencijai; palankiai vertina siūlomą ES datos žymėjimo etiketėse taisyklių peržiūrą, siekiant paaiškinti taisykles ir užkirsti kelią maisto atliekoms bei maisto nuostoliams ir juos mažinti; pabrėžia, kad bet koks datos žymėjimo etiketėse taisyklių pakeitimas turėtų būti moksliškai pagrįstas ir juo turėtų būti pagerinti visų maisto grandinės dalyvių, įskaitant apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų subjektus, veiksmai, susiję su datos žymėjimu, formatu ir pateikimu etiketėse, ir pagerinta tai, kaip vartotojai jį supranta, visų pirma kalbant apie ženklinimą „vartoti iki“ ir „geriausias iki“, nekenkiant maisto saugai ar kokybei; pabrėžia, kad suderintas datos žymėjimas padėtų kovoti su maisto švaistymu; ragina kartu su ES datos žymėjimo etiketėse taisyklių peržiūra atlikti maisto produktų platinimo taisyklių peržiūrą, siekiant nustatyti ir panaikinti galimas atliekų mažinimo kliūtis, didinti veiksmingumą, taip pat skatinti konkurenciją ir inovacijas; |
| --- | --- |

105.

pabrėžia, kad laikantis atliekų hierarchijos daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama maisto atliekų prevencijai; palankiai vertina siūlomą ES datos žymėjimo etiketėse taisyklių peržiūrą, siekiant paaiškinti taisykles ir užkirsti kelią maisto atliekoms bei maisto nuostoliams ir juos mažinti; pabrėžia, kad bet koks datos žymėjimo etiketėse taisyklių pakeitimas turėtų būti moksliškai pagrįstas ir juo turėtų būti pagerinti visų maisto grandinės dalyvių, įskaitant apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų subjektus, veiksmai, susiję su datos žymėjimu, formatu ir pateikimu etiketėse, ir pagerinta tai, kaip vartotojai jį supranta, visų pirma kalbant apie ženklinimą „vartoti iki“ ir „geriausias iki“, nekenkiant maisto saugai ar kokybei; pabrėžia, kad suderintas datos žymėjimas padėtų kovoti su maisto švaistymu; ragina kartu su ES datos žymėjimo etiketėse taisyklių peržiūra atlikti maisto produktų platinimo taisyklių peržiūrą, siekiant nustatyti ir panaikinti galimas atliekų mažinimo kliūtis, didinti veiksmingumą, taip pat skatinti konkurenciją ir inovacijas;

| 106. | pabrėžia, kad svarbu kovoti su sukčiavimu maisto produktų srityje ir klastotėmis maisto sektoriuje, dėl kurių klaidinami vartotojai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje, pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti sudėtingą sukčiavimo maisto produktų srityje problemą, visų pirma kalbant apie netinkamą ženklinimą, sudedamųjų dalių pakeitimą, skiedimą, papildymą, pašalinimą ar pakeitimą pigesniais ar standartų neatitinkančiais pakaitalais, nepatvirtintus cheminius apdorojimo būdus ar procesus ir suklastotus dokumentus, ypatingą dėmesį skiriant geografinių nuorodų klastojimui ir neteisėtai prekybai jomis pažymėtais produktais; pabrėžia, kad svarbu taikyti veiksmingas sankcijas, kurios turėtų atitikti pažeidimą, ir ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į šį principą priimant nacionalinės teisės aktus, laikantis Oficialios kontrolės reglamento (75); ragina Komisiją kurti Europos kovos su sukčiavimu maisto pramonės srityje darbo grupę, siekiant suderinti skirtingų atitinkamų nacionalinių įstaigų veiklą, kad būtų užtikrintas ES maisto standartų laikymasis tiek ES bendrojoje rinkoje, tiek importo į ES srityje; |
| --- | --- |

106.

pabrėžia, kad svarbu kovoti su sukčiavimu maisto produktų srityje ir klastotėmis maisto sektoriuje, dėl kurių klaidinami vartotojai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje, pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti sudėtingą sukčiavimo maisto produktų srityje problemą, visų pirma kalbant apie netinkamą ženklinimą, sudedamųjų dalių pakeitimą, skiedimą, papildymą, pašalinimą ar pakeitimą pigesniais ar standartų neatitinkančiais pakaitalais, nepatvirtintus cheminius apdorojimo būdus ar procesus ir suklastotus dokumentus, ypatingą dėmesį skiriant geografinių nuorodų klastojimui ir neteisėtai prekybai jomis pažymėtais produktais; pabrėžia, kad svarbu taikyti veiksmingas sankcijas, kurios turėtų atitikti pažeidimą, ir ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į šį principą priimant nacionalinės teisės aktus, laikantis Oficialios kontrolės reglamento (75

| 107. | primygtinai ragina Komisiją stebėti ir užtikrinti, kad oficialiai maisto kontrolei būtų nuolat skiriami pakankami ištekliai, siekiant užtikrinti, kad būtų vykdoma pakankamai patikrų siekiant patikrinti, ar laikomasi maisto ir pašarų reikalavimų, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti muitinės atliekamas patikras siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES gamybos standartų, be kita ko, susijusių su maisto sauga, atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, gyvūnų gerove ir augalų apsaugos produktais, taip pat siekiant išvengti augalų ir gyvūnų kenkėjų patekimo į ES; ragina valstybes nares griežtai ir nuosekliai užtikrinti, kad maisto grandinėje būtų laikomasi Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento (76) nuostatų dėl produktų atsekamumo; pabrėžia, kad incidentų, kurie kelia pavojų visuomenės sveikatai ir saugumui, atvejais valdžios institucijos turėtų nedelsdamos išsamiai ir tinkamai informuoti visuomenę apie galimą tam tikrų maisto produktų keliamą pavojų pagal atitinkamą Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento nuostatą; |
| --- | --- |

107.

primygtinai ragina Komisiją stebėti ir užtikrinti, kad oficialiai maisto kontrolei būtų nuolat skiriami pakankami ištekliai, siekiant užtikrinti, kad būtų vykdoma pakankamai patikrų siekiant patikrinti, ar laikomasi maisto ir pašarų reikalavimų, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti muitinės atliekamas patikras siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES gamybos standartų, be kita ko, susijusių su maisto sauga, atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, gyvūnų gerove ir augalų apsaugos produktais, taip pat siekiant išvengti augalų ir gyvūnų kenkėjų patekimo į ES; ragina valstybes nares griežtai ir nuosekliai užtikrinti, kad maisto grandinėje būtų laikomasi Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento (76

Pertvarkai būtinos sąlygos

Pertvarkai būtinos sąlygos

| 108. | pabrėžia ES finansavimo svarbą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, visų pirma MVĮ ir smulkiesiems ūkininkams, nes tai yra pagrindiniai veiksniai spartinant perėjimą prie darnesnės, našesnės, įvairesnės, vietinės, sveikos ir įtraukesnės Europos maisto sistemos; ragina žemės ūkio maisto produktų sektorių aktyviai naudoti jam pagal programą „Europos horizontas“ skiriamą finansavimą šiuo tikslu; taip pat pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms, kurių reikia siekiant skatinti darnią praktiką, žiedinę ekonomiką ir bioekonomiką; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia ES finansavimo svarbą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, visų pirma MVĮ ir smulkiesiems ūkininkams, nes tai yra pagrindiniai veiksniai spartinant perėjimą prie darnesnės, našesnės, įvairesnės, vietinės, sveikos ir įtraukesnės Europos maisto sistemos; ragina žemės ūkio maisto produktų sektorių aktyviai naudoti jam pagal programą „Europos horizontas“ skiriamą finansavimą šiuo tikslu; taip pat pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms, kurių reikia siekiant skatinti darnią praktiką, žiedinę ekonomiką ir bioekonomiką;

| 109. | nurodo, kad naujų išmanaus ūkininkavimo technologijų ir metodų, įskaitant skaitmeninimą ir apsaugoto auginimo sistemas, diegimas gali būti naudingas siekiant didinti veiksmingumą, gerinti išteklių naudojimą, aplinkosauginį darnumą ir gali duoti ekonominės naudos žemės ūkio gamybai; pripažįsta, kad inovacijos turi išlikti suderinamos su tradicinės praktikos ir žinių, visų pirma pritaikytų prie kiekvienos vietovės žemės ūkio ir klimato ypatumų, atkūrimu ir skatinimu; |
| --- | --- |

109.

nurodo, kad naujų išmanaus ūkininkavimo technologijų ir metodų, įskaitant skaitmeninimą ir apsaugoto auginimo sistemas, diegimas gali būti naudingas siekiant didinti veiksmingumą, gerinti išteklių naudojimą, aplinkosauginį darnumą ir gali duoti ekonominės naudos žemės ūkio gamybai; pripažįsta, kad inovacijos turi išlikti suderinamos su tradicinės praktikos ir žinių, visų pirma pritaikytų prie kiekvienos vietovės žemės ūkio ir klimato ypatumų, atkūrimu ir skatinimu;

| 110. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti įvairius integruotojo kenkėjų valdymo metodus ir teikti nepriklausomas ūkių konsultavimo paslaugas siekiant užtikrinti platesnį ir įtraukų žinių perdavimą žemės ūkio sektoriui; mano, kad tam būtų naudinga sukurti darnios praktikos rinkimo ir sklaidos sistemą ir remtis esamomis specializuotomis valstybių narių ūkininkų mokymo sistemomis, nesukuriant papildomos administracinės naštos ūkininkams valstybėse narėse; ragina valstybes nares skirti pakankamą savo asignavimų ūkių konsultavimo paslaugoms dalį paslaugoms ir techninei pagalbai, susijusiai su darnia praktika, kuria prisidedama prie strategijos tikslų; mano, kad, atsižvelgiant į įgytas žinias ir praktinę patirtį, smulkiųjų pirminių gamintojų indėlis taip pat yra svarbus siekiant realių rezultatų atskirų žemės ūkio valdų lygmeniu; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti įvairius integruotojo kenkėjų valdymo metodus ir teikti nepriklausomas ūkių konsultavimo paslaugas siekiant užtikrinti platesnį ir įtraukų žinių perdavimą žemės ūkio sektoriui; mano, kad tam būtų naudinga sukurti darnios praktikos rinkimo ir sklaidos sistemą ir remtis esamomis specializuotomis valstybių narių ūkininkų mokymo sistemomis, nesukuriant papildomos administracinės naštos ūkininkams valstybėse narėse; ragina valstybes nares skirti pakankamą savo asignavimų ūkių konsultavimo paslaugoms dalį paslaugoms ir techninei pagalbai, susijusiai su darnia praktika, kuria prisidedama prie strategijos tikslų; mano, kad, atsižvelgiant į įgytas žinias ir praktinę patirtį, smulkiųjų pirminių gamintojų indėlis taip pat yra svarbus siekiant realių rezultatų atskirų žemės ūkio valdų lygmeniu;

| 111. | pabrėžia, kad labai svarbus aukštojo mokslo įstaigų vaidmuo skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas ir teikiant rekomendacijas dėl geriausios darniosios praktikos; atkreipia dėmesį į universitetų vaidmenį regionų, turinčių išskirtinių ypatumų, įskaitant atokiausius regionus, žemės ūkio maisto produktų sektoriaus plėtros ir pertvarkos srityse; palankiai vertina strategijoje išreikštą ketinimą padėti maisto perdirbimo MVĮ ir smulkiems mažmeniniams ir maitinimo paslaugų veiklos vykdytojams vystyti naujus įgūdžius, kartu užtikrinant, kad jiems nebūtų sukurta papildomos biurokratijos; pabrėžia, kad gamintojų organizacijų ir kooperatyvų taikomas kolektyvinis požiūris yra strategiškai svarbus, siekiant sutelkti ūkininkus, kad būtų įgyvendinti jų tikslai; |
| --- | --- |

111.

pabrėžia, kad labai svarbus aukštojo mokslo įstaigų vaidmuo skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas ir teikiant rekomendacijas dėl geriausios darniosios praktikos; atkreipia dėmesį į universitetų vaidmenį regionų, turinčių išskirtinių ypatumų, įskaitant atokiausius regionus, žemės ūkio maisto produktų sektoriaus plėtros ir pertvarkos srityse; palankiai vertina strategijoje išreikštą ketinimą padėti maisto perdirbimo MVĮ ir smulkiems mažmeniniams ir maitinimo paslaugų veiklos vykdytojams vystyti naujus įgūdžius, kartu užtikrinant, kad jiems nebūtų sukurta papildomos biurokratijos; pabrėžia, kad gamintojų organizacijų ir kooperatyvų taikomas kolektyvinis požiūris yra strategiškai svarbus, siekiant sutelkti ūkininkus, kad būtų įgyvendinti jų tikslai;

| 112. | pabrėžia, kad galima įvairi ES žemės ūkio ir kosmoso politikos sinergija, siekiant įgyti tinkamų žinių apie dirvožemį ir maisto kokybę ir spręsti aplinkos, klimato ir demografijos raidos problemas; ragina visas valstybes nares dalyvauti mokslo ir mokslinių tyrimų programose ir ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų daroma vienodesnė pažanga; |
| --- | --- |

112.

pabrėžia, kad galima įvairi ES žemės ūkio ir kosmoso politikos sinergija, siekiant įgyti tinkamų žinių apie dirvožemį ir maisto kokybę ir spręsti aplinkos, klimato ir demografijos raidos problemas; ragina visas valstybes nares dalyvauti mokslo ir mokslinių tyrimų programose ir ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų daroma vienodesnė pažanga;

| 113. | primena, kad reikia skatinti veiksmingas žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemas (AKIS), kad žemės ūkio sektorius taptų darnesnis, spartinant inovacijas ir skatinant glaudų visų suinteresuotųjų subjektų, pvz., ūkininkų, mokslininkų, konsultantų, ekspertų ir NVO, bendradarbiavimą, užtikrinant kokybišką ir įtraukų mokymą bei mokymąsi visą gyvenimą ir spartinant žinių perdavimą, be kita ko, apie integruoto ūkininkavimo metodų, pvz., integruotojo kenkėjų valdymo, taikymą kiekvienai augalų kultūrai; |
| --- | --- |

113.

primena, kad reikia skatinti veiksmingas žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemas (AKIS), kad žemės ūkio sektorius taptų darnesnis, spartinant inovacijas ir skatinant glaudų visų suinteresuotųjų subjektų, pvz., ūkininkų, mokslininkų, konsultantų, ekspertų ir NVO, bendradarbiavimą, užtikrinant kokybišką ir įtraukų mokymą bei mokymąsi visą gyvenimą ir spartinant žinių perdavimą, be kita ko, apie integruoto ūkininkavimo metodų, pvz., integruotojo kenkėjų valdymo, taikymą kiekvienai augalų kultūrai;

| 114. | ragina valstybes nares rengiant ir įgyvendinant savo BŽŪP nacionalinius strateginius planus visapusiškai pasinaudoti AKIS teikiamomis galimybėmis; be to, primena, kad ūkių darnumo duomenų tinklas turi siekti tikslo nustatyti ūkių veiklos rezultatų lyginamuosius standartus, dokumentuoti darniosios ūkininkavimo praktikos plėtrą ir suteikti galimybę tiksliai ir konkrečiai pritaikytai ūkio lygmeniu naudoti naujus gamybos metodus, be kita ko, apdorojant surinktus duomenis ir suteikiant ūkininkams ir suinteresuotiesiems subjektams lengvą prieigą prie aktualios informacijos, visų pirma apie gerąją patirtį; atkreipia dėmesį į tai, kad duomenys apie žemės ūkį ir žemės ūkio paskirties žemę atitinka viešąjį interesą, tačiau reikia apsaugoti ūkininkų prieigą prie savo ūkio duomenų ir jų kontrolę; |
| --- | --- |

114.

ragina valstybes nares rengiant ir įgyvendinant savo BŽŪP nacionalinius strateginius planus visapusiškai pasinaudoti AKIS teikiamomis galimybėmis; be to, primena, kad ūkių darnumo duomenų tinklas turi siekti tikslo nustatyti ūkių veiklos rezultatų lyginamuosius standartus, dokumentuoti darniosios ūkininkavimo praktikos plėtrą ir suteikti galimybę tiksliai ir konkrečiai pritaikytai ūkio lygmeniu naudoti naujus gamybos metodus, be kita ko, apdorojant surinktus duomenis ir suteikiant ūkininkams ir suinteresuotiesiems subjektams lengvą prieigą prie aktualios informacijos, visų pirma apie gerąją patirtį; atkreipia dėmesį į tai, kad duomenys apie žemės ūkį ir žemės ūkio paskirties žemę atitinka viešąjį interesą, tačiau reikia apsaugoti ūkininkų prieigą prie savo ūkio duomenų ir jų kontrolę;

| 115. | pabrėžia visapusiškos prieigos prie spartaus plačiajuosčio ryšio svarbą siekiant palengvinti skaitmeninio ūkininkavimo technologijų diegimą ūkių lygmeniu ir pabrėžia, kad svarbu remti ūkininkus, kurie veiksmingai naudojasi tokiais novatoriškais sprendimais, užtikrinant jų ekonominį gyvybingumą; pripažįsta, kad ūkininkų organizacijos yra naudingos partnerės plėtojant informacinio pobūdžio tarpininkavimo paslaugas, kuriomis skatinamos inovacijos; pabrėžia programos „Europos horizontas“ svarbą siekiant mokslinių tyrimų ir inovacijos tikslų dirvožemio ir sveiko maisto srityse, nes tai gali padėti pritraukti naują kartą į žemės ūkio sektorių; |
| --- | --- |

115.

pabrėžia visapusiškos prieigos prie spartaus plačiajuosčio ryšio svarbą siekiant palengvinti skaitmeninio ūkininkavimo technologijų diegimą ūkių lygmeniu ir pabrėžia, kad svarbu remti ūkininkus, kurie veiksmingai naudojasi tokiais novatoriškais sprendimais, užtikrinant jų ekonominį gyvybingumą; pripažįsta, kad ūkininkų organizacijos yra naudingos partnerės plėtojant informacinio pobūdžio tarpininkavimo paslaugas, kuriomis skatinamos inovacijos; pabrėžia programos „Europos horizontas“ svarbą siekiant mokslinių tyrimų ir inovacijos tikslų dirvožemio ir sveiko maisto srityse, nes tai gali padėti pritraukti naują kartą į žemės ūkio sektorių;

| 116. | pabrėžia pagrindinį nepriklausomų ūkių konsultavimo sistemų vaidmenį skleidžiant inovacijas ir žinias, skatinant keitimąsi patirtimi ir propaguojant praktines demonstracijas ir ragina valstybes nares visų pirma teikti išsamias konsultacijas ūkininkams dėl darnesnių gamybos sistemų diegimo; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti iniciatyvas „iš apačios į viršų“, kuriomis siekiama suartinti ūkininkus ir piliečius, dirbant vietos lygmeniu ir įtraukiant vietos žinias, kad būtų galima geriau prisitaikyti prie konkrečių vietos realijų; pabrėžia, kad svarbu skatinti jaunų ūkininkų ir verslininkų mokymą darnaus ūkininkavimo ir maisto sistemų srityse; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia pagrindinį nepriklausomų ūkių konsultavimo sistemų vaidmenį skleidžiant inovacijas ir žinias, skatinant keitimąsi patirtimi ir propaguojant praktines demonstracijas ir ragina valstybes nares visų pirma teikti išsamias konsultacijas ūkininkams dėl darnesnių gamybos sistemų diegimo; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti iniciatyvas „iš apačios į viršų“, kuriomis siekiama suartinti ūkininkus ir piliečius, dirbant vietos lygmeniu ir įtraukiant vietos žinias, kad būtų galima geriau prisitaikyti prie konkrečių vietos realijų; pabrėžia, kad svarbu skatinti jaunų ūkininkų ir verslininkų mokymą darnaus ūkininkavimo ir maisto sistemų srityse;

| 117. | ragina, neskaitant ūkių konsultavimo sistemų, kurti ir skatinti įvairių suinteresuotųjų subjektų suburiamąsias platformas, kuriomis būtų didinamas bendradarbiavimas ir sutelkiamas dalijimasis žiniomis ir technologijomis visoje žemės ūkio ir maisto grandinėje, kad būtų padedama didinti inovacijų mastą ir tobulinti žemės ūkio gamybos sistemas; taip pat pabrėžia, kad svarbu šią galimybę suteikti visiems grandinės dalyviams, nesukuriant papildomos administracinės naštos; |
| --- | --- |

117.

ragina, neskaitant ūkių konsultavimo sistemų, kurti ir skatinti įvairių suinteresuotųjų subjektų suburiamąsias platformas, kuriomis būtų didinamas bendradarbiavimas ir sutelkiamas dalijimasis žiniomis ir technologijomis visoje žemės ūkio ir maisto grandinėje, kad būtų padedama didinti inovacijų mastą ir tobulinti žemės ūkio gamybos sistemas; taip pat pabrėžia, kad svarbu šią galimybę suteikti visiems grandinės dalyviams, nesukuriant papildomos administracinės naštos;

| 118. | atkreipia dėmesį į svarbų jaunųjų ūkininkų vaidmenį siekiant pereiti prie darnaus ūkininkavimo ir įgyvendinti strategijos tikslus; pažymi, kad mūsų maisto sistemos ekologinė pertvarka suteikia galimybę prisidėti prie gyvybingo kaimo; pabrėžia, kad pagal BŽŪP turėtų būti teikiama didesnė parama jauniesiems ir naujiems ūkininkams pajamų, kartų kaitos, mokymo, jaunimo užimtumo, verslumo ir skaitmeninimo srityse, ypač periferinėse ir labai retai apgyvendintose vietovėse, siekiant sukurti sąlygas, kuriomis jaunimas galėtų būti įtrauktas į žemės ūkį ir jame išlikti, kadangi jie tikriausiai bus pirmieji naujų ir darnesnių ūkininkavimo metodų diegėjai; |
| --- | --- |

118.

atkreipia dėmesį į svarbų jaunųjų ūkininkų vaidmenį siekiant pereiti prie darnaus ūkininkavimo ir įgyvendinti strategijos tikslus; pažymi, kad mūsų maisto sistemos ekologinė pertvarka suteikia galimybę prisidėti prie gyvybingo kaimo; pabrėžia, kad pagal BŽŪP turėtų būti teikiama didesnė parama jauniesiems ir naujiems ūkininkams pajamų, kartų kaitos, mokymo, jaunimo užimtumo, verslumo ir skaitmeninimo srityse, ypač periferinėse ir labai retai apgyvendintose vietovėse, siekiant sukurti sąlygas, kuriomis jaunimas galėtų būti įtrauktas į žemės ūkį ir jame išlikti, kadangi jie tikriausiai bus pirmieji naujų ir darnesnių ūkininkavimo metodų diegėjai;

| 119. | pabrėžia, kad jaunieji ūkininkai ir galimi nauji rinkos dalyviai susiduria su sunkumais nusipirkti žemės arba išsinuomoti, ir pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas jauniesiems ūkininkams patekti į šį sektorių; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ši strategija nedarytų neigiamo poveikio žemės prieinamumui ir kainai – nesukeltų dar didesnių spekuliacijų ir papildomų sunkumų jauniems žmonėms, norintiems dirbti žemę; |
| --- | --- |

119.

pabrėžia, kad jaunieji ūkininkai ir galimi nauji rinkos dalyviai susiduria su sunkumais nusipirkti žemės arba išsinuomoti, ir pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas jauniesiems ūkininkams patekti į šį sektorių; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ši strategija nedarytų neigiamo poveikio žemės prieinamumui ir kainai – nesukeltų dar didesnių spekuliacijų ir papildomų sunkumų jauniems žmonėms, norintiems dirbti žemę;

| 120. | atkreipia dėmesį į tai, kad žemės ūkio paskirties žemės koncentracija ir žemės grobimas ES, kuriuos kai kuriais atvejais skatina vietos, regionų, nacionalinio ir ES lygmens politika, gali sukelti sunkumų jauniesiems ūkininkams ir naujiems rinkos dalyviams, ieškantiems žemės, kurioje būtų galima įsteigti ūkį; ragina Komisiją ir valstybes nares, taip pat regionines ir vietos administracijas nutraukti tokią praktiką siekiant, kad būtų remiami jaunieji ūkininkai ir sudarytos palankesnės sąlygos jiems pradėti ūkininkauti; |
| --- | --- |

120.

atkreipia dėmesį į tai, kad žemės ūkio paskirties žemės koncentracija ir žemės grobimas ES, kuriuos kai kuriais atvejais skatina vietos, regionų, nacionalinio ir ES lygmens politika, gali sukelti sunkumų jauniesiems ūkininkams ir naujiems rinkos dalyviams, ieškantiems žemės, kurioje būtų galima įsteigti ūkį; ragina Komisiją ir valstybes nares, taip pat regionines ir vietos administracijas nutraukti tokią praktiką siekiant, kad būtų remiami jaunieji ūkininkai ir sudarytos palankesnės sąlygos jiems pradėti ūkininkauti;

| 121. | be to, mano, kad ši strategija suteikia galimybę pagerinti kaimo vietovių moterų perspektyvas ir atkreipti dėmesį į joms tenkantį itin svarbų vaidmenį, nes ji suteiks verslininkėms palankią aplinką, įskaitant teisinius ir politinius aspektus, geresnes galimybes gauti informacijos, žinių ir įgūdžių, taip pat sudarys palankesnes sąlygas gauti finansinių išteklių ir taip padės sukurti daugiau darbo vietų kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

121.

be to, mano, kad ši strategija suteikia galimybę pagerinti kaimo vietovių moterų perspektyvas ir atkreipti dėmesį į joms tenkantį itin svarbų vaidmenį, nes ji suteiks verslininkėms palankią aplinką, įskaitant teisinius ir politinius aspektus, geresnes galimybes gauti informacijos, žinių ir įgūdžių, taip pat sudarys palankesnes sąlygas gauti finansinių išteklių ir taip padės sukurti daugiau darbo vietų kaimo vietovėse;

Visuotinės pertvarkos propagavimas

Visuotinės pertvarkos propagavimas

| 122. | primena, kad esama visuotinės atsakomybės už Europos maisto sistemas ir jų atliekamą svarbų vaidmenį nustatant pasaulinius maisto saugos, aplinkos apsaugos, socialinės apsaugos ir gyvūnų gerovės standartus; pakartoja esantis įsipareigojęs įgyvendinti politikos suderinamumo vystymosi labui principus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi į ES importuojami maisto ir pašarų produktai atitiktų atitinkamus ES teisės aktus ir aukštus Sąjungos standartus, ir teikti paramą vystymuisi, kuria pirminiams gamintojams iš besivystančių šalių būtų padedama laikytis šių standartų; palankiai vertina Komisijos ketinimą atsižvelgti į leidžiamojo importo nuokrypio paraiškų poveikį aplinkai; mano, kad turėtų būti sprendžiamas dėl žemės naudojimo ir žemės naudojimo keitimo, susijusio su importuotais pašarais ir maistu, išmetamų teršalų klausimas; |
| --- | --- |

122.

primena, kad esama visuotinės atsakomybės už Europos maisto sistemas ir jų atliekamą svarbų vaidmenį nustatant pasaulinius maisto saugos, aplinkos apsaugos, socialinės apsaugos ir gyvūnų gerovės standartus; pakartoja esantis įsipareigojęs įgyvendinti politikos suderinamumo vystymosi labui principus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi į ES importuojami maisto ir pašarų produktai atitiktų atitinkamus ES teisės aktus ir aukštus Sąjungos standartus, ir teikti paramą vystymuisi, kuria pirminiams gamintojams iš besivystančių šalių būtų padedama laikytis šių standartų; palankiai vertina Komisijos ketinimą atsižvelgti į leidžiamojo importo nuokrypio paraiškų poveikį aplinkai; mano, kad turėtų būti sprendžiamas dėl žemės naudojimo ir žemės naudojimo keitimo, susijusio su importuotais pašarais ir maistu, išmetamų teršalų klausimas;

| 123. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau laikytis holistinio požiūrio, kad tam tikrų strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų įgyvendinimas ES nelemtų dalies žemės ūkio gamybos perkėlimo į regionus už Europos ribų, kuriuose taikomi žemesni nei ES standartai; |
| --- | --- |

123.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau laikytis holistinio požiūrio, kad tam tikrų strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų įgyvendinimas ES nelemtų dalies žemės ūkio gamybos perkėlimo į regionus už Europos ribų, kuriuose taikomi žemesni nei ES standartai;

| 124. | primena, kad galimybė patekti į ES rinką ir pasiekti jos 450 mln. vartotojų mūsų prekybos partneriams suteikia stiprią paskatą gerinti savo darnumą, taip pat gamybos ir darbo standartus; mano, kad žaliojo kurso sėkmė glaudžiai susijusi su mūsų prekybos politika; |
| --- | --- |

124.

primena, kad galimybė patekti į ES rinką ir pasiekti jos 450 mln. vartotojų mūsų prekybos partneriams suteikia stiprią paskatą gerinti savo darnumą, taip pat gamybos ir darbo standartus; mano, kad žaliojo kurso sėkmė glaudžiai susijusi su mūsų prekybos politika;

| 125. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą skatinti visame pasaulyje laipsniškai nutraukti ES nebepatvirtintų pesticidų naudojimą ir užtikrinti, kad pagal atitinkamus teisės aktus ES uždrausti naudoti pavojingi pesticidai nebūtų eksportuojami už Sąjungos ribų, ir primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymų šiuo tikslu; mano, kad ES turėtų remti besivystančias šalis, kad padėtų joms sumažinti neracionalų pesticidų naudojimą ir skatintų taikyti kitus augalų ir žuvininkystės išteklių apsaugos metodus; pabrėžia, kad dėl strategijos negali būti skatinamas produktų, darančių didesnį poveikį aplinkai ir klimatui, importas iš ES nepriklausančių šalių; pažymi, jog dėl to būtina, kad iš ES nepriklausančių šalių importuojamiems žemės ūkio ir maisto produktams būtų taikomi tokie pat reikalavimai, įskaitant visišką medžiagų, kurios atitinka naudojimo nutraukimo kriterijus, likučių netoleravimą; |
| --- | --- |

125.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą skatinti visame pasaulyje laipsniškai nutraukti ES nebepatvirtintų pesticidų naudojimą ir užtikrinti, kad pagal atitinkamus teisės aktus ES uždrausti naudoti pavojingi pesticidai nebūtų eksportuojami už Sąjungos ribų, ir primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymų šiuo tikslu; mano, kad ES turėtų remti besivystančias šalis, kad padėtų joms sumažinti neracionalų pesticidų naudojimą ir skatintų taikyti kitus augalų ir žuvininkystės išteklių apsaugos metodus; pabrėžia, kad dėl strategijos negali būti skatinamas produktų, darančių didesnį poveikį aplinkai ir klimatui, importas iš ES nepriklausančių šalių; pažymi, jog dėl to būtina, kad iš ES nepriklausančių šalių importuojamiems žemės ūkio ir maisto produktams būtų taikomi tokie pat reikalavimai, įskaitant visišką medžiagų, kurios atitinka naudojimo nutraukimo kriterijus, likučių netoleravimą;

| 126. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2050 m. apie 10 mlrd. pasaulio gyventojų turės būti aprūpinami saugiais ir įperkamais maisto produktais, sparčiai augant gyventojų skaičiui, vykstant klimato kaitai, stingant gamtos išteklių ir keičiantis vartojimo įpročiams; ragina Komisiją stiprinti strategijos pasaulinį aspektą siekiant užtikrinti teisę į tinkamą maistą ir įgyvendinti Jungtinių Tautų deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių ir pabrėžia, kad ES politikos priemonėmis, susijusiomis su sąžiningomis, darniomis ir atspariomis maisto sistemomis, turėtų būti aiškiai sprendžiami lyčių nelygybės klausimai; primygtinai ragina Komisiją teikti paramą besivystančioms šalims, kad būtų apsaugotos jų besikuriančios pramonės šakos, skatinamas apsirūpinimo maistu saugumas, remiamas klimato kaitos švelninimas žemės ūkyje ir laikomasi ES ir tarptautinių darnumo standartų eksportuojant žemės ūkio produktus; |
| --- | --- |

126.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2050 m. apie 10 mlrd. pasaulio gyventojų turės būti aprūpinami saugiais ir įperkamais maisto produktais, sparčiai augant gyventojų skaičiui, vykstant klimato kaitai, stingant gamtos išteklių ir keičiantis vartojimo įpročiams; ragina Komisiją stiprinti strategijos pasaulinį aspektą siekiant užtikrinti teisę į tinkamą maistą ir įgyvendinti Jungtinių Tautų deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių ir pabrėžia, kad ES politikos priemonėmis, susijusiomis su sąžiningomis, darniomis ir atspariomis maisto sistemomis, turėtų būti aiškiai sprendžiami lyčių nelygybės klausimai; primygtinai ragina Komisiją teikti paramą besivystančioms šalims, kad būtų apsaugotos jų besikuriančios pramonės šakos, skatinamas apsirūpinimo maistu saugumas, remiamas klimato kaitos švelninimas žemės ūkyje ir laikomasi ES ir tarptautinių darnumo standartų eksportuojant žemės ūkio produktus;

| 127. | pabrėžia, kad ES turi ginti žmogaus teises ir teisę į maistą, nes tai yra pagrindinis maisto sistemų principas ir prioritetas, taip pat būtina priemonė siekiant pertvarkyti maisto sistemas, užtikrinti labiausiai marginalizuotų asmenų teises gauti maistingo maisto ir įgyvendinti Jungtinių Tautų deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių; |
| --- | --- |

127.

pabrėžia, kad ES turi ginti žmogaus teises ir teisę į maistą, nes tai yra pagrindinis maisto sistemų principas ir prioritetas, taip pat būtina priemonė siekiant pertvarkyti maisto sistemas, užtikrinti labiausiai marginalizuotų asmenų teises gauti maistingo maisto ir įgyvendinti Jungtinių Tautų deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių;

| 128. | pabrėžia, kad jei gyvūninės produkcijos ES nepriklausančiose šalyse standartai neatitinka ES gyvūninės produkcijos standartų, turėtų būti uždraustas gyvūninės produkcijos importas iš tų šalių; |
| --- | --- |

128.

pabrėžia, kad jei gyvūninės produkcijos ES nepriklausančiose šalyse standartai neatitinka ES gyvūninės produkcijos standartų, turėtų būti uždraustas gyvūninės produkcijos importas iš tų šalių;

| 129. | susirūpinęs pažymi, kad keliuose Sveikatos ir maisto saugos GD atliktuose audituose ir išsamiuose NVO tyrimuose nurodyta, kad neužtikrinamas visiškas gyvų arklių, iš Argentinos vežamų į Europos Sąjungos rinką, atsekamumas, todėl kyla pavojus dėl maisto saugos ir kenkiama gyvūnų gerovei; ragina Komisiją sustabdyti arklienos importą iš šalių, kurios nesilaiko taikomų ES reikalavimų, susijusių su atsekamumu ir gyvūnų gerove; |
| --- | --- |

129.

susirūpinęs pažymi, kad keliuose Sveikatos ir maisto saugos GD atliktuose audituose ir išsamiuose NVO tyrimuose nurodyta, kad neužtikrinamas visiškas gyvų arklių, iš Argentinos vežamų į Europos Sąjungos rinką, atsekamumas, todėl kyla pavojus dėl maisto saugos ir kenkiama gyvūnų gerovei; ragina Komisiją sustabdyti arklienos importą iš šalių, kurios nesilaiko taikomų ES reikalavimų, susijusių su atsekamumu ir gyvūnų gerove;

| 130. | primena, kad struktūriniai nebūtini bandymai su gyvūnais neturėtų būti vykdomi maisto grandinėje, nes Direktyvoje 2010/63/ES numatoma pakeisti ir mažinti gyvūnų naudojimą procedūrose; ragina Komisiją ir valstybes nares nutraukti kumelingų kumelių serumo gonadotropino (KKSG), kuris gaunamas iš kumelingų kumelių, kurios sistemingai apvaisinamos ir kurių kraujas nuolat imamas, kraujo importą ir gamybą valstybėse narėse, nes tai susiję su gyvūnų sveikatos ir gerovės problemomis; |
| --- | --- |

130.

primena, kad struktūriniai nebūtini bandymai su gyvūnais neturėtų būti vykdomi maisto grandinėje, nes Direktyvoje 2010/63/ES numatoma pakeisti ir mažinti gyvūnų naudojimą procedūrose; ragina Komisiją ir valstybes nares nutraukti kumelingų kumelių serumo gonadotropino (KKSG), kuris gaunamas iš kumelingų kumelių, kurios sistemingai apvaisinamos ir kurių kraujas nuolat imamas, kraujo importą ir gamybą valstybėse narėse, nes tai susiję su gyvūnų sveikatos ir gerovės problemomis;

| 131. | ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą dėl ES teisinės sistemos, grindžiamos privalomu horizontaliu išsamiu patikrinimu visoje bendrojoje rinkoje veikiančių ES ir užsienio bendrovių tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrintos darnios tiekimo grandinės ir investicijos, kuriomis nedaromas neigiamas poveikis aplinkai, įskaitant miškų naikinimą, miškų alinimą, ekosistemų pertvarkymą ir būklės blogėjimą, ir neigiamas poveikis žmogaus teisėms ir valdymui, siekiant skatinti gerą valdymą ir didinti atsekamumą ir atskaitomybę pasaulinėse tiekimo grandinėse; |
| --- | --- |

131.

ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą dėl ES teisinės sistemos, grindžiamos privalomu horizontaliu išsamiu patikrinimu visoje bendrojoje rinkoje veikiančių ES ir užsienio bendrovių tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrintos darnios tiekimo grandinės ir investicijos, kuriomis nedaromas neigiamas poveikis aplinkai, įskaitant miškų naikinimą, miškų alinimą, ekosistemų pertvarkymą ir būklės blogėjimą, ir neigiamas poveikis žmogaus teisėms ir valdymui, siekiant skatinti gerą valdymą ir didinti atsekamumą ir atskaitomybę pasaulinėse tiekimo grandinėse;

| 132. | pažymi, kad ES vidaus rinka yra didžiausia pasaulyje žemės ūkio maisto produktų importuotoja ir eksportuotoja; yra įsitikinęs, kad ES turėtų pasinaudoti savo, kaip svarbios pasaulinės veikėjos, pozicija, kad nustatytų darnių maisto sistemų lyginamuosius ir tiesioginius tarptautinius standartus, grindžiamus žmogaus ir darbuotojų teisių laikymusi, sąžininga konkurencija, atsargumo principu, aplinkos apsauga ir gyvūnų gerove, laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių; mano, kad standartų šiose srityse apsauga turėtų būti neatsiejama visų prekybos susitarimų skyrių dalis ir kad daugiašalis bendradarbiavimas reglamentavimo srityje taip pat galėtų padėti pasiekti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslus; |
| --- | --- |

132.

pažymi, kad ES vidaus rinka yra didžiausia pasaulyje žemės ūkio maisto produktų importuotoja ir eksportuotoja; yra įsitikinęs, kad ES turėtų pasinaudoti savo, kaip svarbios pasaulinės veikėjos, pozicija, kad nustatytų darnių maisto sistemų lyginamuosius ir tiesioginius tarptautinius standartus, grindžiamus žmogaus ir darbuotojų teisių laikymusi, sąžininga konkurencija, atsargumo principu, aplinkos apsauga ir gyvūnų gerove, laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių; mano, kad standartų šiose srityse apsauga turėtų būti neatsiejama visų prekybos susitarimų skyrių dalis ir kad daugiašalis bendradarbiavimas reglamentavimo srityje taip pat galėtų padėti pasiekti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslus;

| 133. | ragina Komisiją stiprinti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ prekybos aspektus siekiant užtikrinti bendros prekybos politikos, Muitų sąjungos veiksmų plano, bendros žemės ūkio ir žuvininkystės politikos derėjimą su strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos ir kitos susijusios ES politikos tikslais ir siekti šių tikslų palaipsniui, plėtojant veiksmingus žaliuosius aljansus visuose atitinkamuose dvišaliuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose, įskaitant 2021 m. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą maisto sistemų klausimais, taip pat atliekant plataus užmojo prekybos politikos peržiūrą, sukuriant specialią darnioms žemės ūkio maisto sistemoms ir produktams skirtą sistemą būsimiems prekybos susitarimams, visų pirma nustatant standartų nemažinimo išlygas, gerinant apsaugos sąlygų veikimą ir nutraukiant produktų, kurie viršija ES nustatytą didžiausią leidžiamąją augalų apsaugos produktų likučių koncentraciją, importą laikantis PPO taisyklių; ragina Komisiją skatinti geresnį visų viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų pasiekti šie tikslai; mano, kad ES turėtų dar kartą patvirtinti Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto, kaip tarptautinės aprūpinimo maistu ir mitybos politikos platformos, įgaliojimus; |
| --- | --- |

133.

ragina Komisiją stiprinti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ prekybos aspektus siekiant užtikrinti bendros prekybos politikos, Muitų sąjungos veiksmų plano, bendros žemės ūkio ir žuvininkystės politikos derėjimą su strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos ir kitos susijusios ES politikos tikslais ir siekti šių tikslų palaipsniui, plėtojant veiksmingus žaliuosius aljansus visuose atitinkamuose dvišaliuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose, įskaitant 2021 m. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą maisto sistemų klausimais, taip pat atliekant plataus užmojo prekybos politikos peržiūrą, sukuriant specialią darnioms žemės ūkio maisto sistemoms ir produktams skirtą sistemą būsimiems prekybos susitarimams, visų pirma nustatant standartų nemažinimo išlygas, gerinant apsaugos sąlygų veikimą ir nutraukiant produktų, kurie viršija ES nustatytą didžiausią leidžiamąją augalų apsaugos produktų likučių koncentraciją, importą laikantis PPO taisyklių; ragina Komisiją skatinti geresnį visų viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų pasiekti šie tikslai; mano, kad ES turėtų dar kartą patvirtinti Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto, kaip tarptautinės aprūpinimo maistu ir mitybos politikos platformos, įgaliojimus;

| 134. | palankiai vertina strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ užmojį užtikrinti, kad visuose ES prekybos susitarimuose būtų privalomi vykdyti prekybos ir darnaus vystymosi skyriai, kaip priemonė užtikrinti, kad didesni siūlomi reglamentavimo užmojai derėtų su ES prekybos politika ir jų paisytų ES nepriklausančios valstybės, pasirašiusios prekybos sutartis su ES; pabrėžia, kad svarbu stiprinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių prekybos susitarimuose vykdymo užtikrinimą, be kita ko, kraštutiniu atveju taikant sankcijomis grindžiamus ginčų sprendimo mechanizmus, kad būtų propaguojamas pasaulinis požiūris į klimatą ir biologinę įvairovę, skatinama darnesnė žemės ūkio maisto produktų gamyba, sustabdytas pasaulinis miškų naikinimas ir, laikantis aštuonių pagrindinių TDO konvencijų, keliami darbo standartai; siūlo prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose taip pat atsižvelgti į lygiaverčius gamybos standartus (pvz., gyvūnų gerovės, atsekamumo, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir augalų apsaugos produktų naudojimo), kuriuos visais gamybos ir platinimo etapais turėtų sistemingai sertifikuoti nepriklausomos audito ir sertifikavimo įstaigos, taip pat į gaires su tarpinėmis reikšmėmis, taikant ex post vertinimą; primygtinai ragina Komisiją remti besivystančias šalis siekiant skatinti apsirūpinimo maistu saugumą ir teikti pagalbą joms derinant savo taisykles su Europos standartais darnių žemės ūkio maisto produktų sistemų srityje; tikisi, kad Komisijos už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingas vyriausiasis pareigūnas, spręsdamas rinkos iškraipymo problemas, stiprindamas prekybos ir darnaus vystymosi skyrių vykdymo užtikrinimą ir palaikydamas konstruktyvų dialogą su vyriausybėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, visapusiškai atliks savo vaidmenį užtikrinant tinkamą atitinkamų susitarimų taikymą; |
| --- | --- |

134.

palankiai vertina strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ užmojį užtikrinti, kad visuose ES prekybos susitarimuose būtų privalomi vykdyti prekybos ir darnaus vystymosi skyriai, kaip priemonė užtikrinti, kad didesni siūlomi reglamentavimo užmojai derėtų su ES prekybos politika ir jų paisytų ES nepriklausančios valstybės, pasirašiusios prekybos sutartis su ES; pabrėžia, kad svarbu stiprinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių prekybos susitarimuose vykdymo užtikrinimą, be kita ko, kraštutiniu atveju taikant sankcijomis grindžiamus ginčų sprendimo mechanizmus, kad būtų propaguojamas pasaulinis požiūris į klimatą ir biologinę įvairovę, skatinama darnesnė žemės ūkio maisto produktų gamyba, sustabdytas pasaulinis miškų naikinimas ir, laikantis aštuonių pagrindinių TDO konvencijų, keliami darbo standartai; siūlo prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose taip pat atsižvelgti į lygiaverčius gamybos standartus (pvz., gyvūnų gerovės, atsekamumo, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir augalų apsaugos produktų naudojimo), kuriuos visais gamybos ir platinimo etapais turėtų sistemingai sertifikuoti nepriklausomos audito ir sertifikavimo įstaigos, taip pat į gaires su tarpinėmis reikšmėmis, taikant ex post

| 135. | ragina ES padėti besivystančioms šalis priimti atitinkamus nacionalinės teisės aktus, kad būtų galima apsaugoti nykstančius genetinius maisto ir žemės ūkio išteklius, užtikrinti, kad jais galėtų nuolat naudotis ir juos valdyti vietos bendruomenės, čiabuviai, vyrai ir moterys, taip pat užtikrinti sąžiningą ir teisingą dalijimąsi nauda, kurią teikia naudojimasis šiais ištekliais; |
| --- | --- |

135.

ragina ES padėti besivystančioms šalis priimti atitinkamus nacionalinės teisės aktus, kad būtų galima apsaugoti nykstančius genetinius maisto ir žemės ūkio išteklius, užtikrinti, kad jais galėtų nuolat naudotis ir juos valdyti vietos bendruomenės, čiabuviai, vyrai ir moterys, taip pat užtikrinti sąžiningą ir teisingą dalijimąsi nauda, kurią teikia naudojimasis šiais ištekliais;

| 136. | atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą ES prekybos susitarimų bendro ekonominio poveikio žemės ūkiui tyrimą, iš kurio matyti, kad tiek pagal konservatyvų, tiek pagal plataus užmojo scenarijų numatoma, kad iki 2030 m. ES prekybos susitarimais bus užtikrintas teigiamas bendras prekybos žemės ūkio maisto produktais balansas ir sukurta didesnė vertė, o tai rodo, kad ES prekybos susitarimai daro teigiamą poveikį ES žemės ūkio sektoriui; |
| --- | --- |

136.

atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą ES prekybos susitarimų bendro ekonominio poveikio žemės ūkiui tyrimą, iš kurio matyti, kad tiek pagal konservatyvų, tiek pagal plataus užmojo scenarijų numatoma, kad iki 2030 m. ES prekybos susitarimais bus užtikrintas teigiamas bendras prekybos žemės ūkio maisto produktais balansas ir sukurta didesnė vertė, o tai rodo, kad ES prekybos susitarimai daro teigiamą poveikį ES žemės ūkio sektoriui;

| 137. | pabrėžia, kad negalima ratifikuoti dabartinio ES ir MERCOSUR susitarimo, nes, be kita ko, juo neužtikrinama biologinės įvairovės apsauga, visų pirma Amazonijoje, ir nesuteikiama garantijų, susijusių su ūkininkavimo standartais; |
| --- | --- |

137.

pabrėžia, kad negalima ratifikuoti dabartinio ES ir MERCOSUR susitarimo, nes, be kita ko, juo neužtikrinama biologinės įvairovės apsauga, visų pirma Amazonijoje, ir nesuteikiama garantijų, susijusių su ūkininkavimo standartais;

| 138. | pažymi, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose neaptariamas galimas neigiamas prekybos susitarimų poveikis žemės naudojimo keitimui, miškų naikinimui ar klimato kaitai; mano, kad Europos ir tarptautiniai aplinkos apsaugos, saugos, gyvūnų gerovės ir socialiniai standartai turėtų būti visapusiškai taikomi visiems prekybos susitarimų skyriams, kad būtų išvengta visų kitų prekybos nuostatų neigiamo poveikio šiems standartams; |
| --- | --- |

138.

pažymi, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose neaptariamas galimas neigiamas prekybos susitarimų poveikis žemės naudojimo keitimui, miškų naikinimui ar klimato kaitai; mano, kad Europos ir tarptautiniai aplinkos apsaugos, saugos, gyvūnų gerovės ir socialiniai standartai turėtų būti visapusiškai taikomi visiems prekybos susitarimų skyriams, kad būtų išvengta visų kitų prekybos nuostatų neigiamo poveikio šiems standartams;

| 139. | atkreipia dėmesį į tai, kad prekybos susitarimais turi būti užtikrinama, kad susitariančios šalys aktyviai dalyvautų propaguojant darnaus vystymosi principus ir kad tarptautiniai standartai atitiktų ES užmojus aplinkos ir klimato srityje; be to, mano, kad, siekiant užtikrinti pasaulinį perėjimą prie darnių maisto sistemų, šiuose susitarimuose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad privaloma laikytis Paryžiaus susitarimo; |
| --- | --- |

139.

atkreipia dėmesį į tai, kad prekybos susitarimais turi būti užtikrinama, kad susitariančios šalys aktyviai dalyvautų propaguojant darnaus vystymosi principus ir kad tarptautiniai standartai atitiktų ES užmojus aplinkos ir klimato srityje; be to, mano, kad, siekiant užtikrinti pasaulinį perėjimą prie darnių maisto sistemų, šiuose susitarimuose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad privaloma laikytis Paryžiaus susitarimo;

| 140. | primena, kad žemės ūkis ir žvejyba yra gyvybiškai svarbūs siekiant plėtoti darnią ekonominę veiklą atokiausiuose regionuose, ir pabrėžia šių sektorių indėlį ir pridėtinę vertę padedant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir patenkinti gyventojų poreikį turėti užtektinai saugių ir kokybiškų produktų; ragina įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir vėlesniuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų sistemingai atsižvelgti į atokiausių regionų ribotas struktūrines agronomines ir prekybos galimybes, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, kad jie galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis ir būtų užtikrintas perspektyvių alternatyvių sprendimų prieinamumas žemės ūkio maisto produktų sektoriams, jei jų gamybos priemonės ir prekybos srautai yra riboti; |
| --- | --- |

140.

primena, kad žemės ūkis ir žvejyba yra gyvybiškai svarbūs siekiant plėtoti darnią ekonominę veiklą atokiausiuose regionuose, ir pabrėžia šių sektorių indėlį ir pridėtinę vertę padedant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir patenkinti gyventojų poreikį turėti užtektinai saugių ir kokybiškų produktų; ragina įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir vėlesniuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų sistemingai atsižvelgti į atokiausių regionų ribotas struktūrines agronomines ir prekybos galimybes, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, kad jie galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis ir būtų užtikrintas perspektyvių alternatyvių sprendimų prieinamumas žemės ūkio maisto produktų sektoriams, jei jų gamybos priemonės ir prekybos srautai yra riboti;

| 141. | palankiai vertina Pasaulio prekybos organizacijoje pasiūlytą naują iniciatyvą dėl aplinkos ir prekybos; pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti šia sistema siekiant išplėtoti visapusišką ir darnią žemės ūkio maisto produktų sistemą, grindžiamą bendrais plataus užmojo gamybos standartais; primygtinai ragina Komisiją aktyviai įsitraukti į PPO veiklą siekiant sudaryti sąlygas ekologinei pertvarkai, užtikrinti, kad prekybos politika derėtų su DVT, tęsti derybas dėl skaidriai kaupiamų apsirūpinimo maistu saugumo atsargų ir visų pirma neleisti susidaryti situacijoms, kai žemės ūkio produktai tampa koreguojamu kintamuoju ar netiesiogine prekybos konfliktų auka, drauge toliau plėtojant plataus užmojo, PPO taisykles atitinkančią darnios prekybos politiką; |
| --- | --- |

141.

palankiai vertina Pasaulio prekybos organizacijoje pasiūlytą naują iniciatyvą dėl aplinkos ir prekybos; pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti šia sistema siekiant išplėtoti visapusišką ir darnią žemės ūkio maisto produktų sistemą, grindžiamą bendrais plataus užmojo gamybos standartais; primygtinai ragina Komisiją aktyviai įsitraukti į PPO veiklą siekiant sudaryti sąlygas ekologinei pertvarkai, užtikrinti, kad prekybos politika derėtų su DVT, tęsti derybas dėl skaidriai kaupiamų apsirūpinimo maistu saugumo atsargų ir visų pirma neleisti susidaryti situacijoms, kai žemės ūkio produktai tampa koreguojamu kintamuoju ar netiesiogine prekybos konfliktų auka, drauge toliau plėtojant plataus užmojo, PPO taisykles atitinkančią darnios prekybos politiką;

| 142. | palankiai vertina strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ daromas nuorodas į atitinkamus Jungtinių Tautų procesus; pabrėžia, kad ES turi remti Aprūpinimo maistu pasaulyje komitetą ir jo pilietinės visuomenės mechanizmą kaip pagrindinę daugiašalę maisto sistemų politikos platformą; ragina Komisiją visuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant 2021 m. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą maisto sistemų klausimais, skatinti visuotinį perėjimą prie darnių maisto sistemų aprūpinimo maistu saugumo; |
| --- | --- |

142.

palankiai vertina strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ daromas nuorodas į atitinkamus Jungtinių Tautų procesus; pabrėžia, kad ES turi remti Aprūpinimo maistu pasaulyje komitetą ir jo pilietinės visuomenės mechanizmą kaip pagrindinę daugiašalę maisto sistemų politikos platformą; ragina Komisiją visuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant 2021 m. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą maisto sistemų klausimais, skatinti visuotinį perėjimą prie darnių maisto sistemų aprūpinimo maistu saugumo;

| 143. | pabrėžia, kad svarbu moderniomis technologijomis ir žiniomis dalytis su besivystančiomis šalimis, taip pat mokyti vietos šalių ir Europos ūkininkus, siekiant jiems padėti įgyvendinti novatorišką žemės ūkio praktiką, nes žemės ūkio sektorius šiuose regionuose turi lemiamą reikšmę apsirūpinimo maistu saugumui ir užimtumui; |
| --- | --- |

143.

pabrėžia, kad svarbu moderniomis technologijomis ir žiniomis dalytis su besivystančiomis šalimis, taip pat mokyti vietos šalių ir Europos ūkininkus, siekiant jiems padėti įgyvendinti novatorišką žemės ūkio praktiką, nes žemės ūkio sektorius šiuose regionuose turi lemiamą reikšmę apsirūpinimo maistu saugumui ir užimtumui;

o

o o

| 144. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

144.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 231, 2019 9 6, p. 1.

1

(2)  OL L 4, 2019 1 7, p. 43.

2

(3)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

3

(4)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

4

(5)  OL L 324, 2009 12 10, p. 1.

5

(6)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

6

(7)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

7

(8)  OL L 372, 2006 12 27, p. 19.

8

(9)  OL L 375, 1991 12 31, p. 1.

9

(10)  OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

10

(11)  OL L 203, 1999 8 3, p. 53.

11

(12)  OL L 182, 2007 7 12, p. 19.

12

(13)  OL L 47, 2009 2 18, p. 5.

13

(14)  OL L 10, 2009 1 15, p. 7.

14

(15)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

15

(16)  OL L 303, 2009 11 18, p. 1.

16

(17)  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

17

(18)  OL L 276, 2010 10 20, p. 33.

18

(19)  OL C 362, 2021 9 8, p. 82.

19

(20)  OL C 255, 2021 6 29, p. 29.

20

(21)  OL C 202, 2021 5 28, p. 49.

21

(22)  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

22

(23)  OL C 23, 2021 1 21, p. 23.

23

(24)  OL C 433, 2019 12 23, p. 153.

24

(25)  OL C 390, 2019 11 18, p. 10.

25

(26)  OL C 307, 2018 8 30, p. 25.

26

(27)  OL C 298, 2018 8 23, p. 14.

27

(28)  OL C 458, 2018 12 19, p. 34.

28

(29)  OL C 86, 2018 3 6, p. 51.

29

(30)  OL C 316, 2017 9 22, p. 278.

30

(31)  OL C 310, 2016 8 25, p. 15.

31

(32)  OL C 76, 2018 2 28, p. 49.

32

(33)  IPBES, 2019 Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services.

33

2019 Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rome, 2016 (https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf).

35

State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities

(36)  Europos Komisija, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report. Tyrimas, kurį finansavo Europos Komisija ir atliko VITO, Tarptautinis taikomųjų sistemų analizės institutas, HIVA-Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving ir Nyderlandų tarptautinė gamtos išsaugojimo sąjunga, 2013.

36

The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. et al. Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Europos maisto saugos tarnyba, The 2019 European Union report on pesticide residues in food, EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491

39

The 2019 European Union report on pesticide residues in food

(40)  Eurostatas, Overweight and obesity – BMI statistics.

40

Overweight and obesity – BMI statistics

(41)  Eurostatas, The European Health Interview Survey, Wave 2, 2013.

41

The European Health Interview Survey, Wave 2

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., „Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement“Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., „Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases“, Nature 468, pp. 647-652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, final report, 2016.

45

Estimates of European food waste levels

(46)  FAO, Food wastage footprint & climate change.

46

Food wastage footprint & climate change

(47)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, final report, 2016.

47

Estimates of European food waste levels

(48)  ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention, final report for the European Commission, 2018.

48

Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention

(49)  EMA: Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016. Eighth ESVAC report (europa.eu).

49

(50)  ECDC/EFSA/EMA second joint report on the integrated analysis of the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food-producing animals, 2017.

50

(51)  ECA, Addressing antimicrobial resistance: progress in the animal sector, but this health threat remains a challenge for the EU, 2019.

51

Addressing antimicrobial resistance: progress in the animal sector, but this health threat remains a challenge for the EU

(52)  EEA, Data viewer on greenhouse gas emissions and removals, sent by countries to UNFCCC and the EU Greenhouse Gas Monitoring Mechanism, žr. ir IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  EEA greenhouse gas – data viewer — European Environment Agency (europa.eu).

53

(54)  Europos aplinkos agentūros ataskaita Nr. 1/2020.

54

(55)  S. Kyriakides atsakymai į klausimą, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-000689/2021.

55

(56)  Institute for European Environmental Policy (IEEP) and Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, 2021 (https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf).

56

European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?

(57)  2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (OL C 411, 2020 11 27, p. 48).

57

(58)  2019 m. gegužės 15 d. Komisijos direktyva (ES) 2019/782, kuria dėl suderintų rizikos rodiklių nustatymo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB (OL L 127, 2019 5 16, p. 4).

58

(59)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).

59

(60)  1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (OL L 131, 1998 5 5, p. 11).

60

(61)  OL C 202, 2021 5 28, p. 49.

61

(62)  Pagal įsipareigojimą, prisiimtą pagal ES iniciatyvą dėl apdulkintojų (COM(2018)0395), 5C veiksmas (https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents/EU_pollinators_initiative.pdf).

62

(63)  Reglamentas (ES) 2019/6 (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

63

(64)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/4 dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005 ir panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (OL L 4, 2019 1 7, p. 1).

64

(65)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (OL L 268, 2003 10 18, p. 29).

65

(66)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

66

(67)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

67

(68)  IPBES Workshop Report on Biodiversity and Pandemics; EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; HSI report, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics; Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. „Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry“, Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. „Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change“, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases;

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostatas, 2018 m.

69

(70)  2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva (ES) 2017/159, kuria įgyvendinamas 2012 m. gegužės 21 d. Europos Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų konfederacijos (COGECA), Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Nacionalinių žvejybos įmonių organizacijų Europos Sąjungos asociacijos („Europêche“) sudarytas Susitarimas dėl 2007 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo žvejybos sektoriuje įgyvendinimo (OL L 25, 2017 1 31, p. 12).

70

(71)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

71

(72)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

72

(73)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (OL L 304, 2011 11 22, p. 18).

73

(74)  „Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity“, The childhood obesity study. EPHORT konsorciumas: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.

74

The childhood obesity study

(75)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

75

(76)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

76

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

2021 m. euro zonos užimtumo ir socialinė politika

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“ (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“ (COM(2021)0500),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. Europos semestro pavasario dokumentų rinkinio dokumentą „Pranešimas, parengtas pagal 126 straipsnio 3 dalį“ (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. Europos semestro pavasario dokumentų rinkinio dokumentą „Pranešimas, parengtas pagal 126 straipsnio 3 dalį“ (COM(2021)0529),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. Komisijos paskelbtą 2021 m. pavasario Europos ekonomikos prognozę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. Komisijos paskelbtą 2021 m. pavasario Europos ekonomikos prognozę (1),

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) leidinį „Ekonomikos perspektyvos, 2021 m. tomo 1 leidimas, preliminari versija“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) leidinį „Ekonomikos perspektyvos, 2021 m. tomo 1 leidimas, preliminari versija“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Porto socialinį įsipareigojimą, pasirašytą Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos, Parlamento pirmininko ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų atstovų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Porto socialinį įsipareigojimą, pasirašytą Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos, Parlamento pirmininko ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų atstovų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. Porto deklaraciją, kurią patvirtino Europos Vadovų Taryba (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. Porto deklaraciją, kurią patvirtino Europos Vadovų Taryba (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl Parlamento pozicijos dėl Komisijos ir Tarybos atliekamo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl Parlamento pozicijos dėl Komisijos ir Tarybos atliekamo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą dėl 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą dėl 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos (COM(2020)0575),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. bendrą užimtumo ataskaitą, kurią Taryba priėmė 2021 m. kovo 9 d. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. bendrą užimtumo ataskaitą, kurią Taryba priėmė 2021 m. kovo 9 d. (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ (COM(2020)0014),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (8) (toliau – EGADP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (8) (toliau – EGADP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto užsakytą pranešimą „Partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų taikymas planuojant 2021–2027 m. sanglaudos politiką“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto užsakytą pranešimą „Partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų taikymas planuojant 2021–2027 m. sanglaudos politiką“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2021 m. gegužės 31 d. surengtą metinę konferenciją Europos semestro klausimais (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2021 m. gegužės 31 d. surengtą metinę konferenciją Europos semestro klausimais (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose. Kas veiksminga, o kas ne?“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose. Kas veiksminga, o kas ne?“ (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, Europos Komisijos ir Europos socialinių partnerių 2016 m. pareiškimą „Nauja socialinio dialogo pradžia“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, Europos Komisijos ir Europos socialinių partnerių 2016 m. pareiškimą „Nauja socialinio dialogo pradžia“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 23 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) tyrimą „COVID-19. Pasekmės užimtumui ir profesiniam gyvenimui“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 23 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) tyrimą „COVID-19. Pasekmės užimtumui ir profesiniam gyvenimui“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. EUROFOUND tyrimą „Gyvenimas, darbas ir COVID-19 pandemija. Visose ES valstybėse prastėja psichikos sveikata ir smunka pasitikėjimas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. EUROFOUND tyrimą „Gyvenimas, darbas ir COVID-19 pandemija. Visose ES valstybėse prastėja psichikos sveikata ir smunka pasitikėjimas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. ataskaitą dėl ilgalaikės priežiūros, kurią parengė Komisija ir Socialinės apsaugos komitetas (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. ataskaitą dėl ilgalaikės priežiūros, kurią parengė Komisija ir Socialinės apsaugos komitetas (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 9/2018 „Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ES: daug trūkumų ir ribota nauda“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 9/2018 „Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ES: daug trūkumų ir ribota nauda“ (16),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais Olivier De Schutter pranešimą po jo vizito ES institucijose 2020 m. lapkričio 25 d. – 2021 m. sausio 29 d. (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais Olivier De Schutter pranešimą po jo vizito ES institucijose 2020 m. lapkričio 25 d. – 2021 m. sausio 29 d. (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0274/2021),

| A. | kadangi COVID-19 krizė padarė ir greičiausiai toliau darys didelį, bet neproporcingą poveikį valstybėms narėms, socialinėms grupėms, sektoriams ir regionams ir lems didesnį skurdo lygį visoje ES; kadangi labiausiai nukentėjo pažeidžiamiausi asmenys; kadangi krizė padarė pražūtingą poveikį įvairioms pažeidžiamoms grupėms ir sukėlė precedento neturinčių sunkumų vyresnio amžiaus žmonių priežiūros darbuotojams; kadangi moterys (lyginant su vyrais), taip pat jaunimas, žemos kvalifikacijos darbuotojai, migrantai, neįgalieji, asmenys iš nepalankios aplinkos, vyresnio amžiaus asmenys ir pagal terminuotas darbo sutartis dirbantys asmenys arba asmenys, kurių užimtumo forma nestandartinė, taip pat savarankiškai dirbantys asmenys patyrė neproporcingą krizės poveikį; kadangi didelį poveikį patyrė kai kurios įmonės, ypač MVĮ ir labai mažos įmonės; |
| --- | --- |

A.

kadangi COVID-19 krizė padarė ir greičiausiai toliau darys didelį, bet neproporcingą poveikį valstybėms narėms, socialinėms grupėms, sektoriams ir regionams ir lems didesnį skurdo lygį visoje ES; kadangi labiausiai nukentėjo pažeidžiamiausi asmenys; kadangi krizė padarė pražūtingą poveikį įvairioms pažeidžiamoms grupėms ir sukėlė precedento neturinčių sunkumų vyresnio amžiaus žmonių priežiūros darbuotojams; kadangi moterys (lyginant su vyrais), taip pat jaunimas, žemos kvalifikacijos darbuotojai, migrantai, neįgalieji, asmenys iš nepalankios aplinkos, vyresnio amžiaus asmenys ir pagal terminuotas darbo sutartis dirbantys asmenys arba asmenys, kurių užimtumo forma nestandartinė, taip pat savarankiškai dirbantys asmenys patyrė neproporcingą krizės poveikį; kadangi didelį poveikį patyrė kai kurios įmonės, ypač MVĮ ir labai mažos įmonės;

| B. | kadangi, remiantis Komisijos 2021 m. pavasario Europos ekonomine prognoze (18), 2021 m. ES ekonomika augs 4,2 proc., o 2022 m. – 4,4 proc.; kadangi prognozuojama, kad nedarbo lygis ES 2021 m. sieks 7,6 proc., o 2022 m. – 7 proc.; kadangi šie rodikliai tebėra aukštesni nei prieš krizę; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Komisijos 2021 m. pavasario Europos ekonomine prognoze (18), 2021 m. ES ekonomika augs 4,2 proc., o 2022 m. – 4,4 proc.; kadangi prognozuojama, kad nedarbo lygis ES 2021 m. sieks 7,6 proc., o 2022 m. – 7 proc.; kadangi šie rodikliai tebėra aukštesni nei prieš krizę;

| C. | kadangi koronaviruso pandemija sukėlė istorinį Europos ekonomikos sukrėtimą, o 2020 m. ekonomika susitraukė 6,1 proc.; kadangi įmonės ir vartotojai yra prisitaikę geriau susidoroti su viruso plitimo valdymo priemonėmis, o kai kurie sektoriai, pvz., turizmas ir asmeninės paslaugos, toliau kenčia; |
| --- | --- |

C.

kadangi koronaviruso pandemija sukėlė istorinį Europos ekonomikos sukrėtimą, o 2020 m. ekonomika susitraukė 6,1 proc.; kadangi įmonės ir vartotojai yra prisitaikę geriau susidoroti su viruso plitimo valdymo priemonėmis, o kai kurie sektoriai, pvz., turizmas ir asmeninės paslaugos, toliau kenčia;

| D. | kadangi siekiant vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo ir didesnio kartų solidarumo svarbu kovoti su diskriminacija dėl amžiaus ir panaikinti kliūtis vyresnio amžiaus žmonėms savanoriškai dirbti sulaukus įprasto pensinio amžiaus; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo ir didesnio kartų solidarumo svarbu kovoti su diskriminacija dėl amžiaus ir panaikinti kliūtis vyresnio amžiaus žmonėms savanoriškai dirbti sulaukus įprasto pensinio amžiaus;

| E. | kadangi dėl COVID-19 krizės padidėjusios nelygybės Europos visuomenėje pagreitėjo pavojingos socialinės tendencijos, dėl kurių gali susiformuoti susiskaldymo, streso ir nusivylimo atmosfera, dėl kurios ne tik skurstantys, bet visi visuomenės nariai kenčia dėl žemesnio gerovės lygio; kadangi nelygybės mažinimas yra būtina sąlyga siekiant tvarumo ir gerovės visiems, nes ji daro neigiamą poveikį bendriems visuomenės veiklos rezultatams pagal pagrindinius gerovės rodiklius, pvz., psichinės ir fizinės sveikatos, pasitikėjimo demokratinėmis institucijomis, taip pat socialinės taikos ir saugumo; kadangi socialinės apsaugos sistemos patiria didelę įtampą, bandydamos sušvelninti socialinį krizės poveikį ir visiems užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas bei galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis, tokiomis kaip sveikatos priežiūra, švietimas ir būstas; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl COVID-19 krizės padidėjusios nelygybės Europos visuomenėje pagreitėjo pavojingos socialinės tendencijos, dėl kurių gali susiformuoti susiskaldymo, streso ir nusivylimo atmosfera, dėl kurios ne tik skurstantys, bet visi visuomenės nariai kenčia dėl žemesnio gerovės lygio; kadangi nelygybės mažinimas yra būtina sąlyga siekiant tvarumo ir gerovės visiems, nes ji daro neigiamą poveikį bendriems visuomenės veiklos rezultatams pagal pagrindinius gerovės rodiklius, pvz., psichinės ir fizinės sveikatos, pasitikėjimo demokratinėmis institucijomis, taip pat socialinės taikos ir saugumo; kadangi socialinės apsaugos sistemos patiria didelę įtampą, bandydamos sušvelninti socialinį krizės poveikį ir visiems užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas bei galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis, tokiomis kaip sveikatos priežiūra, švietimas ir būstas;

| F. | kadangi 2021 m. gegužės 7–8 d. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime ES vadovai Europos socialinių teisių ramstį (ESTR) pripažino esminiu ekonomikos gaivinimo elementu ir Porto deklaracijoje pabrėžė savo pasiryžimą toliau stiprinti šio ramsčio įgyvendinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. gegužės 7–8 d. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime ES vadovai Europos socialinių teisių ramstį (ESTR) pripažino esminiu ekonomikos gaivinimo elementu ir Porto deklaracijoje pabrėžė savo pasiryžimą toliau stiprinti šio ramsčio įgyvendinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis;

| G. | kadangi labiausiai sumažėjo jaunimo užimtumas (19), be to, jie prarado daug galimybių dėl mokymo ar stažuočių trūkumo; kadangi kai kuriose valstybėse narėse darbuotojams, dirbantiems mažų garantijų sąlygomis, grėsė ypač didelė rizika dėl pandemijos prarasti darbą ir negauti pakankamos socialinės apsaugos; kadangi reikia daugiau investuoti į įperkamą, prieinamą, įtraukų ir aukštos kokybės profesinį rengimą ir mokymą, kad kiekvienas turėtų tinkamą kompetenciją ir kvalifikaciją, įskaitant tą, kurios reikia pereinant prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos; kadangi vienas iš pagrindinių prioritetų – išvengti dar vienos jaunuolių „prarastosios kartos“; kadangi politika, dėl kurios didėja kartų nelygybė, daro įtaką mūsų gerovės sistemos tvarumui ir mūsų demokratijai; |
| --- | --- |

G.

kadangi labiausiai sumažėjo jaunimo užimtumas (19), be to, jie prarado daug galimybių dėl mokymo ar stažuočių trūkumo; kadangi kai kuriose valstybėse narėse darbuotojams, dirbantiems mažų garantijų sąlygomis, grėsė ypač didelė rizika dėl pandemijos prarasti darbą ir negauti pakankamos socialinės apsaugos; kadangi reikia daugiau investuoti į įperkamą, prieinamą, įtraukų ir aukštos kokybės profesinį rengimą ir mokymą, kad kiekvienas turėtų tinkamą kompetenciją ir kvalifikaciją, įskaitant tą, kurios reikia pereinant prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos; kadangi vienas iš pagrindinių prioritetų – išvengti dar vienos jaunuolių „prarastosios kartos“; kadangi politika, dėl kurios didėja kartų nelygybė, daro įtaką mūsų gerovės sistemos tvarumui ir mūsų demokratijai;

| H. | kadangi darbo rinkos skaitmeninimas yra galimybė ir turėtume pasinaudoti jo teikiama nauda, kartu užtikrinant, kad dėl nuotolinio darbo ir lanksčių darbo laiko grafikų nebūtų pažeidžiamos darbuotojų teisės; |
| --- | --- |

H.

kadangi darbo rinkos skaitmeninimas yra galimybė ir turėtume pasinaudoti jo teikiama nauda, kartu užtikrinant, kad dėl nuotolinio darbo ir lanksčių darbo laiko grafikų nebūtų pažeidžiamos darbuotojų teisės;

| I. | kadangi ateityje bus svarbūs sutrumpinto darbo laiko grafikai, kuriuos galima pradėti taikyti krizės metu ir kurie sudaro sąlygas struktūriniam ekonomikos ir žmogiškųjų išteklių prisitaikymui; kadangi aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas užkirstų kelią nenumatytai atskirčiai dėl reikalavimų neatitikimo; kadangi šios darbo vietų išlaikymo schemos, įvestos reaguojant į naujausias izoliavimo priemones, toliau padeda švelninti darbo rinkos pokyčių padarinius – 2021 m. vasario mėnesį jie buvo taikomi apie 5,6 proc. darbo jėgos, palyginti su maždaug 5 proc. 2020 m. spalio mėnesį (20); |
| --- | --- |

I.

kadangi ateityje bus svarbūs sutrumpinto darbo laiko grafikai, kuriuos galima pradėti taikyti krizės metu ir kurie sudaro sąlygas struktūriniam ekonomikos ir žmogiškųjų išteklių prisitaikymui; kadangi aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas užkirstų kelią nenumatytai atskirčiai dėl reikalavimų neatitikimo; kadangi šios darbo vietų išlaikymo schemos, įvestos reaguojant į naujausias izoliavimo priemones, toliau padeda švelninti darbo rinkos pokyčių padarinius – 2021 m. vasario mėnesį jie buvo taikomi apie 5,6 proc. darbo jėgos, palyginti su maždaug 5 proc. 2020 m. spalio mėnesį (20);

| J. | kadangi pandemija aiškiai parodė integruotos priežiūros svarbą, daugiausia dėmesio skiriant kokybiškų paslaugų teikimui per visą gyvenimą, o ypatingą dėmesį skiriant vaikų, neįgaliųjų, pažeidžiamų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūrai; kadangi izoliavimo laikotarpiais moterys atliko didžiąją dalį neapmokamo darbo, nepaisant to, kad vyrai daugiau nei anksčiau dalijosi namų ruošos darbais (21) (moterys skyrė 18,4 val. per savaitę maisto ruošimui ir namų ruošos darbams, o vyrai – 12,1 val.; prieš pandemiją moterys šioms užduotims skirdavo 15,8 val., o vyrai – 6,8 val.); kadangi darbuotojų trūkumas sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriuose, kurį kai kurios valstybės narės dėl investicijų stokos ir (arba) demografinių pokyčių numatymo stokos patyrė dar prieš pandemiją (22), galėjo padidėti krizės metu, be kita ko, dėl didžiulio darbo spaudimo ir psichinio streso, kurį sukėlė pandemija (23); kadangi socialiniai partneriai sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityje ragina patobulinti tam tikrus sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos elementus, kad būtų užtikrintas atsparumas ir parengtis (24); |
| --- | --- |

J.

kadangi pandemija aiškiai parodė integruotos priežiūros svarbą, daugiausia dėmesio skiriant kokybiškų paslaugų teikimui per visą gyvenimą, o ypatingą dėmesį skiriant vaikų, neįgaliųjų, pažeidžiamų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūrai; kadangi izoliavimo laikotarpiais moterys atliko didžiąją dalį neapmokamo darbo, nepaisant to, kad vyrai daugiau nei anksčiau dalijosi namų ruošos darbais (21) (moterys skyrė 18,4 val. per savaitę maisto ruošimui ir namų ruošos darbams, o vyrai – 12,1 val.; prieš pandemiją moterys šioms užduotims skirdavo 15,8 val., o vyrai – 6,8 val.); kadangi darbuotojų trūkumas sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriuose, kurį kai kurios valstybės narės dėl investicijų stokos ir (arba) demografinių pokyčių numatymo stokos patyrė dar prieš pandemiją (22), galėjo padidėti krizės metu, be kita ko, dėl didžiulio darbo spaudimo ir psichinio streso, kurį sukėlė pandemija (23); kadangi socialiniai partneriai sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityje ragina patobulinti tam tikrus sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos elementus, kad būtų užtikrintas atsparumas ir parengtis (24);

| K. | kadangi Europos Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad ES biudžeto cikle nepakankamai atsižvelgiama į lyčių lygybę; kadangi Audito Rūmai rekomendavo Europos Komisijai įvertinti ir pranešti, ar valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose atsižvelgiama į lyčių lygybę; kadangi iniciatyva „Next Generation EU“ yra orientuota į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma darančią poveikį sektoriams ir profesijoms, kuriuose dominuoja vyrai; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad ES biudžeto cikle nepakankamai atsižvelgiama į lyčių lygybę; kadangi Audito Rūmai rekomendavo Europos Komisijai įvertinti ir pranešti, ar valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose atsižvelgiama į lyčių lygybę; kadangi iniciatyva „Next Generation EU“ yra orientuota į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma darančią poveikį sektoriams ir profesijoms, kuriuose dominuoja vyrai;

| L. | kadangi, kalbant apie EGADP socialinę dimensiją, EGADP reglamente nustatyta, kad bendrasis tikslas yra skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, didinant valstybių narių atsparumą, pasirengimą krizėms, gebėjimą prisitaikyti ir jų augimo potencialą, mažinant socialinį ir ekonominį krizės poveikį, padedant įgyvendinti ESTR, taip pat siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos, atkuriant ir skatinant tvarų augimą ir raginant kurti aukštos kokybės darbo vietas; |
| --- | --- |

L.

kadangi, kalbant apie EGADP socialinę dimensiją, EGADP reglamente nustatyta, kad bendrasis tikslas yra skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, didinant valstybių narių atsparumą, pasirengimą krizėms, gebėjimą prisitaikyti ir jų augimo potencialą, mažinant socialinį ir ekonominį krizės poveikį, padedant įgyvendinti ESTR, taip pat siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos, atkuriant ir skatinant tvarų augimą ir raginant kurti aukštos kokybės darbo vietas;

| M. | kadangi visuotiniai uždaviniai, tokie kaip skaitmeninimas ir kova su klimato kaita, nepaisant COVID-19 krizės, turės būti toliau sprendžiami, ir jiems reikalinga teisinga pertvarka, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; kadangi, remiantis naujausia Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaita, klimato kaita, visuotinis atšilimas ir biologinės įvairovės nykimas proporcingai didėja; kadangi ES piliečiai ir darbuotojai vis stipriau ir dažniau jaučia klimato pokyčių ir ekstremalių meteorologinių reiškinių padarinius; kadangi siekiant iki 2050 m. neutralizuoti anglies dioksido poveikį buvo iškelti 2030 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai; kadangi didesnės klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pastangos lemia esminius Europos ir valstybių narių ekonomikos bei darbo rinkų pokyčius; |
| --- | --- |

M.

kadangi visuotiniai uždaviniai, tokie kaip skaitmeninimas ir kova su klimato kaita, nepaisant COVID-19 krizės, turės būti toliau sprendžiami, ir jiems reikalinga teisinga pertvarka, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; kadangi, remiantis naujausia Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaita, klimato kaita, visuotinis atšilimas ir biologinės įvairovės nykimas proporcingai didėja; kadangi ES piliečiai ir darbuotojai vis stipriau ir dažniau jaučia klimato pokyčių ir ekstremalių meteorologinių reiškinių padarinius; kadangi siekiant iki 2050 m. neutralizuoti anglies dioksido poveikį buvo iškelti 2030 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai; kadangi didesnės klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pastangos lemia esminius Europos ir valstybių narių ekonomikos bei darbo rinkų pokyčius;

| N. | kadangi konkretus EGADP priemonės tikslas – teikti finansinę paramą valstybėms narėms, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės bei siektinos reikšmės, nustatytos nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; kadangi tai reiškia, kad bet kokiais šiuose planuose nustatytais veiksmais (įskaitant skaitmenines ir ekologiškas investicijas) ir sutartomis reformomis turi būti prisidedama prie ESTR principų įgyvendinimo, kokybiškų darbo vietų kūrimo ir aukštynkryptės socialinės konvergencijos; kadangi veiksmai, kuriais neprisidedama prie šių socialinių tikslų, neatitinka EGADP reglamento reikalavimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi konkretus EGADP priemonės tikslas – teikti finansinę paramą valstybėms narėms, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės bei siektinos reikšmės, nustatytos nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; kadangi tai reiškia, kad bet kokiais šiuose planuose nustatytais veiksmais (įskaitant skaitmenines ir ekologiškas investicijas) ir sutartomis reformomis turi būti prisidedama prie ESTR principų įgyvendinimo, kokybiškų darbo vietų kūrimo ir aukštynkryptės socialinės konvergencijos; kadangi veiksmai, kuriais neprisidedama prie šių socialinių tikslų, neatitinka EGADP reglamento reikalavimų;

| O. | kadangi pagal EGADP reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nacionaliniai planai turi derėti su atitinkamais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais, nustatytais įgyvendinant Europos semestrą, taip pat su uždaviniais ir prioritetais, nustatytais naujausioje Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ekonominės politikos; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal EGADP reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nacionaliniai planai turi derėti su atitinkamais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais, nustatytais įgyvendinant Europos semestrą, taip pat su uždaviniais ir prioritetais, nustatytais naujausioje Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ekonominės politikos;

| P. | kadangi socialiniu požiūriu tvarios reformos yra grindžiamos solidarumu, integracija, socialiniu teisingumu, sąžiningu turto padalijimu, lyčių lygybe, kokybiška visiems prieinama valstybine švietimo sistema, kokybišku darbu ir tvariu augimu, t. y. modeliu, kuriuo užtikrinama lygybė ir socialinė apsauga, įgalinamos pažeidžiamos grupės, didinamas dalyvavimas ir stiprinama pilietybė, taip pat gerinamos visų žmonių gyvenimo sąlygos; |
| --- | --- |

P.

kadangi socialiniu požiūriu tvarios reformos yra grindžiamos solidarumu, integracija, socialiniu teisingumu, sąžiningu turto padalijimu, lyčių lygybe, kokybiška visiems prieinama valstybine švietimo sistema, kokybišku darbu ir tvariu augimu, t. y. modeliu, kuriuo užtikrinama lygybė ir socialinė apsauga, įgalinamos pažeidžiamos grupės, didinamas dalyvavimas ir stiprinama pilietybė, taip pat gerinamos visų žmonių gyvenimo sąlygos;

| Q. | kadangi COVID-19 krizė paspartino Europos ir nacionalinės ekonomikos perėjimą prie skaitmeninių technologijų bei naujų darbo metodų kūrimą; kadangi skaitmeninimas, robotizavimas, automatizavimas ir dirbtinis intelektas turi būti naudingi darbuotojams bei visuomenei gerinant darbo sąlygas ir gyvenimo kokybę, užtikrinant aukštus profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros standartus, kuriant geresnes užimtumo galimybes ir prisidedant prie socialinės ir ekonominės konvergencijos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi COVID-19 krizė paspartino Europos ir nacionalinės ekonomikos perėjimą prie skaitmeninių technologijų bei naujų darbo metodų kūrimą; kadangi skaitmeninimas, robotizavimas, automatizavimas ir dirbtinis intelektas turi būti naudingi darbuotojams bei visuomenei gerinant darbo sąlygas ir gyvenimo kokybę, užtikrinant aukštus profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros standartus, kuriant geresnes užimtumo galimybes ir prisidedant prie socialinės ir ekonominės konvergencijos;

| 1. | primena, kad, vadovaujantis Sutartimis, Sąjunga turi dirbti siekiant tvaraus Europos vystymosi, pagrįsto subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria būtų siekiama visiško užimtumo, sveikos ir saugios darbo aplinkos bei sąlygų ir socialinės pažangos, aukšto lygio aplinkos apsauga ir aplinkos kokybės gerinimu, mokslinės ir technologinės pažangos skatinimu, kova su skurdu ir nelygybe, socialine atskirtimi ir diskriminacija bei aukštynkryptės socialinės konvergencijos, socialinio teisingumo ir apsaugos skatinimu, moterų ir vyrų lygybe, kartų solidarumu ir vaiko bei neįgaliųjų teisių apsauga; primygtinai tvirtina, kad šie tikslai turi būti svarbiausi ES ilgalaikės tvaraus ekonomikos augimo strategijos prioritetai, atitinkantys JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ESTR, Žaliąjį kursą ir jais turi būti grindžiami valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos semestras būtų suderintas su šiais tikslais ir strategijomis ir tokiu būdu taptų iš tiesų visapusiška priemone; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, naujosios daugiametės finansinės programos ir iniciatyvos „Next Generation EU“ teikiamomis galimybėmis sunkumų patiriančioms ir likvidumo stokojančioms įmonėms remti, visų pirma gerinant MVĮ galimybes gauti finansavimą, užtikrinant ES dirbančių žmonių darbo vietas ir darbo sąlygas ir teikiant paramą įmonėms ir darbuotojams vykstant žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad ekonominės politikos negalima analizuoti vien tik makroekonominiu požiūriu, daugiausia dėmesio skiriant tradiciniams augimo, skolos, deficito ir užimtumo lygio rodikliams – ja turėtų būti atsižvelgiama ir į gilumines ilgalaikio ekonominio ir socialinio disbalanso priežastis; primygtinai reikalauja, kad Europos semestras būtų grindžiamas integruotu požiūriu, pagal kurį ekonominė, socialinė ir aplinkos politika būtų vienodai svarbi; mano, kad svarbus vaidmuo turėtų būti skiriamas ir klimato politikai; ragina, kad Europos semestru būtų užtikrinamas valstybių narių veiksmų koordinavimas, pasirūpinant tuo, kad jos žengtų ta pačia kryptimi neutralaus poveikio klimatui ir labiau skaitmeninės ekonomikos link, nepaliekant nė vieno nuošalyje, ir kad būtų vykdomi struktūriniai pokyčiai siekiant socialinės pažangos, darnaus vystymosi ir gerovės; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į ekonominės politikos poveikį siekiant išvengti neigiamų socialinių padarinių, taip pat neigiamo poveikio socialinei sanglaudai, įskaitant daugelį pažeidžiamų grupių, taigi ir mūsų demokratijai ir Europos projektui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina ES vadovų įsipareigojimą įgyvendinti ESTR ir tris naujus pagrindinius ES tikslus, kurie turi būti pasiekti iki 2030 m.; ragina Komisiją užtikrinti, kad ESTR veiksmų planas būtų laiku ir griežtai įgyvendintas, nustatant konkrečius veiksmus ir pasiekimus, bei užtikrinti, kad kiekvienas pasiūlymas duotų rezultatų ir pasiektų savo tikslą; ragina užtikrinti, kad rodikliai apimtų visą socialinę riziką, kuri kyla dėl pandemijos padarinių ekonomikai, užimtumui ir sveikatai ir kurią žmonėms ir darbuotojams gali kelti žalioji bei skaitmeninė transformacija; pažymi, kad DVT stebėsena ir naujoji socialinių rodiklių suvestinė suteikia galimybę visapusiškiau stebėti šią riziką, tačiau nenustato aiškių tikslų ES veiksmų poveikiui įvertinti; remia plataus užmojo tvirto, tvaraus ir integracinio ekonomikos bei socialinio atsigavimo ir modernizavimo darbotvarkę, kuri neatsiejama nuo Europos socialinio modelio stiprinimo, kad visi žmonės galėtų pasinaudoti žaliąja ir skaitmenine pertvarka ir gyventi oriai; ragina valstybes nares nustatyti plataus užmojo nacionalinius tikslus, kurie, deramai atsižvelgiant į kiekvienos šalies pradinę padėtį, būtų tinkamas indėlis siekiant Europos tikslų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją išmokti šios krizės pamokas ir dirbti siekiant Europos Sąjungoje įgyvendinti geresnę tvaraus valdymo struktūrą, grindžiamą solidarumu, integracija, socialiniu teisingumu ir integracija, teisingu turto paskirstymu, lyčių lygybe, aukštos kokybės viešosiomis paslaugomis, įskaitant viešąją, visuotinę ir aukštos kokybės švietimo sistemą, kokybišką užimtumą ir tvarų augimą; ragina Komisiją prieš nusprendžiant nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą atsižvelgti ne tik į bendrą ekonomikos būklės vertinimą remiantis kiekybiniais kriterijais, bet ir į jį tinkamai atspindinčius skirtumus, taip pat į atitinkamų valstybių narių užimtumo, socialinę ir sveikatos padėtį; mano, kad pageidautina, jog ES ekonomikos valdymo sistemos peržiūra būtų atlikta prieš nutraukiant bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad tam tikri politiniai sprendimai ir fiskalinė politika, priimti po 2008 m. finansų ir ekonomikos krizės, galėjo lemti tai, kad kai kurių valstybių narių sveikatos ir socialinės sistemos nebuvo pakankamai pasirengusios kovoti su pandemija; pabrėžia, kad reikia papildomų kriterijų, ypač tokių, kuriais atsižvelgiama į ilgalaikių viešųjų, socialinių ir aplinkos investicijų poreikį, viešojo ir privačiojo sektoriaus ekonominę veiklą ir į socialinę pažangą valstybėse narėse įgyvendinant ESTR; mano, kad vien iki krizės buvusio ekonominės veiklos lygio gali nepakakti norint įtvirtinti tvarų atsigavimą; pabrėžia, kad dabartinių priemonių gali nepakakti siekiant įveikti ekonominio sąstingio, didėjančios nelygybės ir socialinių bei teritorinių skirtumų atsiradimo pavojų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad COVID-19 pandemija paveikė visų europiečių, ypač pažeidžiamų gyventojų grupių, gerovę; primena, kad Komisijos pirmininkė įsipareigojo ES ekonomikos strategijoje didžiausią dėmesį skirti tvarumui, socialinei įtraukčiai ir piliečių gerovei (25); mano, kad tai labai svarbu siekiant užtikrinti, kad Europa išliktų pažangiausių pasaulio gerovės sistemų namais, taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu ir būtų gyvybingas inovacijų ir konkurencingo verslumo centras; primena, kad socialinė, ekonominė ir teritorinė nelygybė tarp valstybių narių ir jų viduje per pastarąjį dešimtmetį padidėjo; ragina Komisiją įtraukti socialinę ir aplinkos srities nelygybę į Europos semestro kontekste vykdomą analizę; ragina valstybes nares dalyvauti ES fiskalinių taisyklių peržiūroje, siekiant skatinti tvarias socialines ir augimą skatinančias investicijas, kartu išlaikant viešųjų finansų tvarumą ir tvirtas socialinės gerovės sistemas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą pabrėžia socialinės apsaugos sistemų valstybėse narėse tinkamumo ir tvarumo svarbą; atkreipia dėmesį į Didžiojo dvidešimtuko (G20) 2021 m. liepos 9-10 d. komunikatą ir G20 įsipareigojimą užtikrinti veiksmingą visuotinį minimalų mokestį, kaip išdėstyta pareiškime dėl dviejų ramsčių sprendimo siekiant spręsti mokesčių problemas, kylančias dėl ekonomikos skaitmeninimo, kurį EBPO/G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtrauki sistema paskelbė 2021 m. liepos 1 d.; laukia Komisijos pasiūlymo, kaip perkelti tarptautinį susitarimą į ES teisę, kad būtų išvengta agresyvaus mokesčių planavimo ir užtikrintas sąžiningumas ES viduriniajai klasei ir dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad prieiga prie pagrindinių paslaugų, pvz., vandens ir energijos, yra labai svarbi siekiant užtikrinti socialinę įtrauktį ir pagrindinius sanitarijos standartus; ragina imtis paramos priemonių siekiant užtikrinti įtraukias ir įperkamas pagrindines paslaugas įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip tinkamai spręsti energijos nepritekliaus problemą atsižvelgiant į mūsų Žaliojo kurso tikslus ir įvertinti energetikos rinkas, kad būtų išvengta neigiamų pasekmių, kurių augančios energijos kainos gali turėti MVĮ konkurencingumui ir namų ūkiams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti aukštus darbuotojų apsaugos nuo rizikos ir ligų standartus ir senatvės pensijas labai svarbu turėti gerai parengtas darbo jėgos apmokestinimo sistemas; mano, kad mokesčių sistemos turėtų būti kuriamos taip, kad būtų mažinama nelygybė, skatinamas teisingumas ir apsaugomi namų ūkiai, ir kad jos būtų subalansuotos siekiant didesnio jų teisingumo ir veiksmingumo; pabrėžia, kad viešos pajamos galėtų būti naudojamos pagrindiniams prioritetams finansuoti ir galėtų padėti spręsti valstybių narių fiskalines problemas, taip pat prisidėti prie ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, be kita ko, didinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą visiems ir užtikrinant jų ilgalaikį finansavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis realių veiksmų siekiant kovoti su mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu – tai svarbi ekonominės nelygybės mažinimo ir mokestinių pajamų surinkimo gerinimo valstybėse narėse priemonė; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu į visas ES politikos sritis, ypač į ES biudžeto planavimą, geriau integruoti socialinius uždavinius, socialinę pažangą, gerovę ir tvarumą, tokiu būdu užtikrinant viešųjų išlaidų ir investicijų suderinamumą su socialiniais ir aplinkos apsaugos tikslais bei nustatant galimą socialinį biudžetinių sprendimų poveikį gerovei; ragina Komisiją įtraukti tvarumą ir gerovę į metinę tvaraus augimo strategiją ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir savo poveikio vertinime atkreipti dėmesį į socialinį ES politikos priemonių poveikį; pabrėžia, kad vykdant Europos semestro procesą svarbu sukurti tvirtesnę visapusišką ir integruotą sistemą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausioms ir marginalizuotoms visuomenės grupėms; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad COVID-19 krizė atskleidė socialinės apsaugos užtikrinimo spragas ir pabrėžė, kad svarbu skatinti didesnį atsparumą, pvz., gerinant minimalių pajamų sistemų ir pensijų adekvatumą bei aprėptį ir supaprastinant tinkamumo finansuoti sąlygas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra susirūpinęs dėl pandemijos sukelto pernelyg didelio įsiskolinimo ir jos ekonominių bei socialinių padarinių ir pabrėžia, kad žmonės ir MVĮ turi būti apsaugoti nuo pernelyg didelio įsiskolinimo spastų; ragina toliau gerinti konsultavimo ir apsaugos skolų srityje paslaugas ir didinti informuotumą finansiniais klausimais; mano, kad, kalbant apie 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikate minimas neveiksnias paskolas, reikėtų remti Europos MVĮ, darbuotojus ir namų ūkius; pažymi, kad EGADP suteikia galimybę remti ekonomikos atsigavimą vykdant papildomas investicijas ir reformas šioje srityje; pabrėžia, kad svarbu priimti politikos priemones, kuriomis būtų sprendžiama, kaip mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, sunkiai galintiems apmokėti sąskaitas ir sudurti galą su galu, išgyventi pandemijos poveikį ir nepatekti į skurdo spąstus; |
| --- | --- |

13.

2022 m. Europos valdymo sistema siekiant tvarumo, socialinės įtraukties ir žmonių gerovės

| 14. | mano, kad, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, smarkiai išaugusį valstybės skolos lygį ir būsimą Stabilumo ir augimo pakto bei Europos semestro proceso reformą, Parlamento pasiūlymas priimti tvarios gerovės ir socialinės pažangos paktą, pagal kurį socialiniai ir tvarūs tikslai būtų privalomi siekiant JT DVT, tapo aktualesnis nei bet kada anksčiau; pažymi, kad šiuo požiūriu 8-asis DVT dėl tvaraus augimo, užimtumo ir deramo darbo pasirodė esąs visos JT 2030 m. darbotvarkės varomoji jėga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad siekiant tvaraus, pažangaus ir integracinio augimo vidutinės trukmės laikotarpiu reikia užtikrinti tvarią fiskalinę politiką, o ES ekonomine ir socialine politika turi būti siekiama ilgalaikio atsigavimo, kad mūsų ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnės, įtraukesnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano įgyvendinimas padės stiprinti socialinį aspektą visose Sąjungos politikos srityse ir padės užtikrinti įtraukų ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad aktyvesnis ekonominis ir socialinis valdymas tarp valstybių narių, ypač siekiant didesnės mokesčių taisyklių konvergencijos, būtų ekonomikos atsigavimo varomoji jėga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kalbant apie ES ekonominį ir socialinį valdymą, pritaria Europos vadovams, kad reikia reguliariai aukščiausiu politiniu lygmeniu vertinti pažangą siekiant pagrindinių 2030 m. tikslų ir aukštynkryptės konvergencijos (26); mano, kad valdymo peržiūros procese darbo ir socialinės politikos ministrai turėtų dalyvauti lygiomis teisėmis su ekonominės bei finansų politikos ministrais, kad ekonominiai, socialiniai aspektai ir užimtumo klausimai pagal Europos semestro mechanizmą būtų vertinami vienodai; pritaria Tarybai, kad ESTR įgyvendinimas sustiprins Sąjungos siekį pereiti prie skaitmeninės, ekologiškos ir teisingos pertvarkos bei padės siekti didesnės socialinės ir ekonominės konvergencijos ir spręsti demografines problemas, o socialinis aspektas, socialinis dialogas ir aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas visada buvo labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos pagrindas; mano, kad socialinių rodiklių suvestinė turi būti atnaujinta kaip Europos semestro politikos koordinavimo sistemos dalis, kad būtų galima stebėti pažangą šiais klausimais, o rezultatų suvestinę pritaikyti prie padėties po pandemijos, taip pat suderinti su EGADP procesu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad politikos orientavimo ir valdymo metodas, kuriais siekiama, kad formuojant politiką ir priimant sprendimus daugiausia dėmesio būtų skiriama žmonėms ir jų gerovei, yra labai svarbūs Europos Sąjungos ateičiai; reikalauja, kad šiuo tikslu Komisija pateiktų išsamų pasiūlymą, kuriame būtų išsamiai išdėstyti konkretūs socialiniai, ekologiniai ir ekonominiai tikslai, kurie turėtų atspindėti atitinkamus ES tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus, prisiimtus pagal 2020 m. gruodžio 17 d. Parlamento rezoliuciją dėl stiprios socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (27), JT DVT, Paryžiaus klimato susitarimą, Europos klimato teisės tikslą iki 2050 m. neutralizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį ir susijusius tarpinius tikslus, Europos pagrindinių teisių chartiją, ESTR, įsipareigojimą panaikinti skurdą Europoje iki 2050 m. priimant ES kovos su skurdu teisės aktą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad būtina imtis tolesnių veiksmų dėl 2016 m. pareiškimo „Nauja socialinio dialogo pradžia“ ir peržiūrėti būdus, kaip įtraukti socialinius partnerius į Europos semestro valdymą, kuris iki šiol buvo nepakankamas, pasidalijant informacija apie reformų tikslus su darbuotojais bei įmonėmis ir taip palengvinti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina bendrą Europos socialinių partnerių pasiūlymą dėl alternatyvių rodiklių rinkinio ekonominei, socialinei, aplinkosauginei ir klimato politikos pažangai įvertinti, kuris papildytų BVP kaip gerovės matą siekiant integracinio ir tvaraus augimo; mano, kad į socialinių rodiklių suvestinę turi būti įtraukti nauji rodikliai, visapusiškai atspindintys nelygybės tendencijas ir priežastis; pabrėžia, kad šiame procese svarbu atsižvelgti į pažeidžiamiausių ir marginalizuotų mūsų visuomenės narių interesus; pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi būti įtraukti į sprendimų priėmimo procesą, kad būtų galima pradėti strateginius veiksmus, orientuotus į ekonomikos atsigavimą; mano, kad visi veiksmai, kurių imamasi šioje srityje, neturi pakenkti socialinių partnerių autonomijai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia įvertinti aplinkos būklės blogėjimo ir klimato kaitos socialinį poveikį; ragina ES lygmeniu apsaugoti teisę į sveikatą ir sveiką aplinką, nes ši teisė yra būtina siekiant užtikrinti daugumos kitų pagrindinių teisių (pvz., maisto, pastogės ir darbo) įgyvendinimą ir įtraukų perėjimą; |
| --- | --- |

21.

Nuo apsaugos iki ekologiškų ir kokybiškų darbo vietų kūrimo. Ambicingos Europos socialinės darbotvarkės poreikis

| 22. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad profesinės sąjungos turėtų galimybę pasiekti darbo vietas ir bendrauti su pačiais darbuotojais, įskaitant atvejus, kai darbas atliekamas skaitmeniniu būdu; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant skaitmeninės ekonomikos darbuotojus, turėtų teisę vesti kolektyvines derybas ir imtis kolektyvinių veiksmų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pritaria Europos vadovams, kad dėl pandemijos didėjant nedarbui ir nelygybei svarbu nukreipti išteklius ten, kur jų labiausiai reikia mūsų ekonomikai stiprinti, ir sutelkti mūsų politines pastangas į vienodas galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis siekiant geriau užtikrinti lygias galimybes, į kokybiškų darbo vietų gerinimą ir kūrimą, į verslumą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą ir į skurdo bei atskirties mažinimą; pabrėžia, kad neeiliniai ištekliai, skirti Europos ekonomikos atgaivinimui remti, yra galimybė, kurios negalima praleisti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia neigiamą COVID-19 krizės poveikį Europos darbo rinkai, ir jos nulemtą precedento neturintį darbo vietų praradimą, ypač strateginiuose sektoriuose, taip pat susijusį skurdo didėjimą ir gyvenimo lygio skirtumus, kurie visų pirma daro poveikį jaunimui, moterims ir žemos kvalifikacijos bei mažų garantijų darbą dirbantiems darbuotojams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripažįsta, jog prognozuojama, kad ikikrizinis ketvirčio produkcijos lygis visose ES valstybėse narėse bus pasiektas iki 2022 m. pabaigos; pabrėžia, kad norint, jog ekonomikos atsigavimas būtų tvarus, labai svarbu kurti kokybiškas darbo vietas vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, visų pirma moterims ir jaunimui, kurios būtų tolygiai paskirstytos visoje Europoje, siekiant išvengti skirtumų tarp regionų, nes įrodyta, kad jie yra labai svarbūs mūsų visuomenės ir ekonomikos atsparumui užtikrinti; mano, kad socialiniai partneriai atlieka labai svarbų vaidmenį numatant darbo rinkų raidą ir užtikrinant sklandų darbuotojų, nukentėjusių nuo struktūrinių pokyčių, perėjimą; mano, kad kolektyvinių derybų struktūrų stiprinimas visais lygmenimis yra labai svarbus siekiant sukurti kokybišką ir tvarų užimtumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad kokybiškas švietimas ir gerai išsilavinusi darbo jėga kartu su įsipareigojimu vykdyti mokslinius tyrimus ir inovacijas yra būtina tvaraus atsigavimo ir socialinės sanglaudos sąlyga; atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbuotojams turi būti suteikta galimybė persikvalifikuoti ir kelti kvalifikaciją; primygtinai reikalauja, kad pirmenybė būtų teikiama tvarioms investicijoms į kokybišką pameistrystę, suaugusiųjų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir darbuotojų mokymą; atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant integracinio ekonomikos atsigavimo reikės tvarių viešųjų ir privačiųjų investicijų siekiant užtikrinti bedarbių ir žemos kvalifikacijos asmenų galimybes mokytis, kad jie įgytų sertifikuotų pagrindinių įgūdžių, profesinių įgūdžių ir bendrųjų kompetencijų, padedančių įgyti kvalifikaciją ir keisti profesinę veiklą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES švietimo programas, derinti mokymą ir švietimą su visuomenės ir ekonomikos poreikiais ir remti darbuotojus ir mokytojus, taip pat investicijų į skaitmeninę, žaliąją ir socialinę infrastruktūrą svarbą; pabrėžia, kad siekiant kovoti su įgūdžių trūkumu labai svarbu įgyvendinti visiems skirtą Europos įgūdžių darbotvarkę; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti kuo daugiau pastangų siekiant investuoti į įperkamą, prieinamą, įtraukų ir aukštos kokybės profesinį rengimą ir mokymą, stiprinti kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, įskaitant skaitmeninius ir universaliuosius įgūdžius, ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą siekiant, kad darbuotojai būtų parengti darbo rinkos, kuriai turi įtakos ekologinė ir skaitmeninė pertvarka, poreikiams; pabrėžia, kad abipusis kvalifikacijų pripažinimas yra labai svarbus siekiant įveikti įgūdžių trūkumą ir gebėjimų paklausos bei pasiūlos neatitiktį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl vienodo vyrų ir moterų užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo stiprinimo taikant darbo užmokesčio skaidrumo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus; palankiai vertina tai, kad šiuo pasiūlymu nustatomos privalomos darbo užmokesčio skaidrumo priemonės; primygtinai ragina skubiai patvirtinti šias priemones, kad būtų išvengta dar didesnės lyčių nelygybės; ragina valstybes nares ir Komisiją remti moterų verslumą ir sudaryti joms palankesnes sąlygas gauti finansavimą; ragina valstybes nares skubiai atnaujinti Taryboje užstrigusias derybas dėl Direktyvos dėl moterų valdybose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog ES darbuotojai būtų apsaugoti tinkamu minimaliu darbo užmokesčiu, nustatytu teisės aktuose arba kolektyvinėse sutartyse, atsižvelgiant į nacionalines tradicijas ir praktiką, užtikrinant deramą jų gyvenimo lygį, kad ir kur jie dirbtų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl tinkamo minimalaus darbo užmokesčio ES, kuriuo siekiama padidinti kolektyvinių derybų aprėptį, kovoti su dirbančiųjų skurdu ir didinti aukštynkryptę socialinę konvergenciją; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad būtina padidinti valstybinių užimtumo tarnybų finansinius ir žmogiškuosius išteklius; ragina valstybes nares įdiegti veiksmingus valstybinėms užimtumo tarnyboms skirtus veiklos rezultatų valdymo mechanizmus, kad būtų galima įvertinti jų darbo rinkos programų poveikį ir išnagrinėti tobulinimo būdus; ragina valstybes nares aprūpinti savo valstybines užimtumo tarnybas technologiniais sprendimais, kad jos galėtų veiksmingai supaprastinti darbo ieškančių asmenų priėmimą ir geriau įvertinti bei suderinti jų įgūdžius; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena valstybėms narėms, kad savarankiškas gyvenimas, kokybiškos socialinės ir užimtumo paslaugos, tinkama socialinė apsauga ir stipresnė socialinė ekonomika yra būtinos siekiant užtikrinti deramą visų neįgaliųjų gyvenimą, kaip pabrėžta ES strategijoje dėl neįgaliųjų teisių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti specialią sistemą kokybiškų darbo vietų kūrimui visuose sektoriuose stebėti, įskaitant iš viešųjų investicijų sukurtas darbo vietas; ji turėtų apimti ir specialų skirsnį dėl ekologiškų ir skaitmeninių darbo vietų ir turėtų būti atsižvelgta į lyčių ir nediskriminavimo aspektus, taip pat susitarti dėl kokybiškų ir žaliųjų darbo vietų kūrimo sąlygų sistemos, taikomos įmonėms, kurios gali gauti viešųjų lėšų; ragina atidžiai stebėti aktyvaus informavimo priemones, siekiant užtikrinti vienodą asmenų, kuriems sunkiausia gauti kokybiškas darbo vietas, dalyvavimą darbo rinkoje; pabrėžia, kad galimybė naudotis ES viešosiomis lėšomis turi priklausyti nuo darbuotojų teisių ir kolektyvinių sutarčių laikymosi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant išspręsti galimybių naudotis socialinės apsaugos sistemomis trūkumo problemą, visų pirma laikantis 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacijos dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (28); dar kartą reiškia pritarimą minėtos rekomendacijos priėmimui kaip pirmajam žingsniui ir Komisijos įsipareigojimui sujungti socialinės apsaugos sistemas Europoje, tačiau pabrėžia, kad būtina užtikrinti visuotinę galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, ypač dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis; ragina Komisiją pateikti ES reglamentavimo sistemą, kuria būtų siekiama stiprinti ir užtikrinti platformų darbuotojų ir nestandartinių darbuotojų deramas darbo sąlygas, teises ir galimybes naudotis socialine apsauga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją atnaujinti kooperatyvų ir socialinės ekonomikos įmonių, kuriose dėl paties jų pobūdžio daugiau dėmesio skiriama sąžiningoms darbo sąlygoms ir darbuotojų įgalėjimui, steigimo ir plėtros sistemą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad, jei ES nori vadovauti tvariam ir įtraukiam pasaulio ekonomikos atsigavimui, tuo pat metu modernizuodama mūsų ekonomiką ir užtikrindama kokybiškas darbo vietas, reikia sukurti milijonus gerai apmokamų darbo vietų, taip pat ir vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, kartu užtikrinant aukštynkryptę, socialinę ir ekonominę konvergenciją ir lygias galimybes visiems, kad kiekvienas turėtų galimybę prisidėti prie bendro Europos projekto; primygtinai reikalauja daugiau investuoti į žaliąją, skaitmeninę ir socialinę infrastruktūrą, viešąsias paslaugas, švietimą ir socialines paslaugas, taip pat į mokslinius tyrimus, inovacijas ir anglies dioksido neišskiriančias technologijas, atsižvelgiant į ypatingą labai mažų įmonių ir MVĮ, kurios yra pagrindinės Europos ekonominės struktūros dalyvės, pobūdį siekiant kuo geriau išnaudoti jų inovacijų potencialą, kartu gerinant MVĮ galimybes gauti viešąjį ir privatųjį finansavimą ir užtikrinant tvarias, augimą skatinančias investicijas; ragina stiprinti pramonės strategijos socialinius ir tvarumo aspektus, ypatingą dėmesį skiriant kokybiškam užimtumui ir strateginėms vertės grandinėms ES; |
| --- | --- |

34.

| 35. | yra susirūpinęs dėl rimtų COVID-19 krizės socialinių padarinių ir jos poveikio užimtumui, ypač jaunimui; ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad kiekvienas jaunas europietis turėtų galimybę įgyti išsilavinimą, mokytis ir patekti į darbo rinką; ragina valstybes nares ir Komisiją pirmenybę teikti kovai su jaunimo nedarbu, ypač pagal ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“, visapusiškai pasinaudoti tokiomis finansinėmis priemonėmis, kaip Jaunimo garantijų iniciatyva ir Europos programomis, pvz., programa „Erasmus+“, ir imtis tinkamų priemonių jaunimo nedarbo problemai spręsti ir jaunimo įsidarbinimo galimybėms didinti; taip pat pabrėžia, kad, be to, reaguojant į COVID-19 krizės padarinius užimtumui galėtų būti panaudotas naujas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas atleistiems darbuotojams; todėl ragina valstybes nares skubiai pateikti Komisijai finansavimo prašymus, kad būtų suteikta parama dėl COVID-19 darbo netekusiems Europos darbuotojams, juos perkvalifikuojant ir reintegruojant į darbo rinką; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia darbo jėgos judumo ES svarbą ir tai, kad laisvas darbuotojų judėjimas prisideda prie ekonomikos augimo ir sanglaudos Sąjungoje bei sukuria darbo vietų; taip pat pabrėžia, kad darbo jėgos judumas turi būti neatsiejamas nuo sąžiningų ir bendrų taisyklių, grindžiamų vienodo požiūrio principu; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinamos laisvo darbuotojų judėjimo taisyklės ir kaip užtikrinamas jų vykdymas; ragina Komisiją išanalizuoti protų nutekėjimą tam tikruose regionuose ir sektoriuose ir remti mobilius darbuotojus, užtikrinant sąžiningą judumą ir stiprinant teisių bei teisių į išmokas perkeliamumą; ragina valstybes nares visapusiškai įsipareigoti skaitmeninti viešąsias paslaugas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sąžiningam darbuotojų judumui, visų pirma socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje; todėl prašo Komisijos pateikti plataus užmojo pasiūlymą dėl skaitmeninio ES socialinės apsaugos paso; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad COVID-19 krizė parodė, jog būtina parengti bendrą ES sveikatos, įskaitant sveikatą darbe, koncepciją; ragina sukurti Europos sveikatos sąjungą, pagrįstą solidarumo, strateginio savarankiškumo ir bendradarbiavimo principais, o apibrėžiant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos sritis ir veiksmus daugiausia dėmesio skirti su visuomenės sveikata susijusiems aspektams, kaip nustatyta Sutartyje, įskaitant sisteminių visų atitinkamų politikos sričių poveikio sveikatai vertinimų atlikimą; palankiai vertina naujoje ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginėje programoje nustatytą plataus užmojo tikslą užtikrinti, kad nebebūtų su darbu susijusių mirčių; dar kartą primena, kad, siekiant geriau apsaugoti sveikatos priežiūros darbuotojus, į Kancerogenų ir mutagenų direktyvos (29) taikymo sritį reikia įtraukti toksiškas reprodukcijai medžiagas, o į direktyvos 1 priedą įtraukti pavojingus vaistus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad ESTR 15 principu nustatoma, kad į pensiją išėję darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys turi teisę gauti pensiją, užtikrinančią tinkamas pajamas, o kiekvienas asmuo senatvėje turi teisę į išteklius, užtikrinančius orų gyvenimą; |
| --- | --- |

38.

Europos semestro ir nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų sinergija

| 39. | pabrėžia, kad nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose (NEGADP) būtina atsižvelgti į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kuriomis prisidedama prie EGADP reglamente nustatytų socialinių tikslų, ir kad tuose planuose konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos turi būti aiškinamos taip, kad būtų prisidedama prie reglamento socialinių tikslų, įskaitant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, įgyvendinimo; primygtinai reikalauja, kad, laikantis EGADP reglamento, NEGADP planais būtų prisidedama prie JT darnaus vystymosi tikslų siekimo, Žaliajame kurse nustatytos ES ekonomikos augimo strategijos įgyvendinimo ir ESTR principų taikymo; primena, kad 2021 m. Europos semestro ciklas buvo laikinai pritaikytas, kad būtų galima pradėti taikyti EGADP; reikalauja, kad Komisija keltų didesnius su socialiniu aspektu susijusius tikslus ir užtikrintų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų suderinamumą su bendraisiais bei konkrečiaisiais EGADP reglamento tikslais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad pagal EGADP reglamentą reformos ir investicijos turėtų „skatinti kurti kokybiškas ir stabilias darbo vietas [ir] socialiai remtinų grupių įtrauktį ir integraciją“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad vienas iš EGADP reglamento tikslų yra skatinti aukštos kokybės darbo vietų kūrimą; pabrėžia, kad į NEGADP įtrauktomis darbo rinkos reformomis turi būti prisidedama prie kokybiško užimtumo gerinimo; ragina Komisiją išanalizuoti NEGADP išdėstytas darbo rinkos reformas šiuo konkrečiu aspektu; primena, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 152 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga pripažįsta ir remia socialinių partnerių vaidmenį savo lygiu ir turi gerbti jų savarankiškumą; įspėja, kad Komisija jokiu būdu neturėtų kištis į nacionaliniu lygmeniu vykdomą socialinio dialogo procesą pagal NEGADP reformas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją įtraukti socialinius rodiklius iš Europos semestro socialinių rodiklių suvestinės, visų pirma rodiklius, susijusius su deramu darbu, socialiniu teisingumu ir lygiomis galimybėmis, tvirtomis socialinės gerovės sistemomis ir sąžiningu judumu, į bendrus rodiklius, kurie turi būti naudojami EGADP teikiant pažangos ataskaitas, stebint ir vertinant NEGADP, taip pat į socialinio atsekamumo metodiką, įskaitant Vaikų garantijų iniciatyvai ir Jaunimo garantijų iniciatyvai skirtą metodiką; pabrėžia, kad Parlamentas atidžiai išanalizuos deleguotąjį aktą, kurį Komisija pateiks šiuo klausimu, siekdamas nustatyti, ar socialiniai rodikliai, suvestinė ir socialinė metodika atitinka tikslus, ir patikrinti, ar nereikia teikti prieštaravimų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primygtinai tvirtina, kad socialinio dialogo vaidmuo yra labai svarbus siekiant užtikrinti veiksmingas reformas ir investicijas, visų pirma tuose sektoriuose, kuriuos pertvarka labai pakeis; pabrėžia, kad tinkamas suinteresuotųjų subjektų, t. y. nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių, NVO ir pilietinės visuomenės, įtraukimas į NEGADP rengimą bei įgyvendinimą turės lemiamos reikšmės jų sėkmei; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal EGADP reglamentą lyčių lygybė turi būti integruota rengiant ir įgyvendinant NEGADP ir kad lyčių lygybės ataskaitų teikimo ir lyčių aspekto integravimo negalima painioti su socialiniu atsekamumu ir socialinėmis investicijomis; mano, kad lyčių lygybei reikalinga atskira integravimo į EGADP metodika, ir primena, kad tinkamą metodiką parengė Europos lyčių lygybės institutas (EIGE); pabrėžia, kad pagal EGADP reglamentą investicijos į patikimą priežiūros infrastruktūrą taip pat yra būtinos siekiant užtikrinti lyčių lygybę ir moterų ekonominį įgalėjimą, kurti atsparias visuomenes, kovoti su mažų garantijų darbu sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą, užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir daryti teigiamą poveikį BVP, nes tai suteikia galimybę daugiau moterų dirbti už atlygį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina sukurti Europos priežiūros strategiją, įskaitant tvirtą lyčių aspektą, kurioje turėtų būti laikomasi holistinio ir visą gyvenimą trunkančio požiūrio į priežiūrą, kartu numatant konkrečias priemones ir veiksmus tiek formaliems, tiek neformaliesiems slaugytojams, taip pat nemokamam priežiūros darbui; ragina valstybes nares išnagrinėti geriausios praktikos pavyzdžius, kaip remti ypatingų priežiūros poreikių turinčias visuomenės grupes ir kaip pensijų sistemose atsižvelgti į priežiūros pareigų laikotarpius, siekiant panaikinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą, ir keistis tais pavyzdžiais; atkreipia dėmesį į tai, kad, EUROFOUND duomenimis, ilgalaikės priežiūros darbuotojų dalis per pastarąjį dešimtmetį padidėjo trečdaliu, o jų darbo užmokestis – priešingai – išlieka nedidelis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad priežiūros darbuotojai gautų deramą darbo užmokestį, nes šiuo metu ilgalaikės priežiūros ir kitų socialinių paslaugų darbo užmokestis yra 21 proc. mažesnis už vidutinį (30); ragina Komisiją ir valstybes nares, kaip nurodyta 2021 m. ataskaitoje dėl ilgalaikės priežiūros, įgyvendinti reformas, kuriomis būtų siekiama bendrų tikslų – užtikrinti visiems prieinamą ir įperkamą finansiškai tvarią aukštos kokybės ilgalaikę priežiūrą; ragina veiksmingai vykdyti aktyvią darbo rinkos ir profesinio bei asmeninio gyvenimo derinimo politiką, kad žmonės ir toliau galėtų išsaugoti savo privatų ir šeimos gyvenimą, be kita ko, perkeliant į nacionalinę teisę ir įgyvendinant Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą (31), taip pat įgyvendinant pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl priežiūros paslaugų teikimo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad didesnės investicijos į sveikatą ir socialinę rūpybą, įskaitant darbuotojų atlyginimus, darbo sąlygas ir mokymą, yra būtinos siekiant pagerinti įdarbinimą ir darbo vietų išlaikymą bei užtikrinti tinkamą ir į poreikius orientuotą darbuotojų skaičių; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad didelė investicijų dalis pagal NEGADP būtų skirta sveikatos priežiūrai gerinti, įskaitant darbo sąlygas ir darbuotojų skaičių, mokymo poreikiams tenkinti ir svarbiausioms paslaugoms stiprinti, pagrindinės sveikatos priežiūros paslaugoms įtvirtinti ir ilgalaikės priežiūros bei kitoms viešosioms socialinėms paslaugoms remti; primygtinai reikalauja, kad trūkumai, nustatyti atliekant sveikatos ir socialinio sektorių testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, būtų šalinami įgyvendinant NEGADP, kitą ES sveikatos programą („EU4Health“) ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad investicijų į įperkamus būstus trūkumas per metus siekia 57 mlrd. EUR; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų pakankamai tinkamų ir įperkamų socialinių būstų gyventojų būsto poreikiams patenkinti ir kad būtų sumažinta pernelyg didelė būsto išlaidų našta; ragina Komisiją įtraukti šį tikslą į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; atsižvelgdamas į tai ragina reformuoti ekonomikos valdymo sistemą, suteikiant valstybėms narėms galimybes vykdyti reikiamas žaliąsias ir socialines viešąsias investicijas, įskaitant investicijas, susijusias su socialinio, valstybinio, įperkamo ir efektyviai energiją vartojančio būsto plėtojimu ir gerinimu; pabrėžia, kad benamystė yra viena iš kraštutiniausių socialinės atskirties formų; palankiai vertina tai, kad pradėjo veikti Europos kovos su benamyste platforma, kurios galutinis tikslas – iki 2030 m. panaikinti benamystę; ragina valstybes nares priimti plataus užmojo nacionalines strategijas, kuriose būtų numatytas tinkamas nacionalinis ir ES finansavimas ir kurios būtų grindžiamos principu „svarbiausia – aprūpinimas būstu“, skatinant benamystės prevenciją ir suteikiant galimybę gauti tinkamą, saugų ir įperkamą būstą; ragina Komisiją pasiūlyti išsamią kovos su skurdu strategiją; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primena, kad EGADP reglamente numatyta, jog rengiant ir įgyvendinant NEGADP turėtų būti užtikrintas lygių galimybių visiems integravimas, o tai tinkamai paaiškinama didėjančia nelygybe keliose ES valstybėse narėse; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti NEGADP įgyvendinimo stebėsenai šiuo aspektu, padedant atitinkamoms pilietinės visuomenės organizacijoms ir lygybės įstaigoms valstybėse narėse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad skaitmeninė ir žalioji pertvarka bei investicijos taip pat turėtų būti vertinamos socialiniu požiūriu, siekiant išvengti darbo vietų panaikinimo, darbo rinkos sutrikdymo ir užimtumo poliarizacijos dėl vidutinės kvalifikacijos darbo vietų naikinimo, taip pat užtikrinti, kad skaitmeninimo ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos procesais įmonėse nebūtų naudojamasi kaip taupymo ir sąnaudų mažinimo darbo jėgos sąskaita strategijų pateisinimu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos yra pagrindinės priemonės darbdaviams ir profesinėms sąjungoms siekiant nustatyti teisingą darbo užmokestį ir darbo sąlygas, taip pat mano, kad tvirta kolektyvinių derybų sistema padidina valstybių narių atsparumą ekonomikos krizės metu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reikalauja, kad semestro priežiūra apimtų darbuotojų judumo stebėseną ir būtų užtikrintos darbuotojų, ypač sezoninių darbuotojų, teisės; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes &newsId=9834

(7)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

(8)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/lt/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/en/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/lt/publications/report/2021/gyvenimas-darbas-ir-covid-19-pandemija-atnaujinta-2021-m-balandzio-men-antraisiais-pandemijos-metais

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_ Gender_mainstreaming_LT.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lt&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_LT.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.en.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1/language-en

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU% 20on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0371.

(28)  OL C 387, 2019 11 15, p. 1.

(29)  OL L 158, 2004 4 30, p. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  OL L 188, 2019 7 12, p. 79.

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Darbuotojų apsauga nuo asbesto

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 152 ir 154 straipsnius dėl socialinių partnerių vaidmens ir konsultacijų su jais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 152 ir 154 straipsnius dėl socialinių partnerių vaidmens ir konsultacijų su jais,

| — | atsižvelgdamas į SESV 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 153 straipsnio 1 ir 2 dalis,

| — | atsižvelgdamas į SESV 192 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 192 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalis,

| — | atsižvelgdamas į SESV 194 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 194 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 114 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 114 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 168 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 168 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 169 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 169 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (2),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrai paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrai paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“ (COM(2021)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl su asbestu susijusių pavojų sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl su asbestu susijusių pavojų sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybių (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos praktines gaires dėl darbuotojų, dirbančių asbesto pašalinimo arba remonto darbus, informavimo ir mokymo (2012 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos praktines gaires dėl darbuotojų, dirbančių asbesto pašalinimo arba remonto darbus, informavimo ir mokymo (2012 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitą „ES darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) direktyvų praktinio įgyvendinimo vertinimas ES valstybėse narėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitą „ES darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) direktyvų praktinio įgyvendinimo vertinimas ES valstybėse narėse“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas su asbestu atliekant su energija susijusį renovavimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas su asbestu atliekant su energija susijusį renovavimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl visiško asbesto pašalinimo Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl visiško asbesto pašalinimo Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos (Statybos produktų reglamentas), įgyvendinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos (Statybos produktų reglamentas), įgyvendinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 12 d. Tarybos išvadas „Sąjungos tvarių cheminių medžiagų strategija: metas veikti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 12 d. Tarybos išvadas „Sąjungos tvarių cheminių medžiagų strategija: metas veikti“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su vėžiu planas“ (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su vėžiu planas“ (COM(2021)0044),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 1 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) mokslinę ataskaitą dėl asbesto ribinių verčių darbo vietoje vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 1 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) mokslinę ataskaitą dėl asbesto ribinių verčių darbo vietoje vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Komisijos ataskaitą „Nugalėti vėžį – misija įmanoma“ (angl. „Conquering Cancer – Mission Possible“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Komisijos ataskaitą „Nugalėti vėžį – misija įmanoma“ (angl. „Conquering Cancer – Mission Possible“),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas, pateiktas informacijos suvestinėje „Su asbestu susijusių ligų įveikimas“ (angl. „Elimination of asbestos-related diseases“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas, pateiktas informacijos suvestinėje „Su asbestu susijusių ligų įveikimas“ (angl. „Elimination of asbestos-related diseases“),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač į Nr. 3 tikslą užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač į Nr. 3 tikslą užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 47 ir 54 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 47 ir 54 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0275/2021),

| A. | kadangi apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą, turi būti užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis; |
| --- | --- |

A.

kadangi apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą, turi būti užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis;

| B. | kadangi Sąjungoje kasmet nuo asbesto poveikio miršta 30 000–90 000 žmonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungoje kasmet nuo asbesto poveikio miršta 30 000–90 000 žmonių;

| C. | kadangi labiausiai paplitusi profesinio vėžio liga yra plaučių vėžys, sudaranti 54–75 proc. profesinio vėžio susirgimo atvejų, ir kadangi asbestas yra pagrindinė plaučių vėžio priežastis (45 proc.) (8); kadangi asbesto poveikis rūkantiems žmonėms labai stipriai padidina plaučių vėžio išsivystymo riziką (9); |
| --- | --- |

C.

kadangi labiausiai paplitusi profesinio vėžio liga yra plaučių vėžys, sudaranti 54–75 proc. profesinio vėžio susirgimo atvejų, ir kadangi asbestas yra pagrindinė plaučių vėžio priežastis (45 proc.) (8); kadangi asbesto poveikis rūkantiems žmonėms labai stipriai padidina plaučių vėžio išsivystymo riziką (9);

| D. | kadangi Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra (IARC) pripažino asbestą kancerogenine medžiaga, kurios poveikis įrodytas (1 grupė) ir kuri sukelia plaučių vėžį, mezoteliomą, taip pat gerklų ir kiaušidžių vėžį; kadangi reikėtų skatinti vykdyti asbesto sukelto vėžio ir kitų nevėžinių sveikatos sutrikimų mokslinius tyrimus (10); kadangi didesnė vėžio rizika nustatyta net ir tiems gyventojams, kurie patyrė labai mažą asbesto plaušelių, įskaitant chrizotilo plaušelius, poveikį; kadangi asbestas gali sukelti kitus nepiktybinius plaučių ir pleuros sutrikimus, įskaitant pleuros sąaugas, pleuros randėjimą ir nepiktybinį skysčio kaupimąsi pleuros ertmėje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra (IARC) pripažino asbestą kancerogenine medžiaga, kurios poveikis įrodytas (1 grupė) ir kuri sukelia plaučių vėžį, mezoteliomą, taip pat gerklų ir kiaušidžių vėžį; kadangi reikėtų skatinti vykdyti asbesto sukelto vėžio ir kitų nevėžinių sveikatos sutrikimų mokslinius tyrimus (10); kadangi didesnė vėžio rizika nustatyta net ir tiems gyventojams, kurie patyrė labai mažą asbesto plaušelių, įskaitant chrizotilo plaušelius, poveikį; kadangi asbestas gali sukelti kitus nepiktybinius plaučių ir pleuros sutrikimus, įskaitant pleuros sąaugas, pleuros randėjimą ir nepiktybinį skysčio kaupimąsi pleuros ertmėje;

| E. | kadangi Sąjungoje asbestas uždraustas nuo 2005 m.; kadangi kai kurios valstybės narės asbestą uždraudė jau 9-ajame XX a. dešimtmetyje; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti, kad kuo greičiau būtų visiškai atsisakyta asbesto pluošto naudojimo; kadangi asbesto naudojimo pobūdis ir mastas valstybėse narėse labai skiriasi; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sąjungoje asbestas uždraustas nuo 2005 m.; kadangi kai kurios valstybės narės asbestą uždraudė jau 9-ajame XX a. dešimtmetyje; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti, kad kuo greičiau būtų visiškai atsisakyta asbesto pluošto naudojimo; kadangi asbesto naudojimo pobūdis ir mastas valstybėse narėse labai skiriasi;

| F. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1907/2006 (11) (REACH) nurodyta, jog draudžiama gaminti, parduoti ir naudoti asbesto pluoštus ir produktus, į kuriuos sąmoningai dedama šių pluoštų, ir kadangi Komisijos reglamentu (ES) 2016/1005 (12), kuriuo iš dalies keičiamos REACH reglamento XVII priedo nuostatos, siekiama užtikrinti, kad valstybėse narėse ne vėliau kaip 2025 m. liepos 1 d. asbesto produktų būtų visiškai atsisakyta; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1907/2006 (11) (REACH) nurodyta, jog draudžiama gaminti, parduoti ir naudoti asbesto pluoštus ir produktus, į kuriuos sąmoningai dedama šių pluoštų, ir kadangi Komisijos reglamentu (ES) 2016/1005 (12), kuriuo iš dalies keičiamos REACH reglamento XVII priedo nuostatos, siekiama užtikrinti, kad valstybėse narėse ne vėliau kaip 2025 m. liepos 1 d. asbesto produktų būtų visiškai atsisakyta;

| G. | kadangi asbestas yra labai pavojingas kancerogenas, visame pasaulyje įvairiose kasdienio gyvenimo srityse naudojamas statybų ir kito pobūdžio medžiagose; kadangi patirti asbesto poveikį gresia daugeliui skirtingų gupių žmonių, įskaitant statybų ir renovacijos sektoriaus, kasyklų, atliekų tvarkymo darbuotojus, ugniagesius, taip pat namų savininkus ir nuomininkus; kadangi kenksmingiausias įkvėptų asbesto plaušelių poveikis sveikatai ir su asbestu susijusios ligos gali pasireikšti net ir po 40 metų; kadangi tikėtina, jog atvejų pikas Sąjungoje bus pasiektas apie 2025 m. (13); |
| --- | --- |

G.

kadangi asbestas yra labai pavojingas kancerogenas, visame pasaulyje įvairiose kasdienio gyvenimo srityse naudojamas statybų ir kito pobūdžio medžiagose; kadangi patirti asbesto poveikį gresia daugeliui skirtingų gupių žmonių, įskaitant statybų ir renovacijos sektoriaus, kasyklų, atliekų tvarkymo darbuotojus, ugniagesius, taip pat namų savininkus ir nuomininkus; kadangi kenksmingiausias įkvėptų asbesto plaušelių poveikis sveikatai ir su asbestu susijusios ligos gali pasireikšti net ir po 40 metų; kadangi tikėtina, jog atvejų pikas Sąjungoje bus pasiektas apie 2025 m. (13);

| H. | kadangi nepaisant galiojančių reglamentų Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis su asbestu susijusios ligos pernelyg dažnai nepripažįstamos profesinėmis ligomis, todėl nukentėję asmenys neturi teisės gauti kompensacijos iš darbovietės, o tai paaštrina ligos sukeltas fizines kančias; kadangi profesinės sąjungos ir nukentėjusiems asmenims atstovaujančios asociacijos atlieka svarbų vaidmenį teikiant pagalbą nuo profesinių ligų kenčiantiems asmenims per diagnozavimo procedūras ir teikiant reikalavimus atlyginti žalą; |
| --- | --- |

H.

kadangi nepaisant galiojančių reglamentų Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis su asbestu susijusios ligos pernelyg dažnai nepripažįstamos profesinėmis ligomis, todėl nukentėję asmenys neturi teisės gauti kompensacijos iš darbovietės, o tai paaštrina ligos sukeltas fizines kančias; kadangi profesinės sąjungos ir nukentėjusiems asmenims atstovaujančios asociacijos atlieka svarbų vaidmenį teikiant pagalbą nuo profesinių ligų kenčiantiems asmenims per diagnozavimo procedūras ir teikiant reikalavimus atlyginti žalą;

| I. | kadangi asbesto tvarkymas pastatuose (įskaitant apleistus pastatus) ir jo saugus pašalinimas turi būti vykdomas visapusiškai paisant darbuotojų saugos ir sveikatos, nes jis susijęs su Sąjungos planu pagerinti apstatytos aplinkos šiluminę izoliaciją ir sutaupyti energijos, taip pat tapti pirmuoju klimatui neutraliu žemynu iki 2050 m.; kadangi atliekant pastatų renovaciją siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą dažnai reikia dirbti su stogus, sienas ar elektros instaliaciją sudarančiomis medžiagomis, kuriose gali būti asbesto, jei tie pastatai buvo pastatyti prieš priimant Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus ir prieš uždraudžiant naudoti asbestą; kadangi didžioji dabartinės Sąjungoje apstatytos aplinkos dalis yra senesnė nei 50 metų; kadangi Sąjungos pastatų ūkio būklės blogėjimas didina poveikio aplinkai riziką, keldamas pavojų daugeliui įvairių gyventojų grupių, o tai visų pirma gali sukelti daugiau mezoteliomos atvejų; kadangi su asbestu susijusiomis ligomis suserga žmonės, gyvenantys netoli pramonės objektų; kadangi galimybės užsikrėsti per aplinką poveikis sveikatai yra nepakankamai įvertintas (14); kadangi asbesto poveikio aplinkoje lygis gali siekti profesinio poveikio lygį; kadangi reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl rizikos, susijusios su asbestu, patenkančiu per aplinką; |
| --- | --- |

I.

kadangi asbesto tvarkymas pastatuose (įskaitant apleistus pastatus) ir jo saugus pašalinimas turi būti vykdomas visapusiškai paisant darbuotojų saugos ir sveikatos, nes jis susijęs su Sąjungos planu pagerinti apstatytos aplinkos šiluminę izoliaciją ir sutaupyti energijos, taip pat tapti pirmuoju klimatui neutraliu žemynu iki 2050 m.; kadangi atliekant pastatų renovaciją siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą dažnai reikia dirbti su stogus, sienas ar elektros instaliaciją sudarančiomis medžiagomis, kuriose gali būti asbesto, jei tie pastatai buvo pastatyti prieš priimant Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus ir prieš uždraudžiant naudoti asbestą; kadangi didžioji dabartinės Sąjungoje apstatytos aplinkos dalis yra senesnė nei 50 metų; kadangi Sąjungos pastatų ūkio būklės blogėjimas didina poveikio aplinkai riziką, keldamas pavojų daugeliui įvairių gyventojų grupių, o tai visų pirma gali sukelti daugiau mezoteliomos atvejų; kadangi su asbestu susijusiomis ligomis suserga žmonės, gyvenantys netoli pramonės objektų; kadangi galimybės užsikrėsti per aplinką poveikis sveikatai yra nepakankamai įvertintas (14); kadangi asbesto poveikio aplinkoje lygis gali siekti profesinio poveikio lygį; kadangi reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl rizikos, susijusios su asbestu, patenkančiu per aplinką;

| J. | kadangi asbesto atliekų šalinimas sąvartynuose nėra ilgalaikis perspektyvus problemos sprendimas, nes su atliekomis teks tvarkytis ateities kartoms, nes iš esmės asbesto plaušeliai laikui bėgant nesunyksta; kadangi reikia stengtis, kad asbesto plaušeliai nepatektų į aplinką; kadangi reikia rasti ekonomiškai efektyvius atliekų, kurių sudėtyje yra asbesto, inertizavimo metodus, siekiant nukenksminti asbesto plaušelius ir paversti juos medžiagomis, nekeliančiomis rizikos visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

J.

kadangi asbesto atliekų šalinimas sąvartynuose nėra ilgalaikis perspektyvus problemos sprendimas, nes su atliekomis teks tvarkytis ateities kartoms, nes iš esmės asbesto plaušeliai laikui bėgant nesunyksta; kadangi reikia stengtis, kad asbesto plaušeliai nepatektų į aplinką; kadangi reikia rasti ekonomiškai efektyvius atliekų, kurių sudėtyje yra asbesto, inertizavimo metodus, siekiant nukenksminti asbesto plaušelius ir paversti juos medžiagomis, nekeliančiomis rizikos visuomenės sveikatai;

| K. | kadangi apskritai reikėtų skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant pagerinti su asbestu susijusias patikras, kitų rūšių su asbestu susijusio vėžio (ne plaučių vėžio ir mezoteliomos) nustatymą, saugius pašalinimo metodus, atliekų tvarkymą ir pastatus naudojančių asmenų bei neigiamų veiksnių poveikį patiriančių darbuotojų saugumą, įskaitant įspėjimo apie asbestą tikruoju laiku ir jo aptikimo technologijas; |
| --- | --- |

K.

kadangi apskritai reikėtų skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant pagerinti su asbestu susijusias patikras, kitų rūšių su asbestu susijusio vėžio (ne plaučių vėžio ir mezoteliomos) nustatymą, saugius pašalinimo metodus, atliekų tvarkymą ir pastatus naudojančių asmenų bei neigiamų veiksnių poveikį patiriančių darbuotojų saugumą, įskaitant įspėjimo apie asbestą tikruoju laiku ir jo aptikimo technologijas;

| L. | kadangi pagal SESV 191 straipsnio 1 dalį Sąjungos aplinkos apaugos politika turi padėti siekti tokių tikslų, kaip jos piliečių sveikatos apsauga, aplinkos kokybės apsauga ir gerinimas, apdairaus ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo skatinimas ir skatinimas taikyti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal SESV 191 straipsnio 1 dalį Sąjungos aplinkos apaugos politika turi padėti siekti tokių tikslų, kaip jos piliečių sveikatos apsauga, aplinkos kokybės apsauga ir gerinimas, apdairaus ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo skatinimas ir skatinimas taikyti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti;

| M. | kadangi pagal SESV 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad žalą atlygina teršėjas; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal SESV 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad žalą atlygina teršėjas;

| N. | kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį reikalaujama integruoti aukštą aplinkos apaugos lygį ir aplinkos kokybės gerinimą į Sąjungos politiką ir užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama vadovaujantis tvaraus vystymosi principais; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį reikalaujama integruoti aukštą aplinkos apaugos lygį ir aplinkos kokybės gerinimą į Sąjungos politiką ir užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama vadovaujantis tvaraus vystymosi principais;

| O. | kadangi teisė į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką tampa visuotinai pripažįstama, nes per kelerius pastaruosius metus išaugo ją pripažįstančių valstybių skaičius: dabar šią teisę arba jos elementus savo teisės sistemose pripažįsta daugiau nei 155 valstybės; |
| --- | --- |

O.

kadangi teisė į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką tampa visuotinai pripažįstama, nes per kelerius pastaruosius metus išaugo ją pripažįstančių valstybių skaičius: dabar šią teisę arba jos elementus savo teisės sistemose pripažįsta daugiau nei 155 valstybės;

| P. | kadangi, remiantis Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) duomenimis, asbestas yra nenustatytos slenkstinės vertės kancerogenas; kadangi galiojanti asbesto profesinės ekspozicijos ribinė vertė yra 0,1 plaušelių/cm3 svertinio vidurkio koncentracija per 8 valandas; kadangi ECHA Rizikos vertinimo komitetas rengia nuomonę dėl asbesto profesinės ekspozicijos ribinės vertės sumažinimo; kadangi poveikis visada turėtų būti mažinamas tiek, kiek tik techniškai įmanoma, visų pirma dėl to, kad nėra nustatyta saugios slenkstinės koncentracijos; kadangi dėl šios priežasties profesinės ekspozicijos ribinė vertė turėtų būti persvarstyta, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius ir techninius pokyčius, ir atitinkamai pakeista; |
| --- | --- |

P.

kadangi, remiantis Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) duomenimis, asbestas yra nenustatytos slenkstinės vertės kancerogenas; kadangi galiojanti asbesto profesinės ekspozicijos ribinė vertė yra 0,1 plaušelių/cm3 svertinio vidurkio koncentracija per 8 valandas; kadangi ECHA Rizikos vertinimo komitetas rengia nuomonę dėl asbesto profesinės ekspozicijos ribinės vertės sumažinimo; kadangi poveikis visada turėtų būti mažinamas tiek, kiek tik techniškai įmanoma, visų pirma dėl to, kad nėra nustatyta saugios slenkstinės koncentracijos; kadangi dėl šios priežasties profesinės ekspozicijos ribinė vertė turėtų būti persvarstyta, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius ir techninius pokyčius, ir atitinkamai pakeista;

| Q. | kadangi 80 proc. valstybėse narėse nustatytų profesinio vėžio atvejų yra susiję su asbestu; kadangi 98 proc. žmogiškųjų išlaidų, įskaitant poveikį gyvenimo kokybei ir darbuotojų šeimoms, sumoka darbuotojai; kadangi iš skaičiavimų matyti, jog dėl profesinio vėžio susirgimų Sąjungoje kasmet patiriama 270–610 mlrd. EUR arba 1,8–4,1 proc. BVP išlaidų (15); kadangi siekiant sustiprinti ligų prevencijos politiką labai svarbu užtikrinti, kad darbuotojai ir jų šeimos galėtų gyventi sveikiau; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 80 proc. valstybėse narėse nustatytų profesinio vėžio atvejų yra susiję su asbestu; kadangi 98 proc. žmogiškųjų išlaidų, įskaitant poveikį gyvenimo kokybei ir darbuotojų šeimoms, sumoka darbuotojai; kadangi iš skaičiavimų matyti, jog dėl profesinio vėžio susirgimų Sąjungoje kasmet patiriama 270–610 mlrd. EUR arba 1,8–4,1 proc. BVP išlaidų (15); kadangi siekiant sustiprinti ligų prevencijos politiką labai svarbu užtikrinti, kad darbuotojai ir jų šeimos galėtų gyventi sveikiau;

| R. | kadangi asbestas buvo plačiai naudojamas būstuose ir kelia pavojų sveikatai; kadangi tarptautinės organizacijos ir valstybės narės pripažįsta teisę į tinkamą būstą, kurio apibrėžtis apima teisę į apsaugą nuo grėsmių sveikatai, kaip žmogaus teisę ir laiko ją pagrindiniu nelygybės sveikatos srityje problemos sprendimo būdu; kadangi saugiai pašalinus asbestą bus prisidėta prie kokybiško būsto užtikrinimo visiems, ypač mažas pajamas gaunantiems savininkams ir nuomininkams, kurių būsto sąlygos per pastaruosius dešimtmečius suprastėjo; |
| --- | --- |

R.

kadangi asbestas buvo plačiai naudojamas būstuose ir kelia pavojų sveikatai; kadangi tarptautinės organizacijos ir valstybės narės pripažįsta teisę į tinkamą būstą, kurio apibrėžtis apima teisę į apsaugą nuo grėsmių sveikatai, kaip žmogaus teisę ir laiko ją pagrindiniu nelygybės sveikatos srityje problemos sprendimo būdu; kadangi saugiai pašalinus asbestą bus prisidėta prie kokybiško būsto užtikrinimo visiems, ypač mažas pajamas gaunantiems savininkams ir nuomininkams, kurių būsto sąlygos per pastaruosius dešimtmečius suprastėjo;

| S. | kadangi saugus asbesto pašalinimas neturėtų būti dingstis nuomininkų iškeldinimo praktikai remiantis tuo, kad namai turi būti renovuoti; |
| --- | --- |

S.

kadangi saugus asbesto pašalinimas neturėtų būti dingstis nuomininkų iškeldinimo praktikai remiantis tuo, kad namai turi būti renovuoti;

| T. | kadangi saugaus asbesto pašalinimo reikalavimai privalo būti taikomi socialiai sąžiningai ir sykiu turi būti nustatytos atitinkamos priemonės, skirtos padėti pastatų savininkams finansuoti reikiamas renovacijas, taip pat papildomos pajėgumų stiprinimo priemonės darbus atliekančioms mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); kadangi tuo pat metu pagal 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate nustatytą iniciatyvą „Europos renovacijos banga“ (toliau – „Renovacijos banga“) numatytos Sąjungos lėšos turėtų būti skiriamos tik tiems paramos gavėjams, kurie laikosi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, skirtų darbuotojams nuo asbesto poveikio apsaugoti; |
| --- | --- |

T.

kadangi saugaus asbesto pašalinimo reikalavimai privalo būti taikomi socialiai sąžiningai ir sykiu turi būti nustatytos atitinkamos priemonės, skirtos padėti pastatų savininkams finansuoti reikiamas renovacijas, taip pat papildomos pajėgumų stiprinimo priemonės darbus atliekančioms mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); kadangi tuo pat metu pagal 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate nustatytą iniciatyvą „Europos renovacijos banga“ (toliau – „Renovacijos banga“) numatytos Sąjungos lėšos turėtų būti skiriamos tik tiems paramos gavėjams, kurie laikosi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, skirtų darbuotojams nuo asbesto poveikio apsaugoti;

| U. | kadangi asbesto dar yra daugelyje administracinių pastatų, mokyklų, gyvenamųjų namų, infrastruktūros objektų, viešojo transporto objektų ir vandens tiekimo tinklų; kadangi laikui bėgant mažėja informacijos apie šios medžiagos naudojimą ir buvimą; kadangi asbestas pastatuose ir žinių apie jį stoka kelia pavojų visiems pastatų gyventojams ir naudotojams; |
| --- | --- |

U.

kadangi asbesto dar yra daugelyje administracinių pastatų, mokyklų, gyvenamųjų namų, infrastruktūros objektų, viešojo transporto objektų ir vandens tiekimo tinklų; kadangi laikui bėgant mažėja informacijos apie šios medžiagos naudojimą ir buvimą; kadangi asbestas pastatuose ir žinių apie jį stoka kelia pavojų visiems pastatų gyventojams ir naudotojams;

| V. | kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. Parlamento rezoliucijoje dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (16) valstybės narės paragintos ne vėliau kaip 2030 m. užtikrinti, kad nepasitaikytų su darbu susijusių mirčių, ir mažinti profesinių susirgimų skaičių, o Komisija – persvarstyti Direktyvą 2004/37/EB; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. Parlamento rezoliucijoje dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (16) valstybės narės paragintos ne vėliau kaip 2030 m. užtikrinti, kad nepasitaikytų su darbu susijusių mirčių, ir mažinti profesinių susirgimų skaičių, o Komisija – persvarstyti Direktyvą 2004/37/EB;

| W. | kadangi 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikate nurodyta, kad kasmet 52 proc. su darbu susijusių mirčių Sąjungoje gali būti priskiriama su darbu susijusiems vėžio atvejams; kadangi ankstyvosios diagnostikos, gydymo ir reabilitacijos gerinimas yra ES kovos su vėžiu plano prioritetas ir jis turėtų prisidėti gerinant su asbestu susijusiomis ligomis sergančių pacientų padėtį; kadangi Komisija planuoja 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo pagal šį planą bus siekiama mažinti asbesto poveikį darbuotojams; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikate nurodyta, kad kasmet 52 proc. su darbu susijusių mirčių Sąjungoje gali būti priskiriama su darbu susijusiems vėžio atvejams; kadangi ankstyvosios diagnostikos, gydymo ir reabilitacijos gerinimas yra ES kovos su vėžiu plano prioritetas ir jis turėtų prisidėti gerinant su asbestu susijusiomis ligomis sergančių pacientų padėtį; kadangi Komisija planuoja 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo pagal šį planą bus siekiama mažinti asbesto poveikį darbuotojams;

| X. | kadangi Europos socialinių teisių ramstis (toliau – Ramstis) buvo priimtas reaguojant į Sąjungoje kylančias socialines problemas; kadangi ramstį sudaro 20 principų, suskirstytų į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos bei įtraukties; kadangi pagal 10-ą principą numatoma užtikrinti aukštą darbuotojų saugos ir sveikatos lygį, kuris turėtų apimti darbuotojų apsaugą nuo kancerogenų ir mutagenų poveikio darbo vietoje; |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos socialinių teisių ramstis (toliau – Ramstis) buvo priimtas reaguojant į Sąjungoje kylančias socialines problemas; kadangi ramstį sudaro 20 principų, suskirstytų į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos bei įtraukties; kadangi pagal 10-ą principą numatoma užtikrinti aukštą darbuotojų saugos ir sveikatos lygį, kuris turėtų apimti darbuotojų apsaugą nuo kancerogenų ir mutagenų poveikio darbo vietoje;

| Y. | kadangi krizė atskleidė, kaip svarbu vengti su darbu susijusių ligų ir investuoti į įperkamas ir visiems užtikrintas visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi darbo inspekcijos, profesinės sąjungos ir atstovai darbuotojų sveikatos ir saugos klausimais atlieka svarbų vaidmenį veiksmingai tikrinant, kaip laikomasi su asbestu susijusių taisyklių ir reglamentų, ir užtikrinant jų vykdymą; kadangi veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad nebūtų pažeidinėjami profesinės darbuotojų sveikatos ir saugos darbe reglamentai ir užtikrinama sąžininga konkurencija vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

Y.

kadangi krizė atskleidė, kaip svarbu vengti su darbu susijusių ligų ir investuoti į įperkamas ir visiems užtikrintas visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi darbo inspekcijos, profesinės sąjungos ir atstovai darbuotojų sveikatos ir saugos klausimais atlieka svarbų vaidmenį veiksmingai tikrinant, kaip laikomasi su asbestu susijusių taisyklių ir reglamentų, ir užtikrinant jų vykdymą; kadangi veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad nebūtų pažeidinėjami profesinės darbuotojų sveikatos ir saugos darbe reglamentai ir užtikrinama sąžininga konkurencija vidaus rinkoje;

| Z. | kadangi apstatyta aplinka daro didelį poveikį daugeliui ekonomikos sektorių, vietos lygmens darbo vietoms ir gyvenimo kokybei; kadangi nauja Komisijos tvarios apstatytos aplinkos strategija siekiama, be kita ko, skatinti žiediškumo principo taikymą viso pastatų gyvavimo ciklo metu; kadangi į Komisijos naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą, nustatytą jos 2020 m. kovo 11 d. komunikate, įtrauktos tikslinės iniciatyvos, kuriomis siekiama spręsti pagrindinių produktų vertės grandinių, pvz., statybos ir pastatų, problemas; kadangi 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikate pripažįstama, kad statybos pramonė turės investuoti į įgūdžių tobulinimą, kad atitiktų žaliosios pertvarkos poreikius, turint omenyje aplinką tausojantį projektavimą ir medžiagas, energijos vartojimo efektyvumą, žiediškumą ir renovaciją; kadangi iniciatyvos „Renovacijos banga“ sėkmę galima užtikrinti tik turint pakankamai kvalifikuotų statybos sektoriaus darbuotojų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi apstatyta aplinka daro didelį poveikį daugeliui ekonomikos sektorių, vietos lygmens darbo vietoms ir gyvenimo kokybei; kadangi nauja Komisijos tvarios apstatytos aplinkos strategija siekiama, be kita ko, skatinti žiediškumo principo taikymą viso pastatų gyvavimo ciklo metu; kadangi į Komisijos naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą, nustatytą jos 2020 m. kovo 11 d. komunikate, įtrauktos tikslinės iniciatyvos, kuriomis siekiama spręsti pagrindinių produktų vertės grandinių, pvz., statybos ir pastatų, problemas; kadangi 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikate pripažįstama, kad statybos pramonė turės investuoti į įgūdžių tobulinimą, kad atitiktų žaliosios pertvarkos poreikius, turint omenyje aplinką tausojantį projektavimą ir medžiagas, energijos vartojimo efektyvumą, žiediškumą ir renovaciją; kadangi iniciatyvos „Renovacijos banga“ sėkmę galima užtikrinti tik turint pakankamai kvalifikuotų statybos sektoriaus darbuotojų;

| AA. | kadangi iki šiol daugiau kaip 100 pasaulio valstybių, įskaitant Sąjungos kaimyninių regionų valstybes, galima teisėtai gaminti, perdirbti, importuoti ir eksportuoti asbestą arba medžiagas ir produktus, kurių sudėtyje yra asbesto; kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 649/2012 (17) nustatyta, jog įgyvendinama 2019 m. persvarstyta Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (Roterdamo konvencija), kuria vadovaujantis, prieš eksportuojant produktą, kurio sudėtyje yra nuodingųjų cheminių medžiagų, reikia sudaryti susitarimą su konkrečia šalimi; kadangi 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikate kaip vienas iš prioritetų buvo nustatytas siekis stiprinti pastangas, kad reikalavimų neatitinkantys produktai nebūtų pateikiami Sąjungos rinkai; kadangi, nepaisant Sąjungos ir nacionalinių draudimų ir galiojančių teisės aktų, asbestas vis dar patenka į vidaus rinką (18); kadangi tol, kol asbestas bus gaminamas ir platinamas visame pasaulyje, visada bus rizikos, kad jo pateks į vidaus rinką; |
| --- | --- |

AA.

kadangi iki šiol daugiau kaip 100 pasaulio valstybių, įskaitant Sąjungos kaimyninių regionų valstybes, galima teisėtai gaminti, perdirbti, importuoti ir eksportuoti asbestą arba medžiagas ir produktus, kurių sudėtyje yra asbesto; kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 649/2012 (17) nustatyta, jog įgyvendinama 2019 m. persvarstyta Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (Roterdamo konvencija), kuria vadovaujantis, prieš eksportuojant produktą, kurio sudėtyje yra nuodingųjų cheminių medžiagų, reikia sudaryti susitarimą su konkrečia šalimi; kadangi 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikate kaip vienas iš prioritetų buvo nustatytas siekis stiprinti pastangas, kad reikalavimų neatitinkantys produktai nebūtų pateikiami Sąjungos rinkai; kadangi, nepaisant Sąjungos ir nacionalinių draudimų ir galiojančių teisės aktų, asbestas vis dar patenka į vidaus rinką (18); kadangi tol, kol asbestas bus gaminamas ir platinamas visame pasaulyje, visada bus rizikos, kad jo pateks į vidaus rinką;

| AB. | kadangi išsamūs žmonių, anksčiau patyrusių arba dabar patiriančių asbesto poveikį, registrai yra svarbūs siekiant užtikrinti medicininę priežiūrą ir palengvinti profesinių ligų diagnozavimą, jų taip pat reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (19); kadangi valstybės narės skirtingai organizuoja nacionalines socialinio draudimo sistemas su darbu susijusių traumų ar ligų srityje ir kadangi kolektyvinės sutartys atlieka papildomą vaidmenį; kadangi reikia paisyti principų, kuriais grindžiamos tokios sistemos, ir socialinių partnerių savarankiškumo; |
| --- | --- |

AB.

kadangi išsamūs žmonių, anksčiau patyrusių arba dabar patiriančių asbesto poveikį, registrai yra svarbūs siekiant užtikrinti medicininę priežiūrą ir palengvinti profesinių ligų diagnozavimą, jų taip pat reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (19); kadangi valstybės narės skirtingai organizuoja nacionalines socialinio draudimo sistemas su darbu susijusių traumų ar ligų srityje ir kadangi kolektyvinės sutartys atlieka papildomą vaidmenį; kadangi reikia paisyti principų, kuriais grindžiamos tokios sistemos, ir socialinių partnerių savarankiškumo;

| AC. | kadangi 2015 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl Visiško asbesto pašalinimo Europos Sąjungoje teigiama, jog reikia užtikrinti, kad valstybių narių lygmeniu visi asbestozės, mezoteliomos ir panašių ligų atvejai būtų registruojami sisteminio duomenų apie profesines ir su darbu nesusijusias asbesto sukeliamas ligas rinkimo priemonėmis, prie asbesto sukeltų ligų kategorijos priskirti pleuros sąaugas ir oficialiai registruoti šį susirgimą kaip šios kategorijos ligą, taip pat, padedant specialiesiems stebėsenos centrams, parengti patikimą asbesto paplitimo žemėlapį, ir kad medicinos darbuotojai būtų tinkamai apmokyti bei sugebėtų nustatyti teisingą diagnozę; |
| --- | --- |

AC.

kadangi 2015 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl Visiško asbesto pašalinimo Europos Sąjungoje teigiama, jog reikia užtikrinti, kad valstybių narių lygmeniu visi asbestozės, mezoteliomos ir panašių ligų atvejai būtų registruojami sisteminio duomenų apie profesines ir su darbu nesusijusias asbesto sukeliamas ligas rinkimo priemonėmis, prie asbesto sukeltų ligų kategorijos priskirti pleuros sąaugas ir oficialiai registruoti šį susirgimą kaip šios kategorijos ligą, taip pat, padedant specialiesiems stebėsenos centrams, parengti patikimą asbesto paplitimo žemėlapį, ir kad medicinos darbuotojai būtų tinkamai apmokyti bei sugebėtų nustatyti teisingą diagnozę;

| AD. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse galiojančiais teisės aktais tam tikri įpareigojimai asbesto turinčių pastatų savininkams, administratoriams ar valdytojams nustatomi tik tada, kai jie pradeda naudoti pastatą arba ketina jį griauti, o ne kai parduoda pastatą, kuriame yra asbesto turinčių produktų; |
| --- | --- |

AD.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse galiojančiais teisės aktais tam tikri įpareigojimai asbesto turinčių pastatų savininkams, administratoriams ar valdytojams nustatomi tik tada, kai jie pradeda naudoti pastatą arba ketina jį griauti, o ne kai parduoda pastatą, kuriame yra asbesto turinčių produktų;

Europos viso asbesto pašalinimo strategija: ESRAA

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad saugus asbesto pašalinimas yra pavyzdys, jog nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos kryptis turi būti užtikrinama žmonių sveikatos apsauga (SESV 168 straipsnio 1 dalis), nes toks asbesto pašalinimas yra tiesiogiai susijęs su naujausių ir būsimų Sąjungos politinių iniciatyvų – naujos Sąjungos darbuotojų saugos ir sveikatos sistemos, Žaliojo kurso ir iniciatyvos „Renovacijos banga“, iniciatyvos „Next Generation EU“ ir daugiametės finansinės programos, Europos kovos su vėžiu plano, ES atliekų strategijos ir žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio – įgyvendinimu; atkreipia dėmesį į tai, kad tvarkant asbesto atliekas turėtų būti visapusiškai laikomasi atsargumo principo; ragina Komisiją pasiūlyti susijusių Sąjungos teisės aktų, reglamentuojančių atliekų tvarkymą, peržiūrą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad saugus asbesto pašalinimas yra sunki ir skubi užduotis, ir pakartoja savo raginimą laikytis visapusiško ir integruoto požiūrio, apjungiančio kelias politikos sritis; pažymi, kad svarbiausias prioritetas turėtų būti saugių darbo sąlygų užtikrinimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją pateikti Europos viso asbesto pašalinimo strategiją: ESRAA, kurioje būtų aptarti šie klausimai:






  a) | Europos lygmens sistema, taikoma nacionalinėms saugaus viso asbesto pašalinimo valstybėse narėse strategijoms, kurioje turėtų būti pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatomi būtiniausi viešai prieinamų asbesto registrų standartai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Europos lygmens sistema, taikoma nacionalinėms saugaus viso asbesto pašalinimo valstybėse narėse strategijoms, kurioje turėtų būti pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatomi būtiniausi viešai prieinamų asbesto registrų standartai;

| b) | pasiūlymas atnaujinti Direktyvą 2009/148/EB, siekiant griežtinti Sąjungos priemones, susijusias su darbuotojų apsauga nuo asbesto pavojaus, ir užkirsti kelią naujai nuo asbesto nukentėjusių asmenų bangai įgyvendinant strategiją „Renovacijos banga“; |
| --- | --- |

b)

pasiūlymas atnaujinti Direktyvą 2009/148/EB, siekiant griežtinti Sąjungos priemones, susijusias su darbuotojų apsauga nuo asbesto pavojaus, ir užkirsti kelią naujai nuo asbesto nukentėjusių asmenų bangai įgyvendinant strategiją „Renovacijos banga“;

| c) | pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl:






  i) | profesinių ligų diagnozavimo, įskaitant visas žinomas su asbestu susijusias ligas, nustatant būtiniausius diagnozavimo procedūrų standartus, ir |
| --- | --- | --- |

c)

pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl:

i)

profesinių ligų diagnozavimo, įskaitant visas žinomas su asbestu susijusias ligas, nustatant būtiniausius diagnozavimo procedūrų standartus, ir

| ii) | būtiniausių nuo asbesto nukentėjusiems asmenims mokamų kompensacijų, susijusių su profesinėmis ligomis, standartų; |
| --- | --- |

ii)

būtiniausių nuo asbesto nukentėjusiems asmenims mokamų kompensacijų, susijusių su profesinėmis ligomis, standartų;

| d) | pasiūlymas atnaujinti Direktyvą 2010/31/ES, siekiant nustatyti reikalavimą dėl privalomo asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų tikrinimo ir jų pašalinimo prieš pradedant renovacijos darbus, kad būtų apsaugota statybininkų sveikata; |
| --- | --- |

d)

pasiūlymas atnaujinti Direktyvą 2010/31/ES, siekiant nustatyti reikalavimą dėl privalomo asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų tikrinimo ir jų pašalinimo prieš pradedant renovacijos darbus, kad būtų apsaugota statybininkų sveikata;

| e) | pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų atsižvelgta į galiojančius nacionalinės teisės aktus, taip pat poveikio vertinimą dėl veiksmingiausių privalomo pastatų tikrinimo modelių, apimančių atitinkamą kvalifikaciją ir leidimus turinčio profesionalaus subjekto atliekamą asbesto buvimo paviršiaus diagnozę, prieš juos parduodant ar išnuomojant ir dėl asbesto sertifikatų išdavimo pastatams, pastatytiems prieš 2005 m. arba prieš priimant nacionalinį asbesto draudimą, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė; |
| --- | --- |

e)

pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų atsižvelgta į galiojančius nacionalinės teisės aktus, taip pat poveikio vertinimą dėl veiksmingiausių privalomo pastatų tikrinimo modelių, apimančių atitinkamą kvalifikaciją ir leidimus turinčio profesionalaus subjekto atliekamą asbesto buvimo paviršiaus diagnozę, prieš juos parduodant ar išnuomojant ir dėl asbesto sertifikatų išdavimo pastatams, pastatytiems prieš 2005 m. arba prieš priimant nacionalinį asbesto draudimą, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė;

| 4. | pažymi, kad išsamios asbesto pašalinimo strategijos turės finansinių ir administracinių pasekmių pastatų savininkams, valdžios institucijoms ir įmonėms, visų pirma MVĮ, įskaitant labai mažas įmones, ir labai padidins sertifikavimo įstaigų darbo krūvį; todėl pabrėžia, kad turėtų būti nustatyti tinkami pereinamieji laikotarpiai ir teikiama derama reguliavimo ir finansinė parama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad reikia sutelkti visus esamus finansavimo mechanizmus Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, ir atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija jau paaiškino, jog valstybės narės gali skirti Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų lėšas darbui su asbestu ir jo pašalinimui (20); atsižvelgdamas į tai ragina panaudoti ESI fondų lėšas siekiant sustiprinti asbesto tikrinimo, matavimo, pašalinimo ir saugaus atliekų tvarkymo patikimumą ir tempą vadovaujantis atitinkamose nacionalinėse ir regioninėse programose nustatytais tikslais; pabrėžia didžiulę paramos moksliniams tyrimams ir plėtrai svarbą, visų pirma, kiek tai susiję su profesinės sveikatos ir saugos technologijų, įskaitant asbesto matavimo ir įspėjimo apie jį tikruoju laiku sistemas ir ekonomiškai efektyvius asbesto inertizavimo metodus ir technologijas, patekimo į rinką sąlygų sudarymu ir pagerinimu; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas priemones, kad būtų remiamos investicijos į tvaraus tvarkymo technologijas, be kita ko, įgyvendinant specialius bendriems Europos interesams svarbius projektus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad pagal iniciatyvą „Renovacijos banga“ numatytos Sąjungos lėšos turėtų būti skiriamos tik tiems paramos gavėjams, kurie laikosi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, skirtų darbuotojams nuo asbesto poveikio apsaugoti; ragina taikyti sistemą, pagal kurią būtų susigrąžinamos Sąjungos lėšos iš tų naudos gavėjų, kurie nesilaiko Sąjungos ar nacionalinių taisyklių dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina stiprinti Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūrą (EU-OSHA), kad būtų galima užtikrinti veiksmingas priemones, pavyzdžiui, techninę ir mokslinę paramą, siekiant padidinti pastangas prevencijos srityje, geriau stebėti darbo vietų, kuriose yra asbesto, registraciją ir darbuotojų, kurie patiria ar galėjo patirti jo poveikį, stebėjimą, gerinti darbuotojams siūlomą mokymą ir teikiamą apsaugos įrangą; ragina sukurti EU-OSHA kompetencijai priskiriamą Europos platformą, kurioje būtų demonstruojama asbesto šalinimo ir saugaus jo sunaikinimo geroji patirtis (keliose valstybėse narėse tokia platforma jau veikia), ir sudaryti sąlygas ja keistis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad darbo inspekcijos atlieka esminį vaidmenį asbesto poveikio prevencijos ir kontrolės srityse ir padeda plėsti žinias bei keistis informacija bendrovių lygmeniu; ragina valstybes nares padidinti darbo inspektorių skaičių, darbo inspekcijų veiklos ir atliekamos kontrolės kokybę, taip pat inspekcijų dažnumą; laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų gerokai viršyti Tarptautinės darbo organizacijos rekomendaciją – t. y. užtikrinti bent vieną inspektorių 10 000 darbuotojų; primygtinai ragina valstybes nares nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas įmonėms, kurios (visų pirma) nesilaiko įsipareigojimų profesinės saugos ir sveikatos srityse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad būtina skubiai užtikrinti veiksmingą visų asbesto poveikį patyrusių darbuotojų teisę kreiptis į teismą ir gauti kompensaciją už bet kokią žalą sveikatai, ne tik susijusią su nerimu; pabrėžia, kad visas medicinos išlaidas, susijusias su asbesto poveikiu, turėtų padengti darbdaviai, jei jie nesiėmė visų tinkamų priemonių ir nesistengė jiems prieinamais būdais užkirsti kelio asbesto poveikiui; ragina Komisiją įvertinti, ar gali reikėti priimti teisės aktus, kuriais būtų nustatyta bendra atsakomybės už pasklidąją taršą tvarka, pagal kurią nukentėjusiesiems nuo pasklidosios taršos būtų atlyginta visa padaryta žala, įskaitant tą, kurią sukelia asbestas; |
| --- | --- |

9.

Europos pagrindų direktyva dėl nacionalinių asbesto pašalinimo strategijų

| 10. | palankiai vertina „Renovacijos bangą“, kurioje iškeltas tikslas ne vėliau kaip 2030 m. renovuoti 35 milijonus pastatų; pritaria komunikate išreikštai nuomonei, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti senus pastatus renovuojančių ir gelbėjimo operacijose dalyvaujančių darbuotojų apsaugai nuo asbesto poveikio; |
| --- | --- |

10.

| 11. | akcentuoja, kad siekiant geresnių prevencinių priemonių ir su asbestu susijusios rizikos valdymo, reikia turėti prieigą prie aktualios informacijos, pritaikytos prie tiesiogiai susijusių asmenų poreikių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją remti informacijos apie įvairias saugaus ir tvarkingo asbesto turinčių gaminių pašalinimo ar naikinimo sistemas, grindžiamas geriausiais prieinamais metodais, sklaidą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad taip pat trūksta informacijos apie pavojus gyventojų grupėms, patiriančioms natūraliai sutinkamų asbesto medžiagų poveikį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reikalauja, kad visos Sąjungos iniciatyvos, kuriomis remiama su energija susijusi renovacija, turėtų būti socialiniu požiūriu teisingos ir jose turėtų būti numatytos privalomos gyventojų ir darbuotojų sveikatos apsaugos priemonės, be kita ko, nustatant pastatus, kuriuose yra asbesto, siekiant, kad asbesto ir kitų pavojingųjų medžiagų pašalinimas būtų saugus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad galimybė gauti deramą, įperkamą ir sveiką būstą, būtų vienas pagrindinių pagal šį ramstį numatyto veiksmų plano elementų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad kelios valstybės narės ir regionai, įskaitant Lenkiją, Nyderlandus ir Flandriją, įgyvendina plataus užmojo planus pašalinti asbestą iš apstatytos aplinkos, laikantis aiškaus tvarkaraščio; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja savo raginimą Komisijai, pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, parengti teisinę sistemą, skirtą visam valstybių narių pastatuose ir infrastruktūros objektuose esančiam asbestui įvertinti, ir apskaičiuoti jo saugaus pašalinimo kiekvienoje valstybėje narėje išlaidas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl pagrindų direktyvos, kad valstybės narės parengtų nacionalinius asbesto pašalinimo planus, kuriuose būtų numatyti aiškūs ir realūs terminai, įskaitant prioritetus ir tarpinius tikslus, asbesto nustatymo ir registravimo tvarka, namų savininkų ir MVĮ finansavimo ir rėmimo tvarka, darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio rizikos priemonės pagal Direktyvą 2009/148/EB, taip pat saugus asbesto pašalinimas, siekiant neleisti asbestui patekti į perdirbimo procesus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai tvirtina, kad reikia vykdyti ilgalaikę epidemiologinę priežiūrą siekiant įvertinti priemonių, kurių imtasi, veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad mezotelioma yra liga, kurios pagrindinis rizikos veiksnys yra asbestas, ir kad nustatytų mezoteliomos atvejų skaičius yra epidemiologinei priežiūrai svarbus rodiklis; todėl ragina nustatyti, kad reikalavimas pranešti kompetentingoms institucijoms apie mezoteliomos atvejus būtų privalomas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad, remiantis naujausiais tyrimais, dėl maždaug 20 proc. mezoteliomos atvejų pramoninėse šalyse gali būti susiję su asbesto poveikiu ne darbo vietoje (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad numatoma, jog dėl iniciatyvos „Renovacijos banga“ išaugs statybos darbų apimtis, o kartu padidės asbesto plaušelių poveikis darbo vietose ir aplinkoje; pabrėžia, kad įgyvendinant iniciatyvą „Renovacijos banga“ asbestą būtina keisti energetiškai efektyviomis medžiagomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja savo raginimą sukurti nacionalinius viešus asbesto registrus; ragina Komisiją pasiūlyme dėl pagrindų direktyvos nustatyti būtiniausius viešai prieinamų skaitmeninių nacionalinių asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų, esančių viešuose ir privačiuose pastatuose, registrų reikalavimus; pabrėžia, kad asbesto registrai turėtų būti suderinami su kitomis duomenų bazėmis bei registrais, pvz., susijusiais su energijos vartojimo efektyvumu, ir būti pildomi įprastomis priemonėmis, kaip antai pastatų renovacijos pasais pagal Reglamentą (ES) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Europos aplinkos agentūrą atlikti tolesnius asbesto koncentracijos upėse ir aplink jas esančiuose intakuose, taip pat jo poveikio augalijai ir laukinei gamtai tyrimus, panašius į tuos, kuriuos atliko JAV aplinkos apsaugos agentūra (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad visose valstybėse narėse turėtų būti stebima ir matuojama foninė asbesto koncentracija atmosferoje, kad turėtų būti sudaryta galimybė gauti šią informaciją ir kad turėtų būti nustatytos ekspozicijos gyvenamojoje aplinkoje ribinės vertės; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripažįsta 2017 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijas (23), kuriose nurodyta, kad asbesto skaidulų nebūtina įtraukti į Tarybos direktyvos 98/83/EB (24) I priedą, ir kuriose padaryta išvada, kad asbesto pluoštai geriamajame vandenyje nekelia pavojaus sveikatai; primena, kad Italijos mokslininkų atliktame tyrime buvo iškeltas svarbus klausimas, ar geriant vandenį, kurio sudėtyje yra asbesto plaušelių, padidėja rizika susirgti skrandžio ir kolorektaliniu vėžiu (25); pabrėžia, kad galimoms su asbestu susijusioms ligoms, galbūt sukeltoms dėl to kad buvo geriamas vanduo, kuriame yra tokių plaušelių iš asbesto turinčių vamzdžių, atsirasti gali prireikti keleto dešimtmečių; pabrėžia, kad net jei Italijos mokslininkų tyrimo šiuo etapu nepakanka padaryti galutinėms išvadoms, kad esama ryšio tarp kartu su vandeniu nuryjamu asbestu ir virškinamojo trakto vėžio išsivystymo, kadangi esama neaiškumo, turėtų būti laikomasi atsargumo principo; laikosi nuomonės, kad šiuo svarbiu klausimu turėtų būti atliekama daugiau tyrimų; todėl ragina valstybes nares vykdyti nuolatinę geriamojo vandens gavybai naudojamo vandens kokybės stebėseną ir imtis būtinų prevencinių ir švelninimo priemonių, jei paaiškėtų, kad jis kelia pavojų žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra susirūpinęs dėl vandentiekio tinklo būklės Sąjungoje ir dėl to, kad jame vis dar yra vamzdžių, pagamintų iš asbesto ir cemento, kuriems yrant asbesto plaušeliai išsiskiria į vandenį; be to, primena, kad pagal PSO rekomendacijas geriamojo vandens tiekimui asbestcemenčio vamzdžiai nebeturėtų būti naudojami ar patvirtinami naudoti (26); laikosi nuomonės, kad, remiantis Europos strategija dėl visiško asbesto pašalinimo ir Europos ekonomikos gaivinimo planu bei valstybių narių ekonomikos gaivinimo planais, turėtų būti parengtas ir įgyvendintas išsamus Europos geriamojo vandens paskirstymo tinklo renovacijos ir asbesto pašalinimo iš jo planas; |
| --- | --- |

26.

Direktyvos 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe, atnaujinimas

| 27. | primena, kad asbestas tebėra viena iš didžiausių su profesine sveikata susijusių problemų ir kad 125 mln. žmonių visame pasaulyje patiria asbesto poveikį darbo vietoje (27), nepaisant to, kad jau dešimtmečiais žinoma, jog jis kelia pavojų sveikatai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl asbesto poveikio kasmet miršta apie 250 000 žmonių (28); pažymi, kad pastaraisiais metais dėl asbesto plaušelių poveikio susijęs mirtingumo lygis pradėjo net sparčiau augti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją atnaujinti Direktyvą 2009/148/EB atsižvelgiant į naujausias mokslines žinias ir technikos raidą, įskaitant įvairių asbesto plaušelių rūšių ir jų neigiamo poveikio sveikatai vertinimą, taip pat pradėti konsultacijų dėl pluoštinių silikatų, kuriems taikoma ta direktyva, sąrašo atnaujinimo procesą ir, atsižvelgiant į tai, apsvarstyti galimybę į sąrašą, kuriame jau yra aktinolitas, antofilitas, tremolitas ir gruneritas, įtraukti ribekitą, vinchitą, richteritą, fluoroedenitą ir erionitą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad Direktyva 2009/148/EB taikoma visai veiklai, kurią vykdydami darbuotojai patiria arba gali patirti asbesto dulkių ar asbesto turinčių medžiagų dulkių poveikį; ragina priimti griežtesnes nuostatas, kuriomis būtų užtikrinama visų asbesto pašalinimo darbų vietoje dirbančių darbuotojų apsauga, įskaitant darbuotojus, kurie į darbų vietą patenka užbaigus asbesto pašalinimo darbus; ragina daugiau dėmesio skirti tam kad, įgyvendinant tą direktyvą nacionaliniu lygmeniu, būtų įtrauktos visos rizikingos profesijos, įskaitant renovacijos ir griovimo srities darbuotojus, atliekų tvarkytojus, kalnakasius ir ugniagesius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | yra susirūpinęs dėl to, kad, remiantis naujausiais moksliniais medicininiais tyrimais ir rekomendacijomis, nėra jokios ribos, kurios neviršijant asbesto plaušelių koncentracija ore būtų nekenksminga (29); mano, kad dėl to negali būti pateisinamos jokios apsaugos priemonių pagal Direktyvą 2009/148/EB išimtys, paremtos profesinės ekspozicijos ribine verte; ragina Direktyvoje 2009/148/EB visapusiškai atspindėti principą, pagal kurį visada turėtų būti imamasi atitinkamų darbuotojų apsaugos priemonių vykdant veiklą, kurios metu atlikdami savo darbą darbuotojai susiduria arba gali susidurti su asbesto ar kitų medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, dulkėmis; mano, kad vertinant riziką reikėtų atsižvelgti į netrapių medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, pavojingumą; ragina atlikti individualų rizikos vertinimą, susijusį su planuojamu darbo procesu, siekiant nustatyti būtinas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina pirmenybę teikti saugiam sudėtinių dalių ir medžiagų, kuriose yra asbesto, pašalinimui ir sunaikinimui, nes dėl remonto, priežiūros, kapsuliavimo ar sandaraus įpakavimo asbesto pašalinimas tik atidedamas ir gyventojams bei darbuotojams kylanti rizika išlieka daugeliui metų; ragina uždrausti medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto ir kurias techniškai galima pašalinti, kapsuliavimą ir sandarų įpakavimą; pabrėžia, kad šis draudimas turėtų neleisti labiausiai nepasiturintiems namų ūkiams atsidurti tokioje padėtyje, kai jie negalėtų sau leisti būtinos renovacijos; todėl pabrėžia, kad reikia tinkamų paramos priemonių; pabrėžia, kad svarbu nustatyti, registruoti ir reguliariai stebėti statinius, kuriuose yra asbesto, kurių negalima pašalinti trumpuoju laikotarpiu, pvz., betonines pastatų sienas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina kurti sinergiją su Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) kuriama duomenų baze, kuria siekiama kaupti informaciją ir gilinti žinias apie susirūpinimą keliančias medžiagas produktų ir atliekomis tapusių produktų sudėtyje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena pagrindinį teisinį principą, kad darbuotojų saugos ir sveikatos darbe kontekste visada turi būti taikomos naujausios technologijos, padedančios užtikrinti aukščiausią įmanomą apsaugos lygį; ragina sugriežtinti būtiniausius techninius reikalavimus, siekiant sumažinti asbesto plaušelių koncentraciją ore iki mažiausio techniškai įmanomo lygio, įskaitant dulkių slopinimą ir jų surinkimą susidarymo vietoje, nuolatinę sedimentaciją ir nukenksminimo priemones; ragina nustatyti būtiniausius reikalavimus slėgio skirtumui tarp asbesto aptvaros ir aplinkos, šviežio oro tiekimui ir HEPA filtrams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, jog reikia, kad į atnaujintus būtinus techninius reikalavimus būtų įtrauktos nuostatos neatsilikti nuo technologinės plėtros; pabrėžia, kad reikia toliau nagrinėti galimybes taikyti privalomą robotų ir kitų pažangiųjų technologijų naudojimą, be kita ko, atliekant mokslinius tyrimus ir sistemingesnį valstybių narių keitimąsi geriausia patirtimi, siekiant nuolat rengti naujus darbuotojų sveikatos ir saugos apsaugos standartus; pažymi, kad optiniai mikroskopai nėra naujausia turima technologija asbesto plaušeliams ore, kuriuo kvėpuojame, skaičiuoti ir kad analitiniai transmisiniai elektroniniai mikroskopai (angl. Analytical Transmission Electron Microscopy, ATEM) yra jautresni ir leidžia nustatyti ir suskaičiuoti asbesto plaušelius; ragina, kai įmanoma, plaušeliams skaičiuoti naudoti analitinius transmisinius elektroninius mikroskopus ar panašius pažangius metodus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad bandiniai turi būti imami taip, kad jie rodytų darbuotojo individualiai patiriamą poveikį, o tai reiškia, kad bandiniai turi būti imami tipinėmis ir realiomis sąlygomis, kuriomis darbuotojas patiria asbesto dulkių poveikį, kelis kartus reguliariais intervalais atliekant matavimus konkrečiais darbo etapais; mano, kad jei bandiniai negali atspindėti darbuotojo individualiai patiriamos ekspozicijos, turėtų būti taikomos visos atitinkamos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad pranešime pateikiama informacija turėtų apimti visus II priede pateikiamus elementus, pvz., vietas, kuriose bus atliekamas darbas, darbuotojų apsaugai ir nukenksminimui naudojamą įrangą ir atliekų šalinimo planą; mano, kad nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų saugoti tą informaciją bent 40 metų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamą ir tikslinę paramą darbdaviams, ypač MVĮ, įskaitant labai mažas įmones, įgyvendinant šias apsaugos priemones ir pranešimo reikalavimus, kad būtų išvengta jų nevykdymo; atkreipia dėmesį į tai, kad priėmus nuostatą dėl standartizuotų operacijų su medžiagomis, kuriose yra asbesto, procesų būtų padedama mažinti asbesto plaušelių dulkių kiekį, šių operacijų sąnaudas ir palengvinama įgyvendinti pranešimo reikalavimus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad dabartinė Sąjungos asbesto profesinės ekspozicijos ribinės vertės mažiausia leistina norma yra 100 000 plaušelių viename m3 (0,1 plaušelių/cm3) ir kad daugelis valstybių narių taiko šiuo metu nustatytą mažiausią leistiną normą; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės darbuotojų sveikatos apsaugai taiko daug mažesnę profesinės ekspozicijos ribinę vertę, pvz., Nyderlanduose taikoma 2 000 plaušelių/m3 (0,002 plaušelių/cm3) profesinės ekspozicijos ribinė vertė; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad labiausiai patyrę Tarptautinės profesinės sveikatos komisijos tyrėjai daro išvadą, kad poveikio ribos nepadeda tinkamai apsisaugoti nuo vėžio ir siūlo nustatyti 1 000 plaušelių/m3 (0,001 plaušelių/cm3) profesinės ekspozicijos ribinę vertę; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą 2022 m. pateikti teisėkūros pasiūlymą toliau mažinti darbuotojų kontaktą su asbestu ir ragina Komisiją prioritetine tvarka atnaujinti tas ekspozicijos ribines vertes, nustatant 0,001 plaušelių/cm3 (1 000 plaušelių/m3), atsižvelgiant į įvairių suinteresuotųjų subjektų rekomendacijas ir pasikonsultavus su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant įgyvendinti naująją metodiką ir naujas poveikio vertes, reikia nustatyti tinkamą pereinamąjį laikotarpį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad ne tik darbuotojai, bet ir pagrindiniai rangovai ir perkančiosios organizacijos, kurie užsako atlikti darbus, turėtų būti įpareigoti, prieš pradėdami bet kokius darbus pastatuose, laivuose, orlaiviuose arba su įranga ar produktais susijusius darbus, atlikti asbesto diagnozę; reikalauja, kad prieš pradedant darbą patalpose, kurios buvo pastatytos iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, kvalifikuotas ir sertifikuotas veiklos vykdytojas atliktų nuodugnų tikrinimą, ar esama medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto; mano, kad tikrinimų metu visada turėtų būti atliekama konkrečiai darbo vietai pritaikyta diagnozė, o ataskaitoje turėtų būti nurodoma kad asbesto nėra, arba kad jo yra ir, jei jo yra, plaušelių rūšis, ir pateikiamas išsamus taršos pobūdžio aprašymas ir tiksli jo vieta bei apytiksliai kiekiai; mano, kad, be Direktyvos 2009/148/EB 14 straipsnyje nustatytų reikalavimų, į tos direktyvos priedą turėtų būti įtraukti reikalavimai dėl minimalios mokymų, patvirtinamų egzaminu, trukmės, atsižvelgiant į atitinkamą darbo rūšį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia nuoseklios rizikos vertinimo metodikos, siekiant užtikrinti Sąjungos lygmeniu vienodas sąlygas ir išvengti vidaus rinkos susiskaidymo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nerimauja, kad mokymo reikalavimai ir surengtų mokymų sertifikavimas valstybėse narėse vis dar yra labai skirtingi, o tai kelia rimtą pavojų darbuotojų saugai ir sveikatai, atsižvelgiant į darbuotojų tarpvalstybinį judumą; ragina parengti naują Direktyvos 2009/148/EB priedą, kuriame būtų nustatyti privalomi būtiniausi darbo su asbestu mokymų reikalavimai, įskaitant konkrečius reikalavimus specializuotose asbesto pašalinimo įmonėse dirbantiems darbuotojams, taip pat darbuotojams, kurie, dirbdami savo darbą, galėtų turėti kontaktą su asbesto turinčiomis medžiagomis; mano, kad, be Direktyvos 2009/148/EB 14 straipsnyje nustatytų reikalavimų, į tos direktyvos priedą reikėtų įtraukti reikalavimus dėl trumpiausios mokymo trukmės, atsižvelgiant į atitinkamo darbo pobūdį, tinkamų tokio mokymo dokumentų ir reguliarių intervalų, kuriais konkretus darbuotojas turi dalyvauti mokyme; |
| --- | --- |

42.

Su asbestu susijusių ligų diagnozavimas ir kompensacija

| 43. | ragina Komisiją atnaujinti savo 2003 m. rugsėjo 19 d. rekomendaciją dėl Europos profesinių ligų sąrašo (30), kad joje atsispindėtų naujausios turimos mokslinės medicininės žinios apie profesines ligas, visų pirma žinios apie su asbestu susijusias ligas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares palengvinti diagnozavimo procedūras perkeliant pareigą įrodyti priešingai šaliai, visų pirma tais atvejais, jeigu buvo neseniai sukurti nacionaliniai su asbestu dirbančių darbuotojų registrai, taip pat nustatyti tinkamas kompensacijas darbuotojams, sergantiems su asbestu susijusiomis ligomis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad su asbestu susijusios ligos dėl laisvo judėjimo yra tarpvalstybinė problema, todėl šiuo atžvilgiu visų pirma reikėtų atsižvelgti į judžių darbuotojų vaidmenį; primena, kad profesinės ligos ir darbo vietoje sveikatai kylanti rizika visada yra susijusi su konkrečia profesija, darbo veikla, darbo vieta ir laiku; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, remiantis SESV 153 straipsnio 1 dalies a ir b punktais, pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje būtų nustatyti Sąjungos būtiniausi profesinių ligų, įskaitant su asbestu susijusias ligas, diagnozavimo ir kompensacijos standartai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą valstybėms narėms sukurti nacionalinę įstaigą arba ombudsmeną, kurie padėtų asmenims, nukentėjusiems nuo profesinių ligų ir, visų pirma, nuo su asbestu susijusių ligų, kurių latentinis laikotarpis ilgas, per ligos diagnozavimo procedūras; ragina valstybes nares remti pacientų asociacijų ir profesinių sąjungų grupių, skirtų su asbestu susijusių ligų aukoms ir jų šeimoms, steigimą ir primygtinai ragina konsultuotis su šiomis asociacijomis siekiant palengvinti ir supaprastinti ligų pripažinimo procedūras; ragina didinti nacionalinį finansavimą, kad būtų išmokamos kompensacijos nukentėjusiesiems nuo su asbestu susijusių ligų ir užtikrinama pakankamai lėšų tiesioginėms, netiesioginėms ir žmogiškosioms išlaidoms, susijusioms su liga, padengti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad rūkymo ir asbesto kaupiamasis poveikis labai stipriai padidina plaučių vėžio išsivystymo riziką; ragina valstybes nares siūlyti visiems darbuotojams, patiriantiems asbesto poveikį, programą, padedančią mesti rūkyti; dar kartą pabrėžia, kad rūkymas niekada negali būti priežastis, dėl kurios darbuotojui būtų nepripažįstamos su asbestu susijusios profesinės ligos, ar nesuteikiamos teisės gauti kompensaciją ir medicininį šios ligos gydymą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina geriau įvertinti riziką, susijusią su antriniu poveikiu ne darbo vietoje, visų pirma kylančią šeimos nariams, gyvenantiems su asbestą tvarkančiais darbuotojais; ragina valstybes nares palengvinti užregistruotų nuo antrinio poveikio ne darbo vietoje, patirto ne dėl profesinio kontakto su asbestu, nukentėjusių žmonių diagnozavimo ir kompensacijų teikimo jiems procedūras ir remtis valstybių narių, pvz., Danijos, geriausia patirtimi; pakartoja savo raginimą dėl lyčių aspekto, susijusio su antriniu poveikiu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad esama įvairių rūšių asbesto poveikio ne darbo vietoje, galinčio daryti reikšmingą poveikį žmonių sveikatai, nesvarbu, ar tai būtų netiesioginis profesinis poveikis (įskaitant darbuotojų netyčia į namus atneštų asbesto dulkių poveikį), poveikis namuose (įskaitant buities reikmenis, kuriuose yra asbesto) ar aplinkoje (įskaitant pastatuose ir įrenginiuose esančias arba pramoninės kilmės medžiagas); |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad moterys, kurios patiria su asbestu susijusią riziką, yra ypač pažeidžiamos dėl tam tikrų rūšių asbesto poveikio; ragina geriau pripažinti lyčių aspektą visose darbuotojų sveikatos ir saugos srityse ir integruoti lyčių aspektą į visas teisėkūros ir ne teisėkūros priemones valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad joks šališkumas lyčių atžvilgiu nedarytų poveikio su asbestu susijusios ligos atsekimui, nustatymui, gydymui ar svarstymui ją tokia nustatyti, darant poveikį kompensacijų ligų aukoms dydžiui; ragina diagnozuojant ligas daugiau dėmesio skirti valymo veiklai kaip rizikos veiksniui; ragina atlikti geresnius rizikos vertinimus ir geriau nustatyti asbesto poveikį valytojams, ypač valytojoms, taip pat asmenims, kurie atlieka neapmokamus namų ūkio darbus, pvz., valo asbestu užterštus produktus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad nustatant asbesto pašalinimo sąnaudas reikėtų kuo labiau atsižvelgti į principą „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

51.

Asbesto tikrinimas prieš pradedant su energija susijusius renovacijos darbus ir prieš parduodant ar išnuomojant pastatą

| 52. | primena, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/844 (31), kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, 14 konstatuojamojoje dalyje valstybės narės raginamos remti esamų pastatų energinio naudingumo didinimo priemones, be kita ko, pašalinant asbestą ir kitas kenksmingas chemines medžiagas, užkertant kelią neteisėtam kenksmingų cheminių medžiagų pašalinimui ir sudarant palankias sąlygas galiojančių teisėkūros procedūra priimtų aktų laikymuisi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į „Renovacijos bangą“, pateikti pasiūlymą dėl Direktyvos 2010/31/ES 7 straipsnio pakeitimo, kuriuo būtų nustatomas reikalavimas dėl privalomo asbesto tikrinimo, registravimo ir asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų pašalinimo prieš pradedant bet kokią renovaciją, kartu atsižvelgiant į SESV 153 straipsnio 1 dalies a punktą dėl visų pirma darbo aplinkos gerinimo siekiant rūpintis darbuotojų sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų atsižvelgta į galiojančius nacionalinės teisės aktus, taip pat poveikio vertinimą dėl veiksmingiausių privalomo pastatų tikrinimo modelių, apimančių atitinkamą kvalifikaciją ir leidimus turinčio profesionalaus subjekto atliekamą asbesto buvimo paviršiaus diagnozę, prieš juos parduodant ar išnuomojant ir dėl asbesto sertifikatų išdavimo pastatams, pastatytiems prieš 2005 m. arba prieš priimant nacionalinį asbesto draudimą, atsižvelgiant į tai, kuri yra data ankstesnė; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valstybes nares priimti nuomininkams skirtas apsaugos priemones, kai asbestas randamas prieš atliekant su energija susijusio renovavimo darbus; pabrėžia, kad nuomininkai neturėtų mokėti tikrinimo ir persikraustymo išlaidų; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nuomininkai būtų visapusiškai informuojami apie pastatuose esantį asbestą ir kad jiems būtų išduotas asbesto sertifikatas; |
| --- | --- |

55.

Sąjunga kaip pasaulinė kovos su asbestu lyderė

| 56. | palankiai vertina 2021 m. kovo 12 d. Tarybos išvadas, kuriose atkreipiamas dėmesys į tai, kad reikia stiprinti nacionalinius rinkos priežiūros pajėgumus ir muitinės vaidmenį; ragina valstybes nares griežtinti kontrolę ir rinkos priežiūrą, taip pat bendradarbiauti su kitų valstybių narių pasienio institucijomis ir muitinėmis, siekiant neleisti į vidaus rinką neteisėtai patekti produktams, kurių sudėtyje yra asbesto; pabrėžia, kad svarbu remti ir plėtoti tvarius laivų išmontavimo Sąjungoje sprendimus pagal naująjį žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kad išmontuojant laivus būtų išvengta neigiamo poveikio darbuotojų sveikatai, patiriamo dėl asbesto poveikio; ragina Komisiją užtikrinti aukštus darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio standartus Sąjungos patvirtintuose laivų perdirbimo kompleksuose trečiosiose šalyse; ragina Komisiją pradėti tyrimą, kuriuo būtų nustatytas neteisėto produktų ir medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, importo į Sąjungą mastas ir nurodytos galimos rinkos priežiūros stiprinimo priemonės, kurios galėtų apimti galimybę apriboti laivų, vežančių produktus ar medžiagas, kurių sudėtyje yra asbesto, kaip tranzitu vežamus krovinius, prieigą prie uosto įrenginių ir laikino saugojimo Sąjungoje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją chrizotilo asbesto įtraukimą į Roterdamo konvencijos III priedą ir asbesto uždraudimą visame pasaulyje laikyti svarbiausiais prioritetais; ragina Sąjungą bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir imtis iniciatyvos siūlant priemones, kuriomis asbesto rinka būtų įvardijama kaip prekybos nuodingomis medžiagomis rinka; ragina Sąjungą į savo išorės politiką įtraukti kovą su asbestu ir su asbestu susijusiomis ligomis; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti savo paramą (įskaitant finansinę), skiriamą pasaulinio masto veikėjams, kovojantiems su asbestu ir su asbestu susijusiomis ligomis, taip pat ir PSO; smerkia finansines investicijas į pasaulio asbesto pramonę; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena, kad trečdalis PSO Europos regiono gyventojų gyvena šalyse, kur visų asbesto formų naudojimas dar nėra uždraustas (32); pabrėžia, kad asbestas dar naudojamas 16 Europos šalių, visų pirma kaip statybinė medžiaga, ir kad jose asbestas vis dar gaminamas ir iš jų eksportuojamas; |
| --- | --- |

58.

Finansiniai aspektai

| 59. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į šios rezoliucijos 17 ir 18 dalis ir I priedo 3 punktą, įvertinti Parlamento prašymų finansines pasekmes; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OL L 330, 2009 12 16, p. 28.

(2)  OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

(3)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(4)  OL L 158, 2004 4 30, p. 50.

(5)  OL C 36, 2016 1 29, p. 102.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0074.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf.

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases.

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(12)  2016 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/1005, kuriuo dėl asbesto pluoštų (chrizotilo) iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedo nuostatos (OL L 165, 2016 6 23, p. 4).

(13)  „Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium“ („Faktai apie žmogaus sukeltą epidemiją: asbesto naudojimo praeityje ir mirtingumo nuo mezoteliomos ryšys Belgijoje“), Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  „Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma“, Bayram, Mehmeta; Bakan ir Nur Dilekb, „Current Opinion in Pulmonary Medicine“ 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0371.

(17)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (OL L 201, 2012 7 27, p. 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  „The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know?“ (nih.gov svetainė)

(22)  Vašingtono valstijos sveikatos departamentas (2009), „Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos“. Jungtinių Valstijų aplinkos apsaugos agentūra, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23)  PSO Europos regiono biuro bendradarbiavimo dėl geriamojo vandens parametrų srityje projektas „Rekomendacijos dėl Tarybos direktyvos 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (Geriamojo vandens direktyvos) I priedo peržiūros“ (Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations), 2017 m.

(24)  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro, „Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile“, Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf, 13.1 punktas

(27)  PSO, „Asbestos: elimination of asbestos-related diseases“, 2018 m..

(28)  Sugio Furuya, Odgerel Chimed-Ochir, Ken Takahashi, Annette David, Jukka Takala, „Global Asbestos Disaster“Int. J. Environ. Res. Public Health 15, Nr. 5: 1000, 2018 m., https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  2021 m. vasario 1 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) mokslinė ataskaita dėl asbesto ribinių verčių darbo vietoje vertinimo.

(30)  2003 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacija C(2003) 3297 dėl Europos profesinių ligų sąrašo (OL L 238, 2003 9 25, p. 28).

(31)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (OL L 156, 2018 6 19, p. 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

REZOLIUCIJOS I PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Europos pagrindų direktyva dėl nacionalinių asbesto pašalinimo strategijų

Europos Parlamentas prašo, kad Komisija, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, kaip nustatyta 154 straipsnyje, remdamasi SESV 152 straipsnio 2 dalimi ir 192 straipsniu, pateiktų pagrindų direktyvos projektą, kuriame būtų nustatyti būtiniausi reikalavimai nacionalinėms asbesto pašalinimo strategijoms, bent jau nustatant toliau išvardytus elementus:

| 1) | vertinimą, kuriame įvertinamas asbesto savo sudėtyje turinčių medžiagų, kurias reikia pašalinti valstybės narės arba regiono pastatuose ar infrastruktūros objektuose, kiekis; |
| --- | --- |

1)

vertinimą, kuriame įvertinamas asbesto savo sudėtyje turinčių medžiagų, kurias reikia pašalinti valstybės narės arba regiono pastatuose ar infrastruktūros objektuose, kiekis;

| 2) | asbesto pašalinimo tvarkaraštį, kuriame būtų nustatyta pirmenybę teikti tam tikrų rūšių pastatams, pvz., mokykloms, sveikatos priežiūros įstaigoms, sporto centrams ar socialiniams būstams, nustatyti orientyrai ir nuolatiniai bent kas penkerius metus atliekami pažangos vertinimai; |
| --- | --- |

2)

asbesto pašalinimo tvarkaraštį, kuriame būtų nustatyta pirmenybę teikti tam tikrų rūšių pastatams, pvz., mokykloms, sveikatos priežiūros įstaigoms, sporto centrams ar socialiniams būstams, nustatyti orientyrai ir nuolatiniai bent kas penkerius metus atliekami pažangos vertinimai;

| 3) | finansinę sistemą, paremtą ESI fondų lėšų panaudojimu, kuria būtų remiami pastatų savininkai ir kuria asbesto pašalinimas būtų susiejamas su kitomis viešosios politikos sritimis ir programomis (pvz., energijos vartojimo efektyvumas, gyvenimo aplinkos gerinimas, socialinis būstas, ligų prevencija), siekiant efektyvumo ir siekiant pasinaudoti sinergija; |
| --- | --- |

3)

finansinę sistemą, paremtą ESI fondų lėšų panaudojimu, kuria būtų remiami pastatų savininkai ir kuria asbesto pašalinimas būtų susiejamas su kitomis viešosios politikos sritimis ir programomis (pvz., energijos vartojimo efektyvumas, gyvenimo aplinkos gerinimas, socialinis būstas, ligų prevencija), siekiant efektyvumo ir siekiant pasinaudoti sinergija;

| 4) | būtiniausius kriterijus, taikomus nacionalinių skaitmeninių asbesto registrams, kuriuose turėtų būti registruojamas visas valstybėje narėje arba regione esantis asbestas, įskaitant bent jau šiuos reikalavimus:






  a) | suteikti galimybę su registro duomenimis nemokamai susipažinti visuomenei, be kita ko darbuotojams ir įmonėms, dirbantiems pastate arba infrastruktūros objekte, savininkams, gyventojams, ugniagesiams bei kitoms pagalbos tarnyboms ir naudotojams pagal Reglamentą (ES) 2016/679; |
| --- | --- | --- |

4)

būtiniausius kriterijus, taikomus nacionalinių skaitmeninių asbesto registrams, kuriuose turėtų būti registruojamas visas valstybėje narėje arba regione esantis asbestas, įskaitant bent jau šiuos reikalavimus:

a)

suteikti galimybę su registro duomenimis nemokamai susipažinti visuomenei, be kita ko darbuotojams ir įmonėms, dirbantiems pastate arba infrastruktūros objekte, savininkams, gyventojams, ugniagesiams bei kitoms pagalbos tarnyboms ir naudotojams pagal Reglamentą (ES) 2016/679;

| b) | nurodyti atitinkamo pastato arba infrastruktūros objekto statybos metus (iki ar po nacionalinio draudimo naudoti asbestą); |
| --- | --- |

b)

nurodyti atitinkamo pastato arba infrastruktūros objekto statybos metus (iki ar po nacionalinio draudimo naudoti asbestą);

| c) | nurodyti informaciją apie pastato arba infrastruktūros objekto, kuriame yra asbestas, rūšį (privatus, viešas ar priklausantis įmonei); |
| --- | --- |

c)

nurodyti informaciją apie pastato arba infrastruktūros objekto, kuriame yra asbestas, rūšį (privatus, viešas ar priklausantis įmonei);

| d) | nurodyti konkrečią kenksmingų cheminių medžiagų ir pastato dalių, tikrintų dėl asbesto, buvimo vietą; |
| --- | --- |

d)

nurodyti konkrečią kenksmingų cheminių medžiagų ir pastato dalių, tikrintų dėl asbesto, buvimo vietą;

| e) | nurodyti, kur bus ar buvo atliekamas darbas (viduje / išorėje), taip pat nurodyti pastato dalį (grindys, sienos, lubos, stogai) arba infrastruktūros objekto dalį; |
| --- | --- |

e)

nurodyti, kur bus ar buvo atliekamas darbas (viduje / išorėje), taip pat nurodyti pastato dalį (grindys, sienos, lubos, stogai) arba infrastruktūros objekto dalį;

| f) | nurodyti medžiagos rūšį (asbesto cementas, izoliacinė medžiaga, glaistas ir pan.) ir apskaičiuotą šių rūšių medžiagų dalį; |
| --- | --- |

f)

nurodyti medžiagos rūšį (asbesto cementas, izoliacinė medžiaga, glaistas ir pan.) ir apskaičiuotą šių rūšių medžiagų dalį;

| g) | įvardyti darbų, kuriuos reikia atlikti, rūšį ir pateikti informaciją apie darbo metodus, dėl kurių gali būti suardomos asbesto turinčios medžiagos (gręžimas, pjovimas ir pan.), taip pat nurodyti tikėtiną darbų trukmę; |
| --- | --- |

g)

įvardyti darbų, kuriuos reikia atlikti, rūšį ir pateikti informaciją apie darbo metodus, dėl kurių gali būti suardomos asbesto turinčios medžiagos (gręžimas, pjovimas ir pan.), taip pat nurodyti tikėtiną darbų trukmę;

| h) | pateikti šalinimo darbų tvarkaraštį ir valdymo planą; |
| --- | --- |

h)

pateikti šalinimo darbų tvarkaraštį ir valdymo planą;

| 5) | pateikti nuorodą į visas taikomas nacionalines darbuotojų saugos ir sveikatos taisykles pagal Direktyvą 2009/148/EB; |
| --- | --- |

5)

pateikti nuorodą į visas taikomas nacionalines darbuotojų saugos ir sveikatos taisykles pagal Direktyvą 2009/148/EB;

| 6) | pateikti atliekų, kurių sudėtyje yra asbesto, saugaus, stebimo ir dokumentuojamo šalinimo planą, užtikrinant galimybę naudotis tinkamais atliekų tvarkymo įrenginiais pagal nacionalinę praktiką; plane turėtų būti nurodytas sprendimas, kaip visiškai atskirti atliekų ciklus laikantis principo, pagal kurį atliekų tvarkymo ciklas visiškai neužteršiamas asbestu, užkertant kelią pakartotiniam statybinių medžiagų naudojimui ir užtikrinant maksimalią darbuotojų apsaugą žiedinės ekonomikos srityje ir aplinką tausojantį asbesto atliekų saugojimą taikant geriausias turimas technologijas; |
| --- | --- |

6)

pateikti atliekų, kurių sudėtyje yra asbesto, saugaus, stebimo ir dokumentuojamo šalinimo planą, užtikrinant galimybę naudotis tinkamais atliekų tvarkymo įrenginiais pagal nacionalinę praktiką; plane turėtų būti nurodytas sprendimas, kaip visiškai atskirti atliekų ciklus laikantis principo, pagal kurį atliekų tvarkymo ciklas visiškai neužteršiamas asbestu, užkertant kelią pakartotiniam statybinių medžiagų naudojimui ir užtikrinant maksimalią darbuotojų apsaugą žiedinės ekonomikos srityje ir aplinką tausojantį asbesto atliekų saugojimą taikant geriausias turimas technologijas;

| 7) | pateikti pagrindų direktyvoje nustatytų priemonių, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, paramos priemones MVĮ, patikrinimus ir veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, kurios nustatomos nesilaikymo atveju, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo strategiją; |
| --- | --- |

7)

pateikti pagrindų direktyvoje nustatytų priemonių, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, paramos priemones MVĮ, patikrinimus ir veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, kurios nustatomos nesilaikymo atveju, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo strategiją;

| 8) | užtikrinti glaudų socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pvz., nuo asbesto nukentėjusių asmenų asociacijų, ir nacionalinių prevencijos darbuotojų saugos ir sveikatos srities institucijų, dalyvavimą, perkeliant Direktyvą 2009/148/EB į nacionalinę teisę, ją įgyvendinant ir atliekant stebėseną. |
| --- | --- |

8)

užtikrinti glaudų socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pvz., nuo asbesto nukentėjusių asmenų asociacijų, ir nacionalinių prevencijos darbuotojų saugos ir sveikatos srities institucijų, dalyvavimą, perkeliant Direktyvą 2009/148/EB į nacionalinę teisę, ją įgyvendinant ir atliekant stebėseną.

---

REZOLIUCIJOS II PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Direktyvos 2009/148/EB atnaujinimas

Europos Parlamentas prašo, kad Komisija, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, kaip nustatyta 154 straipsnyje, ir remdamasi SESV 153 straipsnio 2 dalies b punktu, pateiktų pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe, atsižvelgdama į šias rekomendacijas:

| 1. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip (1):

  „1.   Ši direktyva taikoma
  visai
  veiklai, kurią vykdydami darbuotojai patiria arba gali patirti iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.“ |
| --- | --- | --- |

1.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip (1):

„1.   Ši direktyva taikoma
  visai
  veiklai, kurią vykdydami darbuotojai patiria arba gali patirti iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.“

| b) | 3 dalis išbraukiama (2); |
| --- | --- |

b)

b)

3 dalis išbraukiama (2);

3 dalis išbraukiama

2

| c) | 4 dalis pakeičiama taip (3):

  „4.   Valstybės narės, pasikonsultavusios su socialiniais partneriais pagal nacionalinę teisę ir praktiką, nustato atsitiktinio ir mažo intensyvumo
  poveikio
  nustatymo praktines rekomendacijas
  . Jos taip pat parengia konkrečiam sektoriui skirtas reagavimo priemones, kuriomis darbuotojai apsaugomi nuo asbesto dulkių poveikio, įskaitant veiklą renovacijos ir griovimo, atliekų tvarkymo, kasybos, valymo paslaugų ir priešgaisrinės apsaugos sektoriuose
  .“ |
| --- | --- |

c)

c)

4 dalis pakeičiama taip (3):

4 dalis pakeičiama taip

3

„4.   Valstybės narės, pasikonsultavusios su socialiniais partneriais pagal nacionalinę teisę ir praktiką, nustato atsitiktinio ir mažo intensyvumo
  poveikio
  nustatymo praktines rekomendacijas
  . Jos taip pat parengia konkrečiam sektoriui skirtas reagavimo priemones, kuriomis darbuotojai apsaugomi nuo asbesto dulkių poveikio, įskaitant veiklą renovacijos ir griovimo, atliekų tvarkymo, kasybos, valymo paslaugų ir priešgaisrinės apsaugos sektoriuose
  .“

| 2. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip (4):

  „1.   Atsižvelgiant į 3 straipsnį [...], imamasi 2–5 dalyje nurodytų priemonių.“ |
| --- | --- | --- |

2.

2.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a)

1 dalis pakeičiama taip (4):

1 dalis pakeičiama taip

4

„1.   Atsižvelgiant į 3 straipsnį [...], imamasi 2–5 dalyje nurodytų priemonių.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip (5):

  „3.   Prieš pradėdamas darbus darbdavys pateikia 2 dalyje nurodytą pranešimą valstybės narės atsakingai valdžios institucijai, vadovaudamasis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais.
  Šiame pranešime bent trumpai aprašoma:






  a) | darbo zonos vieta
  ir konkrečios vietos, kuriose bus atliekamas darbas
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

3 dalis pakeičiama taip (5):

3 dalis pakeičiama taip

5

„3.   Prieš pradėdamas darbus darbdavys pateikia 2 dalyje nurodytą pranešimą valstybės narės atsakingai valdžios institucijai, vadovaudamasis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais.

Šiame pranešime bent trumpai aprašoma:

a)

darbo zonos vieta
  ir konkrečios vietos, kuriose bus atliekamas darbas
  ;

| b) | naudojamo ar tvarkomo asbesto rūšis ir kiekiai; |
| --- | --- |

b)

naudojamo ar tvarkomo asbesto rūšis ir kiekiai;

| c) | veiklos rūšys ir taikomi procesai; |
| --- | --- |

c)

veiklos rūšys ir taikomi procesai;

| d) | darbuotojų, kurie yra veikiami, skaičius,
  darbuotojų, kurie gali būti paskirti dirbti į darbo zonos vietą, sąrašas, asmeniniai pažymėjimai, patvirtinantys jų kompetenciją ir baigtus mokymus, taip pat privalomų sveikatos patikrinimų datos
  ; |
| --- | --- |

d)

darbuotojų, kurie yra veikiami, skaičius,
  darbuotojų, kurie gali būti paskirti dirbti į darbo zonos vietą, sąrašas, asmeniniai pažymėjimai, patvirtinantys jų kompetenciją ir baigtus mokymus, taip pat privalomų sveikatos patikrinimų datos
  ;

| e) | darbo pradžios data, trukmė
  ir planuojamos darbo valandos
  ; |
| --- | --- |

e)

darbo pradžios data, trukmė
  ir planuojamos darbo valandos
  ;

| f) | priemonės, kurių buvo imtasi asbesto poveikiui darbuotojams sumažinti; |
| --- | --- |

f)

priemonės, kurių buvo imtasi asbesto poveikiui darbuotojams sumažinti;

| g) | darbuotojų apsaugai ir nukenksminimui panaudotos įrangos ypatumai; |
| --- | --- |

g)

darbuotojų apsaugai ir nukenksminimui panaudotos įrangos ypatumai;

| h) | atliekų šalinimui panaudotos įrangos ypatumai
  ; |
| --- | --- |

h)

atliekų šalinimui panaudotos įrangos ypatumai
  ;

| i) | darbuotojų ir įrangos nukenksminimo procedūra, trukmė ir darbo valandos; |
| --- | --- |

i)

darbuotojų ir įrangos nukenksminimo procedūra, trukmė ir darbo valandos;

| j) | laikinas orinis balansas dirbant uždaroje aplinkoje
  ; |
| --- | --- |

j)

laikinas orinis balansas dirbant uždaroje aplinkoje
  ;

| k) | saugaus ir tvaraus atliekų šalinimo planas, įskaitant asbesto turinčių atliekų paskirties vietą.




  Atsakingos valstybės narės institucija, laikydamasi nacionalinių įstatymų ir praktikos, saugo pranešimus ne trumpiau kaip 40 metų
  .“ |
| --- | --- |

k)

saugaus ir tvaraus atliekų šalinimo planas, įskaitant asbesto turinčių atliekų paskirties vietą.

Atsakingos valstybės narės institucija, laikydamasi nacionalinių įstatymų ir praktikos, saugo pranešimus ne trumpiau kaip 40 metų
  .“

| 3. | 5 straipsnis pakeičiamas taip (6):

  „5 straipsnis


  [...]


  Nedarant poveikio kitų Bendrijos nuostatų dėl prekybos asbestu ir jo naudojimo taikymui, draudžiama veikla, kurios metu darbuotojai yra veikiami asbesto plaušelių išgaunant asbestą arba gaminant ir perdirbant asbesto produktus, arba gaminant ir perdirbant produktus, į kuriuos buvo sąmoningai įdėta asbesto, išskyrus produktų, gautų po griovimo ir asbesto pašalinimo, apdorojimo ir šalinimo veiklą.


  Asbesto turinčios dalys ir medžiagos, kurios jau naudojamos, yra saugiai pašalinamos ir sunaikinamos, jei tai techniškai įmanoma, ir jos netaisomos, neišlaikomos, sandariai neįpakuojamos ir neuždengiamos. Asbesto turinčios medžiagos, kurių negalima pašalinti trumpuoju laikotarpiu, yra nustatomos, užregistruojamos ir reguliariai stebimos
  .“ |
| --- | --- |

3.

3.

5 straipsnis pakeičiamas taip (6):

5 straipsnis pakeičiamas taip

6

„5 straipsnis

[...]

Nedarant poveikio kitų Bendrijos nuostatų dėl prekybos asbestu ir jo naudojimo taikymui, draudžiama veikla, kurios metu darbuotojai yra veikiami asbesto plaušelių išgaunant asbestą arba gaminant ir perdirbant asbesto produktus, arba gaminant ir perdirbant produktus, į kuriuos buvo sąmoningai įdėta asbesto, išskyrus produktų, gautų po griovimo ir asbesto pašalinimo, apdorojimo ir šalinimo veiklą.

Asbesto turinčios dalys ir medžiagos, kurios jau naudojamos, yra saugiai pašalinamos ir sunaikinamos, jei tai techniškai įmanoma, ir jos netaisomos, neišlaikomos, sandariai neįpakuojamos ir neuždengiamos. Asbesto turinčios medžiagos, kurių negalima pašalinti trumpuoju laikotarpiu, yra nustatomos, užregistruojamos ir reguliariai stebimos
  .“

| 4. | 6 straipsnio b punktas pakeičiamas taip (7):






  „b) | darbo procesas turi būti organizuojamas taip, kad nesusidarytų asbesto dulkės arba, jeigu paaiškėja, kad tai neįmanoma, vengti asbesto dulkių išleidimo į orą,
  įgyvendinant bent jau šias priemones:










  i) | nusodinant dulkes; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

6 straipsnio b punktas pakeičiamas taip (7):

6 straipsnio b punktas pakeičiamas taip

7

„b)

darbo procesas turi būti organizuojamas taip, kad nesusidarytų asbesto dulkės arba, jeigu paaiškėja, kad tai neįmanoma, vengti asbesto dulkių išleidimo į orą,
  įgyvendinant bent jau šias priemones:

įgyvendinant bent jau šias priemones:

i)

i)

nusodinant dulkes;

nusodinant dulkes;

| ii) | surenkant dulkes jų susidarymo vietoje; |
| --- | --- |

ii)

ii)

surenkant dulkes jų susidarymo vietoje;

surenkant dulkes jų susidarymo vietoje;

| iii) | vykdant nuolatinę ore esančių plaušelių sedimentaciją; |
| --- | --- |

iii)

iii)

vykdant nuolatinę ore esančių plaušelių sedimentaciją;

vykdant nuolatinę ore esančių plaušelių sedimentaciją;

| iv) | užtikrinant tinkamą nukenksminimą; |
| --- | --- |

iv)

iv)

užtikrinant tinkamą nukenksminimą;

užtikrinant tinkamą nukenksminimą;

| v) | nustatant mažiausią, –10, slėgio skirtumą; |
| --- | --- |

v)

v)

nustatant mažiausią, –10, slėgio skirtumą;

nustatant mažiausią, –10, slėgio skirtumą;

| vi) | iš tolesnio taško tiekiant švarų pakaitinį orą; |
| --- | --- |

vi)

vi)

iš tolesnio taško tiekiant švarų pakaitinį orą;

iš tolesnio taško tiekiant švarų pakaitinį orą;

| vii) | patikrinant neigiamo slėgio kamerų ir vietos ištraukiamosios ventiliacijos sistemose naudojamų nešiojamųjų vakuuminių siurblių veiksmingumą pakeitus HEPA filtrą ir prieš pradedant asbesto šalinimą arba ne rečiau kaip kartą per metus, šiuo tikslu išmatuojant filtrų šalinimo veiksmingumą naudojant tiesioginio nuskaitymo dalelių skaičiuotuvą.“ |
| --- | --- |

vii)

vii)

patikrinant neigiamo slėgio kamerų ir vietos ištraukiamosios ventiliacijos sistemose naudojamų nešiojamųjų vakuuminių siurblių veiksmingumą pakeitus HEPA filtrą ir prieš pradedant asbesto šalinimą arba ne rečiau kaip kartą per metus, šiuo tikslu išmatuojant filtrų šalinimo veiksmingumą naudojant tiesioginio nuskaitymo dalelių skaičiuotuvą.“

patikrinant neigiamo slėgio kamerų ir vietos ištraukiamosios ventiliacijos sistemose naudojamų nešiojamųjų vakuuminių siurblių veiksmingumą pakeitus HEPA filtrą ir prieš pradedant asbesto šalinimą arba ne rečiau kaip kartą per metus, šiuo tikslu išmatuojant filtrų šalinimo veiksmingumą naudojant tiesioginio nuskaitymo dalelių skaičiuotuvą.“

| 5. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip (8):

  „1.   Atsižvelgus į pradinio rizikos vertinimo rezultatus bei siekiant užtikrinti 8 straipsnyje nustatytų ribinių verčių laikymąsi, asbesto plaušelių koncentracija darbo aplinkos ore matuojama reguliariai
  , išmatuojant koncentraciją per konkrečius veikimo etapus ir reguliariais intervalais darbo proceso metu
  .“ |
| --- | --- | --- |

5.

5.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a)

1 dalis pakeičiama taip (8):

1 dalis pakeičiama taip

8

„1.   Atsižvelgus į pradinio rizikos vertinimo rezultatus bei siekiant užtikrinti 8 straipsnyje nustatytų ribinių verčių laikymąsi, asbesto plaušelių koncentracija darbo aplinkos ore matuojama reguliariai
  , išmatuojant koncentraciją per konkrečius veikimo etapus ir reguliariais intervalais darbo proceso metu
  .“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip (9):

  „2.   Bandiniai turi būti imami taip, kad jie rodytų
  tikrąjį
  darbuotojo individualiai patirtą iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.“ |
| --- | --- |

b)

b)

2 dalis pakeičiama taip (9):

2 dalis pakeičiama taip

9

„2.   Bandiniai turi būti imami taip, kad jie rodytų
  tikrąjį
  darbuotojo individualiai patirtą iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.“

| c) | 5 dalis pakeičiama taip (10):

  „5.   Bandinių ėmimo trukmė turi būti tokia, kad būtų galima nustatyti tipišką veikimą
  visų operacijų, atliekamų visais įvairiais darbo proceso etapais, metu
  .“ |
| --- | --- |

c)

c)

5 dalis pakeičiama taip (10):

5 dalis pakeičiama taip

10

„5.   Bandinių ėmimo trukmė turi būti tokia, kad būtų galima nustatyti tipišką veikimą
  visų operacijų, atliekamų visais įvairiais darbo proceso etapais, metu
  .“

| d) | 6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip (11):

  „6.   Pirmenybė teikiama plaušelių skaičiavimui
  taikant analitinę elektronų perdavimo mikroskopiją
  arba bet kurį kitą lygiaverčius rezultatus duodantį metodą.“ |
| --- | --- |

d)

d)

6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip (11):

6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip

11

„6.   Pirmenybė teikiama plaušelių skaičiavimui
  taikant analitinę elektronų perdavimo mikroskopiją
  arba bet kurį kitą lygiaverčius rezultatus duodantį metodą.“

| 6. | 8 straipsnis pakeičiamas taip (12):

  „8 straipsnis
  Darbdaviai užtikrina, kad nė vienas darbuotojas nepatirtų asbesto koncentracijos ore, viršijančios
  0,001
  plaušelių/cm3

  (1 000 plaušelių/m3) darbo proceso metu
  .“ |
| --- | --- |

6.

6.

8 straipsnis pakeičiamas taip (12):

8 straipsnis pakeičiamas taip

12

„8 straipsnis

Darbdaviai užtikrina, kad nė vienas darbuotojas nepatirtų asbesto koncentracijos ore, viršijančios
  0,001
  plaušelių/cm3

  (1 000 plaušelių/m3) darbo proceso metu
  .“

| 7. | 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (13):

  „1.   Viršijus 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes
  arba esant pagrindo manyti, kad asbesto turinčios medžiagos, kurios nebuvo nustatytos prieš pradedant darbus, buvo pažeistos taip, kad gali susidaryti dulkių, darbas turi būti nedelsiant sustabdomas
  .
  Turi
  būti nustatomos šių verčių viršijimo priežastys ir nedelsiant imtasi atitinkamų priemonių padėčiai ištaisyti.
  Darbas užterštoje teritorijoje tęsiamas tik po to, kai buvo imtasi reikiamų priemonių darbuotojams apsaugoti.“ |
| --- | --- |

7.

7.

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (13):

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip

13

„1.   Viršijus 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes
  arba esant pagrindo manyti, kad asbesto turinčios medžiagos, kurios nebuvo nustatytos prieš pradedant darbus, buvo pažeistos taip, kad gali susidaryti dulkių, darbas turi būti nedelsiant sustabdomas
  .
  Turi
  būti nustatomos šių verčių viršijimo priežastys ir nedelsiant imtasi atitinkamų priemonių padėčiai ištaisyti.

Darbas užterštoje teritorijoje tęsiamas tik po to, kai buvo imtasi reikiamų priemonių darbuotojams apsaugoti.“

| 8. | 11 straipsnis pakeičiamas taip (14):

  „11 straipsnis
  Prieš
  pradedant
  griovimo, remonto
  arba renovacijos darbus patalpose, pastatytose iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, patalpos turi būti patikrintos, siekiant nustatyti visas asbesto turinčias medžiagas, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo 6 dalies ir Reglamento (ES) Nr. 305/2011 I priedo reikalavimų. Patikrinimą atlieka kvalifikuotas ir sertifikuotas veiklos vykdytojas arba institucija, atsižvelgdami į šios direktyvos 14 ir 15 straipsnius ir nacionalinės pastatų teisės nuostatas.




  Valstybės narės reguliuoja tyrimų duomenis, kad nustatytų asbesto turinčias medžiagas pagal savo nacionalinės pastatų teisės nuostatas. Kai negalima užtikrinti, kad asbesto visiškai nėra, darbai vykdomi laikantis procedūrų, kurios taikomos tais atvejais, kai asbesto yra.“ |
| --- | --- |

8.

8.

11 straipsnis pakeičiamas taip (14):

11 straipsnis pakeičiamas taip

14

„11 straipsnis

Prieš
  pradedant
  griovimo, remonto
  arba renovacijos darbus patalpose, pastatytose iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, patalpos turi būti patikrintos, siekiant nustatyti visas asbesto turinčias medžiagas, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo 6 dalies ir Reglamento (ES) Nr. 305/2011 I priedo reikalavimų. Patikrinimą atlieka kvalifikuotas ir sertifikuotas veiklos vykdytojas arba institucija, atsižvelgdami į šios direktyvos 14 ir 15 straipsnius ir nacionalinės pastatų teisės nuostatas.

Valstybės narės reguliuoja tyrimų duomenis, kad nustatytų asbesto turinčias medžiagas pagal savo nacionalinės pastatų teisės nuostatas. Kai negalima užtikrinti, kad asbesto visiškai nėra, darbai vykdomi laikantis procedūrų, kurios taikomos tais atvejais, kai asbesto yra.“

| 9. | 12 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip (15):
  „Tam tikrai veiklai, kaip antai griovimo
  arba asbesto
  pašalinimo [...], kurią atliekant, nepaisant to, kad siekiant sumažinti asbesto koncentraciją ore buvo imtasi
  visų įmanomų
  prevencinių techninių priemonių, iš anksto numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes, darbdavys turi nustatyti priemones, skirtas darbuotojų apsaugai užtikrinti jiems vykdant šią veiklą, visų pirma:






  a) | išduoti darbuotojams dėvėti privalomas kvėpavimo ir kitas asmenines apsaugos priemones; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

12 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip (15):

12 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip

15

„Tam tikrai veiklai, kaip antai griovimo
  arba asbesto
  pašalinimo [...], kurią atliekant, nepaisant to, kad siekiant sumažinti asbesto koncentraciją ore buvo imtasi
  visų įmanomų
  prevencinių techninių priemonių, iš anksto numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes, darbdavys turi nustatyti priemones, skirtas darbuotojų apsaugai užtikrinti jiems vykdant šią veiklą, visų pirma:

arba asbesto

visų įmanomų

a)

išduoti darbuotojams dėvėti privalomas kvėpavimo ir kitas asmenines apsaugos priemones;

| b) | iškabinti įspėjamuosius ženklus, kad numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes; |
| --- | --- |

b)

iškabinti įspėjamuosius ženklus, kad numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes;

| c) | užkirsti kelią asbesto dulkėms ar asbesto turinčioms medžiagoms pasklisti už pastatų ar darbo zonos ribų
  ir neleisti ventiliuoti oro iš asbesto pašalinimo vietų į uždaras patalpas
  ;
  ir |
| --- | --- |

c)

užkirsti kelią asbesto dulkėms ar asbesto turinčioms medžiagoms pasklisti už pastatų ar darbo zonos ribų
  ir neleisti ventiliuoti oro iš asbesto pašalinimo vietų į uždaras patalpas
  ;
  ir

ir neleisti ventiliuoti oro iš asbesto pašalinimo vietų į uždaras patalpas

ir

| ca) | užbaigus šioje dalyje nurodytą veiklą, atlikti asbesto plaušelių koncentracijos ore matavimą, siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų saugiai sugrįžti į darbo vietą.
  “ |
| --- | --- |

ca)

ca)

užbaigus šioje dalyje nurodytą veiklą, atlikti asbesto plaušelių koncentracijos ore matavimą, siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų saugiai sugrįžti į darbo vietą.
  “

užbaigus šioje dalyje nurodytą veiklą, atlikti asbesto plaušelių koncentracijos ore matavimą, siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų saugiai sugrįžti į darbo vietą.

| 10. | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (16):

  „1.   Prieš
  pradedant dirbti bet kokius su asbestu susijusius darbus
  , parengiamas darbo planas.“ |
| --- | --- |

10.

10.

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (16):

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip

16

„1.   Prieš
  pradedant dirbti bet kokius su asbestu susijusius darbus
  , parengiamas darbo planas.“

| 11. | 14 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip (17):

  „2.   Mokymo turinys turi būti darbuotojams lengvai suprantamas. Mokymas turi sudaryti galimybes jiems įgyti būtinas žinias ir įgūdžius prevencijos ir saugos srityse
  , laikantis valstybėje narėje, kurioje vykdomi darbai, taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų.




  3.   
  Privalomi būtiniausi mokymo turinio, trukmės, intervalų ir dokumentacijos reikalavimai nustatyti 1a priede.“ |
| --- | --- |

11.

11.

14 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip (17):

14 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip

17

„2.   Mokymo turinys turi būti darbuotojams lengvai suprantamas. Mokymas turi sudaryti galimybes jiems įgyti būtinas žinias ir įgūdžius prevencijos ir saugos srityse
  , laikantis valstybėje narėje, kurioje vykdomi darbai, taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų.

3.   
  Privalomi būtiniausi mokymo turinio, trukmės, intervalų ir dokumentacijos reikalavimai nustatyti 1a priede.“

| 12. | 15 straipsnis pakeičiamas taip (18):

  „15 straipsnis



  1.
     
  Griovimo arba asbesto pašalinimo darbus planuojančios vykdyti įmonės, prieš pradėdamos darbą, privalo gauti kompetentingos institucijos leidimą, kuris gali būti atnaujinamas. Kompetentingos institucijos tokius leidimus gali išduoti, jeigu įmonė pareiškėja pateikia tinkamus įrodymus, susijusius su naujausia technologine netaršia įranga, arba, jeigu tai dar technologiškai neįmanoma, įrodymus, susijusius su mažataršėmis darbo procedūromis, laikydamosi 6 straipsnio reikalavimų, taip pat jų konkrečių darbuotojų mokymo pažymėjimus pagal 14 straipsnį ir 1a priedą.






  2.
     
  Kompetentingos institucijos leidimus įmonėms išduoda tik jeigu jos neabejoja dėl įmonės ir jos vadovybės patikimumo. Leidimų galiojimas atnaujinamas kas penkerius metus, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos.






  3.
     
  Valstybės narės sukuria viešus įmonių, turinčių leidimus pagal 1 dalį šalinti asbestą, registrus.
  “ |
| --- | --- |

12.

12.

15 straipsnis pakeičiamas taip (18):

15 straipsnis pakeičiamas taip

18

„15 straipsnis

1.
     
  Griovimo arba asbesto pašalinimo darbus planuojančios vykdyti įmonės, prieš pradėdamos darbą, privalo gauti kompetentingos institucijos leidimą, kuris gali būti atnaujinamas. Kompetentingos institucijos tokius leidimus gali išduoti, jeigu įmonė pareiškėja pateikia tinkamus įrodymus, susijusius su naujausia technologine netaršia įranga, arba, jeigu tai dar technologiškai neįmanoma, įrodymus, susijusius su mažataršėmis darbo procedūromis, laikydamosi 6 straipsnio reikalavimų, taip pat jų konkrečių darbuotojų mokymo pažymėjimus pagal 14 straipsnį ir 1a priedą.

2.
     
  Kompetentingos institucijos leidimus įmonėms išduoda tik jeigu jos neabejoja dėl įmonės ir jos vadovybės patikimumo. Leidimų galiojimas atnaujinamas kas penkerius metus, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos.

3.
     
  Valstybės narės sukuria viešus įmonių, turinčių leidimus pagal 1 dalį šalinti asbestą, registrus.
  “

| 13. | 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (19):

  „1.   Kiekvienai 3 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai [...] turi būti imamasi atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad:






  a) | vietos, kuriose vykdoma ši veikla:






  i) | būtų aiškiai apibrėžtos ir pažymėtos įspėjamaisiais ženklais; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (19):

16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip

19

„1.   Kiekvienai 3 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai [...] turi būti imamasi atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad:

a)

vietos, kuriose vykdoma ši veikla:

i)

būtų aiškiai apibrėžtos ir pažymėtos įspėjamaisiais ženklais;

| ii) | būtų prieinamos tik tiems darbuotojams, kurie dėl atliekamo darbo ar pareigų turi į jas patekti; |
| --- | --- |

ii)

būtų prieinamos tik tiems darbuotojams, kurie dėl atliekamo darbo ar pareigų turi į jas patekti;

| iii) | būtų paskelbtos teritorija, kurioje draudžiama rūkyti; |
| --- | --- |

iii)

būtų paskelbtos teritorija, kurioje draudžiama rūkyti;

| b) | būtų įrengtos vietos darbuotojams valgyti ir atsigerti, nerizikuojant užsiteršti asbesto dulkėmis; |
| --- | --- |

b)

būtų įrengtos vietos darbuotojams valgyti ir atsigerti, nerizikuojant užsiteršti asbesto dulkėmis;

| c) | darbuotojai būtų aprūpinti tinkamais darbo ar apsauginiais drabužiais
  , taip pat apsaugine įranga, visų pirma kvėpavimo įranga, kurią privaloma individualiai patikrinti; visi
  darbo ar apsauginiai drabužiai lieka įmonėje; tačiau jie gali būti skalbiami kitose specialiai tam įrengtose įmonėse, jeigu įmonė pati jų neskalbia; tuo atveju drabužiai pervežami uždaruose konteineriuose; |
| --- | --- |

c)

darbuotojai būtų aprūpinti tinkamais darbo ar apsauginiais drabužiais
  , taip pat apsaugine įranga, visų pirma kvėpavimo įranga, kurią privaloma individualiai patikrinti; visi
  darbo ar apsauginiai drabužiai lieka įmonėje; tačiau jie gali būti skalbiami kitose specialiai tam įrengtose įmonėse, jeigu įmonė pati jų neskalbia; tuo atveju drabužiai pervežami uždaruose konteineriuose;

| ca
  ) | turi būti numatytos darbuotojų, dėvinčių kvėpavimo įrangą, nuolatinės privalomos pertraukos, skiriant pakankamai laiko jėgoms atgauti
  ; |
| --- | --- |

ca
  )

turi būti numatytos darbuotojų, dėvinčių kvėpavimo įrangą, nuolatinės privalomos pertraukos, skiriant pakankamai laiko jėgoms atgauti
  ;

| d) | darbo ar apsauginiai drabužiai bei kasdieniniai drabužiai būtų saugomi atskirai; |
| --- | --- |

d)

darbo ar apsauginiai drabužiai bei kasdieniniai drabužiai būtų saugomi atskirai;

| e) | darbuotojams būtų taikoma privaloma nukenksminimo procedūra
  ; |
| --- | --- |

e)

darbuotojams būtų taikoma privaloma nukenksminimo procedūra
  ;

| f) | apsaugos priemonės būtų laikomos tik tam skirtoje vietoje ir kiekvieną kartą panaudojus patikrinamos ir išvalomos; būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pataisyti priemones su defektais prieš tolesnį jų naudojimą arba pakeičiant jas kitomis.“ |
| --- | --- |

f)

apsaugos priemonės būtų laikomos tik tam skirtoje vietoje ir kiekvieną kartą panaudojus patikrinamos ir išvalomos; būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pataisyti priemones su defektais prieš tolesnį jų naudojimą arba pakeičiant jas kitomis.“

| 14. | 17 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip (20):

  „2.   Be 1 dalyje išvardytų priemonių, [...] turi būti imtasi atitinkamų priemonių, kad:“ |
| --- | --- |

14.

14.

17 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip (20):

17 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip

20

„2.   Be 1 dalyje išvardytų priemonių, [...] turi būti imtasi atitinkamų priemonių, kad:“

| 15. | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip (21):

  „1.   2–5 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio [...].“ |
| --- | --- | --- |

15.

15.

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a)

1 dalis pakeičiama taip (21):

1 dalis pakeičiama taip

21

„1.   2–5 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio [...].“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip (22):

  „2.   Prieš pradedant darbą, kurį vykdant iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kyla dulkių, turi būti vertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė.
  To vertinimo metu konkrečiai tikrinama ir krūtinės ląsta. I priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis darbuotojų klinikinės priežiūros metu;
  šios rekomendacijos Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nurodyta tvarka turi būti derinamos su technikos pažanga.


  [...]
  Naujas vertinimas turi būti atliekamas ne rečiau kaip kartą per trejus metus, kol dirbama patiriant kenksmingą asbesto veikimą.
  Kiekvieno pirmoje pastraipoje nurodyto darbuotojo individuali sveikatos byla rengiama
  ir saugoma ne trumpiau kaip 40 metų,
  laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.“ |
| --- | --- |

b)

b)

2 dalis pakeičiama taip (22):

2 dalis pakeičiama taip

22

„2.   Prieš pradedant darbą, kurį vykdant iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kyla dulkių, turi būti vertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė.

To vertinimo metu konkrečiai tikrinama ir krūtinės ląsta. I priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis darbuotojų klinikinės priežiūros metu;
  šios rekomendacijos Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nurodyta tvarka turi būti derinamos su technikos pažanga.

[...]

Naujas vertinimas turi būti atliekamas ne rečiau kaip kartą per trejus metus, kol dirbama patiriant kenksmingą asbesto veikimą.

Kiekvieno pirmoje pastraipoje nurodyto darbuotojo individuali sveikatos byla rengiama
  ir saugoma ne trumpiau kaip 40 metų,
  laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.“

| 16. | Įterpiamas šis straipsnis:


  „
  18c straipsnis




  Ne vėliau kaip ...


  [5 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos], o vėliau – kas penkerius metus Komisija, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, peržiūri asbesto nustatymo, matavimo ar perspėjimo apie jį technologijų technologinę ir mokslinę būklę ir paskelbia gaires, kada tokios technologijos turi būti naudojamos, siekiant apsaugoti darbuotojus nuo asbesto poveikio.
  “ |
| --- | --- |

16.

16.

Įterpiamas šis straipsnis:

Įterpiamas šis straipsnis:

„
  18c straipsnis

Ne vėliau kaip ...


  [5 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos], o vėliau – kas penkerius metus Komisija, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, peržiūri asbesto nustatymo, matavimo ar perspėjimo apie jį technologijų technologinę ir mokslinę būklę ir paskelbia gaires, kada tokios technologijos turi būti naudojamos, siekiant apsaugoti darbuotojus nuo asbesto poveikio.
  “

| 17. | 19 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (23):

  „1.   2, 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio [...].“ |
| --- | --- |

17.

17.

19 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip (23):

19 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip

23

„1.   2, 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio [...].“

| 18. | 21 straipsnis pakeičiamas taip (24):

  „21 straipsnis



  1.
     Valstybės narės tvarko
  visų
  diagnozuotų
  su asbestu susijusių profesinių ligų
  atvejų registrą.
  1b priede pateikiamas orientacinis ligų, kurias, remiantis šiuo metu turimomis žiniomis, gali sukelti asbesto poveikis, sąrašas.






  2.
     
  1 dalyje nurodyta terminas diagnozuotos ligos reiškia ne tik ligas, už kurias mokama kompensacija, bet ir visas mediciniškai diagnozuotas su asbestu susijusias ligas.“ |
| --- | --- |

18.

18.

21 straipsnis pakeičiamas taip (24):

21 straipsnis pakeičiamas taip

24

„21 straipsnis

1.
     Valstybės narės tvarko
  visų
  diagnozuotų
  su asbestu susijusių profesinių ligų
  atvejų registrą.
  1b priede pateikiamas orientacinis ligų, kurias, remiantis šiuo metu turimomis žiniomis, gali sukelti asbesto poveikis, sąrašas.

2.
     
  1 dalyje nurodyta terminas diagnozuotos ligos reiškia ne tik ligas, už kurias mokama kompensacija, bet ir visas mediciniškai diagnozuotas su asbestu susijusias ligas.“

| 19. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „21a straipsnis




  Kilus gaisrui, visa turima informacija, susijusi su asbesto buvimu ir vieta, pateikiama ugniagesiams ir pagalbos tarnyboms.“ |
| --- | --- |

19.

19.

Įterpiamas šis straipsnis:

Įterpiamas šis straipsnis:

„21a straipsnis

Kilus gaisrui, visa turima informacija, susijusi su asbesto buvimu ir vieta, pateikiama ugniagesiams ir pagalbos tarnyboms.“

| 20. | Įterpiami šie priedai:



  „
  1a priedas




  PRIVALOMI BŪTINIAUSI MOKYMO REIKALAVIMAI




  Visiems darbuotojams, kuriems yra arba gali būti daromas asbesto dulkių arba asbesto turinčių medžiagų poveikis, rengiamas privalomas mokymas, kuriam taikomi bent šie reikalavimai:










  1. | Mokymas rengiamas pradėjus dirbti ir ne rečiau kaip kas ketverius metus. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

Įterpiami šie priedai:

Įterpiami šie priedai:

„
  1a priedas

PRIVALOMI BŪTINIAUSI MOKYMO REIKALAVIMAI

Visiems darbuotojams, kuriems yra arba gali būti daromas asbesto dulkių arba asbesto turinčių medžiagų poveikis, rengiamas privalomas mokymas, kuriam taikomi bent šie reikalavimai:

1.

Mokymas rengiamas pradėjus dirbti ir ne rečiau kaip kas ketverius metus.

| 2. | Kiekvienas mokymo kursas trunka ne trumpiau kaip tris darbo dienas. |
| --- | --- |

2.

Kiekvienas mokymo kursas trunka ne trumpiau kaip tris darbo dienas.

| 3. | Mokymą rengia kvalifikuota bei sertifikuota įstaiga ir instruktorius, o jį organizuoja valstybės narės institucija arba pripažinta kompetentinga įstaiga, laikydamasi nacionalinės teisės ir praktikos. |
| --- | --- |

3.

Mokymą rengia kvalifikuota bei sertifikuota įstaiga ir instruktorius, o jį organizuoja valstybės narės institucija arba pripažinta kompetentinga įstaiga, laikydamasi nacionalinės teisės ir praktikos.

| 4. | Kiekvienas darbuotojas, sėkmingai išklausęs mokymo kursą ir išlaikęs reikalaujamą egzaminą, gauna mokymo pažymėjimą, kuriame nurodoma:










  a) | mokymo kursų data, |
| --- | --- | --- |

4.

Kiekvienas darbuotojas, sėkmingai išklausęs mokymo kursą ir išlaikęs reikalaujamą egzaminą, gauna mokymo pažymėjimą, kuriame nurodoma:

a)

mokymo kursų data,

| b) | mokymo kursų trukmė, |
| --- | --- |

b)

mokymo kursų trukmė,

| c) | mokymo kursų turinys, |
| --- | --- |

c)

mokymo kursų turinys,

| d) | mokymo kursų kalba; |
| --- | --- |

d)

mokymo kursų kalba;

| e) | ir instruktoriaus vardas ir pavardė, kvalifikacija bei kontaktiniai duomenys ir mokymo kursus rengianti institucija. |
| --- | --- |

e)

ir instruktoriaus vardas ir pavardė, kvalifikacija bei kontaktiniai duomenys ir mokymo kursus rengianti institucija.

| 5. | Visi darbuotojai, kuriems kyla arba gali kilti asbesto dulkių arba asbesto turinčių medžiagų poveikio rizika, dalyvauja bent jau toliau išvardytuose mokymuose, kuriuose pateikiamos teorinės ir praktinės žinios apie:










  a) | valstybės narės, kurioje vykdomi darbai, taikomą teisę; |
| --- | --- | --- |

5.

Visi darbuotojai, kuriems kyla arba gali kilti asbesto dulkių arba asbesto turinčių medžiagų poveikio rizika, dalyvauja bent jau toliau išvardytuose mokymuose, kuriuose pateikiamos teorinės ir praktinės žinios apie:

a)

valstybės narės, kurioje vykdomi darbai, taikomą teisę;

| b) | asbesto savybes ir jo poveikį sveikatai, įskaitant sinergetinį tabako vartojimo poveikį, taip pat riziką susijusią su antriniu poveikiu ir galimybe užsikrėsti per aplinką; |
| --- | --- |

b)

asbesto savybes ir jo poveikį sveikatai, įskaitant sinergetinį tabako vartojimo poveikį, taip pat riziką susijusią su antriniu poveikiu ir galimybe užsikrėsti per aplinką;

| c) | produktų arba medžiagų, galinčių turėti asbesto, rūšis; |
| --- | --- |

c)

produktų arba medžiagų, galinčių turėti asbesto, rūšis;

| d) | darbą, kurį atliekant galėtų pasireikšti asbesto veikimas, ir prevencinių kontrolės priemonių veikimui sumažinti svarbą; |
| --- | --- |

d)

darbą, kurį atliekant galėtų pasireikšti asbesto veikimas, ir prevencinių kontrolės priemonių veikimui sumažinti svarbą;

| e) | saugaus darbo praktiką, įskaitant darbo vietos paruošimą, darbo metodų pasirinkimą ir darbų eigos planavimą, vėdinimą, išgavimo vietą, matavimą ir kontrolę ir nuolatines pertraukas; |
| --- | --- |

e)

saugaus darbo praktiką, įskaitant darbo vietos paruošimą, darbo metodų pasirinkimą ir darbų eigos planavimą, vėdinimą, išgavimo vietą, matavimą ir kontrolę ir nuolatines pertraukas;

| f) | atitinkamą apsaugos priemonių, ypač kvėpavimo įrangos, svarbą, pasirinkimą, atranką, trūkumus ir tinkamą naudojimą; |
| --- | --- |

f)

atitinkamą apsaugos priemonių, ypač kvėpavimo įrangos, svarbą, pasirinkimą, atranką, trūkumus ir tinkamą naudojimą;

| g) | avarines procedūras; |
| --- | --- |

g)

avarines procedūras;

| h) | nukenksminimo procedūras; |
| --- | --- |

h)

nukenksminimo procedūras;

| i) | atliekų šalinimą; |
| --- | --- |

i)

atliekų šalinimą;

| j) | sveikatos patikrinimo reikalavimus. |
| --- | --- |

j)

sveikatos patikrinimo reikalavimus.

| 6. | Griovimo arba asbesto šalinimo darbus atliekantys darbuotojai dalyvauja mokymo kursuose, kuriuose, be 4 dalyje nurodytų temų, aptariami šie klausimai:










  a) | technologinės įrangos ir įrenginių naudojimas siekiant sulaikyti asbesto plaušelių išsiskyrimą ir plitimą darbo procesų metu pagal Direktyvą 2009/104/EB; |
| --- | --- | --- |

6.

Griovimo arba asbesto šalinimo darbus atliekantys darbuotojai dalyvauja mokymo kursuose, kuriuose, be 4 dalyje nurodytų temų, aptariami šie klausimai:

a)

technologinės įrangos ir įrenginių naudojimas siekiant sulaikyti asbesto plaušelių išsiskyrimą ir plitimą darbo procesų metu pagal Direktyvą 2009/104/EB;

| b) | naujausios turimos technologijos ir įrenginiai, skirti netaršioms arba, jei tai dar techniškai neįmanoma, mažataršėms darbo procedūroms, siekiant sulaikyti asbesto plaušelių išsiskyrimą ir plitimą. |
| --- | --- |

b)

naujausios turimos technologijos ir įrenginiai, skirti netaršioms arba, jei tai dar techniškai neįmanoma, mažataršėms darbo procedūroms, siekiant sulaikyti asbesto plaušelių išsiskyrimą ir plitimą.

„
  1b priedas

SU ASBESTU SUSIJUSIŲ LIGŲ SĄRAŠAS

Šiuolaikinės žinios rodo, kad asbesto plaušelių poveikis gali sukelti bent šias su asbestu susijusias profesines ligas, kurias valstybės narės turi įtraukti į savo nacionalinės teisės aktus:

| — | asbestozė, |
| --- | --- |

—

asbestozė,

| — | mezotelioma, kuri išsivysto įkvėpus asbesto dulkių, |
| --- | --- |

—

mezotelioma, kuri išsivysto įkvėpus asbesto dulkių,

| — | lengva plaučių vėžio forma, įskaitant plaučių fibrozę, plaučių atelektazę ir lengvą kraujo išsiliejimą plaučiuose, kurį sukelia asbestas, |
| --- | --- |

—

lengva plaučių vėžio forma, įskaitant plaučių fibrozę, plaučių atelektazę ir lengvą kraujo išsiliejimą plaučiuose, kurį sukelia asbestas,

| — | plaučių vėžys, įskaitant bronchų vėžį, kuris išsivysto įkvėpus asbesto dulkių, |
| --- | --- |

—

plaučių vėžys, įskaitant bronchų vėžį, kuris išsivysto įkvėpus asbesto dulkių,

| — | gerklų vėžys, kuris išsivysto įkvėpus asbesto dulkių, |
| --- | --- |

—

gerklų vėžys, kuris išsivysto įkvėpus asbesto dulkių,

| — | asbesto sukeltas kiaušidžių vėžys, |
| --- | --- |

—

asbesto sukeltas kiaušidžių vėžys,

Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra atkreipė dėmesį į tiesioginį ryšį tarp asbesto poveikio ir šių ligų:

| — | ryklės vėžio, |
| --- | --- |

—

ryklės vėžio,

| — | kolorektalinio vėžio, |
| --- | --- |

—

kolorektalinio vėžio,

| — | skrandžio vėžio. |
| --- | --- |

—

skrandžio vėžio.

---

(1)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

1

„1.   Ši direktyva taikoma veiklai, kurią vykdydami darbuotojai patiria arba gali patirti iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.“

(2)  Išbraukta 3 dalis išdėstyta taip:

2

„3.   Jeigu veikimas darbuotojui yra atsitiktinis ir mažo intensyvumo ir jeigu iš 2 dalyje nurodyto rizikos vertinimo rezultatų matyti, kad darbo aplinkos ore nebus viršyta asbesto veikimo ribinė vertė, 4, 18 ir 19 straipsniai gali būti netaikomi, jeigu darbas susijęs su:

| a) | trumpa, nenuolatine remonto veikla, kurią vykdant tvarkomos tik netrapios medžiagos; |
| --- | --- |

a)

trumpa, nenuolatine remonto veikla, kurią vykdant tvarkomos tik netrapios medžiagos;

| b) | nesuardytų medžiagų, kuriose asbesto plaušeliai yra tvirtai susiję su rišikliu, pašalinimu; |
| --- | --- |

b)

nesuardytų medžiagų, kuriose asbesto plaušeliai yra tvirtai susiję su rišikliu, pašalinimu;

| c) | asbesto turinčių medžiagų, kurios yra geros būklės, kapsuliavimu ar sandariu įpakavimu; |
| --- | --- |

c)

asbesto turinčių medžiagų, kurios yra geros būklės, kapsuliavimu ar sandariu įpakavimu;

| d) | oro priežiūra ir kontrole bei bandinių ėmimu, kad būtų nustatyta, ar konkrečioje medžiagoje yra asbesto.“ |
| --- | --- |

d)

oro priežiūra ir kontrole bei bandinių ėmimu, kad būtų nustatyta, ar konkrečioje medžiagoje yra asbesto.“

(3)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

3

„4.   Valstybės narės, pasikonsultavusios su socialiniais partneriais pagal nacionalinę teisę ir praktiką, nustato atsitiktinio ir mažo intensyvumo veikimo nustatymo praktines rekomendacijas, kaip numatyta 3 dalyje.“

(4)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

4

„1.   Atsižvelgiant į 3 straipsnio 3 dalį, imamasi 2–5 dalyje nurodytų priemonių.“

(5)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

5

„3.   Prieš pradėdamas darbus darbdavys pateikia 2 dalyje nurodytą pranešimą valstybės narės atsakingai valdžios institucijai, vadovaudamasis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais.

Šiame pranešime bent trumpai aprašoma:

| a) | darbo zonos vieta; |
| --- | --- |

a)

darbo zonos vieta;

| b) | naudojamo ar tvarkomo asbesto rūšis ir kiekiai; |
| --- | --- |

b)

naudojamo ar tvarkomo asbesto rūšis ir kiekiai;

| c) | veiklos rūšys ir taikomi procesai; |
| --- | --- |

c)

veiklos rūšys ir taikomi procesai;

| d) | darbuotojų, kurie yra veikiami, skaičius; |
| --- | --- |

d)

darbuotojų, kurie yra veikiami, skaičius;

| e) | darbo pradžios data ir trukmė; |
| --- | --- |

e)

darbo pradžios data ir trukmė;

| f) | priemonės, kurių buvo imtasi asbesto veikimui darbuotojams sumažinti.“ |
| --- | --- |

f)

priemonės, kurių buvo imtasi asbesto veikimui darbuotojams sumažinti.“

(6)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

6

„Asbestą draudžiama naudoti purškimo metodu ir taikant kitus darbo metodus, kurių metu naudojamos mažo tankio (mažiau nei 1 g/cm3) izoliacinės ar garsui nelaidžios medžiagos, kuriose yra asbesto.

Nedarant poveikio kitų Bendrijos nuostatų dėl prekybos asbestu ir jo naudojimo taikymui, draudžiama veikla, kurios metu darbuotojai yra veikiami asbesto plaušelių išgaunant asbestą arba gaminant ir perdirbant asbesto produktus, arba gaminant ir perdirbant produktus, į kuriuos buvo sąmoningai įdėta asbesto, išskyrus produktų, gautų po griovimo ir asbesto pašalinimo, apdorojimo ir šalinimo veiklą.“

(7)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

7

| „b) | darbo procesas turi būti organizuojamas taip, kad nesusidarytų asbesto dulkės arba, jeigu paaiškėja, kad tai neįmanoma, vengti asbesto dulkių išleidimo į orą;“ |
| --- | --- |

„b)

(8)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „1. Atsižvelgus į pradinio rizikos vertinimo rezultatus bei siekiant užtikrinti 8 straipsnyje nustatytų ribinių verčių laikymąsi, asbesto plaušelių koncentracija darbo aplinkos ore matuojama reguliariai.“

8

(9)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „2. Bandiniai turi būti imami taip, kad jie rodytų darbuotojo individualiai patirtą iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.“

9

(10)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „5. Bandinių ėmimo trukmė turi būti tokia, kad, matuojant ar atliekant skaičiavimus pagal laiką, būtų galima nustatyti tipišką veikimą per aštuonių valandų referencinį laikotarpį (pamainą).“

10

(11)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „6. Pirmenybė teikiama plaušelių skaičiavimui fazinio kontrasto mikroskopu taikant 1997 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomenduotą metodą arba bet kurį kitą lygiaverčius rezultatus duodantį metodą.“

11

(12)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „Darbdaviai užtikrina, kad nė vienas darbuotojas nepatirtų asbesto koncentracijos ore, viršijančios 0,1 plaušelių/cm3, kuris yra apskaičiuotas per aštuonių valandų laikotarpį (TWA) vidurkis.“

12

3

(13)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

13

„1.   Viršijus 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes, turi būti nustatomos šių verčių viršijimo priežastys ir nedelsiant imtasi atitinkamų priemonių padėčiai ištaisyti.

Darbas užterštoje teritorijoje tęsiamas tik po to, kai buvo imtasi reikiamų priemonių darbuotojams apsaugoti.“

(14)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

14

„Prieš pradėdami griovimo ar remonto darbus, darbdaviai, prireikus gavę iš pastatų savininkų informaciją, imasi visų priemonių, būtinų nustatyti asbesto galinčias turėti medžiagas.

Kilus abejonėms dėl asbesto buvimo medžiagoje ar konstrukcijoje, turi būti laikomasi šios direktyvos taikytinų nuostatų.“

(15)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

15

„Tam tikrai veiklai, kaip antai griovimo, pašalinimo, remonto ir priežiūros, kurią atliekant, nepaisant to, kad siekiant sumažinti asbesto koncentraciją ore buvo imtasi prevencinių techninių priemonių, iš anksto numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes, darbdavys turi nustatyti priemones, skirtas darbuotojų apsaugai užtikrinti jiems vykdant šią veiklą, visų pirma:

| a) | išduoti darbuotojams dėvėti privalomas kvėpavimo ir kitas asmenines apsaugos priemones; |
| --- | --- |

a)

išduoti darbuotojams dėvėti privalomas kvėpavimo ir kitas asmenines apsaugos priemones;

| b) | iškabinti įspėjamuosius ženklus, kad numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes; ir |
| --- | --- |

b)

iškabinti įspėjamuosius ženklus, kad numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes; ir

| c) | užkirsti kelią asbesto dulkėms ar asbesto turinčioms medžiagoms pasklisti už pastatų ar darbo zonos ribų.“ |
| --- | --- |

c)

užkirsti kelią asbesto dulkėms ar asbesto turinčioms medžiagoms pasklisti už pastatų ar darbo zonos ribų.“

(16)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

16

| „1. | Prieš atliekant griovimo darbus arba šalinant asbestą ir (arba) asbesto turinčius produktus iš pastatų, statinių, gamyklų, įrenginių ar laivų, parengiamas darbo planas.“ |
| --- | --- |

„1.

(17)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

17

„2.   Mokymo turinys turi būti darbuotojams lengvai suprantamas. Mokymas turi sudaryti galimybes jiems įgyti būtinas žinias ir įgūdžius prevencijos ir saugos srityse, ypač apie:

| a) | asbesto savybes ir jo poveikį sveikatai, įskaitant sinergetinį tabako vartojimo poveikį; |
| --- | --- |

a)

asbesto savybes ir jo poveikį sveikatai, įskaitant sinergetinį tabako vartojimo poveikį;

| b) | produktų arba medžiagų, galinčių turėti asbesto, rūšis; |
| --- | --- |

b)

produktų arba medžiagų, galinčių turėti asbesto, rūšis;

| c) | darbą, kurį atliekant galėtų pasireikšti asbesto veikimas, ir prevencinių kontrolės priemonių veikimui sumažinti svarbą; |
| --- | --- |

c)

darbą, kurį atliekant galėtų pasireikšti asbesto veikimas, ir prevencinių kontrolės priemonių veikimui sumažinti svarbą;

| d) | saugaus darbo praktiką, kontrolės priemones ir apsaugos priemones; |
| --- | --- |

d)

saugaus darbo praktiką, kontrolės priemones ir apsaugos priemones;

| e) | atitinkamą kvėpavimo apsaugos priemonių svarbą, pasirinkimą, atranką, trūkumus ir tinkamą naudojimą; |
| --- | --- |

e)

atitinkamą kvėpavimo apsaugos priemonių svarbą, pasirinkimą, atranką, trūkumus ir tinkamą naudojimą;

| f) | skubių priemonių procedūras; |
| --- | --- |

f)

skubių priemonių procedūras;

| g) | nukenksminimo procedūras; |
| --- | --- |

g)

nukenksminimo procedūras;

| h) | atliekų šalinimą; |
| --- | --- |

h)

atliekų šalinimą;

| i) | sveikatos patikrinimo reikalavimus. |
| --- | --- |

i)

sveikatos patikrinimo reikalavimus.

3.   Praktinės rekomendacijos dėl asbestą šalinančių darbuotojų mokymo turi būti parengtos Bendrijos lygiu.“

(18)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „Prieš vykdydamos asbesto griovimo ar pašalinimo darbus, įmonės turi pateikti įrodymų, kad jos sugeba dirbti šioje srityje. Koks turi būti įrodymas, nustatoma pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką.“

18

(19)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

19

„1.   Kiekvienai 3 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai laikantis 3 straipsnio 3 dalies turi būti imamasi atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad:

| a) | vietos, kuriose vykdoma ši veikla:






  i) | būtų aiškiai apibrėžtos ir pažymėtos įspėjamaisiais ženklais; |
| --- | --- | --- |

a)

vietos, kuriose vykdoma ši veikla:

i)

būtų aiškiai apibrėžtos ir pažymėtos įspėjamaisiais ženklais;

| ii) | būtų prieinamos tik tiems darbuotojams, kurie dėl atliekamo darbo ar pareigų turi į jas patekti; |
| --- | --- |

ii)

būtų prieinamos tik tiems darbuotojams, kurie dėl atliekamo darbo ar pareigų turi į jas patekti;

| iii) | būtų paskelbtos teritorija, kurioje draudžiama rūkyti; |
| --- | --- |

iii)

būtų paskelbtos teritorija, kurioje draudžiama rūkyti;

| b) | būtų įrengtos vietos darbuotojams valgyti ir atsigerti, nerizikuojant užsiteršti asbesto dulkėmis; |
| --- | --- |

b)

būtų įrengtos vietos darbuotojams valgyti ir atsigerti, nerizikuojant užsiteršti asbesto dulkėmis;

| c) | darbuotojai būtų aprūpinti tinkamais darbo ar apsauginiais drabužiais; šie darbo ar apsauginiai drabužiai turi likti įmonėje; tačiau jie gali būti skalbiami kitose specialiai tam įrengtose įmonėse, jeigu įmonė pati jų neskalbia; drabužiai turi būti pervežami uždaruose konteineriuose; |
| --- | --- |

c)

darbuotojai būtų aprūpinti tinkamais darbo ar apsauginiais drabužiais; šie darbo ar apsauginiai drabužiai turi likti įmonėje; tačiau jie gali būti skalbiami kitose specialiai tam įrengtose įmonėse, jeigu įmonė pati jų neskalbia; drabužiai turi būti pervežami uždaruose konteineriuose;

| d) | darbo ar apsauginiai drabužiai bei kasdieniniai drabužiai būtų saugomi atskirai; |
| --- | --- |

d)

darbo ar apsauginiai drabužiai bei kasdieniniai drabužiai būtų saugomi atskirai;

| e) | darbuotojai būtų aprūpinti reikiamomis ir tinkamomis prausimuisi ir tualetui patalpomis, taip pat dušais, jeigu darbo metu kyla dulkės; |
| --- | --- |

e)

darbuotojai būtų aprūpinti reikiamomis ir tinkamomis prausimuisi ir tualetui patalpomis, taip pat dušais, jeigu darbo metu kyla dulkės;

| f) | apsaugos priemonės būtų laikomos tik tam skirtoje vietoje ir kiekvieną kartą panaudojus patikrinamos ir išvalomos; būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pataisyti priemones su defektais prieš tolesnį jų naudojimą arba pakeičiant jas kitomis.“ |
| --- | --- |

f)

apsaugos priemonės būtų laikomos tik tam skirtoje vietoje ir kiekvieną kartą panaudojus patikrinamos ir išvalomos; būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pataisyti priemones su defektais prieš tolesnį jų naudojimą arba pakeičiant jas kitomis.“

(20)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

20

„Be 1 dalyje išvardytų priemonių, laikantis 3 straipsnio 3 dalies turi būti imtasi atitinkamų priemonių, kad:“.

(21)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „1. 2–5 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio 3 dalies.“

21

(22)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip:

22

„2.   Prieš pradedant darbą, kurį vykdant iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kyla dulkių, turi būti vertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė.

To vertinimo metu konkrečiai tikrinama ir krūtinės ląsta. I priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis darbuotojų klinikinės priežiūros metu. Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant jį suderinti su technikos pažanga.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 18b straipsnyje numatyta procedūra.

Naujas vertinimas turi būti atliekamas ne rečiau kaip kartą per trejus metus, kol dirbama patiriant kenksmingą asbesto veikimą.

Kiekvieno pirmoje pastraipoje nurodyto darbuotojo individuali sveikatos byla rengiama laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.“

(23)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „1. 2, 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio 3 dalies.“

23

(24)  Dabartinis tekstas išdėstytas taip: „Valstybės narės tvarko diagnozuotų asbestozės ir mezoteliomos atvejų registrą.“

24

---

REZOLIUCIJOS III PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Su asbestu susijusių ligų diagnozavimas ir kompensacija

Europos Parlamentas prašo, kad Komisija, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, kaip nustatyta 154 straipsnyje, ir remdamasi SESV 153 straipsnio 2 dalies b punktu, pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje būtų išdėstyti būtiniausi profesinių ligų diagnozavimo reikalavimai, įskaitant visas su asbestu susijusias ligas, ir numatyta pakankama kompensacija atitinkamiems asmenims. Komisijos pasiūlyme turėtų būti atsižvelgta bent į šiuos aspektus:

| 1) | valstybių narių pripažįstamų profesinių ligų, dėl kurių mokama kompensacija ir kurioms taikomos prevencinės priemonės, sąrašas, kuris nedaro poveikio palankesnei nacionalinei teisei, grindžiamas 2003 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos profesinių ligų sąrašo, ir atnaujinamas atsižvelgiant į naujausias turimas mokslines žinias; |
| --- | --- |

1)

valstybių narių pripažįstamų profesinių ligų, dėl kurių mokama kompensacija ir kurioms taikomos prevencinės priemonės, sąrašas, kuris nedaro poveikio palankesnei nacionalinei teisei, grindžiamas 2003 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos profesinių ligų sąrašo, ir atnaujinamas atsižvelgiant į naujausias turimas mokslines žinias;

| 2) | bendrų prieigos taškų, kurie veiktų kaip kontaktiniai centrai, sprendžiantys atitinkamų asmenų klausimus, susijusius su profesinėmis ligomis, sukūrimas; |
| --- | --- |

2)

bendrų prieigos taškų, kurie veiktų kaip kontaktiniai centrai, sprendžiantys atitinkamų asmenų klausimus, susijusius su profesinėmis ligomis, sukūrimas;

| 3) | nacionalinių funkcijų, kaip antai ombudsmeno, sukūrimas, siekiant padėti profesinėmis ligomis susirgusiems asmenims per ligos diagnozavimo procedūrą, taip pat didesnė parama, inter alia, profesinėms sąjungoms ir nukentėjusiųjų asmenų asociacijoms bei geriausios patirties mainai su jomis ligos diagnozavimo procedūrų klausimu; |
| --- | --- |

3)

nacionalinių funkcijų, kaip antai ombudsmeno, sukūrimas, siekiant padėti profesinėmis ligomis susirgusiems asmenims per ligos diagnozavimo procedūrą, taip pat didesnė parama, inter alia, profesinėms sąjungoms ir nukentėjusiųjų asmenų asociacijoms bei geriausios patirties mainai su jomis ligos diagnozavimo procedūrų klausimu;

| 4) | įrodinėjimo pareigos, susijusios su profesinių ligų diagnozavimu, perkėlimas arba bent jau jos veiksmingas supaprastinimas, pavyzdžiui, numatant, kad tais atvejais, kai galima pagrįstai nustatyti asbesto poveikį darbovietėje, galima daryti prielaidą, jog tarp poveikio ir tolesnių simptomų esama ryšio; |
| --- | --- |

4)

įrodinėjimo pareigos, susijusios su profesinių ligų diagnozavimu, perkėlimas arba bent jau jos veiksmingas supaprastinimas, pavyzdžiui, numatant, kad tais atvejais, kai galima pagrįstai nustatyti asbesto poveikį darbovietėje, galima daryti prielaidą, jog tarp poveikio ir tolesnių simptomų esama ryšio;

| 5) | tinkamos kompensacijos už diagnozuotas profesines ligas nuostatos. |
| --- | --- |

5)

tinkamos kompensacijos už diagnozuotas profesines ligas nuostatos.

---

REZOLIUCIJOS IV PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Direktyvos 2010/31/ES atnaujinimas. Asbesto tikrinimas prieš pradedant su energija susijusius renovacijos darbus

Europos Parlamentas prašo, kad Komisija, remdamasi SESV 194 straipsnio 2 dalimi ir atsižvelgdama į toliau išvardytas rekomendacijas, pateiktų pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo:

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Esami pastatai

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kapitališkai renovuojamų pastatų ar jų dalių energinis naudingumas būtų pagerintas taip, kad atitiktų pagal 4 straipsnį nustatytus minimalius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu.

Tie reikalavimai taikomi renovuojamam pastatui ar visam renovuojamam pastato vienetui. Papildomai arba alternatyviai reikalavimai gali būti taikomi renovuojamoms pastato dalims.

Be to, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, modernizuojamos ar keičiamos pastato dalies, kuri yra pastato atitvarų sudedamoji dalis ir daro didelį poveikį pastato atitvarų energiniam naudingumui, energinis naudingumas atitiktų minimalius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu.

Valstybės narės šiuos minimalius energinio naudingumo reikalavimus nustato pagal 4 straipsnį

Valstybės narės skatina pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atžvilgiu naudoti didelio efektyvumo alternatyvias sistemas, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu, ir sprendžia klausimus, susijusius su sveikomis patalpų mikroklimato sąlygomis, priešgaisrine sauga ir rizika, kurią kelia intensyvus seisminis aktyvumas.

Valstybės narės nustato privalomą pastatų tikrinimo dėl asbesto ir kitų pavojingųjų medžiagų tvarką prieš pradedant renovacijos darbus. Tikrinimo rezultatai pateikiami sertifikate, nurodant, ar yra asbesto ar kitų pavojingųjų medžiagų, ar jų nėra. Pirmuoju atveju sertifikate nurodomos rastų medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, rūšys ir tiksli jų vieta. Tais atvejais, kai atlikus žvalgymą ir tyrimus negalima atmesti asbesto buvimo medžiagoje galimybės, taikomas atsargumo principas. Medžiagų, kurioms renovacijos metu bus daromas poveikis, pašalinimas ir sunaikinimas atliekami tinkamai ir saugiai, laikantis Direktyvos 2009/148/EB, Reglamento (ES) Nr. 305/2011 ir kitų susijusių pagal teisėkūros procedūrą priimamų aktų.
  “

---

REZOLIUCIJOS V PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Asbesto tikrinimas pastatuose prieš juos parduodant arba išnuomojant

Europos Parlamentas prašo, kad Komisija, remdamasi SESV 169 straipsnio 3 dalimi ir 114 straipsnio 1 dalimi, pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje būtų išdėstyti būtiniausi asbesto sertifikatų reikalavimai pastatams, pastatytiems iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, kurie yra parduodami arba išnuomojami. Pasiūlyme turėtų būti atsižvelgta bent į šiuos aspektus:

| 1) | pastatų, kurie buvo pastatyti iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, savininkų (viešų ir privačių) pareigą užsakyti pastato tikrinimą, siekiant rasti ir nustatyti asbesto turinčių medžiagų buvimą arba nebuvimą prieš parduodant ar išnuomojant pastatą (arba jo dalį); |
| --- | --- |

1)

pastatų, kurie buvo pastatyti iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, savininkų (viešų ir privačių) pareigą užsakyti pastato tikrinimą, siekiant rasti ir nustatyti asbesto turinčių medžiagų buvimą arba nebuvimą prieš parduodant ar išnuomojant pastatą (arba jo dalį);

| 2) | tikrinimus atlieka tik sertifikuoti veiklos vykdytojai pagal Direktyvą 2009/148/EB, nacionalinę teisę ir praktiką bei prižiūrint kompetentingai nacionalinei įstaigai; |
| --- | --- |

2)

tikrinimus atlieka tik sertifikuoti veiklos vykdytojai pagal Direktyvą 2009/148/EB, nacionalinę teisę ir praktiką bei prižiūrint kompetentingai nacionalinei įstaigai;

| 3) | prižiūrint kompetentingai nacionalinei įstaigai, patikrinimą ir, jei reikalaujama, pašalinimą arba, jei tai techniškai neįmanoma, kapsuliavimą turi atlikti kvalifikuoti ir sertifikuoti veiklos vykdytojai pagal Direktyvą 2009/148/EB ir nacionalinę teisę bei praktiką, kad naudotojai arba gyventojai būtų kuo labiau apsaugoti; |
| --- | --- |

3)

prižiūrint kompetentingai nacionalinei įstaigai, patikrinimą ir, jei reikalaujama, pašalinimą arba, jei tai techniškai neįmanoma, kapsuliavimą turi atlikti kvalifikuoti ir sertifikuoti veiklos vykdytojai pagal Direktyvą 2009/148/EB ir nacionalinę teisę bei praktiką, kad naudotojai arba gyventojai būtų kuo labiau apsaugoti;

| 4) | sertifikuotas veiklos vykdytojas apie tikrinimo rezultatus praneša savininkui, o nacionalinė kompetentinga įstaiga (veikianti vieno langelio principu) turėtų išduoti sertifikatą, užregistruotą nacionaliniame registre, kaip nurodyta 5 punkte, ir teikti informaciją bei konsultacijas savininkams dėl taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų, be kita ko, teisingo ir saugaus aptikto asbesto pašalinimo ir prieinamos finansinės paramos iš atitinkamų ESI fondų lėšų; |
| --- | --- |

4)

sertifikuotas veiklos vykdytojas apie tikrinimo rezultatus praneša savininkui, o nacionalinė kompetentinga įstaiga (veikianti vieno langelio principu) turėtų išduoti sertifikatą, užregistruotą nacionaliniame registre, kaip nurodyta 5 punkte, ir teikti informaciją bei konsultacijas savininkams dėl taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų, be kita ko, teisingo ir saugaus aptikto asbesto pašalinimo ir prieinamos finansinės paramos iš atitinkamų ESI fondų lėšų;

| 5) | asbesto sertifikatuose pateikiamas tikrinimo rezultatas, įskaitant rastų asbesto turinčių medžiagų rūšių sąrašą, jų tikslią vietą, jų dabartinę apsaugos būklę, kartu pateikiant pranešimą apie darbus ir priežiūrą, kurių reikia siekiant išvengti žalos ten gyvenančių asmenų sveikatai, saugaus pašalinimo koncepciją ir informaciją apie galimas pastato vietas, kuriose nebuvo įmanoma patikrinti asbesto arba kai tyrimais negalima atmesti asbesto buvimo galimybės; |
| --- | --- |

5)

asbesto sertifikatuose pateikiamas tikrinimo rezultatas, įskaitant rastų asbesto turinčių medžiagų rūšių sąrašą, jų tikslią vietą, jų dabartinę apsaugos būklę, kartu pateikiant pranešimą apie darbus ir priežiūrą, kurių reikia siekiant išvengti žalos ten gyvenančių asmenų sveikatai, saugaus pašalinimo koncepciją ir informaciją apie galimas pastato vietas, kuriose nebuvo įmanoma patikrinti asbesto arba kai tyrimais negalima atmesti asbesto buvimo galimybės;

| 6) | sertifikatas, kuriame nurodoma, jog esama asbesto, turėtų turėti tinkamą galiojimo laikotarpį, atitinkantį būtiną priežiūrą, kad būtų išvengta pasikartojančių patikrinimų; |
| --- | --- |

6)

sertifikatas, kuriame nurodoma, jog esama asbesto, turėtų turėti tinkamą galiojimo laikotarpį, atitinkantį būtiną priežiūrą, kad būtų išvengta pasikartojančių patikrinimų;

| 7) | sertifikatai įtraukiami į esamus asbesto registrus, pateikiami pastate darbus atliekančioms įmonėms ir darbuotojams, pridedami prie bet kokios su nekilnojamuoju turtu susijusios pardavimo sutarties ir pateikiami visiems nekilnojamojo turto nuomininkams; |
| --- | --- |

7)

sertifikatai įtraukiami į esamus asbesto registrus, pateikiami pastate darbus atliekančioms įmonėms ir darbuotojams, pridedami prie bet kokios su nekilnojamuoju turtu susijusios pardavimo sutarties ir pateikiami visiems nekilnojamojo turto nuomininkams;

| 8) | pastatų pardavėjams ir nuomotojams, kurie neužsako atlikti nustatyto tikrinimo ir nepraneša kompetentingai įstaigai prieš parduodami arba išnuomodami turtą, nustatomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos; |
| --- | --- |

8)

pastatų pardavėjams ir nuomotojams, kurie neužsako atlikti nustatyto tikrinimo ir nepraneša kompetentingai įstaigai prieš parduodami arba išnuomodami turtą, nustatomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos;

| 9) | reikalavimų nesilaikymo atveju nustatoma atitinkama atsakomybės taikymo tvarka. |
| --- | --- |

9)

reikalavimų nesilaikymo atveju nustatoma atitinkama atsakomybės taikymo tvarka.

Kompetentinga nacionalinė įstaiga paskelbia sertifikuotų veiklos vykdytojų sąrašą, kaip nurodyta pirmos pastraipos 2 punkte.

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žiniasklaidos skaitmeniniame dešimtmetyje. Gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 ir 173 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 ir 173 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į prie Europos Bendrijos steigimo sutarties pridėtą Protokolą Nr. 29 dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (Amsterdamo protokolas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie Europos Bendrijos steigimo sutarties pridėtą Protokolą Nr. 29 dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (Amsterdamo protokolas),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020)0825),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 15 d. Tarybos išvadas dėl atsparumo didinimo ir kovos su hibridinėmis grėsmėmis, įskaitant dezinformaciją COVID-19 pandemijos kontekste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 15 d. Tarybos išvadas dėl atsparumo didinimo ir kovos su hibridinėmis grėsmėmis, įskaitant dezinformaciją COVID-19 pandemijos kontekste,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 7 d. Tarybos išvadas dėl geresnės Europos audiovizualinių kūrinių tarpvalstybinės sklaidos, daugiausia orientuojantis į bendros gamybos kūrinius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 7 d. Tarybos išvadas dėl geresnės Europos audiovizualinių kūrinių tarpvalstybinės sklaidos, daugiausia orientuojantis į bendros gamybos kūrinius,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“ (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“ (COM(2021)0262),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Tarybos išvadas dėl Europos turinio stiprinimo skaitmeninėje ekonomikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Tarybos išvadas dėl Europos turinio stiprinimo skaitmeninėje ekonomikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. pasaulio spaudos laisvės indekso vertinimus, kuriuos paskelbė organizacija „Žurnalistai be sienų“, ir į Europos universitetinio instituto Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centro atliktoje žiniasklaidos pliuralizmo apžvalgoje pateikiamus vertinimus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. pasaulio spaudos laisvės indekso vertinimus, kuriuos paskelbė organizacija „Žurnalistai be sienų“, ir į Europos universitetinio instituto Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centro atliktoje žiniasklaidos pliuralizmo apžvalgoje pateikiamus vertinimus;

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (2) (toliau – Autorių teisių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (2) (toliau – Autorių teisių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Direktyvą (ES) 2018/1808, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Direktyvą (ES) 2018/1808, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos sistemos apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos sistemos apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“ (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“ (COM(2020)0784),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Europos demokratijos veiksmų plano (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Europos demokratijos veiksmų plano (COM(2020)0790),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas. Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti“ (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas. Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti“ (COM(2020)0760),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 1 d. Europos regioninių arba mažumų kalbų chartijos nuostatas dėl žiniasklaidos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 1 d. Europos regioninių arba mažumų kalbų chartijos nuostatas dėl žiniasklaidos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Kovos su dezinformacija veiksmų planas“ (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Kovos su dezinformacija veiksmų planas“ (JOIN(2018)0036),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 6 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema. Europos Sąjungos atsakas“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 6 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema. Europos Sąjungos atsakas“ (JOIN(2016)0018),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir audiovizualinės srities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir audiovizualinės srities,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 9 d. Tarybos išvadas dėl Europos skaitmeninės ateities kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 9 d. Tarybos išvadas dėl Europos skaitmeninės ateities kūrimo,

| — | atsižvelgdamas 2018 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2018 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo skaitmeninėje aplinkoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo skaitmeninėje aplinkoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. programos „Kūrybiška Europa“ (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. programos „Kūrybiška Europa“ (COM(2018)0366),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto prašymu atliktą tyrimą „Žurnalistų sauga ir kova su korupcija ES“ (angl. Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto prašymu atliktą tyrimą „Žurnalistų sauga ir kova su korupcija ES“ (angl. Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. Europos audiovizualinės observatorijos ataskaitą „IRIS Plus 2020-2. Europos audiovizualinė pramonė COVID-19 pandemijos metu“ (angl. IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. Europos audiovizualinės observatorijos ataskaitą „IRIS Plus 2020-2. Europos audiovizualinė pramonė COVID-19 pandemijos metu“ (angl. IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 3 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos ataskaitą „Žiniasklaidos laisvei ir žurnalistų saugumui Europoje kylančios grėsmės“ (angl. Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 3 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos ataskaitą „Žiniasklaidos laisvei ir žurnalistų saugumui Europoje kylančios grėsmės“ (angl. Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centro ataskaitą „2020 m. žiniasklaidos pliuralizmo stebėsenos rezultatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos mėn. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centro ataskaitą „2020 m. žiniasklaidos pliuralizmo stebėsenos rezultatai“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros atsigavimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros atsigavimo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl veiksmingų programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir Europos solidarumo korpuso žalinimo priemonių (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl veiksmingų programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir Europos solidarumo korpuso žalinimo priemonių (8),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0278/2021),

| A. | kadangi šiame pranešime sąvoka „naujienų žiniasklaida“ turi būti suprantama kaip apimanti visą redakcinę žiniasklaidą, pvz., televizijos, radijo ir leidybos sektorius, įskaitant laikraščius, žurnalus ir skaitmeninę žiniasklaidą; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiame pranešime sąvoka „naujienų žiniasklaida“ turi būti suprantama kaip apimanti visą redakcinę žiniasklaidą, pvz., televizijos, radijo ir leidybos sektorius, įskaitant laikraščius, žurnalus ir skaitmeninę žiniasklaidą;

| B. | kadangi šiame pranešime terminas „audiovizualiniai sektoriai“ turi būti suprantamas kaip apimantis transliavimo, garso, vaizdo ir daugialypės terpės sektorius ir įvairiausias pramonės šakas, įskaitant kino teatrus ir kitas fizines vietas; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiame pranešime terminas „audiovizualiniai sektoriai“ turi būti suprantamas kaip apimantis transliavimo, garso, vaizdo ir daugialypės terpės sektorius ir įvairiausias pramonės šakas, įskaitant kino teatrus ir kitas fizines vietas;

| C. | kadangi šiame pranešime sąvokos „žiniasklaida“ ir „žiniasklaidos sektorius“ apima tiek naujienų žiniasklaidos, tiek audiovizualinį sektorius; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiame pranešime sąvokos „žiniasklaida“ ir „žiniasklaidos sektorius“ apima tiek naujienų žiniasklaidos, tiek audiovizualinį sektorius;

| D. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai, kurių neatskiriama gyvybiškai svarbi dalis – naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinis sektoriai, visų pirma labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, yra tarp tų, kuriems COVID-19 suduotas smūgis buvo stipriausias; kadangi tikimasi, kad šie sektoriai atsigaus lėtesniu tempu nei ekonomika bendruoju požiūriu; kadangi pandemijos padariniai įvairiems naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių ir pramonės subjektams padarė skirtingą poveikį, todėl jie susiduria su skirtingais iššūkiais, kuriuos reikia spręsti nustatant pritaikytas priemones krizei įveikti; |
| --- | --- |

D.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai, kurių neatskiriama gyvybiškai svarbi dalis – naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinis sektoriai, visų pirma labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, yra tarp tų, kuriems COVID-19 suduotas smūgis buvo stipriausias; kadangi tikimasi, kad šie sektoriai atsigaus lėtesniu tempu nei ekonomika bendruoju požiūriu; kadangi pandemijos padariniai įvairiems naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių ir pramonės subjektams padarė skirtingą poveikį, todėl jie susiduria su skirtingais iššūkiais, kuriuos reikia spręsti nustatant pritaikytas priemones krizei įveikti;

| E. | kadangi audiovizualiniai sektoriai patyrė didelį poveikį ir masiškai neteko pajamų, t. y. 2020 m. beveik 70 proc. sumažėjo kino teatrų ir platintojų už parduotus bilietus gaunamos pajamos, dėl to visos pajamos sumažėjo 4 mlrd. (9) EUR, 30 proc. sumažėjo gamybos veikla ir buvo visiškai sustabdyta bendra gamyba, o tai kelia grėsmę šių sektorių gebėjimui atsigauti ir apsunkina Europos filmų ir kultūros finansavimą ir sklaidą (10); kadangi šie sektoriai susiduria su skirtingais iššūkiais, įskaitant veiklos išlaidų padidėjimą dėl griežtesnių sveikatos ir saugos priemonių; |
| --- | --- |

E.

kadangi audiovizualiniai sektoriai patyrė didelį poveikį ir masiškai neteko pajamų, t. y. 2020 m. beveik 70 proc. sumažėjo kino teatrų ir platintojų už parduotus bilietus gaunamos pajamos, dėl to visos pajamos sumažėjo 4 mlrd. (9) EUR, 30 proc. sumažėjo gamybos veikla ir buvo visiškai sustabdyta bendra gamyba, o tai kelia grėsmę šių sektorių gebėjimui atsigauti ir apsunkina Europos filmų ir kultūros finansavimą ir sklaidą (10); kadangi šie sektoriai susiduria su skirtingais iššūkiais, įskaitant veiklos išlaidų padidėjimą dėl griežtesnių sveikatos ir saugos priemonių;

| F. | kadangi kino teatrai ir kino festivaliai atlieka svarbų vaidmenį Europos audiovizualinėje ekosistemoje, visų pirma platinimo srityje, taip pat atsižvelgiant į europiečiams jų teikiamą žiūrėjimo patirtį; kadangi ir toliau taikomos sanitarinės priemonės trukdo šioms fizinėms vietoms veikti visu pajėgumu, jei jos apskritai veikia; kadangi teritorijose, kuriose kino teatrai buvo vėl atidaryti, į juos sugrįžtančių lankytojų skaičius panašus, kaip ir laikotarpiu prieš COVID-19; |
| --- | --- |

F.

kadangi kino teatrai ir kino festivaliai atlieka svarbų vaidmenį Europos audiovizualinėje ekosistemoje, visų pirma platinimo srityje, taip pat atsižvelgiant į europiečiams jų teikiamą žiūrėjimo patirtį; kadangi ir toliau taikomos sanitarinės priemonės trukdo šioms fizinėms vietoms veikti visu pajėgumu, jei jos apskritai veikia; kadangi teritorijose, kuriose kino teatrai buvo vėl atidaryti, į juos sugrįžtančių lankytojų skaičius panašus, kaip ir laikotarpiu prieš COVID-19;

| G. | kadangi dėl pandemijos staiga sustabdytos investicijos į reklamą, kurios yra pagrindinis naujienų žiniasklaidos sektoriaus pajamų šaltinis; kadangi, remiantis išankstiniais skaičiavimais, naujienų žiniasklaidos pajamos iš reklamos sumažėjo 20–80 proc. (11); kadangi žiniasklaidos organizacijos, visų pirma MVĮ, dažnai patiria su likvidumu susijusių problemų; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl pandemijos staiga sustabdytos investicijos į reklamą, kurios yra pagrindinis naujienų žiniasklaidos sektoriaus pajamų šaltinis; kadangi, remiantis išankstiniais skaičiavimais, naujienų žiniasklaidos pajamos iš reklamos sumažėjo 20–80 proc. (11); kadangi žiniasklaidos organizacijos, visų pirma MVĮ, dažnai patiria su likvidumu susijusių problemų;

| H. | kadangi naujienų žiniasklaidos sektoriaus organizacijų ir įmonių spektras labai platus: nuo laisvai samdomų darbuotojų, kaip antai žurnalistai ar techniniai darbuotojai, iki visuomeninių transliuotojų ir didelių žiniasklaidos konglomeratų, kuriems būdinga aukšto lygio vertikalioji integracija, nedidelių vietos ir regionų naujienų žiniasklaidos priemonių ir įvairių ne pelno asociacijų; kadangi daugelio valstybių narių transliavimo sektoriams būdinga didelė rinkos koncentracija su jai būdingais monopoliais ar oligopoliais transliavimo sektoriuose, oligopoliais laikraščių pramonėje ir didele konkurencija periodikoje ir knygų leidyboje (12); |
| --- | --- |

H.

kadangi naujienų žiniasklaidos sektoriaus organizacijų ir įmonių spektras labai platus: nuo laisvai samdomų darbuotojų, kaip antai žurnalistai ar techniniai darbuotojai, iki visuomeninių transliuotojų ir didelių žiniasklaidos konglomeratų, kuriems būdinga aukšto lygio vertikalioji integracija, nedidelių vietos ir regionų naujienų žiniasklaidos priemonių ir įvairių ne pelno asociacijų; kadangi daugelio valstybių narių transliavimo sektoriams būdinga didelė rinkos koncentracija su jai būdingais monopoliais ar oligopoliais transliavimo sektoriuose, oligopoliais laikraščių pramonėje ir didele konkurencija periodikoje ir knygų leidyboje (12);

| I. | kadangi, be pandemijos poveikio, žiniasklaidos sektoriui taip pat kyla didelių iššūkių, susijusių su skaitmenine pertvarka ir jos poveikiu bendram sektoriaus verslo modeliui; kadangi reikia dėti papildomas pastangas, kad būtų sukurta saugi, teisinga ir kompetentinga aplinka internete, kurioje taip pat būtų užtikrintos piliečių pagrindinės teisės; kadangi Komisija turi skatinti naujų garso ir audiovizualinės žiniasklaidos verslo modelių pertvarką skaitmeninėje srityje; |
| --- | --- |

I.

kadangi, be pandemijos poveikio, žiniasklaidos sektoriui taip pat kyla didelių iššūkių, susijusių su skaitmenine pertvarka ir jos poveikiu bendram sektoriaus verslo modeliui; kadangi reikia dėti papildomas pastangas, kad būtų sukurta saugi, teisinga ir kompetentinga aplinka internete, kurioje taip pat būtų užtikrintos piliečių pagrindinės teisės; kadangi Komisija turi skatinti naujų garso ir audiovizualinės žiniasklaidos verslo modelių pertvarką skaitmeninėje srityje;

| J. | kadangi kokybiška, gerai finansuojama ir nepriklausoma naujienų žiniasklaida ir profesionali žurnalistika yra labai svarbu žiniasklaidos laisvės bei pliuralizmo požiūriu ir todėl tai yra demokratijos ir teisinės valstybės ramstis; kadangi pastarąjį dešimtmetį smarkiai pablogėjo žiniasklaidos laisvės padėtis; kadangi COVID-19 krizė sustiprino kokybiškos žurnalistikos, kuri gali informuoti piliečius ir skatinti jų kritinį mąstymą, svarbą; kadangi būtina iš naujo subalansuoti informacijos ekosistemą nuo prieigos valdytojų iki žiniasklaidos; kadangi reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti žiniasklaidos sektoriaus gyvybingumą, kad jis galėtų būti nepriklausomas nuo ekonominio ir politinio spaudimo, ir didinti žiniasklaidos laisvę bei pliuralizmą (13), taip pat skatinti geresnius standartus sektoriuje viduje – tiek internete, tiek realiame gyvenime – taip pat užtikrinti žurnalistų ir informacijos šaltinių saugumą; kadangi žiniasklaidos finansavimo skaidrumas yra esminis aspektas skatinant piliečių pasitikėjimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi kokybiška, gerai finansuojama ir nepriklausoma naujienų žiniasklaida ir profesionali žurnalistika yra labai svarbu žiniasklaidos laisvės bei pliuralizmo požiūriu ir todėl tai yra demokratijos ir teisinės valstybės ramstis; kadangi pastarąjį dešimtmetį smarkiai pablogėjo žiniasklaidos laisvės padėtis; kadangi COVID-19 krizė sustiprino kokybiškos žurnalistikos, kuri gali informuoti piliečius ir skatinti jų kritinį mąstymą, svarbą; kadangi būtina iš naujo subalansuoti informacijos ekosistemą nuo prieigos valdytojų iki žiniasklaidos; kadangi reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti žiniasklaidos sektoriaus gyvybingumą, kad jis galėtų būti nepriklausomas nuo ekonominio ir politinio spaudimo, ir didinti žiniasklaidos laisvę bei pliuralizmą (13), taip pat skatinti geresnius standartus sektoriuje viduje – tiek internete, tiek realiame gyvenime – taip pat užtikrinti žurnalistų ir informacijos šaltinių saugumą; kadangi žiniasklaidos finansavimo skaidrumas yra esminis aspektas skatinant piliečių pasitikėjimą;

| K. | kadangi naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinis sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant mūsų demokratinių visuomenių atsparumą ir įtraukumą, kultūros įvairovę ir žiniasklaidos pliuralizmą; kadangi naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių vertės grandinę sudaro įvairūs subjektai ir įmonės, kurie kuria, transliuoja ar rodo turinį, dažnai grindžiamą intelektinės nuosavybės teisėmis, ir kadangi šiuos sektorius daugiausia sudaro MVĮ ir jie padeda skatinti, stiprinti ir puoselėti Europos kultūrinę, kalbinę, socialinę ir politinę įvairovę; kadangi Europos audiovizualinio ir žiniasklaidos sektorių pertvarkymas į konkurencingą pramonę turėtų būti vykdomas skatinant kultūros įvairovę ir smulkesnių veikėjų patekimą į rinką; |
| --- | --- |

K.

kadangi naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinis sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant mūsų demokratinių visuomenių atsparumą ir įtraukumą, kultūros įvairovę ir žiniasklaidos pliuralizmą; kadangi naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių vertės grandinę sudaro įvairūs subjektai ir įmonės, kurie kuria, transliuoja ar rodo turinį, dažnai grindžiamą intelektinės nuosavybės teisėmis, ir kadangi šiuos sektorius daugiausia sudaro MVĮ ir jie padeda skatinti, stiprinti ir puoselėti Europos kultūrinę, kalbinę, socialinę ir politinę įvairovę; kadangi Europos audiovizualinio ir žiniasklaidos sektorių pertvarkymas į konkurencingą pramonę turėtų būti vykdomas skatinant kultūros įvairovę ir smulkesnių veikėjų patekimą į rinką;

| L. | kadangi Žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriaus veiksmų plane nustatyta sektorių strategija turėtų būti kuo labiau holistinė ir turi būti visapusiškai išnaudoti visi galimi svertai, siekiant paskatinti investicijas į naujienų ir leidybos, taip pat į audiovizualinį sektorių; kadangi plano tikslas turėtų būti skatinti kultūrų, meno ir pramonės įvairovę vertės grandinėse; kadangi plane numatyti veiksmai turėtų būti toliau grindžiami peržiūrėta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (AŽPD) ir programos „Kūrybiška Europa“ paprograme MEDIA, siekiant remti teisėtą prieigą prie kinematografijos ir audiovizualinių kūrinių ir jų prieinamumą visoje Europoje siekiant auditorijai suteikti kokybišką kultūriniu požiūriu įvairialypį turinį; |
| --- | --- |

L.

kadangi Žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriaus veiksmų plane nustatyta sektorių strategija turėtų būti kuo labiau holistinė ir turi būti visapusiškai išnaudoti visi galimi svertai, siekiant paskatinti investicijas į naujienų ir leidybos, taip pat į audiovizualinį sektorių; kadangi plano tikslas turėtų būti skatinti kultūrų, meno ir pramonės įvairovę vertės grandinėse; kadangi plane numatyti veiksmai turėtų būti toliau grindžiami peržiūrėta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (AŽPD) ir programos „Kūrybiška Europa“ paprograme MEDIA, siekiant remti teisėtą prieigą prie kinematografijos ir audiovizualinių kūrinių ir jų prieinamumą visoje Europoje siekiant auditorijai suteikti kokybišką kultūriniu požiūriu įvairialypį turinį;

| M. | kadangi ES ir valstybės narės turėtų įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad žiniasklaida būtų grindžiama viešosiomis vertybėmis ir būtų atvira, demokratiška, tvari ir įtrauki, kad daugiau moterų, rasinėms ir etninėms mažumoms priklausančių asmenų, migrantų, pabėgėlių, taip pat LGBTIQ+ bendruomenių narių ir neįgaliųjų užimtų kūrybines ir sprendimus priimančias pozicijas; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES ir valstybės narės turėtų įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad žiniasklaida būtų grindžiama viešosiomis vertybėmis ir būtų atvira, demokratiška, tvari ir įtrauki, kad daugiau moterų, rasinėms ir etninėms mažumoms priklausančių asmenų, migrantų, pabėgėlių, taip pat LGBTIQ+ bendruomenių narių ir neįgaliųjų užimtų kūrybines ir sprendimus priimančias pozicijas;

| N. | kadangi valstybės narės dėl COVID-19 krizės vėlavo įgyvendinti Autorių teisių direktyvą, 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamenot ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/789, kuria nustatomos naudojimosi autorių teisėmis ir gretutinėmis teisėmis, taikytinomis tam tikroms transliuojančiųjų organizacijų internetu transliuojamoms programoms bei retransliuojamoms televizijos ir radijo programoms, taisyklės (14), ir AŽPD; kadangi valstybės narės turėtų pasinaudoti tokiu vėlavimu ir į savo teisės aktų įgyvendinimą įtraukti drąsius sprendimus, kuriais būtų sprendžiami dėl krizės Europos audiovizualiniame sektoriuje kylantys arba dėl jos dar labiau padidėję sunkumai, kaip antai atlygio kūrėjams už jų kūrinių naudojimą internete ir finansinių pasaulinių platformų investicijų į vietos produkciją klausimas; |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybės narės dėl COVID-19 krizės vėlavo įgyvendinti Autorių teisių direktyvą, 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamenot ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/789, kuria nustatomos naudojimosi autorių teisėmis ir gretutinėmis teisėmis, taikytinomis tam tikroms transliuojančiųjų organizacijų internetu transliuojamoms programoms bei retransliuojamoms televizijos ir radijo programoms, taisyklės (14), ir AŽPD; kadangi valstybės narės turėtų pasinaudoti tokiu vėlavimu ir į savo teisės aktų įgyvendinimą įtraukti drąsius sprendimus, kuriais būtų sprendžiami dėl krizės Europos audiovizualiniame sektoriuje kylantys arba dėl jos dar labiau padidėję sunkumai, kaip antai atlygio kūrėjams už jų kūrinių naudojimą internete ir finansinių pasaulinių platformų investicijų į vietos produkciją klausimas;

| O. | kadangi ir naujienų žiniasklaidos, ir transliavimo sektorius gautų naudos iš nuoseklesnio ir labiau holistinio požiūrio; kadangi Komisija paskelbė ketinanti pateikti Žiniasklaidos laisvės aktą; kadangi tai turėtų būti grindžiama esamomis iniciatyvomis, kaip antai Demokratijos veiksmų planu, Žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriaus veiksmų planu, Skaitmeninių paslaugų aktu ir Skaitmeninių rinkų aktu, o ne tik orientuojamasi į naujus teisės aktus; |
| --- | --- |

O.

kadangi ir naujienų žiniasklaidos, ir transliavimo sektorius gautų naudos iš nuoseklesnio ir labiau holistinio požiūrio; kadangi Komisija paskelbė ketinanti pateikti Žiniasklaidos laisvės aktą; kadangi tai turėtų būti grindžiama esamomis iniciatyvomis, kaip antai Demokratijos veiksmų planu, Žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriaus veiksmų planu, Skaitmeninių paslaugų aktu ir Skaitmeninių rinkų aktu, o ne tik orientuojamasi į naujus teisės aktus;

| P. | kadangi filmų ir audiovizualiniam sektoriams labai svarbios teritorinės ir išimtinės licencijavimo teisės, siekiant išsaugoti ir užtikrinti jų kūrybiškumą, finansavimą, laisvę ir ilgalaikį tvarumą; |
| --- | --- |

P.

kadangi filmų ir audiovizualiniam sektoriams labai svarbios teritorinės ir išimtinės licencijavimo teisės, siekiant išsaugoti ir užtikrinti jų kūrybiškumą, finansavimą, laisvę ir ilgalaikį tvarumą;

| Q. | kadangi, vadovaujantis įvairiomis ES direktyvomis, informavimo ir komunikacijos strategijomis turi būti atsižvelgta į turinio prieinamumą asmenims, turintiems jutimo negalią; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, vadovaujantis įvairiomis ES direktyvomis, informavimo ir komunikacijos strategijomis turi būti atsižvelgta į turinio prieinamumą asmenims, turintiems jutimo negalią;

Atsigavimas ir parama

| 1. | atkreipia dėmesį į ekonomikos nuosmukio padarinius ir griežtai pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms padidinti paramą, skiriamą naujienų žiniasklaidos ir audiovizualiniam sektoriams, o platesniu mastu – kultūros bei kūrybos sektoriams, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ; mano, kad įgyvendinant įvairias programas pagal daugiametę finansinę programą (DFP) reikėtų padidinti naujienų žiniasklaidos ir audiovizualiniam sektoriams skiriamą finansavimą; pažymi, kad šiems sektoriams reikalinga ES ir valstybių narių parama, ir prašo Komisijos primygtinai raginti valstybes nares padidinti paramą jiems iš lėšų, skiriamų pagal patvirtintus nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus, kad jos galėtų visiškai atsigauti po pandemijos, tapti tvaresnės ir tęsti savo žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; mano, kad vykdant visas iniciatyvas ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų žiniasklaidai ir nedidelėse rinkose veiklą vykdančiai naujienų žiniasklaidai; pabrėžia, kad reikia skaidraus ir atviro paramos mechanizmo, kad būtų išsaugotas žiniasklaidos nepriklausomumas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina pradėtą vykdyti naujienų žiniasklaidai skirtą iniciatyvą NEWS, įskaitant pasiūlymą sukurti Europos naujienų žiniasklaidos forumą, kuris turėtų būti kuo įtraukesnis ir paskatinti išsamias diskusijas su atitinkamais sektoriais dėl vykdomos pertvarkos; ragina Komisiją toliau plėtoti šią iniciatyvą ir padaryti ją nuolatinę, jei to paprašytų suinteresuotieji subjektai; palankiai vertina tai, kad ši iniciatyva bus remiama pagal įvairias DFP programas; vis dėlto pabrėžia, kad reikia plėtoti visapusišką iniciatyvos priežiūrą, kad būtų užtikrintas tinkamas ES lėšų naudojimas; pabrėžtinai pakartoja savo ne kartą pareikštus raginimus sukurti nuolatinį ES naujienų žiniasklaidos fondą, siekiant suteikti galimybę nepriklausomam naujienų teikimui, apsaugoti Europos žurnalistų ir žurnalistikos nepriklausomumą ir užtikrinti spaudos laisvę; pabrėžia, kad pajėgumų didinimo paslaugos, kuriomis bus papildyta iniciatyva NEWS, taip pat turėtų būti orientuotos į vietos ir regionų žiniasklaidą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina specialiai pritaikytos sąveikiosios priemonės kūrimą, siekiant padėti žiniasklaidos organizacijoms gauti prieigą prie finansavimo galimybių nacionaliniu ir ES lygmenimis; mano, kad specialiai pritaikytas mokymas ir parama visų pirma galėtų būti itin naudinga mažesnėms žiniasklaidos organizacijoms; pabrėžia, kad tokia priemonė turi būti patogi naudoti ir teikti tinkamą techninę paramą viso paraiškų teikimo proceso metu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad buvo patvirtinta naujoji programa „Kūrybiška Europa“, ir atkreipia dėmesį į jos svarbą, palankiai vertina, kad pagal atnaujintą tarpsektorinę paprogramę imtasi naujų veiksmų, sutelktų į žiniasklaidos laisvės, kokybiškos žurnalistikos ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis gerinimą; mano, kad prieiga prie tokios paramos ir greitas jos teikimas yra itin svarbūs; vis dėlto mano, kad, atsižvelgiant į sektoriaus finansinius poreikius, parama yra nepakankama; ragina Komisiją visapusiškai išnaudoti naujienų žiniasklaidos sektoriui pagal šio programavimo laikotarpio tarpsektorinę paprogramę skirtą finansavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad audiovizualiniams sektoriams nedelsiant reikia tvirtos ir tvarios paramos, teikiamos pagal įvairias ES finansavimo programas, pvz., programą „Europos horizontas“, programos „Kūrybiška Europa“ paprogramę MEDIA ir sanglaudos fondus; primena, kad, kalbant apie galimybę gauti lėšų, reikėtų sumažinti administracines kliūtis ir pareiškėjams, visų pirma MVĮ, kurie sudaro didžiąją dalį šio sektoriaus suinteresuotųjų subjektų, suteikti daugiau lankstumo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad vykdant programos „Kūrybiška Europa“ paprogramę MEDIA turėtų būti siekiama skirtingų krypčių ir žanrų finansavimo pusiausvyros tarp valstybių narių; primena, kad šiam sektoriui labai svarbu, kad valstybės narės skatintų nepriklausomų dalyvių ekosistemą, kaip esminį kūrybos įvairovės skatinimo veiksnį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad naudojantis programa „InvestEU“ sukurta lygybe grindžiama bandomoji iniciatyva, pagal kurią bus galima novatoriškais būdais remti naujienų žiniasklaidos sektorių; ragina Komisiją šiai bandomajai iniciatyvai suteikti deramus finansines išteklius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad dabartinės paramos priemonės neapima kai kurių žiniasklaidos ekosistemos dalių; ragina Komisiją toliau ieškoti galimybių sukurti tikslines naujienų žiniasklaidos paramos sistemas ir numatyti sukurti tokias draudimo garantijų sistemas bendrai audiovizualinei gamybai; primygtinai ragina įgyvendinant visus paramos veiksmus ypatingą dėmesį skirti valstybėms narėms, kurių audiovizualinės gamybos pajėgumai yra menki; pabrėžia naudą, kurią audiovizualinės ekosistemos paramai teikia valstybių narių dalijimasis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Komisiją atkreipti dėmesį į unikalų „Euranet Plus“, kaip nepriklausomo radijo tinklo, pobūdį, nes jis padeda sėkmingai naikinti informacijos spragas tarp ES ir jos piliečių stiprinant visų ES politikos formavimo sričių suvokimą ir skatinant su jomis susijusias diskusijas; ragina atnaujinti dabartinį pagrindinį „Euranet Plus“ finansavimą sudarant pereinamojo laikotarpio dotacijos susitarimą ne mažiau kaip dvejiems metams, kad būtų galima parengti ilgalaikį strateginį planą, kurio tikslas būtų toliau plėtoti tinklą iki 2027 m. pabaigos, siekiant išplėsti jo narių skaičių, geografinę ir kalbinę aprėptį, pasirengti skaitmeninei pertvarkai ir investuoti į tolesnį jo produktų ir paslaugų tobulinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją atlikti naujienų žiniasklaidos finansavimo ES tyrimą, parengti gaires ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms dalytis informacija ir geriausia patirtimi, susijusia su viešojo finansavimo mechanizmais; pakartoja, kad tyrimą turėtų atlikti nepriklausomos įstaigos; kartu primena valstybių narių atsakomybę, susijusią su kultūros, švietimo, jaunimo ir žiniasklaidos politika ir ypač su finansavimo mechanizmais šiose srityse, kurie turi būti aiškūs ir skaidrūs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad mažumų žiniasklaidos priemonės negali pagal bendro pobūdžio sistemas varžytis su daugumos žiniasklaidos priemonėmis, ir ragina valstybes nares remti turinio kūrimą regioninėmis ir mažumų kalbomis ir plačią jo sklaidą įvairiose platformose; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad nors užsakomųjų vaizdo paslaugų duomenų bazėje LUMIERE ir kitose Europos audiovizualinės observatorijos duomenų bazėse renkama daug informacijos apie užsakomųjų vaizdo paslaugų platformų turinio kilmę, nepateikiama duomenų apie subtitrus, gestų kalbas arba kitas įvairiose žiniasklaidos priemonėse vartojamas kalbas; mano, kad šie duomenys yra labai svarbūs, atsižvelgiant į tai, kad jie sudaro ES audiovizualinės politikos kūrimo ir stebėsenos pagrindą, taip pat siekiant skatinti užsakomųjų vaizdo paslaugų sektoriaus prieinamumą įvairią jutimo negalią turintiems asmens; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad mokesčių politika yra gyvybiškai svarbi priemonė, kuri galėtų palengvinti žiniasklaidos ir kultūros bei kūrybos sektorių atsigavimą bei sustiprinti jų atsparumą ir padėtų skatinti investicijas į šiuos sektorius; ragina atitinkamas fiskalinio manevravimo galimybes turinčias valstybes nares padėti didinti žiniasklaidos turinio gamybą, platinimą ir naujienų žiniasklaidos bei audiovizualinių kūrinių vartojimą, įskaitant lankymąsi kino teatruose, tuo tikslu taikant fiskalines ir finansines paskatas, kartu atsižvelgiant į fizinių vietų ir internetinių platformų skirtumus, ypač susijusius su atitinkamomis jų priežiūros išlaidomis; palankiai vertina Europos Komisijos pranešimą apie papildomą finansinę paramą Europos kino teatrų tinklui; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerąja patirtimi, siekiant remti žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių konkurencingumą; tačiau pabrėžia, kad speciali mokesčių politika turėtų užtikrinti lygias galimybes visiems žiniasklaidos turinio kūrėjams bei nekenkti MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad parama nepriklausomos žiniasklaidos stiprinimui ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis bei informacinio raštingumo gerinimui taip pat turėtų būti neatsiejama ES užsienio politikos dalis; |
| --- | --- |

14.

Vienodų sąlygų užtikrinimas

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė krizė gali paspartinti naujienų žiniasklaidos konsolidavimą, ypač valstybėse narėse, o tai gali pakenkti žiniasklaidos pliuralizmui ir informacijos kokybei bei nešališkumui, ypač mažesnėse rinkose, kuriose pasirinkimas jau ir taip ribotas; tačiau pripažįsta, kad konkurencijos sąlygos žiniasklaidos ir audiovizualiniame sektoriuose sparčiai keičiasi, ir įspėja, kad, nors susijungimai kraštutiniu atveju gali padėti išvengti mažesnių subjektų bankroto, toks konsolidavimas neturi būti laikomas norma; todėl prašo konkurencijos institucijų išlikti budrioms ir apsvarstyti ilgalaikį susijungimų ir įsigijimų poveikį ne tik rinkos daliai, bet ir kalbinei bei kultūrinei įvairovei; Kartu ragina Komisiją geriau atsižvelgti į skaitmeninės konkurencinės aplinkos pokyčius, kad ES žiniasklaidos sektoriaus dalyviai išliktų konkurencingi ir galėtų atlikti svarbų vaidmenį ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad naujos žiniasklaidos priemonės gali atlikti konstruktyvų ir aktyvų vaidmenį mažesnėse rinkose ir šalyse bei regionuose, kuriuose žiniasklaidos laisvė yra nedidelė, nes jos suteikia galimybę nepriklausomai pateikti informaciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | susirūpinęs pažymi, kad pasaulinio masto interneto platformos daro didžiulį ardomąjį poveikį žiniasklaidos sektoriui, nes jos dominuoja duomenų ir reklamos rinkoje ir dėl jų radikaliai pasikeitė auditorijos vartojimo modeliai; pabrėžia, kad reikia užtikrinti vienodas sąlygas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dabartiniais teisės aktais ne visiškai užtikrinama sąžininga aplinka pagrindinių interneto ekosistemos aspektų, pvz., prieigos prie duomenų, duomenų skaidrumo, su platformomis ir algoritmais susijusios atskaitomybės, taip pat reklamos taisyklių, ypač susijusių su politine reklama internete, požiūriu, o visa tai itin svarbu siekiant, kad Europos žiniasklaida ir audiovizualinio sektoriaus suinteresuotieji subjektai galėtų sąžiningai konkuruoti su šiomis platformomis; yra susirūpinęs dėl platformų taikomos verslo praktikos pašalinti teisėtą turinį, priskiriamą žiniasklaidos paslaugų teikėjo redakcinei atsakomybei, kuriam taikomi konkretūs standartai ir priežiūra, arba į jį kištis; mano, kad neatidėliotinas klausimas – laiku priimti atitinkamus teisės aktus, kurių atitinkamos nuostatos padėtų panaikinti šiuos trūkumus, būtent būsimą Skaitmeninių paslaugų aktą bei Skaitmeninių rinkų aktą, ir gerokai sustiprinti Kovos su dezinformacija praktikos kodeksą; pažymi, kad piliečiai vis dažniau gauna naujienas ir įvairų turinį naudodamiesi trečiųjų šalių platformomis, pvz., socialiniais tinklais ir naujienų sklaidos kanalais; kartu pabrėžia, kad apgalvotas interneto platformų naudojimas taip pat suteikia žmonėms galimybę gauti informacijos, visų pirma šalyse ir regionuose, kuriuose žiniasklaidos laisvė yra nedidelė; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad reikia plataus užmojo, aiškių ir teisiškai privalomų priemonių siekiant kovoti su intelektinės nuosavybės pažeidimais, įskaitant piratavimą internete, ir veiksmingai kovoti su visomis taisyklių apėjimo formomis; mano, kad neigiamą piratavimo poveikį Europos kultūros ir žiniasklaidos aplinkai reikia šalinti praktinėmis priemonėmis, pvz., kai tinkama, naudojant dinamiškus draudimus, skubų turinio, dėl kurio gautas pranešimas, pašalinimą ir išaiškinant teisinę tvarką, taikomą interneto svetainių, kuriose be teisių turėtojų sutikimo pateikti autorių teisių saugomi kūriniai, saitus skelbiančioms paslaugoms; ragina valstybes nares skubiai perkelti į nacionalinę teisę Autorių teisių direktyvos 18 straipsnį ir nustatyti atlygio mechanizmus, pagal kuriuos autoriams ir atlikėjams būtų mokamas tinkamas ir proporcingas atlygis už jų kūrinių ir pasirodymų įrašų naudojimą visose žiniasklaidos priemonėse, ypač internetinėje žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad užtikrinus vienodesnes sąlygas, kuriomis būtų paisoma autorių teisių ir intelektinės nuosavybės teisių, bus skatinamas ekonominis žiniasklaidos sektoriaus komponentas, išsaugota tūkstančiai darbo vietų ir apsaugota bei skatinama turtinga Europos kultūros ir kalbų įvairovė; mano, kad siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir vienodą kūrėjų apsaugos lygį bei teisinį tikrumą vartotojams ir teisių turėtojams svarbu greitai įgyvendinti visas AŽPD ir Autorių teisių direktyvos nuostatas ir veiksmingai užtikrinti jų vykdymą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, skatinant koordinuotas prevencines priemones ir veiksmingai įgyvendinant galiojančius teisės aktus, įskaitant AŽPD, svarbu toliau stiprinti dalijimosi vaizdo medžiaga platformų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugą nuo žalingo turinio; ragina Komisiją atidžiai stebėti pokyčius šioje srityje ir ragina ją išnagrinėti, kaip, atsižvelgiant į naują gretutinę teisę, būtų galima padėti žiniasklaidos sektoriui ir taip užtikrinti galimybę vesti sąžiningas derybas su platformomis; pripažįsta, kad reikėtų stiprinti Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupės (ERGA) vaidmenį ir pajėgumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta papildomus sunkumus, kylančius naujienų žiniasklaidos įmonėms, veikiančioms mažesnėse rinkose, įskaitant vietos, regionines ir nišines žiniasklaidos įmones, kurių pajamos ribotos, kurių perspektyvumui netinka dabartiniai komerciniai veiklos modeliai ir kurios negali taikyti naujų modelių lygiai taip kaip, kaip juos taiko didesnėse rinkose veikiančios žiniasklaidos įmonės; pabrėžia, kad nykstanti naujienų žiniasklaida gali smarkiai neigiamai paveikti kultūros ir kalbų įvairovę; todėl mano, kad reikia ištiestosios rankos principu grindžiamų viešojo finansavimo mechanizmų, kuriais visapusiškai paisoma redakcinės nepriklausomybės, šiuos mechanizmus taikant kartu užtikrinus kliūčių nekeliančią prieigą prie reklamos rinkos; pabrėžia, kad ES turėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir stiprinti įvairovę rinkose ir taip spręsti su susiskaidymu ir pagrindiniais nacionaliniais klausimais susijusius sunkumus; mano, jog labai svarbu, kad bet kokios lėšų susigrąžinimo priemonės, skirtos žiniasklaidai ir nukreipiamos per valstybes nares, būtų susiejamos su procesu, kuriuo užtikrinamas sąžiningas ir objektyvus lėšų paskirstymas nepriklausomai kokybiškai žurnalistikai remti, taip pat mano, kad Komisija turėtų, visų pirma, atkreipti paramos svarbą žiniasklaidos organizacijoms tose valstybėse narėse, kuriose nepriklausoma žiniasklaida patiria tam tikrą finansinį ir politinį spaudimą, įskaitant valstybes nares, kuriose susirūpinimas dėl teisinės valstybės principo kelia abejonių dėl valstybės gebėjimo nešališkai remti žurnalistiką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kokia svarbi yra dvejopa visuomeninės ir komercinės žiniasklaidos sistema Europoje; ragina valstybes nares užtikrinti stabilų, atvirą, skaidrų, tvarų ir tinkamą daugiametį viešojo sektoriaus žiniasklaidos finansavimą, taip siekiant užtikrinti nepriklausomybę nuo vyriausybės, politinio ir rinkos spaudimo ir suteikti galimybę formuoti įvairių Europos žiniasklaidos kraštovaizdį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, jog svarbu, kad kiekvienas ES pilietis savo gimtąja kalba galėtų gauti informacijos ir prieigą prie naujienų žiniasklaidos; mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti naujienoms apie ES, taip siekiant informuoti piliečius apie Sąjungos veiklą; pakartoja, kad remia naujienų žiniasklaidos priemones, kurios priėmė redakcinį sprendimą apžvelgti Europos Sąjungos reikalus; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau siekti skatinti tikros Europos žiniasklaidos erdvės atsiradimą; be to, atkreipia dėmesį į alternatyvių bendruomenės inicijuotų finansavimo mechanizmų, pvz., skirtų žiniasklaidai ir būtų jos sukurti, pasitelkiant nepriklausomas valdybas, valdomas pagal pakopinę sistemą, naudą (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog itin svarbu užtikrinti visuomeninių paslaugų žiniasklaidos finansinį tvarumą, taip pat užtikrinti ir išlaikyti privačiosios ir visuomeninės žiniasklaidos nepriklausomumą nuo bet kokio politinio ir ekonominio kišimosi, nesvarbu, ar kištųsi vyriausybės, galingos interesų atstovų grupės, trečiosios šalys, ar kiti išorės veiklos vykdytojai; pripažįsta ypatingą padėtį, susidariusią valstybėse narėse, kurios patiria geopolitinį pavojų, kylantį dėl trečiųjų šalių kišimosi į jų informacijos erdvę, be kita ko, pasitelkiant žiniasklaidos finansavimą; mano, kad geriausiai veikiantis priešnuodis – užtikrintesnė žiniasklaidos aplinka su pastoviais ir patikimais pajamų srautais; mano, kad labai svarbu užtikrinti didesnį skaidrumą ir faktų tikrinimo prievoles, todėl palankiai vertina Žiniasklaidos nuosavybės teisių stebėjimo priemonės ir Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos iniciatyvas; ragina Komisiją užtikrinti įvairiapusiškesnį naujienų žiniasklaidos sektoriaus politinės ekonomikos stebėjimą Europos Sąjungoje ir Europos kaimynystėje bei plėtros regione; |
| --- | --- |

22.

| 23. | įspėja dėl mažų garantijų darbo, įskaitant apgaulingą savarankišką darbą žurnalistikos srityje, ir ragina priimti tinkamas priemones, kurios padėtų žurnalistams užtikrinti sąžiningas pajamas ir tvirtą socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra labai susirūpinęs dėl kai kuriose valstybėse narėse valstybės valdomos žiniasklaidos, kurią skatina žiniasklaidos rinkos iškraipymai ir žiniasklaidos priemonių nuosavybės sutelkimas, taip pat yra susirūpinęs dėl netinkamo reguliavimo priemonių naudojimo siekiant kurti nuo vyriausybės priklausomą žiniasklaidos sektorių ir taip kenkti kritiškai ir viešąjį interesą atitinkančiai žurnalistikai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, jog ES gali padėti užtikrinti, kad tarptautiniai žiniasklaidos laisvės standartai būtų toliau stiprinami ES viduje ir už jos ribų; primygtinai ragina Komisiją parengti plataus užmojo, patikimą ir išsamų mechanizmą, pagrįstą dabartiniais teisės aktais, t. y. AŽPD, siekiant stiprinti ES pajėgumus stebėti veiksmus, kuriais būtų ribojama žiniasklaidos laisvė ar jai būtų kenkiama, ir taikyti sankcijas už šiuos veiksmus; pabrėžia, kad tvirtos ir nepriklausomos žiniasklaidos sistemos kūrimas gali būti vykdomas papildant veiksmus, numatytus Europos demokratijos veiksmų plane, ir mano, kad būsimas Komisijos pasiūlymas dėl žiniasklaidos laisvės (Europos žiniasklaidos laisvės aktas) galėtų dar labiau sustiprinti šias pastangas, sykiu žiniasklaidą laikant kertiniu Europos demokratijos akmeniu ir ekonomine veikėja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos rekomendaciją dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugos, saugumo ir įgalinimo užtikrinimo Europos Sąjungoje (16) ir ragina Komisiją ir valstybes nares teisėkūros ir ne teisėkūros priemonėmis iš tiesų apsaugoti žurnalistus, NVO ir pilietinę visuomenę, kad būtų užkirstas kelias vis didesniam strateginiam bylinėjimuisi (SLAPP) prieš visuomenės dalyvavimą siekiant bauginti ir nutildyti žurnalistus; pabrėžia tiriamosios žurnalistikos svarbą, kuriai grėsmę kelia su tuo susijusios didelės išlaidos, ir palankiai vertina Europos tiriamosios žurnalistikos fondą (IJ4EU), skirtą tokiai žurnalistikai remti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | įspėja, kad tam tikras žiniasklaidos priemones vis labiau trikdo pasaulinės platformos ir sąsajos, iš kurių kai kurios yra vertikaliai integruotos konkurentės; išreiškia susirūpinimą dėl ardomojo poveikio tendencijų naujienų žiniasklaidoje, nes ilguoju laikotarpiu jos gali susilpninti konkurenciją ir sumažinti kitų veiklos vykdytojų galimybes; mano, kad daugelis interneto platformų neinvestuoja nei į kūrybinį turinį, nei į žurnalistiką, tačiau didelę dalį pajamų (kurias gauna iš reklamos) gauna iš savo skelbiamo turinio; ragina vesti sąžiningas nuolatines diskusijas tarp žiniasklaidos priemonių, kurios kuria redakcinį turinį, ir platformų, kurios jį naudoja dedamos nuorodas į jį, teikiant paieškos, komunikacijos ir debesijos paslaugas individualiems, instituciniams ir verslo naudotojams; prašo Komisijos atidžiai stebėti padėtį ir, jei reikia, imtis reikiamų veiksmų, kad konkurencijos sąlygos būtų teisingesnės, siekiant užtikrinti, kad ES piliečiai būtų tinkamai aptarnaujami nepriklausomai nuo to, kokiomis platinimo priemonėmis jie nori naudotis turiniu ir informacija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reiškia susirūpinimą dėl neproporcingos pasaulinių interneto rinkos dalyvių ekonominės galios ir jų rinkodaros galimybių pasiekti didelę auditoriją, taip pat dėl grobuoniško elgesio atvejų taikant nesąžiningas sutarčių sąlygas; pažymi, kad tokiais veiksmais gali būtų sukurtos nesąžiningos konkurencijos sąlygos ir susilpnintas Europos audiovizualinis sektorius, o tai dažnai daro poveikį nepriklausomam audiovizualinių kūrinių kūrimui ir platinimui; todėl prašo Komisijos atidžiai stebėti situaciją ir, jei reikia, imtis visų reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti vienodesnes sąlygas konkuruoti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad algoritmų ir rekomenduojamųjų sistemų skaidrumas yra būtinas siekiant užtikrinti sąžiningesnę Europos kūrinių dalį interneto platformose ir suteikti vartotojams realų pasirinkimą; ragina Komisiją įvertinti srautinio duomenų siuntimo internetu paslaugų vaidmenį, visų pirma, atsižvelgiant į interneto žiniasklaidos aplinkos konvergenciją, ir, prireikus, skatinti kultūrų įvairovę ir galimybes surasti Europos kūrinius teikiant tokias paslaugas, kurios taip pat gali būti skatinamos algoritmais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina per visą 2021 m. padarytą pastebimą pažangą siekiant rasti visuotinį veiksmingo skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo sprendimą, visų pirma, dėl 2021 m. liepos mėn. susitarimo lygio, grindžiamo dviejų ramsčių metodu pagal EBPO / G 20 kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu įtraukios sistemos darbą (BEPS) (17); pabrėžia, kad reikia skubiai įgyvendinti šį susitarimą ir teikti paramą visoms susijusioms šalims; pabrėžia, jog tokį susitarimą reikia grįsti prielaida, kad taikant skaitmeninius verslo modelius sąveika su naudotojais ir vartotojais gerokai prisideda prie vertės kūrimo, todėl į ją turėtų būti atsižvelgiama tarp įvairių šalių paskirstant apmokestinimo teises; be to, mano, kad valstybės narės turėtų tinkamai parengti šiuos naujus pajamų šaltinius, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo, ir juos nukreipti savo audiovizualiniams, naujiems žiniasklaidos sektoriams remti, įskaitant vietos lygmeniu veikiančius mažesnius veiklos vykdytojus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad, nepaisant tam tikrų panašumų, naujienų žiniasklaidos ir audiovizualiniai sektoriai susiduria su skirtingais iššūkiais; todėl ragina Komisiją parengti išsamias, specialias Europos naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriams skirtas strategijas, kurios padėtų suinteresuotiesiems subjektams užsiimti didelę pridėtinę vertę kuriančia veikla, kurios atveju ES yra konkurencingas veikėjas arba turi galimybių tokiu tapti, pvz., vaizdo žaidimų ar virtualiosios realybės srityje, kurios pasiūlytų konkrečių paramos priemonių naujiems žiniasklaidos ir audiovizualiniams sektoriams; pabrėžia, kad taikant tokias strategijas reikėtų laikytis visaapimančio požiūrio ir išnagrinėti visas įmanomas galimybes, įskaitant mokesčių paskatas, prekybos politiką, didesnę atskaitomybę ir interneto platformų taisykles, kad būtų sukurtos vienodos reguliavimo sąlygos, kurios leistų žiniasklaidai toliau investuoti į naujienų ir kultūros turinį, kartu vienodai apsaugant Europos vartotojus tiek realiame gyvenime, tiek internete; |
| --- | --- |

31.

Siekis pertvarkyti ir skatinti Europos žiniasklaidos ir audiovizualinį sektorius

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia pertvarkyti naujienų žiniasklaidos sektorių, be kita ko, toliau stiprinant paramą žurnalistų mokymui, individualių ir kolektyvinių inovacijų ir bendradarbiavimo įgūdžių ugdymui, taip pat sudarant palankesnes sąlygas didesnei žiniasklaidos priemonėms vadovaujančių asmenų įvairovei skaitmeninant naujienų svetaines, diegiant dirbtinį intelektą (DI), įskaitant mašininį vertimą ir žmogaus vykdomą pritaikymą, keičiant ir tobulinant turinio kūrimą ir pateikimą, taip pat kuriant geresnius platinimo ir prenumeratų modelius, įskaitant labai mažos vertės mokėjimus; pažymi, kad, norint įgyvendinti pirmiau minėtus pokyčius, reikia investicijų ir įgūdžių, kurių naujienų žiniasklaidos sektoriaus dalyviams, ypač užimantiems mažą rinkos dalį, dažnai trūksta; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tikslinę paramą, skirtą šių sektorių skaitmeninei pertvarkai, ypač skiriant lėšas pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta nepriklausomos žurnalistikos svarbą ir jos augimo potencialą, lemiamą technologiškai lengvesnių kliūčių patekti į rinką, visų pirma, inovatyvių leidybos ir mokėjimo sprendimų, kuriais sudaromos sąlygos lengviau pasiekti auditoriją internete ir gauti piniginę naudą, o tai turėtų padėti pagerinti šių nepriklausomų specialistų ekonominę padėtį ir darbo sąlygas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją sukurti bendrą žiniasklaidos ir informacinio raštingumo strategiją; pabrėžia pridėtinę vertę, gaunamą įtraukus žiniasklaidos sektoriaus suinteresuotuosius subjektus į gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir informacinio raštingumo skatinimo iniciatyvas (įskaitant stebėjimą ir veiksmus); mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų vaidmenį stiprinant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir informacinį raštingumą, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti jas kaip suinteresuotuosius subjektus į iniciatyvas, skirtas žurnalistikai ir gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir informaciniam raštingumui; pabrėžia, kad reikia skatinti švietimą žiniasklaidos klausimais formalioje, savišvietos ir neformaliojo mokymosi aplinkoje taikant visą gyvenimą trunkančio mokymosi metodą, kad būtų skatinami skaitmeniniai ir žiniasklaidos įgūdžiai visą gyvenimą ir nuo ankstyvo amžiaus; ypač ragina Komisiją skatinti teikti paramą gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis švietimo žiniasklaidos srityje programas ir iniciatyvas universitetuose; palankiai vertina tai, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su ERGA, įgyvendintas gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis priemonių rinkinys ir praktiškai taikomos AŽPD numatytos naujos gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis prievolės; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad parama nepriklausomos žiniasklaidos stiprinimui ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis bei informacinio raštingumo gerinimui taip pat turėtų būti neatsiejama ES užsienio politikos dalis; pabrėžia, kad, siekiant prisidėti prie Sąjungos viešosios diplomatijos, skatinti švelniosios galios naudojimą ir padidinti geopolitinį matomumą, reikia didesnės politinės, techninės ir finansinės paramos, ypač Europos kaimynystės ir plėtros regione; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad, siekdama padėti skatinti konkurenciją, ES taip pat turi skatinti skaitmeninės žiniasklaidos startuolių kūrimą ir augimą, be kita ko, užtikrindama geresnes galimybes gauti finansavimą ir palankią sistemą, kurią taikant būtų sudaromos sąlygos plėstis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad, siekiant išnagrinėti žiniasklaidos tendencijas, paskelbta apie dukart per metus teikiamą „Žiniasklaidos pramonės ataskaitą“; pabrėžia, kad kalbą reikia laikyti analizės vienetu, neapsiribojant pasaulinėmis tendencijomis ir nacionalinėmis erdvėmis ir taip suteikiant galimybę stebėti tendencijas, kurios daro skirtingą įtaką įvairioms kalbinėms erdvėms, įskaitant ES oficialiąsias kalbas bei regionines ir mažumų kalbas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad teritorinis išskirtinumas ir transliavimo teisės yra svarbūs audiovizualinio sektoriaus išlikimui ir tinkamam veikimui, ne tik kultūrų įvairovei; mano, kad būtina išlaikyti teritoriškumo principą, kuris yra vienas iš kertinių Europos garso ir vaizdo pramonės akmenų; todėl pabrėžia, kad būtina toliau spręsti dominuojančių veiklos vykdytojų koncentracijos rinkoje problemą, dėl kurios nukenčia alternatyvus ar nepriklausomas turinys; pažymi, kad Europoje intelektinės nuosavybės teisių nuosavybė dažnai priklauso autoriams, atlikėjams ir nepriklausomiems bei integruotiems gamintojams; skatina imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama remti turinio kūrėjus ir sukurti jiems galimybes ir teisingą skaitmeninę aplinką, kad jie galėtų sąžiningai naudotis už savo pastangas, ypač skaitmeninėje aplinkoje, gautomis pajamomis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sykiu ragina pastebimai išplėsti Europos auditoriją, užtikrinant, kad turinys būtų teisėtai prieinamas visoje ES, kartu užtikrinant sutarčių laisvės principą ir pasinaudojant esamomis galimybėmis visoje ES, pvz., perkeliamumo nuostatomis; pabrėžia, kad reikia didinti teisėtos prieigos prie turinio alternatyvų pasiūlą, siekiant sustabdyti piratavimą visoje ES ir atlyginti kūrėjams, ir atkreipia dėmesį į tai, kad laipsniškas skaitmeninimas vis labiau naikina nacionalines sienas; yra susirūpinęs dėl didelės kai kurių transliavimo teisių kainos, dėl kurios mažesniems dalyviams labai sudėtinga naudoti audiovizualinius kūrinius, taip pat yra susirūpinęs dėl tokios padėties poveikio turiniui, kultūrų įvairovei ir konkurencijai; palankiai vertina Komisijos pradėtą suinteresuotųjų subjektų dialogą dėl platesnio audiovizualinio turinio prieinamumo visoje ES ir ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į tokio dialogo rezultatus ir pasinaudoti jais siekiant išnagrinėti alternatyvius finansavimo modelius, sykiu visapusiškai laikantis autorių teisių taisyklių, teritorinio išimtinumo ir teisingo atlygio teisių turėtojams principų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad ES programoms ir iniciatyvoms, kuriomis siekiama skatinti kokybiškų Europos kūrinių, turinčių tarptautinio potencialo, gamybą ir sklaidą visoje ES ir už jos ribų, reikėtų suteikti daugiau matomumo; pakartoja, kad reikia atitinkamos specialiai pritaikytos paramos; laikosi nuomonės, kad tikslinės priemonės, skirtos bendrai gamybai, vertimams, subtitravimui ir dubliavimui, taip pat išankstinei prekybai būsimomis platinimo teisėmis ir bendram platinimui remti, galėtų padėti padidinti įvairaus Europos audiovizualinio turinio prieinamumą; palankiai vertina investicijas, kuriomis siekiama skatinti Europos gamybą, ir su susidomėjimu atkreipia dėmesį į keletą novatoriškų projektų, kuriuos šiuo klausimu vykdo Europos visuomeninės žiniasklaidos organizacijos; reiškia nuolatinę paramą LUX: Europos publikos kino apdovanojimui ir pritaria tam, kad neseniai buvo išplėstas žmonių balsavimas, nes tai yra priemonė, kuria plečiamos Europos visuomenės žinios apie Europos kino įvairovę, ir pakartoja, kad nepriklausomi kino teatrai ir nepriklausomi kino festivaliai yra itin svarbūs sektoriaus atsparumui užtikrinti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti priemones ir imtis paramos veiksmų, kuriais skiriama dėmesio žemam kai kurių valstybių narių audiovizualinės gamybos pajėgumui; primena, kad patvirtinta AŽPD peržiūra, ir ragina, visų pirma, valstybes nares tinkamai įgyvendinti šios direktyvos 13 straipsnio 1 dalį, kuria bus užtikrinta, jog užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai savo jurisdikcijoje užtikrintų, kad jų kataloguose esantys Europos kūriniai sudarytų ne mažiau kaip 30 proc.; prašo Komisijos ir ERGA atidžiai stebėti faktinį šios priemonės įgyvendinimą ir įvertinti jos tikslų įgyvendinimo sėkmę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad užsakomųjų vaizdo paslaugos ir kitos inovacijos iš naujo formuoja audiovizualinės žiniasklaidos aplinką, taip pat sukuria sunkumų bei teikia galimybių įsitvirtinusiems rinkos dalyviams; pažymi, kad daugeliu atžvilgių jau vyksta negrįžtami pokyčiai, be kita ko, kuriasi naujos rinkos; ragina įsitvirtinusius sektoriaus dalyvius toliau siekti pradėti veiklą naujose rinkose ir taikyti novatoriškus veiklos modelius, taip siekiant savo auditorijai teikti pačias geriausias paslaugas; laikosi nuomonės, kad daugiateritorių užsakomųjų vaizdo paslaugų diegimas neturėtų trukdyti ES kultūrų ir kalbų įvairovei; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į pagrindinių užsakomųjų vaizdo paslaugų subjektų teikiamas galimybes Europos audiovizualinio turinio kūrėjams ir gamintojams; vis dėlto, yra susirūpinęs dėl šių subjektų naudojamos „darbo už užmokestį“ ir „išpirkimo sutarčių“ sistemos, pagal kurią ketinama mainais į vienkartinį mokėjimą pirkti intelektinės nuosavybės teises į kūrinį ir taip pelnytis iš už šių kūrinių naudojimą gautų pajamų; pripažįsta, kad sąžininga transliuotojų ir užsakomųjų vaizdo paslaugų subjektų konkurencija rinkoje labai svarbi būsimam sektorių egzistavimui, kaip patvirtinta AŽPD; ragina Komisiją atlikti užsakomųjų vaizdo paslaugų poveikio Europos filmų ir audiovizualinių kūrinių rinkai tyrimą, ypač įvairių vertės grandinės dalyvių santykiams, ir imtis apčiuopiamų veiksmų siekiant užkirsti kelią galimai priverstinei praktikai, kuri gali trukdyti kūrėjams gauti tinkamą ir proporcingą atlygį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad žiniasklaida atlieka svarbų vaidmenį formuojant visuomenės sampratas, idėjas, požiūrį ir elgesį; pabrėžia, kad šiame sektoriuje trūksta įvairovės ir kad nepakankamai moterų šiame sektoriuje užima kūrybines ir vadovaujamas pareigas; pabrėžia, kad svarbu skatinti Europos žiniasklaidos talentus, be kita ko, kuriant naujas mentorystės programas ir įvairovės filmuojantis ir dirbant už kadro kampanijas, taip siekiant padidinti atstovavimą moterims ir nepalankias sąlygas turinčioms grupėms visuomenėje ir skatinti juos apsvarstyti karjeros žiniasklaidos srityje galimybę; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu mažinti audiovizualinio sektoriaus anglies dioksido išmetimo rodiklį, visų pirma, gamybos etapu, per kurį išmetamas didžiausias CO2 kiekis; pažymi, kad skaitmeniniai sprendimai, pvz., virtualūs gamybos metodai, gali padėti mažinti šį kiekį; mano, kad dabartinėje DFP numatyta išskirtinė galimybė finansuoti žalinimo projektus ir per šį dešimtmetį pasiekti nulinį grynąjį išmetamą CO2 kiekį šiame sektoriuje; ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl vertės grandinėje išmetamo CO2 kiekio ir pasiūlyti tikslines priemones; ragina Komisiją paspartinti šį plėtojimą ir remti keitimąsi geriausia patirtimi, bendromis priemonėmis ir savanoriškais standartais, apimančiais visą vertės grandinę mažinant audiovizualinio sektoriaus anglies dioksido išmetimo rodiklį, kad būtų pasiektas ES tikslas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti žaliosios gamybos ir paslaugų teikimo geriausios patirties vadovą; pabrėžia, jog aplinkos tvarumas gali būti svarbus veiksnys ir gali prisidėti prie to, kad pramonė taptų konkurencingesnė ir patrauklesnė investicijoms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, jog kino srities raštingumas yra ypač svarbus siekiant užtikrinti, kad jaunesnioji auditorija suvoktų Europos kultūrų įvairovę ir istoriją, ir turi didžiulį potencialą kurti ir stiprinti bendrumo jausmą ir bendrą Europos tapatybę; pažymi, kad Europos kūrėjai, gamintojai, platintojai ir kino teatrai turi atlikti svarbų vaidmenį; mano, kad reikia sukurti priemonių, kuriomis būtų skatinamas kino srities raštingumas, rinkinį; primena Europos kinematografijos produkcijos ypatumus ir kultūros išimtis šioje srityje, siekiant išsaugoti kokybišką Europos žemyno produkciją; todėl prašo, kad valstybės narės apsvarstytų galimybę į mokyklų mokymo programas ir į visų lygmenų švietimą įtraukti kino srities raštingumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, jog reikia skirti didesnį finansavimą Europos audiovizualinio ir kino paveldo skaitmeninimui ir jo prieinamumo skatinimui, kad šis paveldas būtų išsaugotas ir būtų dar prieinamesnis platesnei auditorijai; ragina Komisiją išnagrinėti galimybes pagal programą „Kūrybiška Europa“ remti audiovizualinį ir kino paveldą, įskaitant filmų restauravimo ir išsaugojimo srities specialistų mainų ir gebėjimų stiprinimo skatinimą ir palengvinimą, deramai atsižvelgiant į nepriklausomas MVĮ, kurios pagal savo konkretų verslo modelį atlieka pagrindinį vaidmenį apsaugant turtingą ir įvairų Europos audiovizualinį paveldą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau remti visų naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių gaivinimą ir transformaciją ir didinti jų atsparumą bei rinkos konkurencingumą, taip siekiant kuo veiksmingiau spręsti turimus iššūkius ir kovoti su būsimomis krizėmis; pabrėžia, kad būtina skatinti skirtingų ES finansavimo programų, pagal kurias konkreti suma skiriama visiems naujienų žiniasklaidos ir audiovizualiniams sektoriams, kaip antai programų „Kūrybiška Europa“, „Europos horizontas“, „InvestEU“ ir Skaitmeninės Europos programos, sąveiką; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(2)  OL L 130, 2019 5 17, p. 92.

(3)  OL L 107, 2021 3 26, p. 30.

(4)  OL L 303, 2018 11 28, p. 69.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0320.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0239.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  European Audiovisual Observatory, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/690866/IPOL_BRI(2021)690866_EN.pdf

(13)  Nė viena ES šalis nėra pasiekusi žemo rizikos lygio rinkos pliuralizmo srityje, remiantis pranešimu „Žiniasklaidos pliuralizmo stebėjimas skaitmeniniame amžiuje“ (angl. Monitoring Media Pluralism in the Digital Era), p. 50:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  OL L 130, 2019 5 17, p. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Valstybių narių gebėjimas veiksmingai naudoti iš Solidarumo fondo gautas ES lėšas gaivalinių nelaimių atveju

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių gebėjimo veiksmingai naudoti iš Solidarumo fondo gautas ES lėšas gaivalinių nelaimių atveju (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnį, 310 straipsnio 5 dalį ir 325 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnį, 310 straipsnio 5 dalį ir 325 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1) (toliau – ESSF reglamentas), ir paskesnius jo pakeitimus, priimtus 2014 m. gegužės 15 d. ir 2020 m. kovo 30 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1) (toliau – ESSF reglamentas), ir paskesnius jo pakeitimus, priimtus 2014 m. gegužės 15 d. ir 2020 m. kovo 30 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 7 d. galutinę ataskaitą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo 2002–2016 m. ex post vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 7 d. galutinę ataskaitą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo 2002–2016 m. ex post vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 15 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo 2002–2017 m. vertinimo (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 15 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo 2002–2017 m. vertinimo (SWD(2019)0186),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/461, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, siekiant suteikti finansinę paramą valstybėms narėms ir dėl narystės Sąjungoje besiderančioms šalims, labai nukentėjusioms nuo didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/461, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, siekiant suteikti finansinę paramą valstybėms narėms ir dėl narystės Sąjungoje besiderančioms šalims, labai nukentėjusioms nuo didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. rezoliuciją Europos Sąjungos solidarumo fondo peržiūros (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. rezoliuciją Europos Sąjungos solidarumo fondo peržiūros (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos solidarumo fondas. Vertinimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos solidarumo fondas. Vertinimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 15 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2008 „Europos Sąjungos solidarumo fondas: kaip greitai, veiksmingai ir lanksčiai yra reaguojama?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 15 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2008 „Europos Sąjungos solidarumo fondas: kaip greitai, veiksmingai ir lanksčiai yra reaguojama?“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 3 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 24/2012 „Europos Sąjungos solidarumo fondo veiksmai, reaguojant į 2009 m. žemės drebėjimą Abrucuose. Operacijų aktualumas ir išlaidos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 3 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 24/2012 „Europos Sąjungos solidarumo fondo veiksmai, reaguojant į 2009 m. žemės drebėjimą Abrucuose. Operacijų aktualumas ir išlaidos“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0273/2021),

| A. | kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF) įsteigtas 2002 m. reaguojant į didelius potvynius, 2002 m. vasarą ištikusius Vidurio Europą; kadangi jis buvo įsteigtas siekiant teikti finansinę paramą nuo gaivalinių nelaimių, pvz., potvynių, žemės drebėjimų ar audrų, nukentėjusioms valstybėms narėms ir šalims kandidatėms; kadangi ES solidarumo fondas tapo viena iš pagrindinių gaivinimo po nelaimių Sąjungos priemonių ir konkrečia solidarumo Sąjungoje išraiška; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF) įsteigtas 2002 m. reaguojant į didelius potvynius, 2002 m. vasarą ištikusius Vidurio Europą; kadangi jis buvo įsteigtas siekiant teikti finansinę paramą nuo gaivalinių nelaimių, pvz., potvynių, žemės drebėjimų ar audrų, nukentėjusioms valstybėms narėms ir šalims kandidatėms; kadangi ES solidarumo fondas tapo viena iš pagrindinių gaivinimo po nelaimių Sąjungos priemonių ir konkrečia solidarumo Sąjungoje išraiška;

| B. | kadangi ES solidarumo fondas yra viena iš konkrečiausių ES solidarumo išraiškos formų ir, įvykus nelaimėms ar didelio masto ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, visi Sąjungos piliečiai tikisi tokio solidarumo; kadangi savo rezoliucijoje dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais Parlamentas pažymėjo, kad valstybių narių solidarumas nėra pasirenkama galimybė, o iš tiesų yra pagrindinė Sąjungos vertybė, kaip nustatyta ES sutarties 3 straipsnyje, ir prievolė, kylanti, be kita ko, pagal ES sutarties 2 ir 21 straipsnius; kadangi šioje rezoliucijoje Parlamentas primygtinai ragina Komisiją stiprinti visus savo krizių valdymo ir reagavimo į nelaimes mechanizmų komponentus; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES solidarumo fondas yra viena iš konkrečiausių ES solidarumo išraiškos formų ir, įvykus nelaimėms ar didelio masto ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, visi Sąjungos piliečiai tikisi tokio solidarumo; kadangi savo rezoliucijoje dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais Parlamentas pažymėjo, kad valstybių narių solidarumas nėra pasirenkama galimybė, o iš tiesų yra pagrindinė Sąjungos vertybė, kaip nustatyta ES sutarties 3 straipsnyje, ir prievolė, kylanti, be kita ko, pagal ES sutarties 2 ir 21 straipsnius; kadangi šioje rezoliucijoje Parlamentas primygtinai ragina Komisiją stiprinti visus savo krizių valdymo ir reagavimo į nelaimes mechanizmų komponentus;

| C. | kadangi ES solidarumo fondo reglamentavimo sistema buvo iš dalies pakeista 2014 m. ir 2020 m., atsižvelgiant į poreikį supaprastinti procedūras ir išplėsti fondo taikymo sritį, kad ji apimtų ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, kaip antai COVID-19; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES solidarumo fondo reglamentavimo sistema buvo iš dalies pakeista 2014 m. ir 2020 m., atsižvelgiant į poreikį supaprastinti procedūras ir išplėsti fondo taikymo sritį, kad ji apimtų ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, kaip antai COVID-19;

| D. | kadangi per ES solidarumo fondą iš viso išmokėta 6 548 mlrd. EUR, t. y. vidutiniškai po 339,9 mln. EUR per metus; kadangi kiekvienais metais kasmetinės išmokamos sumos labai skiriasi; kadangi atitinkamais metais nepanaudotos lėšos gali būti perkeltos į kitus metus ir kadangi taip pat galima iš anksto panaudoti kitiems metams skirtus išteklius, taip užtikrinamas reikiamas lankstumas reaguojant į nenumatytas nelaimes; |
| --- | --- |

D.

kadangi per ES solidarumo fondą iš viso išmokėta 6 548 mlrd. EUR, t. y. vidutiniškai po 339,9 mln. EUR per metus; kadangi kiekvienais metais kasmetinės išmokamos sumos labai skiriasi; kadangi atitinkamais metais nepanaudotos lėšos gali būti perkeltos į kitus metus ir kadangi taip pat galima iš anksto panaudoti kitiems metams skirtus išteklius, taip užtikrinamas reikiamas lankstumas reaguojant į nenumatytas nelaimes;

| E. | kadangi ES solidarumo fondo išlaidos padidėjo nuo vidutiniškai maždaug 270 mln. EUR per penkerius metus 2002–2015 m. laikotarpiu iki vidutiniškai 534 mln. EUR per penkerius metus 2016–2020 m. laikotarpiu; kadangi šį padidėjimą lemia žalos padidėjimas ir sumos, mokamos už vieną žalos eurą, padidėjimas; kadangi šis padidėjimas rodo ir fondo pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES solidarumo fondo išlaidos padidėjo nuo vidutiniškai maždaug 270 mln. EUR per penkerius metus 2002–2015 m. laikotarpiu iki vidutiniškai 534 mln. EUR per penkerius metus 2016–2020 m. laikotarpiu; kadangi šį padidėjimą lemia žalos padidėjimas ir sumos, mokamos už vieną žalos eurą, padidėjimas; kadangi šis padidėjimas rodo ir fondo pridėtinę vertę;

| F. | kadangi dėl klimato kaitos gaivalinių nelaimių ir ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų mastas ir dažnumas neabejotinai dar labiau didės, todėl taip pat didės poreikis sukurti tvirtą ir gerai įgyvendinamą atkūrimo po nelaimių mechanizmą; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl klimato kaitos gaivalinių nelaimių ir ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų mastas ir dažnumas neabejotinai dar labiau didės, todėl taip pat didės poreikis sukurti tvirtą ir gerai įgyvendinamą atkūrimo po nelaimių mechanizmą;

| G. | kadangi naujojoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytas naujas biudžeto paketas, vadinamasis solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervas (SEAR), kuriuo sujungiamas ESSF ir Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) ir kuris buvo sukurtas siekiant reaguoti, viena vertus, į ekstremaliąsias situacijas, susidariusias dėl didelio masto nelaimių valstybėse narėse arba narystės siekiančiose šalyse (ESSF), ir, kita vertus, į konkrečius neatidėliotinus poreikius Sąjungoje arba Sąjungai nepriklausančiose valstybėse, ypač humanitarinių krizių atveju (EAR); |
| --- | --- |

G.

kadangi naujojoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytas naujas biudžeto paketas, vadinamasis solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervas (SEAR), kuriuo sujungiamas ESSF ir Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) ir kuris buvo sukurtas siekiant reaguoti, viena vertus, į ekstremaliąsias situacijas, susidariusias dėl didelio masto nelaimių valstybėse narėse arba narystės siekiančiose šalyse (ESSF), ir, kita vertus, į konkrečius neatidėliotinus poreikius Sąjungoje arba Sąjungai nepriklausančiose valstybėse, ypač humanitarinių krizių atveju (EAR);

| H. | kadangi kai kurie regionai yra struktūriškai pažeidžiami vykstant tam tikroms pasikartojančioms gaivalinėms nelaimėms, pvz., potvyniams, intensyviam seisminiam ar vulkaniniam aktyvumui arba visuomenės sveikatos krizėms, todėl reikia taikyti specialų iniciatyvų požiūrį; |
| --- | --- |

H.

kadangi kai kurie regionai yra struktūriškai pažeidžiami vykstant tam tikroms pasikartojančioms gaivalinėms nelaimėms, pvz., potvyniams, intensyviam seisminiam ar vulkaniniam aktyvumui arba visuomenės sveikatos krizėms, todėl reikia taikyti specialų iniciatyvų požiūrį;

| I. | kadangi visos dotacijos skyrimo laikas galėtų būti dar labiau sutrumpintas siekiant patenkinti neatidėliotiną Sąjungos solidarumo poreikį; |
| --- | --- |

I.

kadangi visos dotacijos skyrimo laikas galėtų būti dar labiau sutrumpintas siekiant patenkinti neatidėliotiną Sąjungos solidarumo poreikį;

| 1. | pabrėžia, kad 2002–2020 m. ES solidarumo fondas sutelkė daugiau kaip 6,5 mlrd. EUR intervencinėms priemonėms 96 nelaimių atvejais 23 valstybėse narėse ir vienoje narystės siekiančioje šalyje; pažymi, kad daugiausia paraiškų pateikta potvynių padarytai žalai atlyginti – šiai kategorijai priskirta daugiau kaip 60 proc. nelaimių, kurių atveju teikiama parama; taip pat pažymi, kad žemės drebėjimai buvo įvykiai, lėmę didžiausią bendrą žalą finansiniu požiūriu, jų atveju skirta parama sudarė 48 proc. ES solidarumo fondo teikiamos paramos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Sąjungai nustatant suderinto atsako į COVID-19 pandemiją priemonių rinkinį buvo išplėsta ES solidarumo fondo taikymo sritis 2020 m. balandžio 1 d. priimtu Reglamentu (ES) 2020/461; palankiai vertina tai, kad visuomenės sveikatos krizės šiuo metu patenka į ES solidarumo fondo taikymo sritį, nes tai sudaro sąlygas prireikus mobilizuoti lėšas labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms ir narystės siekiančioms šalims remti; palankiai vertina tai, kad atliekant šią peržiūrą avansiniai mokėjimai nukentėjusioms šalims padidinti nuo 10 proc. numatomos pagalbos sumos (neviršijant 30 mln. EUR) iki 25 proc. (neviršijant 100 mln. EUR); ragina valstybes nares pasinaudoti šia galimybe glaudžiai bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad 2021 m. kovo mėn. Komisija pasiūlė beveik 400 mln. EUR paketą iš ES solidarumo fondo 17 valstybių narių ir 3 narystės siekiančioms šalims, kad būtų kovojama su ekstremaliąja sveikatos situacija, susijusia su COVID-19; pažymi, kad finansavimas padengs dalį viešųjų išlaidų, patirtų finansuojant medicinines ir asmenines apsaugos priemones, skubią paramą gyventojams ir ligų plitimo prevencijos, stebėsenos ir kontrolės priemones; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, nepaisant COVID-19 krizės svarbos, ES solidarumo fondas turi toliau teikti paramą šalims, atsigaunančioms po gaivalinių nelaimių; pabrėžia, kad klimato kaita yra aiški realybė, todėl labai svarbu imtis veiksmų ir vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiu; ir toliau yra susirūpinęs dėl to, ar ES solidarumo fondo finansavimas yra pakankamas, visų pirma, atsižvelgiant į jo išplėstą taikymo sritį ir sujungimą su neatidėliotinos pagalbos rezervu pagal 2021–2027 m. DFP; pažymi, kad SEAR nustatyta didžiausia viršutinė riba – 1,2 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad dėl biudžeto suvaržymų šalys, kurios dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. prašo paramos, gaus mažiau nei 50 proc. galimos pagalbos sumos; tebėra susirūpinęs dėl 2021–2027 m. laikotarpiu ES solidarumo fondo turimų išteklių, ypač atsižvelgiant į platesnę jo taikymo sritį; todėl mano, kad būtina stebėti, ar SEAR skirta bendra finansavimo suma ir paskirstymo tvarka daro poveikį ES solidarumo fondo veiksmingumui, atsižvelgiant į jo taikymo srities išplėtimą ir nelaimių skaičių ir mastą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad vykdant 2014 m. reformą buvo išaiškinti paraiškų priimtinumo kriterijai regioninių nelaimių atvejais ir kad dėl to šių paraiškų patvirtinimo lygis padidėjo nuo 31 proc. iki 85 proc.; pripažįsta, kad tai buvo svarbus žingsnis didinant paraiškų teikimo proceso nuspėjamumą ir ES solidarumo fondo veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad taip pat svarbu atsižvelgti į apskaičiuotas išlaidas, susijusias su nelaimės padaryta žala aplinkai finansiniu požiūriu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas atokiausiems regionams, kurie susiduria su sudėtingomis klimato sąlygomis, labai trukdančiomis jų vystymuisi; todėl mano, kad būtina priimti specialias priemones, skirtas atokiausiems regionams ir visoms vietovėms, kuriose kyla didelė gaivalinės nelaimės rizika, pvz., saloms, kalnuotiems regionams ir retai apgyvendintiems regionams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia skirti finansinę paramą per ES solidarumo fondą regionams ir vietovėms, kurie ypač nukentėjo nuo gaivalinių nelaimių Sąjungoje; mano, kad fondo teikiama finansinė parama turi būti teisingai paskirstyta tarp labiausiai nukentėjusių valstybių narių regionų ir sričių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia didelę fondo pridėtinę vertę remiant neatidėliotinas priemones ir atstatymo darbus ir palengvinant finansinę naštą nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, net jei reikia pagerinti vykdytinų intervencijų spartą, nuoseklumą, veiksmingumą ir viešinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo svarbą ES; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas parengti suderintą tiksliam ir greitam žalos įvertinimui skirtą planą; ragina kiekvieną paramą gaunančią šalį savo įgyvendinimo ataskaitose išsamiai nurodyti prevencines priemones, kurių ji ėmėsi arba ketina imtis, taip pat, be kita ko, nurodyti, kaip ji panaudos Sąjungos struktūrinių fondų lėšas, kad apribotų būsimą žalą ir kiek įmanoma išvengtų panašių gaivalinių nelaimių pasikartojimo; pabrėžia, kad siekiant įveikti ateities iššūkius, susijusius su klimato kaita arba ekstremaliosiomis visuomenės sveikatos situacijomis, visų pirma, būtina prevencinė politika; atkreipia dėmesį į ES solidarumo fondo taisomąjį pobūdį; todėl primena poreikį užtikrinti veiksmingą sąveiką su kitų sričių Sąjungos politika ir programomis, visų pirma su sanglaudos politikos fondais, Sąjungos civilinės saugos mechanizmu, Europos žaliuoju kursu ir Sąjungos programomis, kuriomis remiama nelaimių prevencija ir rizikos valdymas; ragina atlikti ES solidarumo fondo peržiūrą siekiant užtikrinti, kad būtų įtvirtintas tobulinamojo atkūrimo koncepcijos principas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad svarbu laikytis teisinės valstybės principo ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus; todėl mano, kad Komisija, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba, Europos Audito Rūmai ir, kai taikytina, Europos prokuratūra pagal savo kompetenciją ir laikydamiesi savo prerogatyvų turėtų turėti galimybę stebėti ES solidarumo fondo paramos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį Komisijos praktinės pagalbos valstybėms narėms poreikį, ypač žalos įvertinimo klausimais, ir ragina Komisiją užtikrinti gerosios patirties, susijusios su institucijų koordinavimo struktūrų valdymu ir naudojimu nelaimių atvejais, sklaidą; pabrėžia, kad stiprių žemės drebėjimų ar didžiulių potvynių atvejais padarinių švelninimas gali užtrukti ilgiau nei kitų gaivalinių nelaimių atveju; pabrėžia, kad tai reikėtų apsvarstyti ateityje vykdant ES solidarumo fondo peržiūrą, visų pirma, turint mintyje pakankamą lėšų panaudojimo laikotarpį, kuris turėtų būti ilgesnis, nei dabartiniai paraiškų terminai; |
| --- | --- |

12.

Paraiškų kokybė

| 13. | apgailestaudamas pažymi, kad paraiškų dėl finansavimo kokybė skiriasi ir kad dėl to gali pailgėti lėšų mobilizavimo procesas; pažymi, kad žalos įvertinimas dažnai yra pats sudėtingiausias šios srities komponentas, nes kyla sunkumų renkant duomenis, dėl sutapimų ir dubliavimosi, taip pat rengiant suvestinius duomenis pagal Komisijos reikalavimus; ragina Komisiją suformuluoti kuo paprastesnius ir tikslesnius reikalavimus, kartu užtikrinant būtiną išsamumo lygį; ragina Komisiją parengti bendrą priemonę arba sistemą, kuria būtų stiprinami paramos gavėjų gebėjimai naudoti standartizuotus nelaimių nuostolių duomenų kiekybinio įvertinimo metodus ir duomenų apie nuostolius rinkimo sistemas, taip padėtų sumažinti administracinę naštą ir kuo labiau supaprastinti paraiškų teikimo procedūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia svarbų vietos valdžios institucijų, t. y. savivaldybių, nevyriausybinių organizacijų (NVO) ir pilietinės visuomenės vaidmenį teikiant vietos duomenis nacionalinėms valdžios institucijoms; todėl pabrėžia, kad veiksmingas bendradarbiavimas su vietos valdžios institucijomis ir NVO taip pat gali pagerinti paraiškų kokybę; ragina valstybes nares sukurti veiksmingus koordinavimo mechanizmus, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti NVO pateikiamais duomenimis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad duomenų rinkimas paraiškoms dėl paramos iš ES solidarumo fondo visuomenės sveikatos krizės atveju – tai naujovė šalims, todėl gali būti ypač sudėtingas; ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį šiam klausimui ir visais įmanomais būdais remti šalis, teikiant, be kita ko, techninę pagalbą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestauja dėl to, kad šiuo metu pagal ES solidarumo fondo reglamentą neleidžiama teikti tarpvalstybinių paramos prašymų, nors tam tikros gaivalinių nelaimių itin pažeidžiamos vietovės, kaip antai kalnuoti regionai, dažnai peržengia valstybines sienas; |
| --- | --- |

16.

Intervencinių priemonių taikymas tinkamu laiku

| 17. | pažymi, kad pagal Reglamento 2012/2002 1 straipsnį ES solidarumo fondas buvo įsteigtas siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai „greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti į ekstremaliąsias situacijas“; pažymi, kad Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2008 padarė išvadą, kad ES solidarumo fondas neužtikrino greito reagavimo į ekstremaliąsias situacijas, nes laikas nuo įvykusios nelaimės iki lėšų išmokėjimo buvo maždaug vieni metai; pažymi, kad ši trukmė tik šiek tiek sutrumpėjo po 2014 m. ES solidarumo fondo reformos, kaip pabrėžta 2018 m. ES solidarumo fondo vertinime; ir toliau yra susirūpinęs dėl procedūros trukmės ateityje pagal naują daugiametės finansinės programos tvarką, pagal kurią ES solidarumo fondas biudžetas integruotas į Solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad labai svarbu, jog pagalba ir lėšos nukentėjusius regionus pasiektų kuo greičiau ir kuo paprastesniu ir lankstesniu būdu; šiuo atžvilgiu primena Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, Europos regioninės plėtros fondo prisitaikymo prie klimato kaitos komponento bei teritorinio bendradarbiavimo programų ir ES solidarumo fondo sąveikos svarbą; pabrėžia, kad tokia sąveika yra labai svarbi siekiant užtikrinti visapusišką ir greitą reagavimą į ekstremaliąją situaciją ir kartu tvirtą atsparumo didinimo priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra susirūpinęs dėl to, kad, nors avansinių mokėjimų suma buvo padidinta nuo 10 iki 25 proc. numatomo finansinio įnašo, vidutinis avansinių mokėjimų laikas vis dar yra labai ilgas (apie penkis mėnesius); |
| --- | --- |

19.

| 20. | dar kartą ragina Komisiją apsvarstyti veiksmingesnius sprendimus ir, visų pirma, tęsti darbą, susijusį su ES solidarumo fondo supaprastinto naudojimo gairėmis, siekiant palengvinti nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų veiksmus, ir tęsti darbą, kurio tikslas – supaprastinti ir pagreitinti paraiškų teikimo procedūrą valstybėse narėse, pvz., ypatingą dėmesį skiriant paraiškų, teikiamų dėl ES solidarumo fondo aktyvavimo keliuose regionuose tarpvalstybinių nelaimių atveju, supaprastinimui, kad būtų galima užtikrinti greitesnį reagavimą į didelio masto ir regionines gaivalines nelaimes ir didelio masto ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas; primygtinai ragina Komisiją sukurti mechanizmą, pagal kurį ekstremaliosios situacijos atveju valstybei narei būtų teikiama finansinė parama, neatsižvelgiant į tai, ar buvo išnaudotas metinis ES solidarumo fondo biudžetas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestaudamas pažymi, kad dokumentų vertimas ar kitos konkrečios techninės problemos gali lemti didelį vėlavimą įvairiais ES solidarumo fondo intervencinių priemonių taikymo etapais; ragina Komisiją sukurti būtinas priemones, kad būtų galima greičiau išversti dokumentus, kuriuos pateikia nelaimės ištiktos valstybės, ir taip užkirsti kelią bet kokiam ES solidarumo fondo intervencinių priemonių taikymo delsimui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | susirūpinęs pažymi, kad laikotarpio nuo nelaimės iki visiško paramos išmokėjimo trukmė, kaip Komisija nurodė savo metinėse ataskaitose dėl ES solidarumo fondo, tebėra viena iš pagrindinių ES solidarumo fondo problemų; pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis tai ypač svarbu, nes tikėtina, kad dėl COVID-19 pandemijos ir klimato kaitos labai padaugės paraiškų, o tai gali lemti tolesnį vėlavimą; atkreipia dėmesį į Komisijos nuomonę, kad sprendimų dėl ES solidarumo fondo mobilizavimo priėmimo proceso paspartinimo galimybės buvo visapusiškai išnaudotos atlikus per 2014 m. ES solidarumo fondo peržiūrą numatytus pakeitimus ir kad galimybės toliau spartinti ESSF lėšų mobilizavimą yra ribotos; primena, kad greitas reagavimas į ekstremaliąsias situacijas gali būti itin svarbus siekiant užtikrinti veiksmingą ES solidarumo fondo veikimą; pabrėžia, kad tai ypač svarbu regionams, turintiems ribotus alternatyvius finansavimo šaltinius; ragina Komisiją išnaudoti visas įmanomas galimybes pagreitinti ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimą pagal naująją DFP tvarką, visų pirma, mažiau išvysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

22.

Vertinimo išvados

| 23. | apgailestaudamas atkreipia dėmesį į vertinimo išvadą, kad paramą gaunančių šalių teikiamų įgyvendinimo ataskaitų apimtis, turinys ir išsamumas labai skiriasi; susirūpinęs pažymi, kad dėl šių skirtumų neįmanoma atlikti sistemingų ir palyginamų pasiekimų analizių arba palyginti planuojamų rezultatų su faktiniais rezultatais; taip pat pažymi, kad išnagrinėti atvejų tyrimai atskleidė dažnus skirtumus tarp įgyvendinimo susitarime nurodytų prielaidų dėl ES solidarumo fondo paramos prioritetų ir to, ko iš tikrųjų reikėjo vietoje; yra susirūpinęs dėl to, kad šis informacijos ir palyginamų duomenų trūkumas trukdo Komisijai veiksmingai stebėti, kaip įgyvendinama ES solidarumo fondo parama, ir gali kelti grėsmę ekonomiškam, veiksmingam ir efektyviam ES solidarumo fondo naudojimui, todėl daromas ir neigiamas poveikis teritorinei, ekonominei ir socialinei sanglaudai Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į išorės vertinimo ataskaitoje pateiktus atvejų tyrimų įrodymus, kad kai kurioms paramą gaunančioms valstybėms buvo sudėtinga per ribotą laiką įgyvendinti visą viešųjų pirkimų procesą krizės sąlygomis; įspėja, kad viešieji pirkimai ekstremaliųjų situacijų atveju yra itin pažeidžiama sritis, kalbant apie sukčiavimą, korupciją ir pažeidimus, todėl pabrėžia veiksmingų kontrolės sistemų ir skundų procedūrų svarbą; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad valstybės narės, reaguodamos į krizines situacijas, laikytųsi viešųjų pirkimų procedūrų; pabrėžia, kad bet kokiomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis turi būti užtikrinta, kad viešųjų pirkimų procedūros atitiktų patikimo finansų valdymo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos principus, be kita, ko, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad Europos Sąjungos solidarumo fondas aktyvuojamas įvykus nelaimei, todėl jo lėšų paskirstymas neatitinka teritorinių kvotų; vis dėlto yra nustebęs dėl vertinimo išvados, kad asignavimai sutelkti nedideliam gavėjų skaičiui ir 77 proc. lėšų paskirstoma keturioms didžiausioms valstybėms narėms; pabrėžia, kad reikalingas poreikiais grindžiamas solidarumas, atsižvelgiant į pagalbą gaunančių šalių gebėjimą įveikti nelaimę; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad ES solidarumo fondo paramą gaunančių šalių paskirtosios institucijos įgyvendina ES solidarumo fondo paramą pagal pasidalijamojo valdymo principą; pažymi, kad todėl Komisijos galimybės daryti įtaką sprendimams, kuriems projektams skirti finansavimą, yra ribotos; primena Komisijai 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento rezoliuciją, kurioje Parlamentas pabrėžė, kad svarbu nustatyti, ar ES solidarumo fondo subsidijos buvo naudojamos laikantis patikimo finansų valdymo principų, ir paragino Komisiją ir valstybes nares didinti skaidrumą ir užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su informacija per visą paramos mobilizavimo procesą; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti galimo netinkamo ES solidarumo fondo lėšų panaudojimo pagal pasidalijamąjį valdymą atvejams ir parengti priemones skaidrumui didinti, taip pat stebėti galimus netinkamo panaudojimo atvejus ir užkirsti jiems kelią; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestaudamas pažymi, kad vėluota užbaigti tam tikras intervencines priemones; yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriais atvejais nacionalinės valdžios institucijos paprašė ilgesnių laikotarpių atsakymams į audito klausimus pateikti arba neatsakė į pakartotinius prašymus pateikti informaciją, reikalingą auditui; pripažįsta, kad svarbu laiku užbaigti procedūras; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie procedūrų užbaigimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad ES solidarumo fondo metinės ataskaitos apima 2008–2018 m. laikotarpį ir skelbiamos nereguliariai; be to, pažymi, kad 2019 m. ir 2020 m. metinė ataskaita dar nepaskelbta; primena Komisijai jos pareigą kasmet iki liepos 1 d. pranešti apie ES solidarumo fondo veiklą praėjusiais metais; ragina Audito Rūmus informuoti Parlamentą apie visas išvadas, padarytas rengiant metinį patikinimo pareiškimą, susijusį su ES solidarumo fondo paramos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai reikalauja visapusiškai apsaugoti biudžeto valdymo institucijos vaidmenį; pažymi, kad pagal naująją DFP ES solidarumo fondo asignavimai įtraukiami į bendrąjį biudžetą ir panaudojami atliekant perkėlimus; pabrėžia, kad reikia laiku pateikti informaciją apie tokius perkėlimus, ir kad, nepaisant naujos procedūros, Komisija turi teikti tokio paties lygio informaciją kaip ir ankstesnės DFP laikotarpiu; taip pat apgailestauja dėl to, kad trūksta išsamios bendrosios informacijos apie paraiškas ES solidarumo fondo paramai gauti, nes tai trukdo atlikti tikrinimą, ir primygtinai reikalauja, kad Komisija pateiktų visą turimą informaciją pagal ES solidarumo fondo reglamento 4 straipsnį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Audito Rūmus atlikti naują ES solidarumo fondo auditą, kad būtų galima iš naujo įvertinti priemones ir biudžetą, siekiant užtikrinti pakankamą ir veiksmingą biudžetą, kad būtų galima veiksmingai reaguoti į didelio masto ir regionines gaivalines nelaimes ir didelio masto ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena ES solidarumo fondo tikslą – demonstruoti ir stiprinti solidarumą; pabrėžia, kad šį tikslą galima pasiekti tik tuo atveju, jei piliečiai žino apie ES solidarumo fondo intervencines priemones; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu svarbu didinti viešumą; ragina valstybes nares dalytis geriausia patirtimi didinant ES solidarumo fondo matomumą; ragina valstybes nares į savo įgyvendinimo ataskaitas įtraukti informavimo ir viešinimo veiklos, susijusios su ES solidarumo fondo operacijomis, aprašymą, kad būtų galima išsamiai ir sistemingai apžvelgti, kaip žiniasklaida nušviečia minėtas operacijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja dėl nepakankamo ES solidarumo fondo matomumo, o tai reiškia, kad ne visada aiškiai parodomas Sąjungos vaidmuo; apgailestauja dėl to, kad ES solidarumo fondo reglamente nenumatyta nei prievolė viešinti ES solidarumo fondo paramą, nei reikalavimas teikti ataskaitas šiuo klausimu; pabrėžia, kad valstybėse narėse nusistovėjo geroji patirtis, susijusi su informavimu apie ES solidarumo fondo paramą, pvz., vėliavų ir Sąjungos logotipų naudojimas; ragina valstybes nares viešinti ES solidarumo fondo finansinę paramą ir pranešti apie paslaugas ir darbus, kurie yra arba bus finansuojami iš ES solidarumo fondo; tikisi, kad ateityje persvarstant ES solidarumo fondo reglamentą bus įtrauktas įpareigojimas viešinti ir informuoti apie ES solidarumo fondo paramą, pavyzdžiui, per nacionalines žiniasklaidos ir kitas priemones, siekiant užtikrinti, kad piliečiai būtų informuoti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad ES solidarumo fondo parama apima tik infrastruktūros status quo ante atkūrimą energetikos, vandens ir nuotekų, telekomunikacijų, transporto, sveikatos ir švietimo srityse, bet ne papildomas išlaidas, atsirandančias atkuriant nelaimėms atsparesnes ir didesnį atsparumą klimato kaitai užtikrinančią infrastruktūrą, kaip rekomenduojama pagal Europos žaliąjį kursą; paramą gaunanti valstybė šias išlaidas turi finansuoti iš nuosavų išteklių ir iš kitų Sąjungos fondų, pvz., Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo; ragina užtikrinti didesnę sanglaudos politikos priemonių ir ES solidarumo fondo sąveiką; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją nustatyti regionus, kuriuose dažniau vyksta konkrečių ar pasikartojančių gaivalinių nelaimių, ir pasiūlyti veiksmų planą, kaip sumažinti riziką, taip pat tikslinę išankstinę veiklą; be to, ragina Komisiją pasiūlyti atlikti ES solidarumo fondo peržiūrą siekiant nustatyti tikslingesnį, veiksmingesnį ir savalaikį greitojo reagavimo mechanizmą vietovėse ir regionuose, kuriuose dažniau vyksta konkrečių ar pasikartojančių gaivalinių nelaimių; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 99, 2020 3 31, p. 9.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0220.

(4)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(5)  OL C 224, 2018 6 27, p. 140.

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Menininkų padėtis ir kultūros gaivinimas ES

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties preambulę ir 2, 3 bei 4 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties preambulę ir 2, 3 bei 4 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 167 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 167 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač jo 19 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač jo 19 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į UNESCO rekomendaciją dėl menininko statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNESCO rekomendaciją dėl menininko statuso,

| — | atsižvelgdamas į UNESCO konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNESCO konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“ (COM(2018)0268),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso Europos Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso Europos Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros gaivinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros gaivinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (8),

| — | atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkavusios Vokietijos 2020 m. lapkričio 20 d. išvadas dėl lyčių lygybės kultūros srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkavusios Vokietijos 2020 m. lapkričio 20 d. išvadas dėl lyčių lygybės kultūros srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų Atvirojo koordinavimo metodo (AKM) darbo grupės 2018 m. kovo 22 d. ataskaitą „Viešosios politikos vaidmuo plėtojant kultūros ir kūrybos sektorių verslumo ir inovacijų potencialą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų Atvirojo koordinavimo metodo (AKM) darbo grupės 2018 m. kovo 22 d. ataskaitą „Viešosios politikos vaidmuo plėtojant kultūros ir kūrybos sektorių verslumo ir inovacijų potencialą“,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Menininkų ir kultūros darbuotojų padėtis bei kultūros atsigavimas po COVID-19 pandemijos Europos Sąjungoje: aplinkybių analizė“, kurį 2021 m. vasario 1 d. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Menininkų ir kultūros darbuotojų padėtis bei kultūros atsigavimas po COVID-19 pandemijos Europos Sąjungoje: aplinkybių analizė“, kurį 2021 m. vasario 1 d. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (9),

| — | atsižvelgdamas į informacinį pranešimą „Menininkų ir kultūros darbuotojų padėtis bei kultūros atsigavimas po COVID-19 pandemijos Europos Sąjungoje: politikos rekomendacijos“, kurį 2021 m. gegužės 4 d. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į informacinį pranešimą „Menininkų ir kultūros darbuotojų padėtis bei kultūros atsigavimas po COVID-19 pandemijos Europos Sąjungoje: politikos rekomendacijos“, kurį 2021 m. gegužės 4 d. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0283/2021),

| A. | kadangi Parlamentas jau savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliucijoje dėl menininkų socialinio statuso tvirtai ragino valstybes nares kurti arba įgyvendinti teisinę ir institucinę meninės veiklos sistemą priimant ar taikant įvairias nuoseklias ir visapusiškas priemones, susijusias su sutartimis, socialine apsauga, sveikatos draudimu, tiesioginiu ir netiesioginiu apmokestinimu bei ES taisyklių laikymusi; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamentas jau savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliucijoje dėl menininkų socialinio statuso tvirtai ragino valstybes nares kurti arba įgyvendinti teisinę ir institucinę meninės veiklos sistemą priimant ar taikant įvairias nuoseklias ir visapusiškas priemones, susijusias su sutartimis, socialine apsauga, sveikatos draudimu, tiesioginiu ir netiesioginiu apmokestinimu bei ES taisyklių laikymusi;

| B. | kadangi savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliucijoje dėl Europos kultūros gaivinimo Parlamentas dar kartą pabrėžė, kad būtina gerinti kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų darbo sąlygas, ir paragino Komisiją parengti Europos sistemą, kuri apimtų darbo sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliucijoje dėl Europos kultūros gaivinimo Parlamentas dar kartą pabrėžė, kad būtina gerinti kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų darbo sąlygas, ir paragino Komisiją parengti Europos sistemą, kuri apimtų darbo sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje;

| C. | kadangi tikroji kultūros vertė yra tai, kad ji yra žmogiškumo, demokratijos ir pilietinio aktyvumo išraiška, kuri gali būti nepaprastai svarbi skatinant darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

C.

kadangi tikroji kultūros vertė yra tai, kad ji yra žmogiškumo, demokratijos ir pilietinio aktyvumo išraiška, kuri gali būti nepaprastai svarbi skatinant darnų vystymąsi;

| D. | kadangi kultūra ir menų laisvė labai prisideda prie visuomenės gyvybingumo ir leidžia išreikšti savo tapatybę visų visuomenės segmentų atstovams, padėdamos puoselėti socialinę sanglaudą ir kultūrų dialogą, tiesdamos kelią į vis didesnį Europos Sąjungos suartėjimą bei atlikdamos itin svarbų vaidmenį skatinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

D.

kadangi kultūra ir menų laisvė labai prisideda prie visuomenės gyvybingumo ir leidžia išreikšti savo tapatybę visų visuomenės segmentų atstovams, padėdamos puoselėti socialinę sanglaudą ir kultūrų dialogą, tiesdamos kelią į vis didesnį Europos Sąjungos suartėjimą bei atlikdamos itin svarbų vaidmenį skatinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką;

| E. | kadangi kultūra, menai, kultūros paveldas ir kultūros įvairovė yra didžiulės Europos visuomenės vertybės kultūros, švietimo, demokratijos, aplinkos, socialiniu, žmogaus teisių ir ekonominiu požiūriais bei turėtų būti skatinami ir remiami; kadangi Europos kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė svariai prisideda prie bendros Europos tapatybės ir mūsų vertybių, psichikos sveikatos bei ekonominės gerovės puoselėjimo, o ilgainiui prisidės ir prie Europos viešosios sferos kūrimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi kultūra, menai, kultūros paveldas ir kultūros įvairovė yra didžiulės Europos visuomenės vertybės kultūros, švietimo, demokratijos, aplinkos, socialiniu, žmogaus teisių ir ekonominiu požiūriais bei turėtų būti skatinami ir remiami; kadangi Europos kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė svariai prisideda prie bendros Europos tapatybės ir mūsų vertybių, psichikos sveikatos bei ekonominės gerovės puoselėjimo, o ilgainiui prisidės ir prie Europos viešosios sferos kūrimo;

| F. | kadangi Europos kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė sukuria 4–7 proc. ES BVP ir 8,7 mln. darbo vietų ES; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė sukuria 4–7 proc. ES BVP ir 8,7 mln. darbo vietų ES;

| G. | kadangi Sąjungos kompetencija kultūros srityje iki šiol ribota; kadangi Parlamentui teko įdėti daug pastangų, kad būtų ženkliai padidintas programos „Kūrybiška Europa“ biudžetas; kadangi „Kūrybiška Europa“ yra vienintelė kultūrai skirta Sąjungos programa; kadangi šios programos finansavimas dar toli gražu neatitinka mūsų Europos menininkų ir kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės poreikių apskritai; |
| --- | --- |

G.

kadangi Sąjungos kompetencija kultūros srityje iki šiol ribota; kadangi Parlamentui teko įdėti daug pastangų, kad būtų ženkliai padidintas programos „Kūrybiška Europa“ biudžetas; kadangi „Kūrybiška Europa“ yra vienintelė kultūrai skirta Sąjungos programa; kadangi šios programos finansavimas dar toli gražu neatitinka mūsų Europos menininkų ir kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės poreikių apskritai;

| H. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė – tai daugiausia labai mažos, mažosios ir vidutinės organizacijos ir įmonės, turinčios ribotą prieigą prie finansų rinkų, bei savarankiškai dirbantys menininkai, kultūros darbuotojai, laisvai samdomi specialistai ir verslininkai, kurie paprastai dirba ne visą darbo laiką ir dažnai pasikliauja nereguliariomis ir iš įvairių šaltinių gaunamomis pajamomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė – tai daugiausia labai mažos, mažosios ir vidutinės organizacijos ir įmonės, turinčios ribotą prieigą prie finansų rinkų, bei savarankiškai dirbantys menininkai, kultūros darbuotojai, laisvai samdomi specialistai ir verslininkai, kurie paprastai dirba ne visą darbo laiką ir dažnai pasikliauja nereguliariomis ir iš įvairių šaltinių gaunamomis pajamomis;

| I. | kadangi savarankiško darbo dalis kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje (33 proc.), lyginant su užimtumu visos ekonomikos mastu (14 proc.), yra didesnė ir kadangi kultūros ir meno darbuotojai dažniau dirba ne visą darbo dieną ir dėl to susiduria su iššūkiais kilus būtinybei pasinaudoti paramos priemonėmis ir apsaugos sistemomis, taigi sumažėja bendras kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje savarankiškai dirbančių asmenų atsparumas; |
| --- | --- |

I.

kadangi savarankiško darbo dalis kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje (33 proc.), lyginant su užimtumu visos ekonomikos mastu (14 proc.), yra didesnė ir kadangi kultūros ir meno darbuotojai dažniau dirba ne visą darbo dieną ir dėl to susiduria su iššūkiais kilus būtinybei pasinaudoti paramos priemonėmis ir apsaugos sistemomis, taigi sumažėja bendras kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje savarankiškai dirbančių asmenų atsparumas;

| J. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse tam tikri kultūros ir kūrybos specialistai apskritai neturi jokio teisinio statuso; |
| --- | --- |

J.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse tam tikri kultūros ir kūrybos specialistai apskritai neturi jokio teisinio statuso;

| K. | kadangi viruso plitimo valdymo priemonės, kurių buvo imtasi reaguojant į COVID-19 pandemiją, labai pakenkė trapiai kultūros ir kūrybos ekosistemai, taigi kilo pavojus kultūrinei ir meninei kūrybai bei raiškai ir sumenko meno ir kultūros indėlis į mūsų gerovę, kultūros įvairovę, demokratiją ir daug kitų sričių; kadangi 2020 m. kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės apyvarta smuko daugiau kaip 30 proc. (bendras nuostolis siekė 199 mlrd. EUR), o muzikos ir scenos menų sektorių nuostoliai siekė atitinkamai 75 proc. ir 90 proc. (11); |
| --- | --- |

K.

kadangi viruso plitimo valdymo priemonės, kurių buvo imtasi reaguojant į COVID-19 pandemiją, labai pakenkė trapiai kultūros ir kūrybos ekosistemai, taigi kilo pavojus kultūrinei ir meninei kūrybai bei raiškai ir sumenko meno ir kultūros indėlis į mūsų gerovę, kultūros įvairovę, demokratiją ir daug kitų sričių; kadangi 2020 m. kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės apyvarta smuko daugiau kaip 30 proc. (bendras nuostolis siekė 199 mlrd. EUR), o muzikos ir scenos menų sektorių nuostoliai siekė atitinkamai 75 proc. ir 90 proc. (11);

| L. | kadangi kultūra yra ekosistema, kuri ne tik kuria didelę ekonominę vertę (bendros apyvartos požiūriu ji sudaro 4,4 proc. ES BVP, o jos darbuotojų skaičius siekia apie 7,6 mln.), bet ir daro didelį socialinį poveikį: padeda kurti demokratiškas, tvarias, laisvas, teisingas ir įtraukias visuomenes bei atspindi ir stiprina mūsų Europos įvairovę, vertybes, istoriją ir laisves; |
| --- | --- |

L.

kadangi kultūra yra ekosistema, kuri ne tik kuria didelę ekonominę vertę (bendros apyvartos požiūriu ji sudaro 4,4 proc. ES BVP, o jos darbuotojų skaičius siekia apie 7,6 mln.), bet ir daro didelį socialinį poveikį: padeda kurti demokratiškas, tvarias, laisvas, teisingas ir įtraukias visuomenes bei atspindi ir stiprina mūsų Europos įvairovę, vertybes, istoriją ir laisves;

| M. | kadangi galutinai įrodyta, kad kultūros turinys, platintas izoliacijos dėl COVID-19 laikotarpiais, labai pagerino Europos piliečių psichologinę būklę ir užkirto kelią ilgalaikės izoliacijos sukeliamų psichikos sveikatos problemų aštrėjimui; |
| --- | --- |

M.

kadangi galutinai įrodyta, kad kultūros turinys, platintas izoliacijos dėl COVID-19 laikotarpiais, labai pagerino Europos piliečių psichologinę būklę ir užkirto kelią ilgalaikės izoliacijos sukeliamų psichikos sveikatos problemų aštrėjimui;

| N. | kadangi, norint apsaugoti kultūros paveldą, būtina remti tradicinę kultūrą ir menininkus; |
| --- | --- |

N.

kadangi, norint apsaugoti kultūros paveldą, būtina remti tradicinę kultūrą ir menininkus;

| O. | kadangi, kuriant daugiaaspektę Europos darbo sąlygų kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje sistemą, veiksmai turės būti koordinuojami atsižvelgiant į ES užimtumo, konkurencijos, vidaus rinkos, socialinę, pagrindinių teisių ir lygybės, autorių teisių ir kultūros finansavimo politiką, be to, turės būti vykdoma nuolatinė valstybių narių pažangos gerinant darbo sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje stebėsena ir keičiamasi geriausia praktika, sykiu visapusiškai paisant Europos Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijos sričių; |
| --- | --- |

O.

kadangi, kuriant daugiaaspektę Europos darbo sąlygų kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje sistemą, veiksmai turės būti koordinuojami atsižvelgiant į ES užimtumo, konkurencijos, vidaus rinkos, socialinę, pagrindinių teisių ir lygybės, autorių teisių ir kultūros finansavimo politiką, be to, turės būti vykdoma nuolatinė valstybių narių pažangos gerinant darbo sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje stebėsena ir keičiamasi geriausia praktika, sykiu visapusiškai paisant Europos Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijos sričių;

| P. | kadangi nuo tada, kai Parlamentas paragino pagerinti menininkų padėtį savo 2007 m. birželio mėn., 2016 m. lapkričio mėn. ir 2020 m. rugsėjo mėn. rezoliucijose, padaryta nedidelė pažanga, taigi dauguma jose išdėstytų raginimų tebegalioja, ypač atsižvelgiant į didelius menininkų ir kultūros specialistų rėmimo programų skirtumus skirtingose valstybėse narėse ir į faktą, kad, blogėjant menininkų padėčiai, dauguma Parlamento raginimų tampa neatidėliotini; |
| --- | --- |

P.

kadangi nuo tada, kai Parlamentas paragino pagerinti menininkų padėtį savo 2007 m. birželio mėn., 2016 m. lapkričio mėn. ir 2020 m. rugsėjo mėn. rezoliucijose, padaryta nedidelė pažanga, taigi dauguma jose išdėstytų raginimų tebegalioja, ypač atsižvelgiant į didelius menininkų ir kultūros specialistų rėmimo programų skirtumus skirtingose valstybėse narėse ir į faktą, kad, blogėjant menininkų padėčiai, dauguma Parlamento raginimų tampa neatidėliotini;

| Q. | kadangi COVID-19 krizė išryškino jau iš anksčiau žinomą kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės pažeidžiamumą, kurį apibūdina nepastovumas, nevienalytiškumas ir nestabilumas, trapus menininkų ir kultūros darbuotojų pragyvenimas bei skurdus daugelio kultūros įstaigų biudžetas ir nepakankamas viešasis finansavimas, o menininkai, kultūros specialistai, profesionalūs kūrėjai bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojai atsidūrė dar nesaugesnėje padėtyje, nes uždarbio netekusių laisvai samdomų ir nestandartinį darbą dirbančių asmenų, sudarančių daugumą kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje, situacija dar labiau pablogėjo dėl silpnų arba nesamų nacionalinių socialinės apsaugos sistemų ir specialių paramos priemonių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi COVID-19 krizė išryškino jau iš anksčiau žinomą kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės pažeidžiamumą, kurį apibūdina nepastovumas, nevienalytiškumas ir nestabilumas, trapus menininkų ir kultūros darbuotojų pragyvenimas bei skurdus daugelio kultūros įstaigų biudžetas ir nepakankamas viešasis finansavimas, o menininkai, kultūros specialistai, profesionalūs kūrėjai bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojai atsidūrė dar nesaugesnėje padėtyje, nes uždarbio netekusių laisvai samdomų ir nestandartinį darbą dirbančių asmenų, sudarančių daugumą kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje, situacija dar labiau pablogėjo dėl silpnų arba nesamų nacionalinių socialinės apsaugos sistemų ir specialių paramos priemonių;

| R. | kadangi dėl užsitęsusio pandemijos poveikio dauguma menininkų bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų neturi galimybės užsiimti savo veikla ir išsaugoti darbą, be to, taip atsirado netikrumas dėl ateities perspektyvų, savo ruožtu, specialistai jau traukiasi iš šių sektorių, o tai padarys ilgalaikį poveikį visų Europos kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės struktūrai ir įvairovei, motyvacijos dirbti šiuose sektoriuose nebeturės jaunimas ir marginalizuotų grupių atstovai bei smuks Europos visuomenės ir ES ekonomikos kūrybiškumas apskritai; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl užsitęsusio pandemijos poveikio dauguma menininkų bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų neturi galimybės užsiimti savo veikla ir išsaugoti darbą, be to, taip atsirado netikrumas dėl ateities perspektyvų, savo ruožtu, specialistai jau traukiasi iš šių sektorių, o tai padarys ilgalaikį poveikį visų Europos kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės struktūrai ir įvairovei, motyvacijos dirbti šiuose sektoriuose nebeturės jaunimas ir marginalizuotų grupių atstovai bei smuks Europos visuomenės ir ES ekonomikos kūrybiškumas apskritai;

| S. | kadangi daugelis valstybių narių ėmėsi esminių neatidėliotinų priemonių, kad padėtų Europos kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei išgyventi krizę; tačiau kadangi ši parama įvairiose valstybėse narėse labai skyrėsi, ne visada tikdavo visiems kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei ir kai kada buvo teikiama pavėluotai, o dėl to nukentėjo kai kurie kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės segmentai; kadangi ši parama buvo neprieinama ne vienos kategorijos kultūros darbuotojams, menininkams ir kultūrinio tarpininkavimo profesijų atstovams – tai lėmė ypatingas jų užimtumo statusas – ir, kaip tokia, nebuvo pakankama tvarioms darbo sąlygoms užtikrinti; kadangi dėl pavėluotos ir kai kada nepakankamos visuomenės paramos sektoriui teko pasikliauti savimi, o tai aiškiai aprodo, kad būtini veiksmingi paramos mechanizmai menininkų ir kultūros specialistų socialinėms teisėms užtikrinti bei kultūrinės raiškos įvairovei apsaugoti; |
| --- | --- |

S.

kadangi daugelis valstybių narių ėmėsi esminių neatidėliotinų priemonių, kad padėtų Europos kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei išgyventi krizę; tačiau kadangi ši parama įvairiose valstybėse narėse labai skyrėsi, ne visada tikdavo visiems kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei ir kai kada buvo teikiama pavėluotai, o dėl to nukentėjo kai kurie kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės segmentai; kadangi ši parama buvo neprieinama ne vienos kategorijos kultūros darbuotojams, menininkams ir kultūrinio tarpininkavimo profesijų atstovams – tai lėmė ypatingas jų užimtumo statusas – ir, kaip tokia, nebuvo pakankama tvarioms darbo sąlygoms užtikrinti; kadangi dėl pavėluotos ir kai kada nepakankamos visuomenės paramos sektoriui teko pasikliauti savimi, o tai aiškiai aprodo, kad būtini veiksmingi paramos mechanizmai menininkų ir kultūros specialistų socialinėms teisėms užtikrinti bei kultūrinės raiškos įvairovei apsaugoti;

| T. | kadangi tarpvalstybinis judumas lieka esminiu menininkų ir kultūros darbuotojų karjeros komponentu; tačiau kadangi taikant daugumą šiuo metu taikomų finansavimo priemonių judumui remti nepakankamai skatinamas aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarus judumas bei trikdoma menininkų ir kultūros specialistų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; |
| --- | --- |

T.

kadangi tarpvalstybinis judumas lieka esminiu menininkų ir kultūros darbuotojų karjeros komponentu; tačiau kadangi taikant daugumą šiuo metu taikomų finansavimo priemonių judumui remti nepakankamai skatinamas aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarus judumas bei trikdoma menininkų ir kultūros specialistų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra;

| U. | kadangi Tarybos 2019–2022 m. darbo plane kultūros srityje prioritetas teikiamas ekosistemos, kurioje būtų remiami menininkai bei kultūros ir kūrybos specialistai, sukūrimui ir pripažįstama, kad šioje srityje būtina imtis bendrų veiksmų; kadangi tokių bendrų veiksmų būtina imtis nedelsiant; |
| --- | --- |

U.

kadangi Tarybos 2019–2022 m. darbo plane kultūros srityje prioritetas teikiamas ekosistemos, kurioje būtų remiami menininkai bei kultūros ir kūrybos specialistai, sukūrimui ir pripažįstama, kad šioje srityje būtina imtis bendrų veiksmų; kadangi tokių bendrų veiksmų būtina imtis nedelsiant;

| V. | kadangi ES taikomos kelios menininkų ir kultūros darbuotojų apibrėžtys, todėl galimas suderinimas yra iššūkis; kadangi daugelis kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojų, įskaitant rašytojus, literatūros vertėjus, prodiuserius ir technikus, tačiau jais neapsiribojant, patiria netikrumą, nes stokojama nuoseklios jų statuso apibrėžties; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES taikomos kelios menininkų ir kultūros darbuotojų apibrėžtys, todėl galimas suderinimas yra iššūkis; kadangi daugelis kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojų, įskaitant rašytojus, literatūros vertėjus, prodiuserius ir technikus, tačiau jais neapsiribojant, patiria netikrumą, nes stokojama nuoseklios jų statuso apibrėžties;

| W. | kadangi keletas valstybių narių taiko specialius teisės aktus, pagal kuriuos menininkams suteikiamas specialus statusas, siekiant užtikrinti jiems galimybę gauti socialines išmokas; tačiau kadangi dėl didelių šių teisės aktų skirtumų valstybėse narėse negalimas menininkų bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų statuso tarpusavio pripažinimas, taip pat tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir judumas, taigi susiduriama su kultūrinės ir meninės kūrybos, raiškos ir laisvo judėjimo, o galiausiai – Europos kultūros įvairovės ir socialinio tvarumo kliūtimis; |
| --- | --- |

W.

kadangi keletas valstybių narių taiko specialius teisės aktus, pagal kuriuos menininkams suteikiamas specialus statusas, siekiant užtikrinti jiems galimybę gauti socialines išmokas; tačiau kadangi dėl didelių šių teisės aktų skirtumų valstybėse narėse negalimas menininkų bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų statuso tarpusavio pripažinimas, taip pat tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir judumas, taigi susiduriama su kultūrinės ir meninės kūrybos, raiškos ir laisvo judėjimo, o galiausiai – Europos kultūros įvairovės ir socialinio tvarumo kliūtimis;

| X. | kadangi valstybėse narėse teikiama kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės finansavimo parama labai skiriasi biudžeto dydžio, pagrindinių prioritetų ir vertybių požiūriais, o tai skatina tolesnius kultūros darbuotojų karjeros tvarumo skirtumus visose šalyse bei trikdo tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir judumo įtraukumą, tvarumą ir pusiausvyrą; |
| --- | --- |

X.

kadangi valstybėse narėse teikiama kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės finansavimo parama labai skiriasi biudžeto dydžio, pagrindinių prioritetų ir vertybių požiūriais, o tai skatina tolesnius kultūros darbuotojų karjeros tvarumo skirtumus visose šalyse bei trikdo tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir judumo įtraukumą, tvarumą ir pusiausvyrą;

| Y. | kadangi dėl paties sektoriaus pobūdžio menininkai bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojai paprastai renkasi nestandartinį darbą ir neretai dirba nesaugiomis darbo sąlygomis, dėl kurių apsunkinamos jų galimybės naudotis visapusiška socialine apsauga, be to, jie negali gauti pensijų, sveikatos priežiūros ir nedarbo išmokų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl paties sektoriaus pobūdžio menininkai bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojai paprastai renkasi nestandartinį darbą ir neretai dirba nesaugiomis darbo sąlygomis, dėl kurių apsunkinamos jų galimybės naudotis visapusiška socialine apsauga, be to, jie negali gauti pensijų, sveikatos priežiūros ir nedarbo išmokų;

| Z. | kadangi menininkų bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų atlyginimai dažnai nestabilūs ir neapibrėžti, gaunami iš įvairių šaltinių, pvz., mokami pagal sutartis, kaip autoriniai atlyginimai, skiriant dotacijas ir subsidijas, o dėl to jų pajamos labai nenuspėjamos, jų padėtis nesaugi, o jų atsparumas silpnėja; |
| --- | --- |

Z.

kadangi menininkų bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojų atlyginimai dažnai nestabilūs ir neapibrėžti, gaunami iš įvairių šaltinių, pvz., mokami pagal sutartis, kaip autoriniai atlyginimai, skiriant dotacijas ir subsidijas, o dėl to jų pajamos labai nenuspėjamos, jų padėtis nesaugi, o jų atsparumas silpnėja;

| AA. | kadangi COVID-19 pandemija ir izoliacija labai apribojo galimus daugumos menininkų, atlikėjų ir kultūros darbuotojų pajamų srautus; kadangi nuolatinės pajamos iš autorių ir gretutinių teisių tebėra vienas iš nedaugelio likusių pajamų šaltinių; kadangi platinimo platformos daugelyje valstybių narių neužtikrina deramos pagarbos šioms teisėms: sudarydamos sutartis su teisių turėtojais, jos spaudžia juos atsisakyti savo teisių, kai kada ir visam laikui, taigi smarkiai apribojamos teisių turėtojų galimybės pragyventi iš savo darbo; |
| --- | --- |

AA.

kadangi COVID-19 pandemija ir izoliacija labai apribojo galimus daugumos menininkų, atlikėjų ir kultūros darbuotojų pajamų srautus; kadangi nuolatinės pajamos iš autorių ir gretutinių teisių tebėra vienas iš nedaugelio likusių pajamų šaltinių; kadangi platinimo platformos daugelyje valstybių narių neužtikrina deramos pagarbos šioms teisėms: sudarydamos sutartis su teisių turėtojais, jos spaudžia juos atsisakyti savo teisių, kai kada ir visam laikui, taigi smarkiai apribojamos teisių turėtojų galimybės pragyventi iš savo darbo;

| AB. | kadangi autoriams, atlikėjams ir visiems kultūros kūrėjams turėtų būti užtikrinami būtiniausi socialinės apsaugos, įskaitant užimtumo ir sveikatos draudimą bei pensijų fondus, standartai, kad visą savo dėmesį jie galėtų sutelkti į savo meninę veiklą ir kūrybiškumą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi autoriams, atlikėjams ir visiems kultūros kūrėjams turėtų būti užtikrinami būtiniausi socialinės apsaugos, įskaitant užimtumo ir sveikatos draudimą bei pensijų fondus, standartai, kad visą savo dėmesį jie galėtų sutelkti į savo meninę veiklą ir kūrybiškumą;

| AC. | kadangi tai, kad savarankiškai dirbantys menininkai bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojai negali dalyvauti kolektyvinėse derybose ir susiduria su kliūtimis norėdami jose dalyvauti, dar labiau pakerta jų padėtį darbo rinkoje ir lemia deramos socialinės apsaugos neužtikrinimą bei ilgalaikį neigiamą poveikį jų padėčiai ir saugumui; kadangi kolektyvinis autorių teisių valdymas yra svarbus daugumos Europos kūrėjų ir menininkų pajamų šaltinis, užtikrinantis jiems nuolatinį atlygį, bei turėtų juos apsaugoti ir nuo nesąžiningos stambių dominuojančių žiniasklaidos ir transliavimo platformų bendrovių praktikos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi tai, kad savarankiškai dirbantys menininkai bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojai negali dalyvauti kolektyvinėse derybose ir susiduria su kliūtimis norėdami jose dalyvauti, dar labiau pakerta jų padėtį darbo rinkoje ir lemia deramos socialinės apsaugos neužtikrinimą bei ilgalaikį neigiamą poveikį jų padėčiai ir saugumui; kadangi kolektyvinis autorių teisių valdymas yra svarbus daugumos Europos kūrėjų ir menininkų pajamų šaltinis, užtikrinantis jiems nuolatinį atlygį, bei turėtų juos apsaugoti ir nuo nesąžiningos stambių dominuojančių žiniasklaidos ir transliavimo platformų bendrovių praktikos;

| AD. | kadangi tarpvalstybinis judumas yra esminė menininkų, autorių, atlikėjų ir visų kultūros kūrėjų bei kultūros darbuotojų darbo dalis, tačiau neretai stringa dėl biurokratinių procedūrų, aiškios informacijos nebuvimo bei daugybė skirtingose valstybėse narėse taikomų administracinių taisyklių ir reikalavimų, pirmiausia susijusių su socialine apsauga ir apmokestinimu bei sudėtingomis ir brangiomis procedūromis, kurias lemia specifiniai trapios meninei veiklai reikalingos įrangos gabenimo poreikiai; kadangi dėl šių tarpvalstybinio kultūrinio judumo kliūčių pažeidžiamas laisvo judėjimo principas; |
| --- | --- |

AD.

kadangi tarpvalstybinis judumas yra esminė menininkų, autorių, atlikėjų ir visų kultūros kūrėjų bei kultūros darbuotojų darbo dalis, tačiau neretai stringa dėl biurokratinių procedūrų, aiškios informacijos nebuvimo bei daugybė skirtingose valstybėse narėse taikomų administracinių taisyklių ir reikalavimų, pirmiausia susijusių su socialine apsauga ir apmokestinimu bei sudėtingomis ir brangiomis procedūromis, kurias lemia specifiniai trapios meninei veiklai reikalingos įrangos gabenimo poreikiai; kadangi dėl šių tarpvalstybinio kultūrinio judumo kliūčių pažeidžiamas laisvo judėjimo principas;

| AE. | kadangi viešos dotacijos laikomos gyvybingiausia ir veiksmingiausia finansinės paramos kultūros ir kūrybos sektoriams bei pamonei forma, tačiau dažnai būna nepakankamos, per daug suvaržytos biurokratinių kliūčių ir pernelyg sunkiai pasiekiamos arba nepasiekiamos, ypač marginalizuotoms grupėms, o kai kada skiriamos šališkai – dėl politinės įtakos, taigi motyvacijos kreiptis dėl jų pirmiausia netenka perspektyvūs menininkai ir kūrėjai; maža to, kadangi Komisija nėra parengusi visa apimančios Europos strategijos šiam sektoriui finansuoti, prieigą prie viešų dotacijų apsunkina ir pagal daugiametę finansinę programą numatomų šaltinių įvairovė bei nepakankamas jų integravimas; |
| --- | --- |

AE.

kadangi viešos dotacijos laikomos gyvybingiausia ir veiksmingiausia finansinės paramos kultūros ir kūrybos sektoriams bei pamonei forma, tačiau dažnai būna nepakankamos, per daug suvaržytos biurokratinių kliūčių ir pernelyg sunkiai pasiekiamos arba nepasiekiamos, ypač marginalizuotoms grupėms, o kai kada skiriamos šališkai – dėl politinės įtakos, taigi motyvacijos kreiptis dėl jų pirmiausia netenka perspektyvūs menininkai ir kūrėjai; maža to, kadangi Komisija nėra parengusi visa apimančios Europos strategijos šiam sektoriui finansuoti, prieigą prie viešų dotacijų apsunkina ir pagal daugiametę finansinę programą numatomų šaltinių įvairovė bei nepakankamas jų integravimas;

| AF. | kadangi didžiausią netikrumą galimybės naudotis socialinės apsaugos sistemomis, taip pat nacionalinėmis ir ES dotacijomis, fondais bei kitomis finansavimo galimybėmis požiūriu patiria laisvai samdomi darbuotojai; |
| --- | --- |

AF.

kadangi didžiausią netikrumą galimybės naudotis socialinės apsaugos sistemomis, taip pat nacionalinėmis ir ES dotacijomis, fondais bei kitomis finansavimo galimybėmis požiūriu patiria laisvai samdomi darbuotojai;

| AG. | kadangi COVID-19 pandemija aiškiai parodė, kad menininkai yra priklausomi nuo trumpalaikės finansinės paramos bei vidutinės trukmės paramos, grindžiamos projektų įgyvendinimu, ir kadangi tai atskleidė visa apimančius struktūrinius sunkumus, su kuriais susiduriama šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

AG.

kadangi COVID-19 pandemija aiškiai parodė, kad menininkai yra priklausomi nuo trumpalaikės finansinės paramos bei vidutinės trukmės paramos, grindžiamos projektų įgyvendinimu, ir kadangi tai atskleidė visa apimančius struktūrinius sunkumus, su kuriais susiduriama šiame sektoriuje;

| AH. | kadangi galimybė gauti finansavimą tebėra pagrindinis iššūkis, ypač smulkesniems kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės subjektams, įskaitant atskirus menininkus, menininkų kolektyvus bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojus, kurie dažnai neatitinka reikalavimų, susijusių su paskolomis ir banko garantijomis, o dėl to dar svarbesne tampa prieiga prie viešų ir privačių dotacijų bei subsidijų ir jų pasiūla; pakartoja, kad svarbu paremti visus kultūros sektorius, įskaitant kultūrinio tarpininkavimo profesijas, kurios yra gyvybiškai svarbos, nes atlieka sąsajos tarp visuomenės ir meno kūrinių ar paveldo vaidmenį bei taip užtikrina kultūros prieinamumą ir sklaidą plačiai auditorijai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi galimybė gauti finansavimą tebėra pagrindinis iššūkis, ypač smulkesniems kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės subjektams, įskaitant atskirus menininkus, menininkų kolektyvus bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojus, kurie dažnai neatitinka reikalavimų, susijusių su paskolomis ir banko garantijomis, o dėl to dar svarbesne tampa prieiga prie viešų ir privačių dotacijų bei subsidijų ir jų pasiūla; pakartoja, kad svarbu paremti visus kultūros sektorius, įskaitant kultūrinio tarpininkavimo profesijas, kurios yra gyvybiškai svarbos, nes atlieka sąsajos tarp visuomenės ir meno kūrinių ar paveldo vaidmenį bei taip užtikrina kultūros prieinamumą ir sklaidą plačiai auditorijai;

| AI. | kadangi per krizę daugelis privačių investuotojų ir viešų finansuotojų sumažino arba visiškai atšaukė savo finansinę paramą kultūros projektams, ypač tiems, kurie buvo įgyvendinami tarpvalstybiniu lygmeniu; kadangi tai aiškiai parodo patikimo ir nuolatinio viešojo finansavimo svarbą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi per krizę daugelis privačių investuotojų ir viešų finansuotojų sumažino arba visiškai atšaukė savo finansinę paramą kultūros projektams, ypač tiems, kurie buvo įgyvendinami tarpvalstybiniu lygmeniu; kadangi tai aiškiai parodo patikimo ir nuolatinio viešojo finansavimo svarbą;

| AJ. | kadangi švietimas ir kultūra yra itin svarbūs kuriant įtraukias ir darnias visuomenes visiems, puoselėjant integraciją bei remiant Europos konkurencingumą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi švietimas ir kultūra yra itin svarbūs kuriant įtraukias ir darnias visuomenes visiems, puoselėjant integraciją bei remiant Europos konkurencingumą;

| AK. | kadangi už ES ribų įsisteigę transliavimo paslaugų teikėjai didina savo investicijas į valstybių narių kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės infrastruktūras, siekdami toliau kurti turinį, skirtą platinti internete; |
| --- | --- |

AK.

kadangi už ES ribų įsisteigę transliavimo paslaugų teikėjai didina savo investicijas į valstybių narių kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės infrastruktūras, siekdami toliau kurti turinį, skirtą platinti internete;

| AL. | kadangi menininkai dažnai susiduria su rasizmu, ksenofobija, diskriminacija ir atskirtimi dėl to, kaip suvokia savo tapatybę: tai lemia struktūrinis ir institucinis rasizmas bei simboliniai gestai, dėl kurių santykiai ir bendradarbiavimas su atitinkamomis institucijomis tampa įtempti bei varžoma kūrėjų meninė laisvė; |
| --- | --- |

AL.

kadangi menininkai dažnai susiduria su rasizmu, ksenofobija, diskriminacija ir atskirtimi dėl to, kaip suvokia savo tapatybę: tai lemia struktūrinis ir institucinis rasizmas bei simboliniai gestai, dėl kurių santykiai ir bendradarbiavimas su atitinkamomis institucijomis tampa įtempti bei varžoma kūrėjų meninė laisvė;

| AM. | kadangi kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės politika ir finansavimas neapima menininkų su negalia, nes neatsižvelgiama į, pvz., ribotą judumą arba iššūkius, kylančius dėl biurokratinių finansavimo procedūrų; |
| --- | --- |

AM.

kadangi kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės politika ir finansavimas neapima menininkų su negalia, nes neatsižvelgiama į, pvz., ribotą judumą arba iššūkius, kylančius dėl biurokratinių finansavimo procedūrų;

| AN. | kadangi, nors moterų skaičius kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje didelis, iki šiol dažnai susiduriama su diskriminacija dėl lyties ir tokiomis problemomis, kaip nepakankama prieiga, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas bei atstovavimo ir matomumo kliūtys; kadangi moterys retai atlieka svarbiausią kūrybinį vaidmenį ar su sprendimų priėmimu susijusias pareigas kultūros įstaigose; kadangi moterys menininkės dažnai nutildomos, jų kūryba sulaukia neproporcingai griežtos kritikos, be to, moterys menininkės ir LGBTIQ+ bendruomenei atstovaujantys menininkai dažniau tampa išpuolių ar apribojimų taikiniais; |
| --- | --- |

AN.

kadangi, nors moterų skaičius kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje didelis, iki šiol dažnai susiduriama su diskriminacija dėl lyties ir tokiomis problemomis, kaip nepakankama prieiga, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas bei atstovavimo ir matomumo kliūtys; kadangi moterys retai atlieka svarbiausią kūrybinį vaidmenį ar su sprendimų priėmimu susijusias pareigas kultūros įstaigose; kadangi moterys menininkės dažnai nutildomos, jų kūryba sulaukia neproporcingai griežtos kritikos, be to, moterys menininkės ir LGBTIQ+ bendruomenei atstovaujantys menininkai dažniau tampa išpuolių ar apribojimų taikiniais;

| AO. | kadangi marginalizuotoms grupėms atstovaujantys menininkai ir kultūros specialistai, įskaitant moteris, jaunimą, rasinių, etninių ir geografinių mažumų atstovus, socioekonominiu požiūriu pažeidžiamus asmenis, neįgaliuosius ir LGBTIQ+ bendruomenės atstovus, turi mažiau galimybių siekti karjeros meno ir kultūros srityse bei plėtoti ilgalaikę karjerą šiame sektoriuje; kadangi COVID-19 pandemijos poveikis moterims buvo ypač didelis ir dėl jos dar labiau sustiprėjo prieigos, vienodo darbo užmokesčio, atstovavimo ir matomumo kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje kliūtys, su kuriomis šios grupės susidurdavo jau anksčiau; |
| --- | --- |

AO.

kadangi marginalizuotoms grupėms atstovaujantys menininkai ir kultūros specialistai, įskaitant moteris, jaunimą, rasinių, etninių ir geografinių mažumų atstovus, socioekonominiu požiūriu pažeidžiamus asmenis, neįgaliuosius ir LGBTIQ+ bendruomenės atstovus, turi mažiau galimybių siekti karjeros meno ir kultūros srityse bei plėtoti ilgalaikę karjerą šiame sektoriuje; kadangi COVID-19 pandemijos poveikis moterims buvo ypač didelis ir dėl jos dar labiau sustiprėjo prieigos, vienodo darbo užmokesčio, atstovavimo ir matomumo kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje kliūtys, su kuriomis šios grupės susidurdavo jau anksčiau;

| AP. | kadangi dėl valstybės kišimosi ir politiškai motyvuotų apribojimų grėsmė saviraiškos laisvei ir menų laisvei, kurios yra įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, šiuo metu yra iškilusi ne vienoje valstybėje narėje: kai kada šios laisvės varžomos naudojantis teisės aktais dėl kovos su terorizmu, teigiant, kad meno kūriniai įžeidžia religinius jausmus ar nacionalinius simbolius, arba laikant juos įžeidžiais ar netinkamais, taigi imama susidurti su savicenzūros atvejais; |
| --- | --- |

AP.

kadangi dėl valstybės kišimosi ir politiškai motyvuotų apribojimų grėsmė saviraiškos laisvei ir menų laisvei, kurios yra įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, šiuo metu yra iškilusi ne vienoje valstybėje narėje: kai kada šios laisvės varžomos naudojantis teisės aktais dėl kovos su terorizmu, teigiant, kad meno kūriniai įžeidžia religinius jausmus ar nacionalinius simbolius, arba laikant juos įžeidžiais ar netinkamais, taigi imama susidurti su savicenzūros atvejais;

| AQ. | kadangi nacionalinės pagalbos programos, ypač susijusios su pagalba kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojams, kurie neatitinka nacionalinių menininkų apibrėžčių, įskaitant laisvai samdomus darbuotojus, pvz., rašytojus ir autorius, tačiau jais neapsiribojant, krizės metu buvo ir tebėra fragmentiškos; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi nacionalinės pagalbos programos, ypač susijusios su pagalba kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojams, kurie neatitinka nacionalinių menininkų apibrėžčių, įskaitant laisvai samdomus darbuotojus, pvz., rašytojus ir autorius, tačiau jais neapsiribojant, krizės metu buvo ir tebėra fragmentiškos;

| AR. | kadangi dėl pandemijos padarinių – siaurėjant galimybėms – visai jaunųjų menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų kartai bus sunku rasti darbą kultūros srityje arba įstoti į aukštojo mokslo įstaigą studijuoti menų; kadangi labiau tikėtina, kad jaunesni nei 30 metų amžiaus menininkai taps bedarbiais, dirbs nemokamai ir išnaudotojiškomis darbo sąlygoms, pvz., negaudami atlyginimo arba pagal mažų garantijų sutartis; |
| --- | --- |

AR.

kadangi dėl pandemijos padarinių – siaurėjant galimybėms – visai jaunųjų menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų kartai bus sunku rasti darbą kultūros srityje arba įstoti į aukštojo mokslo įstaigą studijuoti menų; kadangi labiau tikėtina, kad jaunesni nei 30 metų amžiaus menininkai taps bedarbiais, dirbs nemokamai ir išnaudotojiškomis darbo sąlygoms, pvz., negaudami atlyginimo arba pagal mažų garantijų sutartis;

1.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti tikrąją kultūros vertę ir fundamentalią kultūros svarbą visuomenei, jos pažangai ir mūsų gerovei, ekonomikai ir įtraukumui bei pasirūpinti, kad šis pripažinimas virstų derama ir nuolatine finansine ir struktūrine parama;

2.

apgailestauja, kad kultūrinė veikla dažnai laikoma neesmine; primena, kad kultūra atlieka esminį vaidmenį mūsų visuomenėje, ypač krizės metu, todėl ragina kuo greičiau atnaujinti visų kultūros erdvių veiklą; pripažįsta, jog norint, kad kultūros ir kūrybos sektorius atremtų dabartinius iššūkius, itin svarbu ne tik užtikrinti skubią paramą ir imtis visų būtinų neatidėliotinų priemonių, bet ir apmąstyti, kaip šio gyvybiškai svarbaus sektoriaus veikla galėtų būti atnaujinta tvarkingai, struktūrinę paramą teikiant ne tik įgyvendinant inovacijų programas ir naudojantis biudžeto ištekliais, bet ir sudarant jaunesniajai kartai mokymosi šioje srityje galimybes;

3.

ragina Komisiją toliau plėtoti ir konsoliduoti kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės ekosistemai skirtą pramoninės politikos sistemą, paverčiant ją nuoseklia, konkurencinga ir ilgalaike strategija, kad būtų didinamas minėtųjų sektorių konkurencingumas, strateginė vertė Europos ekonomikai ir europietiškam gyvenimo būdui, taip pat kad jie būtų įgalimi realizuoti savo potencialą darbo vietų kūrimo ir ekonomikos auginimo požiūriais; akcentuoja kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės potencialą jaunimo užimtumo ir reindustrializacijos srityse, ypač augančias jaunimo galimybes kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje, kurias atveria skaitmeninė aplinka;

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti kultūros ir kūrybos sektorius bei pramonę į visas finansinės paramos priemones, pvz., į programą „InvestEU“ ir priemonę „NextGenerationEU“; pabrėžia, jog šiuos išteklius svarbu nukreipti atsižvelgiant į skirtingų sektorių ypatumus ir galimų paramos gavėjų mastą, siekiant užtikrinti suderinamus sprendimus, kad ES dar labiau neišaugtų nelygybė;

5.

ragina valstybes nares ir Komisiją pripažinti, kad tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi Europos pridėtinę vertę, ir pašalinti visas tvaraus ir įtraukaus tarpvalstybinio menininkų ir kultūros specialistų judumo ES ir už jos ribų kliūtis;

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti autorius, atlikėjus, kitus profesionalius kūrėjus ir kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojus ir teikti jiems aiškią informaciją ir gaires apie judumo galimybes, taip pat peržiūrėti ir prireikus persvarstyti visose valstybėse narėse galiojančius administracinius reikalavimus, įskaitant susijusius su vizomis, apmokestinimu, socialine apsauga ir mokymų galimybėmis bei meno srityje įgytų mokslo laipsnių – tarp jų profesinio rengimo ir mokymo bei akademinių kvalifikacijų – pripažinimu, kad visa tai būtų prieinama paprasčiau ir pagal vienodą tvarką, taip pat su Sąjungos programomis ir fondais, pagal kuriuos gali būti užtikrinti jų poreikiai, pvz., programa „Kūrybiška Europa“, įskaitant tuos, kurie nėra tiesiogiai ar specialiai skirti kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei; ragina rengti specialias jaunųjų kūrėjų ir novatorių judumui skirtas programas, siekiant skatinti mainus ir inovacijas kultūros ir kūrybiškumo srityse;

7.

palankiai vertina tai, kad įsteigti informavimo apie judumą punktai, kurių tikslas – teikti pagalbą menininkams ir kultūros specialistams bei remti tvarų judumą; ragina visas valstybes nares įsteigti bent vieną tokį judumo ir informavimo punktą, kuriame menininkams bei kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojams būtų teikiama nemokama ir jiems pritaikyta pagalba; rekomenduoja Komisijai teikti nuoseklią ir išsamesnę informaciją apie judumą, pritaikytą tarpvalstybiniams kultūros darbuotojams, autoriams, atlikėjams ir kūrėjams, imantis tokių iniciatyvų, kaip priemonių ir vadovų atnaujinimas;

8.

ragina Komisiją teikti menininkams aiškią informaciją apie judumo klausimus, susijusius su ES ir JK santykiais;

9.

smerkia tai, kad dauguma valstybių narių neįgyvendino Direktyvos (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir bendrosios skaitmeninės rinkos iki 2021 m. birželio 7 d. nustatyto termino; apgailestauja, kad Komisija paskelbė gaires likus tik trims dienoms iki įgyvendinimo termino pabaigos; mano, jog tai parodo, kad būtinas reglamentas, kuris apimtų ir procedūrinius klausimus;

10.

ragina valstybes nares leisti kultūros ir kūrybos sektorių specialistams iš savo mokesčių išskaičiuoti verslo išlaidas, susijusias su jų menine veikla, taip pat su įranga ar mokymais (kvalifikacijos kėlimu ir perkvalifikavimu) susijusias išlaidas;

11.

pabrėžia, kad būtini išsamūs pagal lytį suskirstyti palyginami duomenys ir statistika apie užimtumą kultūros srityje ir pajamas kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje;

12.

ragina užtikrinti didesnę kultūros ir švietimo sektorių sąveiką bei skatinti aktyvesnį meno ir kultūros mokyklų bei įstaigų dalyvavimą veikloje, kuri įgyvendinama pagal programą „Erasmus +“, taip pat pagal kitas ES programas vykdomuose veiksmuose, skirtuose tiek studentams, tiek pedagogams; ragina valstybes nares įgyvendinant holistinę kūrybos ir kultūros sektorių bei pramonės ir visos visuomenės apskritai gaivinimo strategiją visapusiškai įtraukti ir skatinti prieigą prie švietimo, profesinio ir ugdomojo lavinimo bei akademinių kvalifikacijų meno srityje; pažymi, kad svarbu sudaryti galimybes mokytis visą gyvenimą, kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti bei lavintis, be kita ko, įgyvendinant mentorystės programas, ir rengti ES mastu naudotiną mokymų medžiagą, skirtą pereiti iš švietimo sistemos į užimtumo kultūros ir kūrybos srityse sferą;

13.

ragina valstybes nares perkelti į nacionalinę teisę Direktyvą (ES) 2019/790 dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, ypatingą dėmesį skiriant kultūros ir kūrybos darbų bei jų kūrėjų apsaugai, ir visų pirma užtikrinti sąžiningą, tinkamą bei proporcingą atlygį autoriams ir atlikėjams; ragina Komisiją atidžiai stebėti, ar veiksmingai įgyvendinami šie kertiniai principai;

14.

atkreipia dėmesį į teritorinių licencijų svarbą daugumos kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės subjektų veiklos modeliui; primena Komisijos atliktą reglamento dėl nepagrįsto geografinio blokavimo laikotarpio vidurio peržiūrą; pažymi, kad, prieš svarstant bet kokias tolesnes priemones, diskusijose dėl autorių teisėmis saugomo turinio būtina atsižvelgti į teisių turėtojų nuomonę; primena, kad iš autorių teisių gaunamos pajamos yra ne tik menininkų ir kūrėjų, bet ir daugybės smulkių kultūros ir kūrybos sektoriaus bei pramonės subjektų teisingo atlygio pagrindas; primena, kad bet kokie drastiški pokyčiai šioje srityje daugeliui jų gali būti itin skausmingi;

15.

apgailestauja, kad šiek tiek vėluoja direktyvų (ES) 2019/790 ir 2019/789 (12) perkėlimas į nacionalinę teisę ir kad tik kelios valstybės narės naudojasi 18 straipsnyje numatyta galimybe įgyvendinti deramus atlygio mechanizmus; ragina valstybes nares Direktyvos (ES) 2019/790 18 straipsnio nuostatas paversti veiksmingais atlygio mechanizmais;

16.

ragina Komisiją skatinti kolektyvinių teisių valdymą įgyvendinant neseniai priimtas autorių teisių direktyvas ir savo būsimas iniciatyvas, siekiant užtikrinti sąžiningą atlygį kūrėjams bei plačią prieigą prie kultūros ir kūrybos darbų visuomenei;

17.

primygtinai ragina Komisiją veiksmingai įgyvendinti lyčių lygybės, įtraukties ir integracijos iniciatyvas kultūros ir audiovizualinėje srityse pagal programą „Kūrybiška Europa“ bei stebėti šios veiklos rezultatus;

18.

ragina Komisiją įvertinti tiesioginio muzikos klausymosi platformų poveikį Europoje, siekiant užtikrinti jų rekomenduojamų algoritmų skaidrumą, nes būtent jie didžiąja dalimi lemia tai, kokį turinį klauso ir paslaugos teikėjo grojaraščiuose ir naudotojų sąsajose mato jų vartotojai, bei svarstyti galimybę taikyti pozityvias pareigas skatinti kultūrų įvairovę ir europietiškų kūrinių pažinimą teikiant jų paslaugas;

19.

griežtai smerkia stereotipus, seksizmą ir seksualinį priekabiavimą kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje;

20.

palankiai vertina kai kurių valstybių narių iniciatyvas skatinti lyčių lygybę per atranką į aukštesnes pareigas viešosiose kultūros įstaigose;

21.

pripažįsta nepaprastai svarbų kultūros ir meno vaidmenį skatinant kultūros įvairovę ir puoselėjant įtraukias visuomenes bei kovojant su visų formų diskriminacija;

22.

pabrėžia, kad dabartinė pandemija aiškiai parodė skaitmeninės sferos svarbą, o menininkai ir naudotojai tapo dar labiau priklausomi nuo dominuojančių skaitmeninių platformų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtinas didesnis skaidrumas; primena, kad kai kuriems menininkams ir kūrėjams, kurie buvo daugiausia priklausomi nuo viešų renginių, šis ekonominės paradigmos pasikeitimas tapo iššūkiu pajamų stabilumo požiūriu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad, įsigalėjus šiam naujam veiklos modeliui, nemažai menininkų ir kūrėjų negali užsitikrinti to paties dydžio pajamų, nes dėl dominuojančių ar stambių tiesioginio transliavimo platformų praktikos, pagal kurią taikoma išpirkimo sąlyga, autoriai negauna honoraro, o kūrėjai – deramo ir proporcingo atlygio; todėl prašo Komisijos įvertinti padėtį ir imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad pajamos būtų tinkamai ir sąžiningai paskirstomos visiems kūrėjams, menininkams ir teisių turėtojams;

23.

teigiamai vertina Komisijos įžanginį poveikio vertinimą ir neseniai surengtas viešas konsultacijas dėl savarankiškai dirbančių asmenų kolektyvinių derybų, kuriuose analizuojama galimybė šalinti konkurencijos teise grindžiamas savarankiškai dirbančių asmenų ir laisvai samdomų darbuotojų kolektyvinių derybų kliūtis; atsižvelgdamas į tai primygtinai ragina Komisiją vadovautis pačiu plačiausiu požiūriu, kad galimybė dalyvauti kolektyvinėse derybose būtų užtikrinta visiems pavieniui savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant menininkus ir kultūros darbuotojus; ragina Komisiją toliau vertinti šiuo metu galiojančias valstybės pagalbos taisykles ir jų taikymą kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje, taip pat galimus pritaikymo poreikius; ragina valstybes nares pripažinti visų kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojų teisę jungtis į asociacijas ir remti kolektyvines derybas;

24.

pažymi, kad netipinis užimtumas (darbas ne visą darbo laiką, darbas pagal terminuotą sutartį, laikinas darbas ir ekonomiškai priklausomas savarankiškas darbas) yra įprastas žiniasklaidos ir kultūros sektoriuose bei dažnai lemia nesaugią menininkų ir kultūros specialistų darbo padėtį; pabrėžia, kad būtina skubiai gerinti darbo sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje; ragina valstybes nares pasinaudojant aukštynkrypte konvergencija nustatyti menininkams ir kultūros specialistams taikytinus būtiniausius standartus, susijusius su darbo sąlygomis, teisingu atlyginimu ir socialine apsauga, bei sykiu pripažinti konkrečius kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės ypatumus, pvz., sezoniškumą ir tai, kad kūryba nėra konvertuojama į pinigus;

25.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos menininko statuso ir apibrėžti bendrą darbo sąlygų ir būtiniausių standartų sistemą, kuri būtų taikoma visose ES šalyse, bei sykiu visapusiškai atsižvelgti į valstybių narių ir ES atsakomybę už darbo rinką ir kultūros politiką, priimant arba taikant įvairias nuoseklias ir išsamias gaires, susijusias su, inter alia, sutartimis, kolektyvinio atstovavimo ir valdymo priemonėmis, socialine apsauga, sveikatos ir nedarbo draudimu, pensijų sistemomis, tiesioginiu ir netiesioginiu apmokestinimu, netarifinėmis kliūtimis ir informacijos asimetrija; šiuo požiūriu palankiai vertina artėjančias valstybių narių atvirojo koordinavimo metodo diskusijas dėl menininkų statuso, kaip pirmą žingsnį šia kryptimi; ragina sukurti atvirojo koordinavimo metodu pagrįstą darbo grupę, siekiant skatinti valstybių narių dalijimąsi geriausia praktika bei pažangos menininkų sąlygų gerinimo srityje stebėseną;

26.

ragina Komisiją atsekti šiuo metu visose valstybėse narėse taikomas menininko ir kultūros darbuotojo apibrėžtis, siekiant plėtoti bendrą sampratą, kuri būtų atspindima formuojant ES politiką ir kultūros statistikoje; pažymi, jog tokia apibrėžtimi turėtų būti atsižvelgta į tai, kad kultūrinis darbas savo pobūdžiu orientuojasi į procesą, ir pripažintas darbo intensyvumas įvairiais kūrybinio proceso etapais; mano, kad tokia apibrėžtis turėtų būti suderinta ir su 1980 m. UNESCO rekomendacija dėl menininko statuso;

27.

ragina užtikrinti didesnį tarpvalstybinį kultūrinių ir kūrybinių įgūdžių, kvalifikacijų bei diplomų perkeliamumą ir pripažinimą, siekiant skatinti kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės darbuotojų judumą;

28.

ragina valstybes nares ir Komisiją remti visų autorių, atlikėjų ir kultūros kūrėjų profesinio mokymo programas ir karjeros plėtojimo iniciatyvas bei pirmiausia padėti jiems įgyti skaitmeninių, verslumo ir kitų įgūdžių, kad jie galėtų naudotis skaitmeninėmis galimybėmis siekdami viešinti savo kūrybą ir bendradarbiauti su kitais menininkais;

29.

primygtinai ragina visas valstybes nares vykdyti savo prievolę ir įsipareigojimą puoselėti ir ginti meninę laisvę, siekiant paremti pagrindinę teisę į saviraiškos laisvę ir užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų laisvai mėgautis meno kūriniais bei dalyvauti kultūros veikloje, taip pat primygtinai ragina Komisiją bausti savo įsipareigojimų nevykdančias valstybes nares; kviečia Komisiją atlikti tolesnius šios srities tyrimus ir parengti veiksmų gaires, kaip užtikrinti geresnę meninės raiškos laisvės apsaugą Europoje; ragina valstybes nares bendromis jėgomis užmegzti struktūrinį menininkų, teisės ekspertų ir susijusių suinteresuotųjų šalių dialogą, siekiant nustatyti bendrus meninės raiškos laisvės standartus ir parengti bei įgyvendinti reikiamas gaires;

30.

palankiai vertina naujausias Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo, ypač raginimo kurti teisingą ir tvarią darbo rinką, pasirūpinti kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės specialistų socialine apsauga ir poreikio užtikrinti menininkų pajamas požiūriais; ragina valstybes nares dėti pastangas, kad šios išvados būtų greitai įgyvendintos;

31.

ragina valstybes nares užtikrinti menininkams ir kultūros darbuotojams visapusišką prieigą prie socialinės apsaugos nepriklausomai nuo jų užimtumo statuso, įskaitant galimybes gauti bedarbio pašalpą, sveikatos priežiūros paslaugas ir pensiją; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją imtis konkrečių priemonių, kurios būtų numatytos skirtingų kategorijų kūrybinėms profesijoms, siekiant kovoti su nestabiliomis pajamomis, nemokamu ir nesaugiu darbu bei užtikrinti būtiniausią jų pajamų standartą;

32.

ragina valstybes nares rengiant susijusią visų sričių politiką, finansavimo programas ir veiklą deramai atsižvelgti į unikalią marginalizuotoms grupėms atstovaujančių menininkų padėtį bei pašalinti visas lyčių lygybės užtikrinimo šiame sektoriuje kliūtis, visų pirma taikant priemones, kuriomis būtų sudaromos lygiavertės visų kultūros darbuotojų ir menininkų prieigos, dalyvavimo bei atstovavimo sąlygos;

33.

ragina valstybes nares didinti savo paramą kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei stiprinant viešas investicijas, taip pat skatinant privačias investicijas į kultūros ir kūrybos sektorius bei pramonę, įskaitant viešo ir privataus sektorių partnerystes; ragina valstybes nares užtikrinti, kad menininkams ir visiems kultūros kūrėjams būtų lengviau gauti finansavimą;

34.

ragina valstybes nares įvairinti paramos kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei šaltinius ir užtikrinti, kad nebūtų karpomos lėšos ar mažinamos esamos lėšos, nes sektorius iki šiol kovoja su pastarojo lėšų mažinimo raundo padariniais;

35.

ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti prieigą prie viešųjų dotacijų ir paskolų mažinant administracinę naštą visais paraiškų teikimo ir atskaitomybės procesų etapais bei užtikrinti skaidrumą; pabrėžia, kad būtina skatinti visų susijusių ES finansavimo programų, pagal kurias konkrečios sumos numatomos kultūros ir kūrybos sektoriui, pvz., programų „Europos horizontas“, „Kūrybiška Europa“, „InvestEU“, Skaitmeninės Europos programos, sanglaudos politikos fondų bei Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, sąveiką ir ja pasinaudoti, siekiant labiau paremti menininkus ir kultūros darbuotojus bei užtikrinti naujus, prieinamus ir, kai įmanoma, reguliarius finansavimo srautus;

36.

pabrėžia, jog svarbu, kad pakankama ekonomikos gaivinimo priemonių dalis būtų nukreipta kultūros ir kūrybos sektoriui bei pramonei; dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti kultūrą į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir bent 2 proc. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės biudžeto paketo skirti kultūrai, numatant konkrečias, įtraukias visiems prieinamais priemones bei nė vieno nepaliekant nuošaly; reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kaip matyti, kai kurių valstybių narių pateiktuose planuose šiems sektoriams skirta mažesnė procentinė dalis arba specialus finansavimas jiems apskritai nenumatytas; ragina Komisiją paskelbti duomenis apie planuose numatytų lėšų sumas ir paskirtį, siekiant užtikrinti skaidrumą ir palengvinti demokratinę priežiūrą;

37.

pakartoja, kad svarbu paremti visus kultūros sektorius, įskaitant kultūrinio tarpininkavimo profesijas, kurios yra gyvybiškai svarbos, nes atlieka sąsajos tarp visuomenės ir meno kūrinių ar paveldo vaidmenį bei taip užtikrina kultūros prieinamumą ir sklaidą plačiai auditorijai;

38.

pabrėžia, jog kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė pandemijos poveikį pajuto pirmi, o atsigauna paskutiniai, be to, atsižvelgiant į kultūros renginių ir vietų lankytojų skaičiaus ribojimus, manoma, kad jų atsigavimas bus dar lėtesnis; pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės atsigavimas turi žengti koja kojon su perėjimu prie šio sektoriaus tvarumo; ragina Komisiją ir valstybes nares remti visos kultūros ekosistemos atsigavimą trumpuoju laikotarpiu ir skatinti kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės atsparumą, konkurencingumą ir inovacijas ilguoju laikotarpiu bei stiprinti šiuos sektorius teikiant teisingą struktūrinę paramą visiems, ypač pažeidžiamiausiems subjektams, taip pat skatinti menininkų, autorių, atlikėjų, kultūros darbuotojų ir profesionalių kultūrų tarpininkų įsidarbinimo galimybes remiant disciplininių sričių bendradarbiavimą bei užtikrinti visapusišką socioekonominės padėties kultūros ir kūrybos sektoriuose bei pramonėje stebėseną pasitelkiant Europos darbo sąlygų sistemą, kad ateityje būtų kuo veiksmingiau kovojama su didelio masto krizėmis ir kad tai būtų naudinga vykstant jų skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai;

39.

pabrėžia, jog veiksmais, kurių imamasi norint padėti atsigauti kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei, turėtų būti siekiama ne tik ekonominio atsigavimo – jais taip pat turėtų būti siekiama gerinti menininkų bei kultūros specialistų darbo sąlygas, kelti šių darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti, kad jie būtų pasirengę dirbti skaitmeniniame amžiuje ir pasaulyje, bei investuoti į kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės žaliųjų inovacijų galią, nes jie yra tvarumo varomoji jėga ir pirmieji perversminių technologijų, kurios būtinos kovai su klimato kaita, perėmėjai ir taikytojai; akcentuoja iššūkius, su kuriais kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė susiduria dėl skaitmeninimo, ir, savo ruožtu, būtinybę nuolat permąstyti ir pertvarkyti veiklos modelius, kad būtų galima plėtoti rinkos veikiamus sprendimus, pagrįstus didžiaisiais duomenimis, debesų kompiuterija, informacijos ir ryšių technologijomis (IRT), dirbtiniu intelektu bei tvirtu interneto platformų vaidmeniu; akcentuoja Europos kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės teisių turėtojų prieigos prie auditorijos tyrimo duomenų ir turinio rekomendacijų sistemų bei šių duomenų ir sistemų skaidrumo svarbą; todėl akcentuoja garantijų fondo svarbą kultūros ir kūrybos turinio bei mūsų Europos kultūros paveldo skaitmeninimui, išsaugojimui ir prieinamumui internete;

40.

ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti patikimus duomenis apie geriausią pagalbos paskirstymo kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei praktiką ir metodus bei jais dalytis; taip pat ragina keistis geriausia praktika, susijusia su veiksmingiausiais gaivinimo finansavimo paskirstymo trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu būdais, siekiant užtikrinti maksimalų finansavimą kultūros ir kūrybos sektoriams bei pramonei, kad nė vienas menininkas ar kultūros darbuotojas neliktų nuošaly;

41.

pabrėžia, jog svarbu, kad autoriai ir atlikėjai gautų atlygį už savo kūrybą internete ir ne internete, ypač skatinant kolektyvines derybas;

42.

ragina Komisiją nuolat stebėti kultūros ir kūrybos sektorius bei pramonę atliekant reguliarius menininkų padėties tyrimus, siekiant gauti tikslius, patikimus, naujausius ir su konkrečiais sektoriais susijusius Europos lygmens duomenis bei užtikrinti solidų politikos formavimą, susidaryti geresnį vaizdą apie kultūros ir kūrybos sektorius bei pramonę ir geriau pasirengti būsimoms krizėms;

43.

palankiai vertina tai, kad krizės metu daugelis darbuotojų ir organizacijų kultūrinių ekosistemų prisitaikė prie naujų skaitmeninio platinimo formatų ir atrado naujoviškus būdus auditorijai pasiekti; nežiūrint į tai pažymi, kad skaitmeninė veikla neturėtų pakeisti asmeniškai įgyjamos kultūrinės patirties;

44.

ragina skatinti naudoti tokias naujas technologijas, kaip dirbtinis intelektas, kad menininkai galėtų ieškoti naujų būdų kurti ir savo kūrybai skleisti bei labiau naudotųsi skaitmeninės aplinkos teikiamomis galimybėmis;

45.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 460, 2018 12 21, p. 12.

1

(2)  OL C 238, 2018 7 6, p. 28.

2

(3)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 223.

3

(4)  OL C 385, 2021 9 22, p. 152.

4

(5)  OL L 130, 2019 5 17, p. 92.

5

(6)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

6

(7)  OL L 189, 2021 5 28, p. 34.

7

(8)  OL L 107, 2021 3 26, p. 30.

8

(9)  Tyrimas The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika), 2021 m. vasario 1 d.

9

The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union

(10)  Informacinis pranešimas The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika), 2021 m. gegužės 4 d.

10

The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union

(11)  „Ernst & Young“, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis („Europos atkūrimas: kultūros ir kūrybos ekonomika prieš COVID-19 krizę ir po jos“), 2021 m. sausio mėn.

11

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis

(12)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/789, kuria nustatomos naudojimosi autorių teisėmis ir gretutinėmis teisėmis, taikytinomis tam tikroms transliuojančiųjų organizacijų internetu transliuojamoms programoms bei retransliuojamoms televizijos ir radijo programoms, taisyklės ir kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 93/83/EEB (OL L 130, 2019 5 17, p. 82).

12

---

2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

ES skaidrumas kuriant, perkant ir platinant vakcinas nuo COVID-19

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES skaidrumo kuriant, perkant ir platinant vakcinas nuo COVID-19 (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį, taip pat į jos 4, 6, 9, 15 straipsnio 3 dalį ir 122 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį, taip pat į jos 4, 6, 9, 15 straipsnio 3 dalį ir 122 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 3 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 3 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulinės prekybos organizacijos (PPO) Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutartis) 31 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulinės prekybos organizacijos (PPO) Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutartis) 31 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. 72-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjos plenarinėje sesijoje priimtą rezoliuciją „Vaistų, vakcinų ir kitų sveikatos produktų rinkų skaidrumo didinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. 72-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjos plenarinėje sesijoje priimtą rezoliuciją „Vaistų, vakcinų ir kitų sveikatos produktų rinkų skaidrumo didinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1001 dėl Europos Sąjungos prekių ženklo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1001 dėl Europos Sąjungos prekių ženklo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (4),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl kovos su COVID-19 pandemija, ypač į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl kovos su COVID-19 pandemija, ypač į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „ES vakcinų nuo COVID-19 strategija“ (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „ES vakcinų nuo COVID-19 strategija“ (COM(2020)0245),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimą, patvirtinantį susitarimą su valstybėmis narėmis dėl vakcinų nuo COVID-19 pirkimo valstybių narių vardu ir susijusias procedūras, įskaitant jo priedą (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimą, patvirtinantį susitarimą su valstybėmis narėmis dėl vakcinų nuo COVID-19 pirkimo valstybių narių vardu ir susijusias procedūras, įskaitant jo priedą (C(2020)4192),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, ypač į jo sprendimus bylose C-183/95 ir C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, ypač į jo sprendimus bylose C-183/95 ir C-221/10 (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno tyrimus ir iniciatyvas dėl ES administracijos atsako į COVID-19 pandemiją skaidrumo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno tyrimus ir iniciatyvas dėl ES administracijos atsako į COVID-19 pandemiją skaidrumo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Rezoliuciją 2361 (2021) „Vakcinos nuo COVID-19. Etiniai, teisiniai ir praktiniai aspektai“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Rezoliuciją 2361 (2021) „Vakcinos nuo COVID-19. Etiniai, teisiniai ir praktiniai aspektai“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir į jos protokolus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir į jos protokolus (9),

| — | atsižvelgdamas į klausimus Komisijai dėl ES skaidrumo kuriant, perkant ir platinant vakcinas nuo COVID-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Komisijai dėl ES skaidrumo kuriant, perkant ir platinant vakcinas nuo COVID-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo peticijas 1477/2020, 0062/2021 ir 0066/2021, kuriose išreiškiamas susirūpinimas dėl nepakankamo ES skaidrumo dėl vakcinų nuo COVID-19 kūrimo, pirkimo ir paskirstymo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo peticijas 1477/2020, 0062/2021 ir 0066/2021, kuriose išreiškiamas susirūpinimas dėl nepakankamo ES skaidrumo dėl vakcinų nuo COVID-19 kūrimo, pirkimo ir paskirstymo;

| B. | kadangi gautose peticijose prašoma laiku paskelbti išsamią informaciją apie Komisijos, valstybių narių ir farmacijos pramonės sudarytas sutartis dėl vakcinos nuo COVID-19 ir paciento lygmens klinikinių tyrimų duomenis, taip pat kad būtų laikinai sustabdytas patentų teisės taikymas, siekiant sudaryti sąlygas greitai, teisingai ir visuotinai gauti vakcinas visose pasaulio vietose; |
| --- | --- |

B.

kadangi gautose peticijose prašoma laiku paskelbti išsamią informaciją apie Komisijos, valstybių narių ir farmacijos pramonės sudarytas sutartis dėl vakcinos nuo COVID-19 ir paciento lygmens klinikinių tyrimų duomenis, taip pat kad būtų laikinai sustabdytas patentų teisės taikymas, siekiant sudaryti sąlygas greitai, teisingai ir visuotinai gauti vakcinas visose pasaulio vietose;

| C. | kadangi visiškas skaidrumas, susijęs su visa informacija apie vakcinų nuo COVID-19 kūrimą, pirkimą ir paskirstymą, yra būtina sąlyga, siekiant stiprinti piliečių pasitikėjimą vakcinomis ir tuo, kaip institucijos išleido dideles viešųjų lėšų sumas; kadangi neužtikrinant pakankamo skaidrumo per sunkiausią naujųjų laikų visuomenės sveikatos krizę pažeidžiama piliečių teisė į informaciją ir gali kilti netikrumas, plisti dezinformacija ir padidėti skiepų vengimo rizika, todėl pakenkiama greitiems ir efektyviems veiksmams kovojant su pandemija; kadangi skaidrumas yra ES vakcinų nuo COVID-19 strategijos pagrindinis ramstis; |
| --- | --- |

C.

kadangi visiškas skaidrumas, susijęs su visa informacija apie vakcinų nuo COVID-19 kūrimą, pirkimą ir paskirstymą, yra būtina sąlyga, siekiant stiprinti piliečių pasitikėjimą vakcinomis ir tuo, kaip institucijos išleido dideles viešųjų lėšų sumas; kadangi neužtikrinant pakankamo skaidrumo per sunkiausią naujųjų laikų visuomenės sveikatos krizę pažeidžiama piliečių teisė į informaciją ir gali kilti netikrumas, plisti dezinformacija ir padidėti skiepų vengimo rizika, todėl pakenkiama greitiems ir efektyviems veiksmams kovojant su pandemija; kadangi skaidrumas yra ES vakcinų nuo COVID-19 strategijos pagrindinis ramstis;

| D. | kadangi Europos vaistų agentūra (EMA) įgyvendina išskirtines priemones, kad pasiektų kuo didesnį skaidrumą atlikdama reguliavimo veiksmus, susijusius su patvirtintu arba vertinamu gydymu ir vakcinomis nuo COVID-19, be kita ko, skelbia klinikinių studijų ataskaitas, kurios EMA pateikiamos kartu su paraiškomis gauti rinkodaros leidimą; kadangi įgyvendindama priemones EMA siekia reaguoti į didelį susidomėjimą informacija apie vaistus nuo COVID-19 ir remti su jais susijusius pasaulius tyrimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos vaistų agentūra (EMA) įgyvendina išskirtines priemones, kad pasiektų kuo didesnį skaidrumą atlikdama reguliavimo veiksmus, susijusius su patvirtintu arba vertinamu gydymu ir vakcinomis nuo COVID-19, be kita ko, skelbia klinikinių studijų ataskaitas, kurios EMA pateikiamos kartu su paraiškomis gauti rinkodaros leidimą; kadangi įgyvendindama priemones EMA siekia reaguoti į didelį susidomėjimą informacija apie vaistus nuo COVID-19 ir remti su jais susijusius pasaulius tyrimus;

| E. | kadangi pirmus du 2021 m. ketvirčius nesilaikydamos duotų vakcinų tiekimo įsipareigojimų farmacijos įmonės sukėlė reikšmingus vakcinacijos proceso vėlavimus valstybėse narėse, taigi ir didelę grėsmė visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

E.

kadangi pirmus du 2021 m. ketvirčius nesilaikydamos duotų vakcinų tiekimo įsipareigojimų farmacijos įmonės sukėlė reikšmingus vakcinacijos proceso vėlavimus valstybėse narėse, taigi ir didelę grėsmė visuomenės sveikatai;

| F. | kadangi vakcinų nuo COVID-19 pirkimo ir paskirstymo skaidrumu sukuriamas bendradarbiavimo dėl vakcinų pagrindas Europoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi vakcinų nuo COVID-19 pirkimo ir paskirstymo skaidrumu sukuriamas bendradarbiavimo dėl vakcinų pagrindas Europoje;

| G. | kadangi daugiau nei 200 000 piliečių jau išreiškė palaikymą Europos piliečių iniciatyvai „Jokio pelnymosi iš pandemijos“, kuria reikalaujama, kad „turėtų būtų viešinami duomenys, susiję su vakcinų ir vaistų gamybos sąnaudomis, viešuoju įnašu, efektyvumu ir saugumu, o viešojo sektoriaus institucijų ir farmacijos įmonių sudarytos sutartys turi būti viešinamos“; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugiau nei 200 000 piliečių jau išreiškė palaikymą Europos piliečių iniciatyvai „Jokio pelnymosi iš pandemijos“, kuria reikalaujama, kad „turėtų būtų viešinami duomenys, susiję su vakcinų ir vaistų gamybos sąnaudomis, viešuoju įnašu, efektyvumu ir saugumu, o viešojo sektoriaus institucijų ir farmacijos įmonių sudarytos sutartys turi būti viešinamos“;

| H. | kadangi kova su COVID-19 pandemija yra visų valstybių narių ir ES institucijų laikomas pasitikėjimo egzaminas, kuriuo remiantis bus rengiamas atsakas į galimas ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ateityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi kova su COVID-19 pandemija yra visų valstybių narių ir ES institucijų laikomas pasitikėjimo egzaminas, kuriuo remiantis bus rengiamas atsakas į galimas ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ateityje;

| I. | kadangi Komisija ir valstybės narės yra įpareigotos dirbti kuo atviriau ir kuo arčiau piliečių, derėdamosi dėl vakcinos nuo COVID-19 sutarčių su farmacijos įmonėmis; kadangi Komisija atsisako atskleisti ekspertų pavardes ar net septynių valstybių narių, atstovaujančių jungtinėje derybų grupėje, pavadinimus; kadangi demokratinė atskaitomybė yra sąlyga, kad ES vakcinacijos strategija būtų veiksminga ir patikima pasaulinės vakcinacijos pastangų dalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisija ir valstybės narės yra įpareigotos dirbti kuo atviriau ir kuo arčiau piliečių, derėdamosi dėl vakcinos nuo COVID-19 sutarčių su farmacijos įmonėmis; kadangi Komisija atsisako atskleisti ekspertų pavardes ar net septynių valstybių narių, atstovaujančių jungtinėje derybų grupėje, pavadinimus; kadangi demokratinė atskaitomybė yra sąlyga, kad ES vakcinacijos strategija būtų veiksminga ir patikima pasaulinės vakcinacijos pastangų dalis;

| J. | kadangi visuomenei teikiama klaidinga informacija ir kadangi apie vakcinų nuo COVID-19 pirkimą ir paskirstymą dažnai pateikiama prieštaringa ir klaidinanti informacija; |
| --- | --- |

J.

kadangi visuomenei teikiama klaidinga informacija ir kadangi apie vakcinų nuo COVID-19 pirkimą ir paskirstymą dažnai pateikiama prieštaringa ir klaidinanti informacija;

| K. | kadangi Komisija ir valstybės narės paskelbė tik redaguotas išankstinio pirkimo sutarčių versijas ir pirkimo sutartis, kuriose pagrindinė informacija buvo užtušuota arba jos nebuvo, bereikalingai sukeldamos skaidrumo trūkumą ir visuomenės nepasitikėjimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija ir valstybės narės paskelbė tik redaguotas išankstinio pirkimo sutarčių versijas ir pirkimo sutartis, kuriose pagrindinė informacija buvo užtušuota arba jos nebuvo, bereikalingai sukeldamos skaidrumo trūkumą ir visuomenės nepasitikėjimą;

| L. | kadangi ES piliečiai turi teisę gauti tikrą ir teisingą informaciją apie pandemijos valdymą ir kovą su COVID-19 iš Europos institucijų ir kitų oficialių šaltinių; kadangi visos Europos institucijos yra įpareigotos teikti šią informaciją; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES piliečiai turi teisę gauti tikrą ir teisingą informaciją apie pandemijos valdymą ir kovą su COVID-19 iš Europos institucijų ir kitų oficialių šaltinių; kadangi visos Europos institucijos yra įpareigotos teikti šią informaciją;

| M. | kadangi ES finansavo didžiąją dalį vakcinų tyrimų ir kūrimo, sudarė palankesnes sąlygas farmacijos įmonių darbui riziką mažinančiomis pradinėmis investicijomis, išdavė sąlyginį rinkodaros leidimą, teikė paramą gamybos pajėgumams ir už viešąsias lėšas įsigijo vakcinų; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES finansavo didžiąją dalį vakcinų tyrimų ir kūrimo, sudarė palankesnes sąlygas farmacijos įmonių darbui riziką mažinančiomis pradinėmis investicijomis, išdavė sąlyginį rinkodaros leidimą, teikė paramą gamybos pajėgumams ir už viešąsias lėšas įsigijo vakcinų;

| N. | kadangi ESTT pripažįsta bendrą principą, kad visuomenės sveikatos apsauga neabejotinai turi būti svarbesnė už ekonominius aspektus; |
| --- | --- |

N.

kadangi ESTT pripažįsta bendrą principą, kad visuomenės sveikatos apsauga neabejotinai turi būti svarbesnė už ekonominius aspektus;

| O. | kadangi Komisija turi tinkamai ir veiksmingai informuoti Parlamentą apie visą vakcinų nuo COVID-19 mokslinių tyrimų, kūrimo, derybų, paskirstymo bei platinimo Europos Sąjungoje poveikį biudžetui, kad Parlamentas galėtų visapusiškai vykdyti savo pareigą tikrinti, kaip vykdomas ES biudžetas; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija turi tinkamai ir veiksmingai informuoti Parlamentą apie visą vakcinų nuo COVID-19 mokslinių tyrimų, kūrimo, derybų, paskirstymo bei platinimo Europos Sąjungoje poveikį biudžetui, kad Parlamentas galėtų visapusiškai vykdyti savo pareigą tikrinti, kaip vykdomas ES biudžetas;

| P. | kadangi dauguma farmacijos įmonių, dalyvaujančių ES vakcinų nuo COVID-19 strategijoje, dabar dar nepateikė paciento lygmens klinikinių tyrimų duomenų, ir kadangi šie duomenys nebus paskelbti iki 2022 m. vidurio ir 2023 m. pabaigos; |
| --- | --- |

P.

kadangi dauguma farmacijos įmonių, dalyvaujančių ES vakcinų nuo COVID-19 strategijoje, dabar dar nepateikė paciento lygmens klinikinių tyrimų duomenų, ir kadangi šie duomenys nebus paskelbti iki 2022 m. vidurio ir 2023 m. pabaigos;

| Q. | kadangi Europos ombudsmenas per šešis mėnesius trukusį tyrimą (10) dėl Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) veiklos per COVID-19 krizę nustatė, kad ECDC taikoma skaidrumo praktika turi trūkumų, be kita ko, susijusių su pagrindiniais rizikos vertinimo duomenimis ir bendradarbiavimu su tarptautiniais partneriais, pvz., PSO ir Kinijos ligų kontrolės ir prevencijos centru; kadangi ombudsmenas pateikė pasiūlymus, siekdamas sudaryti sąlygas geriau vykdyti visuomenės kontrolę ir suprasti ECDC darbą, susijusį su vakcinomis nuo COVID-19; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos ombudsmenas per šešis mėnesius trukusį tyrimą (10) dėl Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) veiklos per COVID-19 krizę nustatė, kad ECDC taikoma skaidrumo praktika turi trūkumų, be kita ko, susijusių su pagrindiniais rizikos vertinimo duomenimis ir bendradarbiavimu su tarptautiniais partneriais, pvz., PSO ir Kinijos ligų kontrolės ir prevencijos centru; kadangi ombudsmenas pateikė pasiūlymus, siekdamas sudaryti sąlygas geriau vykdyti visuomenės kontrolę ir suprasti ECDC darbą, susijusį su vakcinomis nuo COVID-19;

| R. | kadangi įsigyjant vaistus taikoma kainų konfidencialumo praktika gali paskatinti vidaus rinkos susiskaidymą valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

R.

kadangi įsigyjant vaistus taikoma kainų konfidencialumo praktika gali paskatinti vidaus rinkos susiskaidymą valstybių narių lygmeniu;

| S. | kadangi vakcinacijos nuo COVID-19 apimties spartinimas visame pasaulyje turėtų būti laikomas visuomenės sveikatos politikos prioritetu; kadangi esama vakcinacijos apimtis nėra pakankama, kad būtų užkirstas kelias pandemijos paaštrėjimui, siejamam su užkrečiamesnėmis SARS-CoV-2 atmainomis, ir kad neatsirastų naujų, dar pavojingesnių atmainų, kurios galėtų išvengti esamų vakcinų nuo COVID-19 suteikiamos imuninės apsaugos; |
| --- | --- |

S.

kadangi vakcinacijos nuo COVID-19 apimties spartinimas visame pasaulyje turėtų būti laikomas visuomenės sveikatos politikos prioritetu; kadangi esama vakcinacijos apimtis nėra pakankama, kad būtų užkirstas kelias pandemijos paaštrėjimui, siejamam su užkrečiamesnėmis SARS-CoV-2 atmainomis, ir kad neatsirastų naujų, dar pavojingesnių atmainų, kurios galėtų išvengti esamų vakcinų nuo COVID-19 suteikiamos imuninės apsaugos;

1.

atkreipia dėmesį, kad svarbu bendrai, greitai ir efektyviai reaguoti į COVID-19 pandemiją kaip Europos Sąjungai ir kaip pasaulinės bendruomenės daliai, ir pripažįsta ypatingą ES atsakomybę užtikrinant vienodas ir visuotines galimybes gauti vakcinas nuo COVID-19;

2.

labai apgailestauja dėl nepakankamo Komisijos, valstybių narių ir farmacijos įmonių skaidrumo kuriant, perkant ir skirstant vakcinas nuo COVID-19, visų pirma atsižvelgiant į nuolatinius pasirašytų sutarčių pažeidimus;

3.

pabrėžia apribojimus, su kuriais Parlamentas susiduria atlikdamas savo kaip vienos iš teisėkūros institucijų funkcijas, nes Komisijai priėmus neskaidrią vakcinacijos strategiją Parlamentui buvo sukliudyta efektyviai kontroliuoti vakcinų pirkimo ir paskirstymo procesą, panaikinant galimybę tikrinti, ar teisingai vykdomas Sąjungos biudžetas;

4.

pabrėžia, kad reikia stiprinti dialogą su piliečiais siekiant geriau suprasti jų pagrįstą susirūpinimą ir abejones vakcinacijos procesu; ragina Komisiją geriau informuoti visuomenę apie ES vakcinų nuo COVID-19 strategiją, tobulinant jos aiškumo, skaidrumo ir griežtumo aspektus, kad būtų įgyvendinta Sąjungos piliečių teisė gauti informaciją, tiesiogiai susijusią su jų sveikata, įskaitant informaciją apie kriterijus, pagal kuriuos pasirenkamos vienos ar kitos vakcinos;

5.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vakcinų būsimų įsigijimų pagal bendrų viešųjų pirkimų procedūrą, nustatant aiškias nuostatas, kurios taikomos skaidrumui, kompetencijos paskirstymui tarp ES institucinės struktūros subjektų ir valstybių narių, būsimam gydimui nuo COVID-19 ir gydymui retaisiais vaistais pagal ES vaistų strategiją; ragina Komisiją peržiūrėti kainų konfidencialumo susitarimų sąlygas siekiant spręsti esamą Europos bendrosios rinkos susiskaidymo problemą;

6.

ragina Komisiją atskleisti grupių narius, kurie dalyvauja derantis dėl išankstinių pirkimo sutarčių ir pirkimo sutarčių su farmacijos įmonėmis dėl vakcinų nuo COVID-19; prašo, kad Komisija paaiškintų, kokiais kriterijais vadovaujasi parinkdama derybų grupių narius;

7.

primygtinai ragina Komisiją įtraukti į sprendimų priėmimo procesą, skirtą būsimoms sutartims tvirtinti, Komisijos ir Parlamento ryšių grupę COVID-19 klausimais, apie kurią 2021 m. vasario mėn. paskelbė Komisijos pirmininkė (11), kad būtų užtikrintas didesnis derybų proceso skaidrumas; prašo, kad kiekvieną savaitę šiai grupei būtų teikiama atnaujinta informacija, įskaitant išsamų tyrimą apie vakcinų gamybą, importą, eksportą ir prognozuojamą dozių skaičių;

8.

ragina Komisiją užtikrinti visišką skaidrumą, nedelsiant paskelbiant neredaguotas išankstinio pirkimo sutarčių bei pirkimo sutarčių versijas ir, be kita ko, atskleidžiant toliau išvardytą informaciją: viešųjų investicijų sumą, kuri buvo skirta vakcinoms sukurti; Komisijos atliktus išankstinius mokėjimus ir mokėjimus po pristatymo kiekvienam vakcinų kūrėjui, pateikiant išsamią informaciją apie šių lėšų pasiskirstymą tarp vakcinos kūrimo ir gamybos etapų; išsamią informaciją apie tai, kaip tarp viešųjų ir privačių investuotojų pasiskirstė vakcinų mokslinių tyrimų, kūrimo ir gamybos išlaidos; kiekvienai šaliai skirtų ir per ketvirtį tiekiamų dozių skaičių; vienos dozės kainą; turimų gamybos vietų skaičių ir vietas; išsamią informaciją apie susitarimus dėl galimų būsimų pirkimų; atsakomybės ir kompensavimo tvarką už žalą, kurią gali sukelti vakcinos; sankcijas pažeidus sutartį arba vėluojant pristatyti; informaciją apie galimą dalijimąsi intelektinės nuosavybės teisėmis, visų pirma apie tai, ar Komisija yra išsaugojusi įtaką intelektinės nuosavybės teisėms, nes suteikė pradines investicijas į vakcinų kūrimo procesą, taip pat visą kitą susijusią informaciją, kuri gali būti svarbi visuomenei; Europos vaistų agentūros ir nacionalinių kompetentingų institucijų vaidmenį sprendžiant dėl sutarties nuostatų; ir išsamią informaciją apie technologijų perdavimą ir dovanojimą trečiosioms šalims, taip pat visą susijusią informaciją, kuri gali būti svarbi visuomenei;

9.

ragina Komisiją atskleisti kiekvieno gamintojo vakcinos vienos dozės kainą ir pateikti išsamią informaciją apie savo viešųjų pirkimų strategiją, nes skirtingų gamintojų vakcinos kainos yra labai nevienodos;

10.

ragina Komisiją ateityje derantis su farmacijos įmonėmis nustatyti išankstinę sąlygą, pagal kurią būtų atskleidžiama visa viešojo intereso informacija apie būsimas sutartis dėl vakcinų nuo COVID-19 ir dėl kitų su COVID-19 susijusių technologijų įsigijimo, ir jų laikymąsi;

11.

kritikuoja Komisijos sprendimą netaikyti įprastos teisėkūros procedūros pagal SESV 168 straipsnį steigiant naują Europos pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas instituciją (HERA) ir todėl neįsteigiant jos kaip visavertės nepriklausomos agentūros, kuri būtų įgaliota ginti viešąjį interesą ir taip pat griežtai tikrinama kaip ir kitos ES agentūros; apgailestauja dėl to, kad Komisijos požiūris, dėl kurio Parlamentas neįtrauktas į institucijos darbo priežiūrą, gali būti traktuojamas kaip dar vienas trūkumas, kuris pakenkė skaidrumui ir atskaitomybei už viešąsias išlaidas bei sprendimų priėmimą visuomenės sveikatos srityje;

12.

ragina Komisiją paviešinti informaciją apie visus galimus sutarčių pažeidimus, kuriuos padarė farmacijos įmonės, ir jų priežastis, taip pat pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant paskirti nuobaudas už bet kokius galimus pažeidimus arba nepagrįsto vėlavimo faktus;

13.

ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamią informaciją apie tai, kaip įmonės, su kuriomis sudarytos sutartys, naudojo ES mokėjimus, įskaitant informaciją apie mokėjimų apskaičiavimo metodiką ir kontrolės bei tikrinimo priemones; ragina Komisiją atskleisti išsamią informaciją apie visapusišką ES vakcinų nuo COVID-19 strategijos poveikį biudžetui;

14.

ragina Komisiją užtikrinti, kad įmonės, su kuriomis sudaryta sutartis, kuo greičiau pateiktų visus galimų vakcinų nuo COVID-19 klinikinių tyrimų rezultatus ir tyrimų protokolus, įskaitant statistinės analizės planus, klinikinius tyrimus ir ataskaitas, kad juos įvertintų nepriklausomi mokslo srities specialistai, kurie nėra EMA ekspertai; pažymi, kad tuo atveju, kai atliekant klinikinius tyrimus nustatomas sunkus ir (arba) dažnas šalutinis poveikis, apie tai turėtų būti pranešama nedelsiant;

15.

ragina Komisiją užtikrinti, kad įmonės, su kuriomis sudarytos sutartys, skelbtų farmakologinio budrumo ataskaitų duomenis visiškai laikydamosi taisyklių dėl dalyvavusių pacientų asmens duomenų apsaugos, ir skatinti bei stebėti viešą nepageidaujamos reakcijos skiepijimo metu kontrolę;

16.

ragina Komisiją ištirti vakcinų sutarčių skaidrumo lygio, visuomenės pasitikėjimo ES vakcinų strategija ir dezinformacijos skleidimo lygio tarpusavio ryšį, siekiant pašalinti skiepų vengimo priežastis;

17.

ragina Komisiją atlikti ir paskelbti ES vakcinų nuo COVID-19 strategijos ir jos viešos informacijos skelbimo vertinimą, išsamiai apžvelgiant visus aspektus ir teikiant rekomendacijas dėl būsimų Europos bendrų viešųjų pirkimų sistemos, ypač atsižvelgiant į skaidrumą;

18.

prašo Komisijos toliau rodyti solidarumą su kitomis pasaulio šalimis, visų pirma dalyvaujančiomis kaimynystės politikoje, ir remti jų pastangas užkertant kelią COVID-19 virusui ir su juo kovojant;

19.

pabrėžia, jog Komisija turi garantuoti, kad vakcinos nuo COVID-19 būtų laikomos visuotine viešąja gėrybe visų labui, ir užtikrinti visuotinę prieigą prie jų; pabrėžia, kad šis aspektas taip pat turi atsispindėti visose susijusiose sutartyse, pasirašytose su farmacijos įmonėmis, šiuo tikslu įtraukiant kuo tvirtesnes vakcinų nuo COVID-19 prieinamumo, įperkamumo ir galimybių jomis pasinaudoti apsaugos priemones; remia pasaulines pastangas, kad vakcinomis bei gydymu nuo COVID-19 ir susijusia įranga galėtų naudotis visos šalys, įskaitant besivystančias šalis; pabrėžia, kad labai svarbu perduoti technologijas ir
  eksportuoti
  pagrindinius komponentus trečiosioms šalims, kad pasauliu lygmeniu būtų padidinta vakcinų nuo COVID-19 gamyba ir paskirstymas, siekiant spartinti vakcinacijos apimtis visame pasaulyje ir taip išvengti tolesnio mirčių ir hospitalizavimo atvejų daugėjimo ir COVID-19 atmainų plitimo; pripažįsta, kad gamybos pajėgumai – pagrindinė kliūtis užtikrinant vakcinų prieinamumą; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su iRNR inžinerijos įmonėmis, siekiant įsteigti naujas vakcinų nuo COVID-19 ir susijusios įrangos gamybos vietas, ir padidinti ES ir JAV prisidėjimą prie iniciatyvos COVAX, užtikrinant visų per nustatytą laikotarpį atliktų dovanojimų skaidrumą, kad būtų gelbėjamos gyvybės tose šalyse, kuriose vakcinos nebuvo paskirstomos;

20.

ragina Komisiją užtikrinti, kad farmacijos įmonės dalytųsi savo žiniomis ir duomenimis, naudodamosi Pasaulio sveikatos organizacijos COVID-19 technologinės prieigos rezervu, ir kad jos pasinaudotų visomis turimomis galimybėmis, siekdamos visame pasaulyje padidinti gamybą ir paskirstymą, be kita ko, bendradarbiautų su kitomis įmonėmis įgyvendindamos kūrimo ir platinimo procesus;

21.

tvirtai tiki, kad ombudsmeno pasiūlymai, padaryti atlikus strateginį tyrimą OI/3/2020/TE, kuriuo siekiama gerinti ECDC darbą ir taikomą skaidrumo praktiką, turi būti visapusiškai ir nuosekliai įgyvendinti, kad būtų sustiprintas visuomenės pasitikėjimas ES vakcinų nuo COVID-19 strategija, nes ECDC atliko pagrindinį vaidmenį renkant ir skelbiant labai svarbią informaciją apie vakcinas nuo COVID-19;

22.

ragina Komisiją paskelbti ir įvertini Visuotinę ES strategiją siekiant užtikrinti, kad visame pasaulyje vakcinos būtų paskirstytos greitai ir sąžiningai, įskaitant informaciją apie savo dalyvavimą iniciatyvoje COVAX, indėlį į COVID-19 technologinės prieigos rezervą ir tarpvalstybinį vakcinoms gaminti reikalingų medžiagų tiekimą, taip pat savo strategiją dėl gamybos pajėgumų didinimo ir dozių paskirstymo šalims kriterijus;

23.

ragina Komisiją nustatyti, kad siekis greitai ir sąžiningai paskirstyti vakcinas visame pasaulyje būtų vienas iš pagrindinių ES tikslų pasirašant būsimas sutartis su farmacijos įmonėmis, apsvarstyti galimybę įtraukti nuostatas, susijusias su intelektinės nuosavybės teisėmis, neišimtinėmis licencijomis, kainomis ir visomis įmanomomis pastangomis, siekiant gerinti vakcinų gamybos ir platinimo sąlygas;

24.

ragina Komisiją, pasinaudojant atitinkamais kanalais, stiprinti dialogą su besivystančiomis šalimis, siekiant nustatyti bei sužinoti, su kokiais išbandymais ir sunkumais jos susiduria gamindamos vakcinas nuo COVID-19, ir suteikti šioms valstybėms reikiamas priemones, kad jų teritorijoje būtų galima gaminti vakcinas nuo COVID-19, taip padidinant kovos su pandemija efektyvumą visame pasaulyje;

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 154, 2017 6 16, p. 1.

1

(2)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

2

(3)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

3

(4)  OL L 117, 2017 5 5, p. 1.

4

(5)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

5

(6)  1997 m. liepos 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Affish BV prieš Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, 43 punktas, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

Affish BV

Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees

2012 m. balandžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Artegodan prieš Komisiją, C-221/10 P, EU:C:2012:216, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=en.

Artegodan

Komisiją

(7)  Apžvalga: https://www.ombudsman.europa.eu/en/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Europos ombudsmeno strateginis tyrimas OI/3/2020/TE dėl ECDC informacijos rinkimo ir teikimo per COVID-19 krizę pobūdžio.

10

(11)  Europos Komisija, 2021 m. vasario 10 d. pirmininkės Ursulos von der Leyen kalba dėl ES vakcinų nuo COVID-19 strategijos dabartinės padėties per Europos Parlamento plenarinį posėdį, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505.

11

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

Išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategija

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 192 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 192 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (COM(2020)0663),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl aplinkos oro kokybės direktyvų – Direktyvos 2004/107/EB ir Direktyvos 2008/50/EB (6) – įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl aplinkos oro kokybės direktyvų – Direktyvos 2004/107/EB ir Direktyvos 2008/50/EB (6) – įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio mėn. Tarptautinės energetikos agentūros ataskaitą „Naftos chemijos ateitis: Tvaresnės chemijos pramonės link“ (angl. „The Future of the Petrochemical: Towards a more sustainable chemicals industry“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio mėn. Tarptautinės energetikos agentūros ataskaitą „Naftos chemijos ateitis: Tvaresnės chemijos pramonės link“ (angl. „The Future of the Petrochemical: Towards a more sustainable chemicals industry“),

| — | atsižvelgdamas į JT aplinkos programos 2019 m. lapkričio 26 d. ataskaitą dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ir į jos 2019 m. lapkričio 20 d. pirmąją suvestinę ataskaitą dėl iškastinio kuro gamybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT aplinkos programos 2019 m. lapkričio 26 d. ataskaitą dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ir į jos 2019 m. lapkričio 20 d. pirmąją suvestinę ataskaitą dėl iškastinio kuro gamybos,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aplinkos programos 2021 m. gegužės 6 d. ataskaitą „Pasaulinis metano kiekio vertinimas. Išmetamo metano kiekio mažinimo nauda ir sąnaudos“ (angl. „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aplinkos programos 2021 m. gegužės 6 d. ataskaitą „Pasaulinis metano kiekio vertinimas. Išmetamo metano kiekio mažinimo nauda ir sąnaudos“ (angl. „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2021 m. gegužės 18 d. ataskaitą „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2021 m. gegužės 18 d. ataskaitą „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 23 d. Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „Oro kokybė Europoje. 2020 m. ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 23 d. Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „Oro kokybė Europoje. 2020 m. ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2019 m. visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą ir 2020 m. praktinio seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir pandemijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2019 m. visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą ir 2020 m. praktinio seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir pandemijos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo mėn. Komisijos vyriausiųjų mokslinių patarėjų grupės mokslinę nuomonę „Tvarios maisto sistemos įgyvendinimas. Perėjimas nuo maisto kaip prekės prie maisto kaip bendrosios gėrybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo mėn. Komisijos vyriausiųjų mokslinių patarėjų grupės mokslinę nuomonę „Tvarios maisto sistemos įgyvendinimas. Perėjimas nuo maisto kaip prekės prie maisto kaip bendrosios gėrybės“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0277/2021),

| A. | kadangi metanas yra stiprų, 80 kartus stipresnį nei anglies dioksidas (CO2) šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios per 20 metų laikotarpį tapo antromis svarbiausiomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, taip pat pažemio ozono (O3) taršos pirmtaku, ir jis maždaug ketvirtadaliu prisideda prie šiuo metu patiriamo visuotinio atšilimo (7); kadangi išmetamas metanas sudaro 10 proc. viso šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ES; kadangi, pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, IPCC šeštojoje vertinimo ataskaitoje ir 2021 m. JT aplinkos programos (UNEP) pasauliniame metano vertinime pateikiamuose modeliuose nustatytus būdus visuotinį atšilimą apriboti iki 1,5 oC, neviršijant ar viršijant nedaug, turi būti labai sumažintas išmetamas metano kiekis; kadangi, UNEP duomenimis, 45 proc. sumažinus dėl žmogaus veiklos susidarančio metano kiekį, visuotinis atšilimas iki 2040 m. sumažėtų 0,3 oC ir būtų prisidedama prie visų ilgalaikių klimato kaitos švelninimo pastangų; |
| --- | --- |

A.

kadangi metanas yra stiprų, 80 kartus stipresnį nei anglies dioksidas (CO2) šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios per 20 metų laikotarpį tapo antromis svarbiausiomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, taip pat pažemio ozono (O3) taršos pirmtaku, ir jis maždaug ketvirtadaliu prisideda prie šiuo metu patiriamo visuotinio atšilimo (7); kadangi išmetamas metanas sudaro 10 proc. viso šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ES; kadangi, pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, IPCC šeštojoje vertinimo ataskaitoje ir 2021 m. JT aplinkos programos (UNEP) pasauliniame metano vertinime pateikiamuose modeliuose nustatytus būdus visuotinį atšilimą apriboti iki 1,5 oC, neviršijant ar viršijant nedaug, turi būti labai sumažintas išmetamas metano kiekis; kadangi, UNEP duomenimis, 45 proc. sumažinus dėl žmogaus veiklos susidarančio metano kiekį, visuotinis atšilimas iki 2040 m. sumažėtų 0,3 oC ir būtų prisidedama prie visų ilgalaikių klimato kaitos švelninimo pastangų;

| B. | kadangi Tarptautinė energetikos agentūra savo ataskaitoje „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ nurodo, kad, pagal nulinio grynojo išmetamo teršalų kiekio scenarijų, 2020–2030 m. naudojant iškastinį kurą išmetamo metano kiekis turėtų būti sumažintas 75 proc.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarptautinė energetikos agentūra savo ataskaitoje „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ nurodo, kad, pagal nulinio grynojo išmetamo teršalų kiekio scenarijų, 2020–2030 m. naudojant iškastinį kurą išmetamo metano kiekis turėtų būti sumažintas 75 proc.;

| C. | kadangi ekonomiškai efektyviausiai išmetamo metano kiekį galima labai sumažinti energetikos sektoriuje; kadangi, remiantis UNEP pasauliniu metano vertinimu, išmetamo metano kiekis iki šio dešimtmečio pabaigos gali būti sumažintas 45 proc., ir išmetamo metano kiekį greitai ir daug sumažinti įmanoma naudojant esamas technologijas ir labai mažomis sąnaudomis; kadangi Tarptautinės energetikos agentūros metano stebėsenos ataskaitoje vertinama, kad apie 40 proc. su energetika susijusio išmetamo metano kiekio galima sumažinti nulinėmis grynosiomis sąnaudomis, visų pirma pašalinant metano nuotėkius ir panaikinant dujų išleidimo įrenginius iškastinio kuro sektoriuje; |
| --- | --- |

C.

kadangi ekonomiškai efektyviausiai išmetamo metano kiekį galima labai sumažinti energetikos sektoriuje; kadangi, remiantis UNEP pasauliniu metano vertinimu, išmetamo metano kiekis iki šio dešimtmečio pabaigos gali būti sumažintas 45 proc., ir išmetamo metano kiekį greitai ir daug sumažinti įmanoma naudojant esamas technologijas ir labai mažomis sąnaudomis; kadangi Tarptautinės energetikos agentūros metano stebėsenos ataskaitoje vertinama, kad apie 40 proc. su energetika susijusio išmetamo metano kiekio galima sumažinti nulinėmis grynosiomis sąnaudomis, visų pirma pašalinant metano nuotėkius ir panaikinant dujų išleidimo įrenginius iškastinio kuro sektoriuje;

| D. | kadangi Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinis direktoratas atkreipė dėmesį į tai, kad metanas išmetamas įvairiuose sektoriuose, pvz., žemės ūkio, atliekų ir energetikos sektoriuose, ir kad patekęs į atmosferą jis gerai susimaišo su kitomis dujomis, todėl sunku išmatuoti jo kiekį ir teikti apie jį duomenis; kadangi duomenų apie išmetamo metano kiekį paklaida paprastai yra daug didesnė, palyginti su išmetamo CO2 kiekiu, kai neįtraukiamas miškų ir kitoks su žemės naudojimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis; kadangi naujausių tyrimų duomenys rodo, kad įvertintas išmetamas pasaulinis antropogeninės kilmės iškastinio metano kiekis yra apie 25–40 proc. mažesnis, nei yra iš tikrųjų (8); |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinis direktoratas atkreipė dėmesį į tai, kad metanas išmetamas įvairiuose sektoriuose, pvz., žemės ūkio, atliekų ir energetikos sektoriuose, ir kad patekęs į atmosferą jis gerai susimaišo su kitomis dujomis, todėl sunku išmatuoti jo kiekį ir teikti apie jį duomenis; kadangi duomenų apie išmetamo metano kiekį paklaida paprastai yra daug didesnė, palyginti su išmetamo CO2 kiekiu, kai neįtraukiamas miškų ir kitoks su žemės naudojimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis; kadangi naujausių tyrimų duomenys rodo, kad įvertintas išmetamas pasaulinis antropogeninės kilmės iškastinio metano kiekis yra apie 25–40 proc. mažesnis, nei yra iš tikrųjų (8);

| E. | kadangi ES nenustatyta politika, kurioje būtų konkrečiai nustatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą metano kiekį įvairiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES nenustatyta politika, kurioje būtų konkrečiai nustatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą metano kiekį įvairiuose sektoriuose;

| F. | kadangi metanas yra kenksmingo pažemio ozono (O3) pirmtakas ir prisideda prie oro taršos; kadangi oro tarša kelia didžiausią su aplinka susijusį pavojų sveikatai Europoje (9), o dėl pažemio ozono kasmet pirma laiko miršta beveik 20 000 žmonių (10); kadangi dėl to išmetamo metano kiekio mažinimas yra ne tik aplinkos ir klimato srities prioritetas, bet ir yra būtinas siekiant apsaugoti ES piliečių sveikatą; |
| --- | --- |

F.

kadangi metanas yra kenksmingo pažemio ozono (O3) pirmtakas ir prisideda prie oro taršos; kadangi oro tarša kelia didžiausią su aplinka susijusį pavojų sveikatai Europoje (9), o dėl pažemio ozono kasmet pirma laiko miršta beveik 20 000 žmonių (10); kadangi dėl to išmetamo metano kiekio mažinimas yra ne tik aplinkos ir klimato srities prioritetas, bet ir yra būtinas siekiant apsaugoti ES piliečių sveikatą;

| G. | kadangi padidėjęs išmetamas metano kiekis daro įtaką biologinei įvairovei ir netgi apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas gali ne tik vėsinti, bet ir atnešti daug kitokios naudos, įskaitant didesnį derlių ir apsirūpinimo maistu saugumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi padidėjęs išmetamas metano kiekis daro įtaką biologinei įvairovei ir netgi apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas gali ne tik vėsinti, bet ir atnešti daug kitokios naudos, įskaitant didesnį derlių ir apsirūpinimo maistu saugumą;

| H. | kadangi jau egzistuoja ES teisės aktas, kuris padeda teikti informaciją apie išmetamo metano kiekį, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro (11) ir Direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (12), tačiau šiuo metu ES nėra politikos, kuria būtų siekiama konkrečiai sumažinti išmetamo metano kiekį; |
| --- | --- |

H.

kadangi jau egzistuoja ES teisės aktas, kuris padeda teikti informaciją apie išmetamo metano kiekį, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro (11) ir Direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (12), tačiau šiuo metu ES nėra politikos, kuria būtų siekiama konkrečiai sumažinti išmetamo metano kiekį;

| I. | Kadangi pagal Europos klimato teisės aktą ES ne vėliau kaip iki 2050 m. įsipareigoja pasiekti poveikio klimatui neutralumą, o iki 2030 m. mažiausia 55 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, laikantis Paryžiaus susitarimo; kadangi su energetika kaip sektoriumi, kuriame galima sumažinti didesnį ekonomiškai efektyviausiai išmetamo metano kiekį, susijusio išmetamo metano kiekio klausimas yra pagrindinė Europos žaliojo kurso sudedamoji dalis; kadangi ES kovos su klimato kaita tikslams pasiekti taip pat yra būtinos priemonės žemės ūkio ir atliekų sektoriuose; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijoje pažymima, kad ES turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį užtikrindama, kad būtų mažinamas metano išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje, nes ji yra didžiausia iškastinio kuro importuotoja pasaulyje ir reikšmingas žemės ūkio sektoriaus subjektas; kadangi ES atitinkamuose tarptautiniuose forumuose turėtų parengti veiksmingus šių išmetamo teršalų kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir mažinimo metodus, kartu pasinaudodama importo taisyklėmis; kadangi, remiantis Europos aplinkos agentūros duomenimis ir UNFCCC valstybių narių pateiktais duomenimis, ES 53 proc. antropogeninės kilmės metano išmetama žemės ūkyje, 26 proc. atliekų sektoriuje ir 19 proc. energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

I.

Kadangi pagal Europos klimato teisės aktą ES ne vėliau kaip iki 2050 m. įsipareigoja pasiekti poveikio klimatui neutralumą, o iki 2030 m. mažiausia 55 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, laikantis Paryžiaus susitarimo; kadangi su energetika kaip sektoriumi, kuriame galima sumažinti didesnį ekonomiškai efektyviausiai išmetamo metano kiekį, susijusio išmetamo metano kiekio klausimas yra pagrindinė Europos žaliojo kurso sudedamoji dalis; kadangi ES kovos su klimato kaita tikslams pasiekti taip pat yra būtinos priemonės žemės ūkio ir atliekų sektoriuose; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijoje pažymima, kad ES turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį užtikrindama, kad būtų mažinamas metano išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje, nes ji yra didžiausia iškastinio kuro importuotoja pasaulyje ir reikšmingas žemės ūkio sektoriaus subjektas; kadangi ES atitinkamuose tarptautiniuose forumuose turėtų parengti veiksmingus šių išmetamo teršalų kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir mažinimo metodus, kartu pasinaudodama importo taisyklėmis; kadangi, remiantis Europos aplinkos agentūros duomenimis ir UNFCCC valstybių narių pateiktais duomenimis, ES 53 proc. antropogeninės kilmės metano išmetama žemės ūkyje, 26 proc. atliekų sektoriuje ir 19 proc. energetikos sektoriuje;

| J. | kadangi daugiau nei 80 proc. Europoje sunaudojamų iškastinių dujų, 90 proc. naftos ir 40 proc. anglies yra importuojama, kadangi daugiausia metano, išmetamo dėl iškastinio kuro naudojimo ES, yra išmetama ne ES ir ES yra didžiausia iškastinių dujų importuotoja pasaulyje ir svarbus viso pasaulyje išmetamo metano kiekio veiksnys; kadangi metano nutekėjimas gaminant ir transportuojant iškastines dujas reikšmingai prisideda prie išmetamo metano kiekio energetikos sektoriuje; kadangi nuotėkio nustatymo ir remonto gerinimas ir griežtos taisyklės dėl įprastinio dujų išleidimo bei fakelų deginimo yra esminės priemonės siekiant sumažinti išmetamą metano kiekį energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugiau nei 80 proc. Europoje sunaudojamų iškastinių dujų, 90 proc. naftos ir 40 proc. anglies yra importuojama, kadangi daugiausia metano, išmetamo dėl iškastinio kuro naudojimo ES, yra išmetama ne ES ir ES yra didžiausia iškastinių dujų importuotoja pasaulyje ir svarbus viso pasaulyje išmetamo metano kiekio veiksnys; kadangi metano nutekėjimas gaminant ir transportuojant iškastines dujas reikšmingai prisideda prie išmetamo metano kiekio energetikos sektoriuje; kadangi nuotėkio nustatymo ir remonto gerinimas ir griežtos taisyklės dėl įprastinio dujų išleidimo bei fakelų deginimo yra esminės priemonės siekiant sumažinti išmetamą metano kiekį energetikos sektoriuje;

| K. | kadangi didžioji energetikos sektoriuje išmetamo metano dalis išmetama dėl nesandarios įrangos, infrastruktūros arba uždarytų ir apleistų objektų, taip pat išleidžiant dujas ir nevisiškai sudeginant metaną; |
| --- | --- |

K.

kadangi didžioji energetikos sektoriuje išmetamo metano dalis išmetama dėl nesandarios įrangos, infrastruktūros arba uždarytų ir apleistų objektų, taip pat išleidžiant dujas ir nevisiškai sudeginant metaną;

| L. | kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas yra būtinas kovojant su klimato kaita ir turi būti vykdomas pasaulio ir Europos lygmenimis, kaip nurodyta 2030 m. klimato tikslų plano poveikio vertinime (13), kuriame teigiama, kad siekiant tikslo iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc. turi būti mažinamas išmetamas metano kiekis atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus; kadangi metano tarša prisidedama prie oro taršos ir todėl, siekiant apsaugoti ES piliečių sveikatą ir neleisti kilti neigiamam poveikiui kultūriniams augalams ir ekosistemų stabilumui, būtina kovoti su šių teršalų išmetimu; kadangi metano, kaip šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų, reglamentavime reikia vengti pernelyg didelės administracinės naštos; |
| --- | --- |

L.

kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas yra būtinas kovojant su klimato kaita ir turi būti vykdomas pasaulio ir Europos lygmenimis, kaip nurodyta 2030 m. klimato tikslų plano poveikio vertinime (13), kuriame teigiama, kad siekiant tikslo iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc. turi būti mažinamas išmetamas metano kiekis atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus; kadangi metano tarša prisidedama prie oro taršos ir todėl, siekiant apsaugoti ES piliečių sveikatą ir neleisti kilti neigiamam poveikiui kultūriniams augalams ir ekosistemų stabilumui, būtina kovoti su šių teršalų išmetimu; kadangi metano, kaip šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų, reglamentavime reikia vengti pernelyg didelės administracinės naštos;

| M. | kadangi nustatyta, kad komunalinių kietųjų atliekų sąvartynai yra reikšmingi metano šaltiniai ir kad kai kuriose valstybėse narėse realus ES taisyklių dėl sąvartynų taikymas nėra patenkinamas, visų pirma sąvartynų dujų kaupimosi ir migracijos kontrolės aspektu; |
| --- | --- |

M.

kadangi nustatyta, kad komunalinių kietųjų atliekų sąvartynai yra reikšmingi metano šaltiniai ir kad kai kuriose valstybėse narėse realus ES taisyklių dėl sąvartynų taikymas nėra patenkinamas, visų pirma sąvartynų dujų kaupimosi ir migracijos kontrolės aspektu;

| N. | kadangi pagal UNEP 2021 m. pasaulinį metano vertinimą, „dėl žmogaus veiklos susidarančio metano išmetamo kiekio mažinimas yra viena iš ekonomiškai efektyviausių strategijų, siekiant greitai sumažinti atšilimo mastą ir reikšmingai prisidėti prie visuotinių pastangų siekiant, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC“; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas gali turėti didelį ir greitesnį poveikį pasaulio klimato atšilimo tempui nei išmetamo CO2 kiekio mažinimas, nes metanas yra trumpaamžiai klimato teršalai, kurie atmosferoje išlieka apie 12 metų, kol galiausiai suyra, be kita ko, generuojant CO2; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas gali padaryti greičiausią vėsinamąjį poveikį; kadangi šios priemonės turi papildyti pastangas, kurias būtina toliau dėti, siekiant sumažinti išmetamą CO2 kiekį visuose susijusiuose sektoriuose, kad iki 2050 m. būtų sukurta neutralaus poveikio klimatui ekonomika; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal UNEP 2021 m. pasaulinį metano vertinimą, „dėl žmogaus veiklos susidarančio metano išmetamo kiekio mažinimas yra viena iš ekonomiškai efektyviausių strategijų, siekiant greitai sumažinti atšilimo mastą ir reikšmingai prisidėti prie visuotinių pastangų siekiant, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC“; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas gali turėti didelį ir greitesnį poveikį pasaulio klimato atšilimo tempui nei išmetamo CO2 kiekio mažinimas, nes metanas yra trumpaamžiai klimato teršalai, kurie atmosferoje išlieka apie 12 metų, kol galiausiai suyra, be kita ko, generuojant CO2; kadangi išmetamo metano kiekio mažinimas gali padaryti greičiausią vėsinamąjį poveikį; kadangi šios priemonės turi papildyti pastangas, kurias būtina toliau dėti, siekiant sumažinti išmetamą CO2 kiekį visuose susijusiuose sektoriuose, kad iki 2050 m. būtų sukurta neutralaus poveikio klimatui ekonomika;

| O. | kadangi daugelis priemonių, kurių gali būti imtasi ūkių lygmeniu išmetamo metano kiekiui sumažinti, taip pat veiksmingai padeda mažinti išmetamą amoniako kiekį, todėl oro kokybės gerinimui teikiama dviguba nauda; |
| --- | --- |

O.

kadangi daugelis priemonių, kurių gali būti imtasi ūkių lygmeniu išmetamo metano kiekiui sumažinti, taip pat veiksmingai padeda mažinti išmetamą amoniako kiekį, todėl oro kokybės gerinimui teikiama dviguba nauda;

| P. | kadangi, kaip ir CO2 atveju, skirtumo tarp biogeninio ir iškastinio metano molekulių nėra; |
| --- | --- |

P.

kadangi, kaip ir CO2 atveju, skirtumo tarp biogeninio ir iškastinio metano molekulių nėra;

| Q. | kadangi daugiau nei pusė viso metano kiekio pasaulyje išmetama dėl žmogaus veiklos trijuose sektoriuose: iškastinio kuro (35 proc.), atliekų (20 proc.) ir žemės ūkio (40 proc.); kadangi iškastinio kuro sektoriuje vykdant naftos ir dujų gavybos, perdirbimo ir paskirstymo veiklą išmetama 23 proc., o anglies kasybos veiklą – 12 proc. viso išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio; kadangi atliekų sektoriuje iš sąvartynų ir nuotekų išmetama apie 20 proc. viso išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio; kadangi žemės ūkio sektoriuje dėl gyvulių mėšlo tvarkymo ir žarnyno fermentacijos išmetama apytiksliai 32 proc., o auginant ryžius – 8 proc. viso išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio (14); |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugiau nei pusė viso metano kiekio pasaulyje išmetama dėl žmogaus veiklos trijuose sektoriuose: iškastinio kuro (35 proc.), atliekų (20 proc.) ir žemės ūkio (40 proc.); kadangi iškastinio kuro sektoriuje vykdant naftos ir dujų gavybos, perdirbimo ir paskirstymo veiklą išmetama 23 proc., o anglies kasybos veiklą – 12 proc. viso išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio; kadangi atliekų sektoriuje iš sąvartynų ir nuotekų išmetama apie 20 proc. viso išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio; kadangi žemės ūkio sektoriuje dėl gyvulių mėšlo tvarkymo ir žarnyno fermentacijos išmetama apytiksliai 32 proc., o auginant ryžius – 8 proc. viso išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio (14);

| R. | kadangi planuojama įsteigti tarptautinį išmetamo metano kiekio stebėsenos centrą, bendradarbiaujant su UNEP, Klimato ir švaraus oro koalicija ir Tarptautine energetikos agentūra; |
| --- | --- |

R.

kadangi planuojama įsteigti tarptautinį išmetamo metano kiekio stebėsenos centrą, bendradarbiaujant su UNEP, Klimato ir švaraus oro koalicija ir Tarptautine energetikos agentūra;

| S. | kadangi metano išmetimo intensyvumas ES labai skiriasi priklausomai nuo priklausomybės nuo skirtingų iškastinio kuro šaltinių energijos rūšių derinyje; kadangi, atsižvelgiant į ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių energijos tiekimo, dujos yra tik pereinamasis energijos šaltinis; |
| --- | --- |

S.

kadangi metano išmetimo intensyvumas ES labai skiriasi priklausomai nuo priklausomybės nuo skirtingų iškastinio kuro šaltinių energijos rūšių derinyje; kadangi, atsižvelgiant į ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių energijos tiekimo, dujos yra tik pereinamasis energijos šaltinis;

Tarpsektoriniai veiksmai

| 1. | Palankiai vertina ES strategijoje nustatytą tarpsektorinį požiūrį į išmetamo metano kiekio mažinimą ir jo poveikio švelninimą; ragina Komisiją pasiūlyti teisingą, išsamią ir aiškią teisės aktų sistemą, kurioje būtų nustatytos visiems sektoriams privalomos priemonės ir išmetamo metano kiekio mažinimo tikslai, kuriuos taikant ES iki 2030 m. būtų labai sumažintas išmetamas metano kiekis, laikantis Paryžiaus susitarimo ir IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, IPCC šeštojoje vertinimo ataskaitoje ir 2021 m. JT aplinkos programos (UNEP) pasauliniame metano vertinime pateikiamuose modeliuose nustatytų būdų visuotinį atšilimą apriboti iki 1,5 oC, kad būtų pasiekti ES aplinkos ir klimato tikslai, užtikrinant sinergiją su Europos ir tarptautinėmis įmonėmis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad svarbu šį dešimtmetį nedelsiant ir greitai sumažinti išmetamą metano kiekį, nes tai yra viena iš veiksmingiausių priemonių vykdant ES klimato politikos veiksmus, atkreipiant dėmesį į ekonominį ir socialinį tvarumą; pažymi, kad išmetamo metano kiekio mažinimo priemonės papildo būtinas išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemones ir kad daug Paryžiaus susitarime nurodomų reikalaujamų sumažinti išmetamą teršalų kiekį jau būtų galima įgyvendinti mažomis sąnaudomis ir techniškai įmanomomis išmetamo metano kiekio švelninimo priemonėmis; Ragina Komisiją ir valstybes nares per COP 26 susitikimą Glazge pasiūlyti priimti privalomą visuotinį susitarimą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ir dėl jo derėtis, laikantis IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, IPCC šeštojoje vertinimo ataskaitoje ir 2021 m. JT aplinkos programos (UNEP) pasauliniame metano vertinime pateikiamuose modeliuose nustatytų būdų visuotinį atšilimą apriboti iki 1,5 oC; pažymi, kad UNEP pasauliniame metano vertinime apskaičiuota, kad išmetamo metano kiekio sumažinimas viena tona pasaulio mastu suteikia maždaug 4 300 JAV dolerių naudos bendrą rinkos ir ne rinkos poveikį ir kad kiekvieną kartą išmetamą kiekį sumažinus vienu milijonu tonų būtų galima išvengti maždaug 1 430 pirmalaikių mirčių; mano, kad prie būsimo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pridedamame poveikio vertinime turėtų būti atsižvelgiama į siūlomų veiksmų kainą, taip pat neveikimo ar pavėluotų veiksmų kainą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog yra nepaprastai svarbu, kad visi sektoriai, kuriuose išmetama metano, sumažintų savo išmetamą metano kiekį; pripažįsta, kad būtina užtikrinti teisingą pertvarką sektoriuose, kuriuose išmetamo metano kiekio mažinimas gali turėti socialinį ir ekonominį poveikį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti privalomą stebėseną, ataskaitų teikimą ir tikrinimą visuose metaną išmetančiuose sektoriuose, be kita ko, priimant taisykles, standartus ir metodikas; be to, pabrėžia, kad svarbu patvirtinti privalomas nuotėkio aptikimo ir remonto programas, apimančias visą tiekimo grandinę energetikos ir naftos chemijos sektoriuose; ragina Komisiją ieškoti veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima pagerinti šių išmetamųjų teršalų kiekio matavimo ir ataskaitų teikimo kokybę visuose susijusiuose sektoriuose; pabrėžia, kad pranešimų duomenys apie išmetamą metano kiekį turėtų būti vieši arba, neskelbtinos informacijos atvejais, prieinami kompetentingoms institucijoms ir nepriklausomiems tikrintojams; vis dėlto pabrėžia, kad duomenų trūkumas nėra priežastis nesiimti veiksmų mažinti dėl žmogaus veiklos išmetamo metano kiekį ir švelninti jo poveikį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad būtina nuosekliai peržiūrėti ES klimato ir aplinkosaugos teisės aktus siekiant atspindėti platesnius užmojus pagal Paryžiaus susitarimo tikslus; ragina Komisiją pasiūlyti visa apimančią ir privalomą teisės aktų sistemą dėl išmetamo metano kiekio, siekiant išvengti nereikalingo teisės aktų dubliavimosi, užtikrinti, kad Nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų direktyva (15) atitiktų ES tikslus oro kokybės srityje, jos 2030 m. klimato tikslus ir tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, kaip įtvirtinta Europos klimato teisės akte, ir atitinkamai kuo greičiau persvarstyti Nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų direktyvą; pabrėžia, kad Pastangų pasidalijimo reglamente (16) valstybėms narėms nustatyti privalomi išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai kartu su būsima Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos ir kitų teisės aktų peržiūra yra viena iš pagrindinių teisėkūros priemonių siekiant sumažinti išmetamo metano kiekio mažinimo, kuris yra bendro šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo dalis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, jog atliekant bendrą taikytinų teisės aktų peržiūrą, kad būtų pasiekti Europos klimato teisės akte nustatyti tikslai, tikslinga nustatyti privalomus ES išmetamo metano kiekio mažinimo tikslus; atkreipia dėmesį į Metano strategijoje pateiktą pasiūlymą persvarstyti Nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų direktyvą ir palankiai vertina metano įtraukimą į reglamentuojamų teršalų sąrašą; be to, ragina Komisiją įtraukti metaną į Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos II priede nustatytą teršalų sąrašą ir išplėsti Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos taikymo sritį, kad ji geriau apimtų metaną išmetančius sektorius; mano, kad Pastangų pasidalijimo reglamente nustatyti nacionaliniai tikslai dėl išmetamo metano kiekio turi būti parengti visapusiškai atsižvelgiant į didesnį trumpalaikį metano poveikį klimatui ir į metano kiekio mažinimo atmosferoje potencialą, siekiant padėti pasiekti poveikio klimatui neutralumą iki 2050 m.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad svarbu sudaryti geriausios praktikos pavyzdžių ir turimų technologijų sąvadą, kuris padėtų skatinti plačiau taikyti novatoriškas taršos mažinimo priemones visuose atitinkamuose sektoriuose; pabrėžia, kad tokia praktika ir technologijos turėtų būti grindžiamos tvirtu moksliniu pagrindu ir atitikti aplinkosaugos tikslus ir kad reikia išnagrinėti veiklos vykdytojų galimybių naudotis šia praktika ir technologijomis skirtumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad UNEP pasauliniame metano vertinime nurodoma, kad sumažinus maisto švaistymą ir nuostolius bei kartu pereinant prie atsinaujinančiosios energijos naudojimo ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo, iki 2030 m. pasaulyje išmetamo metano kiekis gali būti sumažintas 15 proc., ir būtų suteikta tokios naudos kaip sumažintas spaudimas atrajotojų ir kultūrinių augalų auginimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad būsimomis metanui taikomomis reguliavimo priemonėmis turėtų būti siekiama kuo greičiau ir ekonomiškai kuo efektyviau labai sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir teikti paskatų bei paramą įmonėms, kad jos galėtų optimaliai pasiekti veiklos rezultatų standartus, kartu visapusiškai laikantis principo „teršėjas moka“; pabrėžia, kad pagal UNEP pasauliniame metano vertinime nurodoma, kad maždaug 60 proc. tikslinių priemonių, kurias galima įgyvendinti energetikos, atliekų ir žemės ūkio sektoriuose, sąnaudos yra mažos, o 50 proc. jų sąnaudos yra neigiamos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta savanoriškų pramonės iniciatyvų, kuriomis siekiama mažinti išmetamą metano kiekį, ir poreikio jas remti svarbą; vis dėlto pabrėžia, kad tai, ką galima pasiekti vien tik savanoriškais veiksmais yra ribota, ir kad dabar reikia imtis reguliavimo priemonių, siekiant paspartinti išmetamo metano kiekio mažinimą, būtiną Paryžiaus susitarimo klimato tikslams pasiekti; mano, kad reguliavimo iniciatyvose turėtų būti atsižvelgiama į geriausią esamų savanoriškų veiksmų patirtį ir prieš jų imantis turi būti atlikti išsamūs poveikio vertinimai, į jas turėtų būti įtraukiami visi suinteresuotieji subjektai, siekiant užtikrinti siūlomų reguliavimo iniciatyvų įgyvendinamumą ir efektyvumą, jose turėtų būti atsižvelgiama į ekonomines, socialines ir aplinkosaugines sąnaudas, susijusias tiek su veiksmais, tiek su neveikimu, ir į aplinkos, žmonių ir gyvūnų sveikatą ir jomis turėtų būti veiksmingai taikomas reikšmingos žalos nedarymo principas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją išanalizuoti pasekmes politikai ir priemonėms, naudojant 20 metų laikotarpį visuotinio atšilimo potencialui, papildant 100 metų laikotarpį, kuris šiuo metu naudojamas pagal dabartines UNFCCC šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos gaires; pažymi, kad didesnis skaidrumas apie išmetamo metano kiekio trumpalaikį poveikį visuotiniam atšilimui padėtų rengti informacija pagrįstą ES klimato politiką; pabrėžia, kad tokio papildomos mato naudojimas jokiu būdu neturėtų uždelsti būtinų veiksmų, kuriais taip pat siekiama drastiškai ir skubiai sumažinti išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją įtraukti metaną į nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos sistemą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta pasaulinės lyderystės išmetamo metano kiekio mažinimo srityje ir tarptautiniu mastu metano klausimu imamasi labai mažai veiksmų; ragina Komisiją vykdant diplomatiją klimato srityje išmetamo metano kiekio mažinimo klausimui teikti didžiausią pirmenybę ir plėtojant ES diplomatinius ir išorės santykius imtis veiksmų, visų pirma JT grindžiamų veiksmų, siekiant inicijuoti tarptautinį susitarimas dėl metano poveikio mažinimo, skatinti vykdyti koordinuotus veiksmus, kuriais būtų siekiama sumažinti išmetamą metano kiekį, ir atnaujinti reikalavimus metano poveikio mažinimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją remti nepriklausomo tarptautinio išmetamo metano kiekio stebėsenos centro įsteigimą bendradarbiaujant su UNEP, Klimato ir švaraus oro koalicija ir Tarptautine energetikos agentūra, kurio užduotis būtų pasauliniu lygiu rinkti duomenis apie išmetamą antropogeninės kilmės metaną, juos derinti, tikrinti ir skelbti ir parengti metano tiekimo indeksą; palankiai vertina tai, kad Komisija siekia vadovauti šiai iniciatyvai, be kita ko, sutelkdama finansavimą; mano, kad nepriklausomi, palyginami, patikrinami ir skaidrūs duomenys apie išmetamą teršalų kiekį yra labai svarbūs norint įgyti žinių apie išmetamų teršalų problemos mastą ir kovoti su nepakankamu nuotėkio masto ir kiekio vertinimu; mano, kad toks stebėsenos centras turėtų stebėti išmetamą metano kiekį visuose susijusiuose sektoriuose; pabrėžia, kad turėdamos išsamius duomenis apie išmetamą teršalų kiekį vyriausybės ir reguliavimo institucijos galėtų įgyvendinti principą „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

14.

Energetika

| 15. | Palankiai vertina naująją ES energetikos sistemos integravimo strategiją (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad beveik 20 proc. ES išmetamo metano kiekio išmetama energetikos sektoriuje, įskaitant naftos ir dujų gavybą, gamybą, perdirbimą, transportavimą, saugojimą, perdavimą ir paskirstymą; pripažįsta, kad daugiau nei 80 proc. ES sunaudojamos naftos ir dujų sudaro importas ir kad didžiausias su nafta ir dujomis siejamas metano kiekis išmetamas už ES ribų; pripažįsta, kad iškastinis kuras neatlieka ilgalaikio vaidmens Sąjungos energijos rūšių derinyje, ir ragina valstybes nares bendradarbiaujant su Komisija priimti nacionalinius planus siekiant kuo greičiau laipsniškai atsisakyti visų rūšių iškastinio kuro, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų neutralizuotas poveikis klimatui ir kartu pereita prie labai efektyviu energijos vartojimu ir labai atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos energetikos sistemos Sąjungoje; mano, kad tai turėtų būti susieta su nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų peržiūra ir atnaujinimu ir kad Komisija vertinimo etape turėtų įvertinti šiuos planus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja savo raginimą, pateiktą savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliucijoje dėl 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos (18), primygtinai ragindamas valstybes nares remtis atsargumo ir prevencinių veiksmų principu, taip pat atsižvelgti į riziką ir neigiamą poveikį klimatui, aplinkai biologinei įvairovei, susijusį su netradicinių angliavandenilių gavyboje naudojamu hidrauliniu ardymu, t. y. nesuteikti leidimų naujoms hidraulinio ardymo operacijoms ES ir sustabdyti visas vykdomas operacijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina nutraukti ES paramą iškastinio kuro infrastruktūros plėtrai; primena, kad, remiantis naujausia Tarptautinės energetikos agentūros ataskaita dėl nulinės taršos iki 2050 m., įgyvendinant jos poveikio neutralizavimo būdus nereikia investuoti į naujus iškastinio kuro išteklius ir kad Komisija padarė tą pačią išvadą išvados savo pasiūlyme dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos transeuropinės energetikos infrastruktūros gairės (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad daugelis dujų gręžinių, kuriuose nutraukta gamyba, ir toliau išskiria metaną į atmosferą; ragina kompetentingas institucijas priimti politiką, kuria būtų užtikrinama, kad gręžiniai, kurių nuosavybė gali būti patvirtinta dokumentais, būtų hermetizuoti arba užpildyti, kad būtų sustabdytas metano nuotėkis, ir užtikrinti, kad išlaidas padengtų už nuotėkį atsakingi asmenys; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad kai kurios ES nepriklausančios valstybės jau nustatė draudimą išleisti dujas ir deginti fakelus; ragina Komisiją pasiūlyti energetikos sektoriui skirtus teisės aktus, kuriuose būtų nustatytos privalomos taisyklės dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, paremtus Naftos ir dujų metano išmetimo mažinimo partnerystės (OGMP) 2.0 sistemos metodika ir privalomu nuotėkio aptikimu ir remontu, taisykles dėl importo, kurios turėtų būti grindžiamos geriausia patirtimi ir taikomi visoje tiekimo grandinėje; be to, mano, kad po to, kai nustatomas nuotėkis, tai turėtų būti tinkamai registruojama ir turėtų būti taikomas reikalavimas per aiškų terminą sustabdyti galimą nuotėkį; palankiai vertina tai, kad buvo apsvarstyta galimybė nustatyti taisykles, taikomas visoje tiekimo grandinėje, kuriomis būtų uždraudžiamas įprastas dujų išleidimas ir fakelų deginimas energetikos sektoriuje iki gamybos vietos, išskyrus išimtinius atvejus, kai tai būtina saugos sumetimais; mano, kad į tokį pasiūlymą reikėtų įtraukti iškastinių dujų ir naftos žaliavų naudojimą, įskaitant naudojimą ne energetikos reikmėms, pvz., naftos chemijos produktų gamybai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad iškastinės dujos ir nafta yra naudojamos energetikos ir naftos chemijos sektoriuose, todėl abu sektoriai prisideda prie iškastinių dujų ir naftos gręžimo aikštelių bei perdirbimo įmonių metano išmetimo; pažymi, kad, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, naftos chemijos produktai sudaro 8 proc. visos pirminės iškastinių dujų ir 14 proc. naftos paklausos ir kad šios dalys neišvengiamai didės; ragina Komisiją užtikrinti, kad stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, nuotėkio aptikimo ir remonto įsipareigojimai, taip pat įprastinio dujų išleidimo ir dujų deginimo fakelu taisyklės būtų vienodai taikomos naftos chemijos sektoriuje naudojamoms iškastinėms dujoms ir naftai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją rengiant būsimus teisės aktus dėl išmetamo metano kiekio tinkamai atsižvelgti į tai, kad infrastruktūros operatorių investicijos, kuriomis siekiama kovoti su metano nuotėkiu, turėtų būti pripažįstamos reguliuojamos veiklos srityje kaip saugos ir tvarios veiklos, kurią turėtų skatinti reguliavimo institucijos, svarbos ženklą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad suskystintų gamtinių dujų gamyba ir transportavimas yra ne tik labai neefektyvūs dėl energijos nuostolių skystinimo ir aušinimo metu, bet ir neproporcingai padidina naftos ir dujų sektoriuose išmetamo metano kiekį; susirūpinęs atkreipia dėmesį į suskystintų gamtinių dujų kaip transporto kuro naudojimą laivybos sektoriuje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta, kad daugiau nei keturis penktadalius ES sunaudojamos naftos ir dujų sudaro importas ir kad didžiausias su nafta ir dujomis siejamas metano kiekis išmetamas už ES ribų, taip prisidedant prie didelio išmetamo metano kiekio pasauliniu mastu; ragina Komisiją nustatyti, kad visas iškastinio kuro importas į Sąjungą vyktų atsižvelgiant į tai, ar jis atitinka ES reglamentus dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, nuotėkio aptikimo ir remonto ir dujų išleidimo bei dujų deginimo fakelu taisykles, taikomas visoje iškastinio kuro tiekimo grandinėje ir gamyboje imtinai; mano, kad turi būti įdiegta patikima sistema siekiant užtikrinti, kad importas atitiktų ES reikalavimus, ir kad todėl Komisija turėtų parengti patikimą nepriklausomą metodiką, pagal kurią būtų vertinama, ar importas atitinka ES reikalavimus; pabrėžia, kad šios taisyklės turėtų įsigalioti kuo greičiau, deramai atsižvelgiant į energetinį saugumą; be to, ragina Komisiją remti trečiųjų šalių tikrinimo sistemos sukūrimą ir naudojimą kartu su kitais stebėsenos metodais, kaip galimą sprendimą siekiant patikrinti išmetamųjų teršalų duomenis visoje tiekimo grandinėje, įskaitant susijusius su importu; taip pat pritaria tam, kad būtų nustatyta nepriklausomo audito metu patikrinta ir visame pasaulyje taikoma sertifikavimo sistema, kuri leistų patikimai įvertinti visos iškastinių dujų gamybos visame pasaulyje išmetamo metano kiekį; mano, kad šį sertifikavimą turėtų audito metu patikrinti ir įvertinti nepriklausoma trečioji šalis ir jis turėtų būti grindžiamas vienodu vertinimo metodu, pagrįstu išsamia informacija atitinkamų objektų, turto ir šalių lygmeniu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją priimti konkrečias priemones siekiant nustatyti ir spręsti metano nutekėjimo iš itin taršių objektų problemą visuose sektoriuose, neapsiribojant vien energetikos sektoriumi, be kita ko, pasitelkiant tarptautinį išmetamo metano kiekio stebėjimo centrą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia programos „Copernicus“ ir jos atmosferos stebėsenos paslaugos svarbą aptinkant ir stebint pasaulinius itin taršius objektus, taip pat mažesnio masto šaltinius; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad stebėsena iš oro taip pat svarbi tiksliai aptinkant dujų išleidimą ir nesunaudotų dujų deginimą fakelu bei nuotėkius; pabrėžia, kad palydovų duomenys leidžia nepriklausomai patikrinti įmonės rodiklį ir palengvina įsitraukimą į poveikio švelninimą; tvirtai pritaria tam, kad suinteresuotieji subjektai Sąjungoje ir pasauliniu mastu ir su visuomene dalytųsi informacija ir technologijomis ir taip paskatintų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama mažinti metano išmetimą iš anglių kasyklų, įskaitant uždarytas ir apleistas kasybos vietoves; išreiškia tvirtą paramą privalomai metano išmetamųjų teršalų iš anglių kasyklų stebėsenai, ataskaitų teikimui ir tikrinimui bei nuotėkio aptikimui ir remontui, įskaitant reikalavimą įmonėms, kurioms priklauso uždarytos vietovės, ir valstybėms narėms (toms apleistoms kasybos vietovėms, kuriose nėra atsakingų savininkų) veiksmingai uždaryti ir užplombuoti visas apleistas kasybos vietoves ES ir priimti tokias pačias stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo bei nuotėkio aptikimo ir remonto priemones kaip ir veikiančiose vietovėse; ragina Komisiją imtis tinkamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad valstybės narės spręstų apleistų teritorijų nuosavybės klausimą ir remtų anglių kasyklų išmetamo metano kiekio mažinimą; ragina Komisiją priimti matavimo įrangos standartus ir nustatyti matavimo reikalavimą visoms kasykloms; pabrėžia, kad Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras turėtų laikytis naujų ataskaitų teikimo procedūrų, kad būtų užtikrintas politikos nuoseklumas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kokie svarbūs valymo darbai siekiant užkirsti kelią metano išmetimui iš uždarytų kasybos vietovių ir galiausiai jį pašalinti; ragina Komisiją parengti specialią programą, skirtą metano, išmetamo iš uždarytų ir apleistų anglių kasyklų, problemai spręsti, teikiant paskatas buvusioms anglių kasykloms išmetamo metano problemai spręsti, tačiau taip, kad tai neskatintų savininkų, atsakingų už jų sandarinimą, gauti naudos ar nepaisyti jiems tenkančios atsakomybės, laikantis SESV 191 straipsnio 2 dalyje įtvirtinto principo „teršėjas moka“, ir remti teisingą anglių pramonės regionų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui plėtojant alternatyvią veiklą, kuri atitiktų 2050 m. tikslą; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę parengti specialią programą ar kitus veiksmus, įskaitant finansinę paramą, susijusią su stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo veikla ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimu apleistose naftos ir dujų gavybos vietose, kurių savininkai nežinomi, visapusiškai atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“; pabrėžia, kad svarbu tinkamai nutraukti tokios infrastruktūros eksploatavimą; |
| --- | --- |

29.

Žemės ūkis

| 30. | yra susirūpinęs dėl to, kad žemės ūkis sudaro didžiausią antropogeninės kilmės išmetamo metano šaltinių dalį ES; tačiau pabrėžia, kad 1990–2018 m. laikotarpiu dėl žemės ūkyje 21 proc. sumažėjusio išmetamo metano kiekio (išsiskiriančio dėl žarnyno fermentacijos – 22 proc. ir dėl mėšlo tvarkymo – 17 proc.) 28 ES valstybių narių žemės ūkyje (įskaitant gyvulininkystę) buvo užregistruotas 22,2 proc. mažesnis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; vis dėlto pažymi, kad per pastaruosius penkerius metus šiek tiek padidėjo išmetamo metano kiekis dėl padidėjusio bandų dydžio; pažymi, kad, nors žemės ūkis yra antras didžiausią bendrą naudą teikiantis sektorius išmetamo metano mažinimo srityje, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl ES metano strategijos, išmetamo metano šaltiniai šiame sektoriuje gali būti pasklidūs, o tai gali apsunkinti stebėseną, ataskaitų teikimą ir tikrinimą; vis dėlto pažymi, kad esama stebėsenos sistema, pagrįsta 2 lygio metodika, suteikia galimybę imtis veiksmų; pabrėžia, kad žemės ūkyje išmetamas metano kiekis visų pirma priklauso nuo gyvulių, ypač atrajotojų, skaičiaus; ragina valstybes nares nustatyti veiksmingas ir tvarias priemones tam išmetamam kiekiui mažinti savo nacionaliniuose strateginiuose planuose ir ragina Komisiją prieš patvirtinant planus jas nuodugniai išanalizuoti, siekiant užtikrinti politikos suderinamumą; pabrėžia, kad bendrųjų sąlygų dėl išmetamo metano kiekio sugriežtinimas žemės ūkio, visų pirma gyvulininkystės, sektoriuje neturėtų lemti gamybos perkėlimo į užsienį; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad didelė dalis žemės ūkyje išmetamo metano kiekio išmetama už ES ribų ir ragina Komisiją užtikrinti, kad maistas ir toliau būtų gaminamas labiausiai aplinką tausojančiose vietovėse; pabrėžia, kad ES turi imtis iniciatyvos keisdamasi geriausia patirtimi su trečiųjų šalių prekybos partneriais, siekiant sumažinti žemės ūkyje išmetamo metano kiekį; pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo svarbą mažinant išmetamo metano kiekį; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina Komisijos tikslą siekti daugiašalio dalyvavimo ir remia aktyvų bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais vykdant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) Koronivijos bendrą darbą žemės ūkio srityje ir dalyvaujant Klimato ir švaraus oro koalicijoje – tai suteikia svarbias daugiašales platformas keistis geriausia patirtimi ir skatinti mūsų pasaulinius partnerius mažinti metaną išskiriančių žemės ūkio produktų gamybą bei remti tvarią pertvarką; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad didelį žemės ūkio maisto produktų sektoriuje išmetamo metano kiekį lemia importas; ragina Komisiją užtikrinti vienodas sąlygas ES gamintojams primygtinai reikalaujant, kad importas iš trečiųjų šalių atitiktų tuos pačius aukštus standartus kaip ir ES; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją, naudojant „EDGAR-FOOD“ duomenų bazę, įvertinti, kiek importuojami žemės ūkio maisto produktai prisideda prie ES išmetamųjų antropogeninės kilmės metano teršalų kiekio; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad būsimais politikos sprendimais turi būti nustatyta aiški gyvulininkystės sektoriui taikytina sistema, kad būtų užtikrintas tam tikras nuspėjamumas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į naujų genomikos metodų statuso pagal Sąjungos teisę tyrimą, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-528/16 (SWD(2021)0092), ir į Komisijos pranešimą, kad ji ketina inicijuoti reguliavimo politikos veiksmus, įskaitant poveikio vertinimą ir viešas konsultacijas dėl augalų, išvestų taikant tam tikrus naujus genomikos metodus, kuriais siekiama išlaikyti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį ir drauge pasinaudoti galima mokslo ir inovacijų nauda, visų pirma siekiant tvarumo ir Europos žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytų tvarumo tikslų; pabrėžia atsargumo principą ir būtinybę užtikrinti skaidrumą ir pasirinkimo laisvę ūkininkams, perdirbėjams ir vartotojams ir pabrėžia, kad šie politikos veiksmai turėtų apimti rizikos vertinimus ir išsamią atsekamumo ir ženklinimo galimybių apžvalgą ir vertinimą, siekiant užtikrinti tinkamą teisės aktais nustatytą priežiūrą ir teikti vartotojams atitinkamą informaciją, įskaitant apie produktus iš trečiųjų šalių, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad nors dėl ekstensyvios gyvulininkystės produkcijos gali sumažėti iš ūkių išmetamo metano kiekis, taip padidėja išmetamųjų teršalų kiekis vienam pagamintos produkcijos vienetui; ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į išmetamųjų teršalų mažinimo strategijų poveikį pasaulyje išmetamo metano kiekiui; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, koks svarbus žemės ūkis surenkant ir kaupiant anglies dioksidą; atkreipia dėmesį į tai, kokį svarbų vaidmenį atlieka platesnė žiedinė ekonomika ir į tai, kad turėtų būti skatinamas laipsniškas anglies dioksido išmetimo šalinimas ir didesnis anglies dioksido žiediškumas, kartu vengiant papildomos įtakos žemės ūkio paskirties žemės kainai, nes tai kenktų jauniesiems ūkininkams; primygtinai ragina užtikrinti, kad visos priemonės, kurių imamasi, nepakenktų ES konkurencingumui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją, vadovaujantis Europos klimato teisės aktu, išnagrinėti galimybę sukurti anglies dioksido šalinimo sertifikavimo reglamentavimo sistemą, grindžiamą patikima ir skaidria anglies dioksido apskaita, kuria būtų atsižvelgiama į šiltnamio efektą sukeliančių dujų skirtumus, ir tikrinti anglies dioksido šalinimo tikrumą bei atlyginti ūkininkams už jų pastangas švelninti klimato kaitą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad Komisija paskelbė apie ketinimą sukurti ekspertų grupę, kurios tikslas – analizuoti viso metano dujų gyvavimo ciklo metu išmetamų dujų kiekio matricą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina Komisiją remti valstybes nares renkant duomenis apie anglies dioksido absorbavimo potencialą pievose, kad būtų galima taikyti tikslingesnį požiūrį į klimato politiką; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripažįsta, kad gyvūninė produkcija yra pagrindinė veikla daugiametėse pievose, suteikianti galimybę kaimo ūkių išlikimui, ekonominiam stabilumui ir gyvavimui kalvotuose ir kalnų regionuose, taip užkertant kelią sąžalynams tokiose teritorijose; ragina Komisiją sutelkti investicijas į metano inhibitorių, įskaitant ganyklų sistemas, inovacijų finansavimą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, dalyvaujančiomis panašiuose moksliniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į metano kiekį, išmetamą iš drėkinamų durpynų; pabrėžia, kad vis dėlto, remiantis moksliniais tyrimais, atšilimo efektas stabilizuojasi po drėkinimo, nes drėkinamų durpynų išmetamas CO2 / N2O sustabdomas, o bet kurio išmetamo metano išlikimas atmosferoje yra trumpas (20); pabrėžia, kad taip nėra nuolat iš nusausintų durpynų išmetamo CO2 kiekio atveju, kuris sukelia tolesnį atšilimą; ragina nedelsiant iš naujo drėkinti durpynus siekiant užtikrinti kuo naudingesnį vėsinantį poveikį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad, remiantis strategija „Nuo ūkio iki stalo“, dauguma europiečių mitybos pavyzdžių neatitinka sveikos mitybos rekomendacijų ir kad visoje visuomenėje reikia keisti vartojimo įpročius siekiant sveikesnių maisto produktų vartojimo, mitybos ir gyvenimo būdo, įskaitant didesnį tvariai pagamintų augalų ir augalinių maisto produktų, pvz., šviežių vaisių ir daržovių, sveikų grūdų ir ankštinių augalų, vartojimą, taip pat spręsti pernelyg didelio mėsos ir labai perdirbtų produktų vartojimo problemą – tai būtų taip pat naudinga aplinkai, būtent dėl mažesnio išmetamo metano kiekio, ir gyvūnų gerovei bei užtikrintų atsparesnę ekonomiką; pabrėžia, kad, ES masto gairės dėl tvarios, sveikos ir labiau subalansuotos mitybos, įskaitant aiškius tikslus ir atsižvelgiant į Europos maisto ir mitybos kultūrinę ir regioninę įvairovę bei vartotojų poreikius, padėtų vartotojams ir juos paskatintų, taip pat pagrįstų valstybių narių nacionalines pastangas įtraukti tvarumo elementus į nacionalines mitybos rekomendacijas; ragina Komisiją parengti tokias gaires ir imtis konkrečių veiksmų, kad būtų veiksmingai skatinama sveika, tvari ir labiau subalansuota mityba; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad technologijos ir praktika, kaip apriboti žemės ūkio sektoriuje išmetamo metano kiekį, įskaitant tvaraus gyvulininkystės valdymo praktiką, sparčiai vystosi ir turėtų būti kuo greičiau tobulinamos ir įgyvendinamos; ragina Komisiją užtikrinti, kad patikrintos veiksmingos ir ekonomiškai efektyvios inovacijos, kuriomis mažinamas išmetamo metano kiekis žemės ūkio gamyboje, būtų greitai įgyvendintos ES ir kad ES gamintojai naudotų jau turimas priemones, siekiant toliau mažinti išmetamo metano kiekį įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) ir nacionalinius strateginius planus, be kita ko, pasitelkiant specialias pritaikytas ekologines schemas ir anglies dioksido kiekį dirvožemyje didinančio ūkininkavimo iniciatyvas pagal BŽŪP bei kitus privačiojo ar viešojo finansavimo srautus; mano, kad ūkininkai turėtų gauti finansinių paskatų taikyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo praktiką pagal programą „Europos horizontas“ ir Ekonominio atsparumo iniciatyvos fondus; tačiau pripažįsta, kad ūkininkai vargu ar patys išspręs išmetamųjų teršalų problemas, susijusias su gyvulinės kilmės žemės ūkio produkcijos gamyba; pažymi, kad struktūriniai valstybių narių žemės ūkio skirtumai ir nacionaliniai ypatumai turės įtakos šių metodų taikymo sąnaudoms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad jau yra gerai įrodyta praktika, padedanti mažinti mėšlo tvarkymo metu išmetamų teršalų kiekį; pažymi, kad ši praktika taip pat sumažina amoniako kiekį, kuris išmetamas žemės ūkio sektoriuje; ragina Komisiją pasiūlyti reguliavimo priemonių, kuriomis būtų užtikrintas šių metodų naudojimas, nustatant realius ir plataus užmojo tikslus ir terminus; be to, pabrėžia, kad azoto trąšų gamyba lemia didelį išmetamo metano kiekį; ragina Komisiją įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ imtis atitinkamų veiksmų siekiant sumažinti su tuo susijusį išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad ES turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį remiant mokslinius tyrimus, inovacijas ir plėtrą, taip pat skatinant daugiau naudoti naujas tvarias technologijas ir praktiką, kurios padėtų sumažinti išmetamo metano kiekį visuose sektoriuose, įskaitant gyvulininkystės sektorių, be kita ko, gerinant sektoriuje išmetamo metano kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemą, kad būtų galima stebėti pažangą siekiant šių tikslų, ir taikant jau turimas technologijas, pvz., su stebėsena, ataskaitų teikimu ir tikrinimu susijusias technologijas; mano, kad ganomiems gyvūnams turėtų būti sukurtos išmetamo metano kiekio mažinimo priemonės, kurias taikant būtų paisoma gyvūnų sveikatos ir gerovės bei laikomasi atsargumo principo; ypač pabrėžia, kad reikia atlikti pašarų priedų iš kartos į kartą tyrimus, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laiku persvarstytas Pašarų priedų reglamentas (21); |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad žemės ūkio atliekų ir liekanų naudojimas biodujų gamyboje gali būti žiedinės ekonomikos varomoji jėga, ir pabrėžia žemės ūkyje susidarančių liekanų pridėtinę vertę, jei laikomasi pakopinio naudojimo principo ir taikomi atitinkami tvarumo kriterijai; atkreipia dėmesį į tai, kad biodujų gamyba iš žemės ūkio liekanų ir kitų organinių atliekų gali sumažinti išmetamo metano kiekį žemės ūkio sektoriuje ir skatinti taikyti gaminančio vartotojo (gamintojo ir vartotojo) modelį; ragina užtikrinti geresnį ūkininkų ir atsinaujinančiosios energijos gamintojų veiksmų koordinavimą bei gerinti infrastruktūrą, kad būtų galima pradėti naudoti vietoje susietą biodujų gamybą, ir mano, kad BŽŪP turėtų teikti paskatas išmetamo metano poveikiui švelninti ir kiekiui mažinti bei remti su tuo susijusias priemones; todėl ragina Komisiją užtikrinti visišką Europos klimato teisės akto, BŽŪP ir Metano strategijos suderinamumą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina tai, jog Metano strategijoje pripažįstama, kad iš maistinių ar pašarinių augalų gautos biodujos didina išmetamo metano kiekį ir todėl gali pakenkti taršos mažinimui teikiamai naudai ir kad biodujų plėtra pirmiausia turėtų būti grindžiama atliekomis ar liekanomis; ragina Komisiją sukurti tvirtą, nepriklausomą biodujų gamybos metodų ir žaliavų kilmės sertifikavimo sistemą; pabrėžia, kad biodujų gamyba turėtų būti grindžiama vietinės žiedinės ekonomikos modeliu, kad būtų išvengta su transportu susijusių teršalų ir sąnaudų; pabrėžia, kad jokia parama neturėtų būti skatinamas gyvulininkystės intensyvinimas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad vystant žiedinę ekonomiką ir bioekonomiką pirminės gamybos grandyje galima sukurti daugiau darbo vietų, ir pabrėžia, kad bioekonomikos sektoriuje reikia toliau plėtoti naujus įgūdžius, naujas žinias ir naujus mokomuosius dalykus ir (arba) juos įtraukti į šio sektoriaus mokymą ir švietimą, siekiant reaguoti į su bioekonomika susijusius visuomenės pokyčius, skatinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, patenkinti sektoriaus poreikius ir užtikrinti, kad įgūdžiai geriau atitiktų darbo vietų pasiūlą; |
| --- | --- |

50.

Atliekos

| 51. | ragina Komisiją toliau analizuoti tvarkant nuotėkų dumblą išmetamą metaną ir 2022 m. peržiūrėti Nuotėkų dumblo direktyvą (22) ir Miesto nuotėkų valymo direktyvą (23), kad jose taip pat būtų sprendžiami oro teršalų ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma metano, klausimai; be to, ragina Komisiją laikytis plataus užmojo pozicijos, o 2024 m. Sąvartynų direktyvos peržiūroje (24) ir būsimoje Pramoninių išmetamųjų teršalų (PIT) direktyvos peržiūroje ypač daug dėmesio skirti išmetamam metanui; pabrėžia, kad reikia imtis priemonių, pagal kurias būtų reikalaujama sąvartynuose naudoti juose išskiriamą biometaną, kol energijos kiekis nukrenta žemiau naudingos vertės, ir tuo atveju, kai naudoti sąvartynuose išskiriamą biometaną nebėra perspektyvu, naudoti biooksidaciją ir kitas technologijas tose vietose, kuriose į aplinką išleidžiama daugiausia teršalų, siekiant sumažinti likusį išmetamą metano kiekį; šiuo atžvilgiu primena, kad atliekų sektoriuje išmetamas metanas iš dalies atsiranda dėl nuotėkių biodujų įmonėse; ragina Komisiją paskelbti gaires dėl geriausių būdų statyti ir eksploatuoti biodujų įmones, siekiant pašalinti nuotėkius, atsirandančius dėl prastos priežiūros, eksploatavimo ir projektavimo; taip pat primena, kad PIT direktyva buvo sėkmingai prisidėta prie pramoninės veiklos keliamos taršos mažinimo; vis dėlto pabrėžia, kad šalinimui sąvartynuose netaikomi jokie geriausių prieinamų gamybos būdų informaciniai dokumentai (GPGB informaciniai dokumentai); |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad šalinimas sąvartynuose, kuris yra žemiausioje atliekų hierarchijos pozicijoje, yra labiausiai teršiantis būdas tvarkyti atliekas tiek išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, tiek kitų į orą, dirvožemį ir vandenį išskiriamų teršalų atžvilgiu; ragina valstybes nares visapusiškai laikytis esamų Sąvartynų direktyvos reikalavimų ir ragina suderinti šią direktyvą su pagrindiniais žiedinės ekonomikos veiksmų plano principais, įskaitant 2016 m. tikslą iki to laiko sumažinti į sąvartyną išmetamų biologiškai skaidžių atliekų kiekį iki 35 proc. arba mažiau, palyginti su 1995 m. lygiu; ragina Komisiją parengti išsamią strategiją siekiant užtikrinti, kad valstybės narės, kurios neįvykdė šio tikslo, imtųsi taisomųjų priemonių ir veiksmų; ragina Komisiją remti valstybes nares, kurios deda pastangas atsisakyti atliekų šalinimo sąvartynuose; be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad 2017 m. 15 valstybių narių nevisiškai vykdė direktyvoje nustatytą įpareigojimą apdoroti atliekas prieš pašalinant jas sąvartynuose; atsižvelgdamas į tai, pakartoja savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliucijoje dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano išsakytą raginimą suderinti Sąvartynų direktyvą su pagrindiniais žiedinės ekonomikos veiksmų plano principais ir atliekant būsimą atitinkamų direktyvų peržiūrą daugiausia dėmesio skirti galutinių atliekų susidarymo prevencijai ir ribojimui, taip pat pagerinti 10 proc. atliekų šalinimo sąvartynuose tikslą nustatant atliekų šalinimo sąvartynuose viršutinę ribą (skaičiuojant kilogramais vienam gyventojui per metus), kad bendras jų kiekio mažinimo, pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir kompostavimo poveikis būtų labiausiai naudingas aplinkai, kartu kuo labiau mažinant liekanų išmetimą į sąvartynus; be to, mano, jog pagrindinis patobulinimas būtų užtikrinti, kad sąvartynuose susidariusio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos metodika būtų patikimesnė ir suderinta visoje ES; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją:






  — | nustatyti privalomus ES tikslus komercinių ir pramoninių atliekų srityje, nes iki šiol nėra konkrečių su tuo susijusių tikslų; |
| --- | --- | --- |

53.

—

nustatyti privalomus ES tikslus komercinių ir pramoninių atliekų srityje, nes iki šiol nėra konkrečių su tuo susijusių tikslų;

| — | atliekant 2024 m. numatytą Atliekų pagrindų direktyvos (25) ir Sąvartynų direktyvos peržiūrą pasiūlyti tikslus, kuriais būtų ribojamas galutinių atliekų susidarymas; |
| --- | --- |

—

atliekant 2024 m. numatytą Atliekų pagrindų direktyvos (25) ir Sąvartynų direktyvos peržiūrą pasiūlyti tikslus, kuriais būtų ribojamas galutinių atliekų susidarymas;

| — | atlikus išsamią analizę, kaip geriau spręsti su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusius klausimus, suderinti Sąvartynų direktyvą su bendrais ES klimato kaitos ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslais; |
| --- | --- |

—

atlikus išsamią analizę, kaip geriau spręsti su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusius klausimus, suderinti Sąvartynų direktyvą su bendrais ES klimato kaitos ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslais;

| — | parengti GPGB informacinį dokumentą dėl atliekų šalinimo sąvartynuose, įskaitant nuostatas dėl metano; |
| --- | --- |

—

parengti GPGB informacinį dokumentą dėl atliekų šalinimo sąvartynuose, įskaitant nuostatas dėl metano;

| 54. | ragina Komisiją stebėti valstybių narių padarytą pažangą atskiro biologinių atliekų surinkimo, kuris turėtų būti įgyvendintas iki 2023 m., srityje; primena, kad pagal atliekų tvarkymo hierarchiją valstybės narės yra teisiškai įpareigotos imtis priemonių, kuriomis skatinamas biologinių atliekų perdirbimas, apimantis biologinių atliekų kompostavimą ir skaidymą, turint omenyje tai, kad biologinės atliekos paprastai surenkamos ir apdorojamos vietos lygmeniu; todėl pabrėžia, kad Komisija turėtų skatinti tolesnį regionų ir valstybių narių bendradarbiavimą ir derinimą, keičiantis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pakartoja naujojo žiedinės ekonomikos veiksmų plano uždavinius – užtikrinti didelį žiediškumą ir išvengti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ypač metano, ištrūkimo iš uždaro ciklo; supranta, kad siekiant sėkmingai įgyvendinti atliekų hierarchiją ir teikti didesnį prioritetą atliekų perdirbimui reikėtų skatinti iš tikrųjų integruotą atliekų tvarkymą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad sąvartynų sekcijų uždarymas ir jų vėlesnės priežiūros procedūros labai svarbios siekiant sumažinti nuotėkį, atsižvelgiant į visą sąvartynų gyvavimo ciklą; ragina Komisiją teikti kiekvienos valstybės narės sąlygoms pritaikytą paramą, siekiant užtikrinti visapusišką atliekų hierarchijos taikymą, pabrėžiant atliekų prevenciją, šaltinio atskyrimo tikslo įgyvendinimą iki 2023 m. gruodžio 31 d. ir atskirą biologinių atliekų surinkimą, be kita ko, skatinant viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrinamas aukštas biologiškai skaidžių atliekų atskiro surinkimo, perdirbimo ir panaudojimo lygis, kuris leistų veiksmingai nukreipti šias atliekas iš sąvartyno, nefinansuojant ES lėšomis atliekų deginimo; pabrėžia, kad visada turėtų būti įmanoma biologinio apdorojimo galimybė, kaip antai kompostavimas arba anaerobinis skaidymas; šiuo atžvilgiu pripažįsta anaerobinio skaidymo iš biologiškai skaidžių atliekų potencialą, kuris leidžia gaminti biometaną; atsižvelgdamas į atliekų hierarchiją pabrėžia, kad deginimas yra tik priešpaskutinė atliekų hierarchijos pakopa, ir primena savo poziciją dėl deginimo, išdėstytą 2021 m. vasario 10 d. rezoliucijoje dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad rezervuarų paviršiai yra visame pasaulyje reikšmingas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, įskaitant metaną, šaltinis, daugiausia dėl nuosėdų kaupimosi užtvankose, ir kad pašalinus užtvanką galima gerokai sumažinti iš užtvenktų teritorijų išmetamų teršalų kiekį; ragina Europos aplinkos agentūrą rinkti informaciją šiuo klausimu, kuri būtų naudojama vertinant galimas politikos priemones; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

(2)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(3)  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

(4)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0040.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura ir H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“, „Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change“, 8 skyrius, Cambridge University Press, Kembridžas, Jungtinė Karalystė ir Niujorkas, NY, JAV, 2013, p. 714.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. et al, „Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions“, Nature, Vol. 578, 2020, p. 409–412, ir kt. šaltiniai.

(9)  Pasaulio sveikatos organizacija, „Aplinkos oro tarša. Visuotinis poveikio ir ligų sukeliamos naštos vertinimas“ (angl. „Ambient Air Pollution: a global assessment of exposure and burden of disease“), 2016 m.

(10)  Europos aplinkos agentūra, „Oro kokybė Europoje. 2020 m. ataskaita“, p. 7.

(11)  2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB (OL L 33, 2006 2 4, p. 1).

(12)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(13)  2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie jos komunikato „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (SWD(2020)0176).

(14)  UNEP 2021 m. pasaulinis metano vertinimas.

(15)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

(16)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

(17)  2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatas „Neutralaus poveikio klimatui ekonomikos stimuliavimas: ES energetikos sistemos integravimo strategija“ (COM(2020)0299).

(18)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0277.

(19)  2020 m. gruodžio 15 d. Komisijos pasiūlymas dėl reglamento dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. ir Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions“, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (OL L 268, 2003 10 18, p. 29).

(22)  1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).

(23)  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(24)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

(25)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

JT klimato kaitos konferencija Glazge (JK) (COP 26)

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 2–13 d. Madride, Ispanijoje, vykusias 25-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 25), 15-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 15), ir šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, antrąją sesiją (CMA 2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 2–13 d. Madride, Ispanijoje, vykusias 25-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 25), 15-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 15), ir šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, antrąją sesiją (CMA 2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (UNFCCC COP) biuro sprendimą su Jungtine Karalyste ir jos partneriais Italijoje atidėti JT klimato kaitos konferenciją COP 26 dėl COVID-19 ir surengti ją 2021 m. lapkričio 1–12 d. Glazge (Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (UNFCCC COP) biuro sprendimą su Jungtine Karalyste ir jos partneriais Italijoje atidėti JT klimato kaitos konferenciją COP 26 dėl COVID-19 ir surengti ją 2021 m. lapkričio 1–12 d. Glazge (Jungtinė Karalystė),

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 ir 26 d. vykusį pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą prisitaikymo prie klimato kaitos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 ir 26 d. vykusį pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą prisitaikymo prie klimato kaitos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema (Europos klimato teisės aktas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema (Europos klimato teisės aktas) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos (COM(2020)0663),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos ir klimato srities diplomatijos – Europos žaliojo kurso išorės aspekto įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos ir klimato srities diplomatijos – Europos žaliojo kurso išorės aspekto įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) susitikimams, kurie vyks 2021 m. spalio 31 d. – lapkričio 12 d. Glazge, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) susitikimams, kurie vyks 2021 m. spalio 31 d. – lapkričio 12 d. Glazge,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų pasaulinio įvertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų pasaulinio įvertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į jos penktąją vertinimo ataskaitą ir apibendrinamąją ataskaitą šiuo klausimu, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į jos penktąją vertinimo ataskaitą ir apibendrinamąją ataskaitą šiuo klausimu, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. UNFCCC Pagalbinio komiteto mokslinėms ir techninėms konsultacijoms ataskaitą „Pokalbis apie vandenyną ir klimato kaitą siekiant apsvarstyti, kaip sustiprinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmus“ (angl. Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. UNFCCC Pagalbinio komiteto mokslinėms ir techninėms konsultacijoms ataskaitą „Pokalbis apie vandenyną ir klimato kaitą siekiant apsvarstyti, kaip sustiprinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmus“ (angl. Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 10 d. Pasaulinės prisitaikymo prie klimato kaitos komisijos pavyzdinę ataskaitą „Pritaikykite dabar: visuotinis raginimas imtis vadovaujančio vaidmens atsparumo klimato kaitai srityje“ (angl. Adapt now: a global call for leadership on climate resilience), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 10 d. Pasaulinės prisitaikymo prie klimato kaitos komisijos pavyzdinę ataskaitą „Pritaikykite dabar: visuotinis raginimas imtis vadovaujančio vaidmens atsparumo klimato kaitai srityje“ (angl. Adapt now: a global call for leadership on climate resilience),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 17 d. UNFCCC apibendrinamąją ataskaitą dėl nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų pagal Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 17 d. UNFCCC apibendrinamąją ataskaitą dėl nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų pagal Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į JT aplinkos programos 2020 m. gruodžio 9 d. 11-ąją ataskaitą dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT aplinkos programos 2020 m. gruodžio 9 d. 11-ąją ataskaitą dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2021 m. gegužės mėn. ataskaitą „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2021 m. gegužės mėn. ataskaitą „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. JT aplinkos programos ataskaitą „Taikos su gamta kūrimas: mokslinis planas, skirtas kovai su klimato, biologinės įvairovės ir taršos ekstremaliomis situacijomis“ (angl. Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. JT aplinkos programos ataskaitą „Taikos su gamta kūrimas: mokslinis planas, skirtas kovai su klimato, biologinės įvairovės ir taršos ekstremaliomis situacijomis“ (angl. Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies)

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 29 d. IPBES ataskaitą „IPBES seminaras biologinės įvairovės ir pandemijos klausimais. Seminaro ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 29 d. IPBES ataskaitą „IPBES seminaras biologinės įvairovės ir pandemijos klausimais. Seminaro ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. bendro IPBES ir IPCC seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. bendro IPBES ir IPCC seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos ataskaitą dėl pasaulio klimato padėties 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos ataskaitą dėl pasaulio klimato padėties 2020 m.,

| — | atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. JT aplinkos programos ataskaitą „Pasaulinis metano vertinimas. Išmetamo metano kiekio mažinimo nauda ir išlaidos“ (angl. Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. JT aplinkos programos ataskaitą „Pasaulinis metano vertinimas. Išmetamo metano kiekio mažinimo nauda ir išlaidos“ (angl. Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions),

| — | atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 ir O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 ir O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; kadangi 191 iš 197 UNFCCC šalių yra pateikusios JT savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus (2021 m. spalio 12 d. duomenimis); |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; kadangi 191 iš 197 UNFCCC šalių yra pateikusios JT savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus (2021 m. spalio 12 d. duomenimis);

| B. | kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, pagal kuriuos ES įsipareigoja visos ekonomikos mastu siekti privalomo tikslo iki 2030 m. nacionaliniu lygmeniu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, nesinaudojant tarptautiniais kreditais; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, pagal kuriuos ES įsipareigoja visos ekonomikos mastu siekti privalomo tikslo iki 2030 m. nacionaliniu lygmeniu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, nesinaudojant tarptautiniais kreditais;

| C. | kadangi, remiantis 2020 m. JT aplinkos programos (UNEP) išmetamųjų teršalų kiekio atotrūkio ataskaita, iki šiol Paryžiaus susitarimą pasirašiusių šalių prisiimtų įsipareigojimų nepakaks, kad būtų pasiektas bendras tikslas, ir dėl to visuotinis atšilimas viršys 3 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; apgailestauja dėl to, kad daugelis UNFCCC šalių dar nesiėmė pakankamų veiksmų, kad bent pradėtų įgyvendinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, ir kad didelė dalis daromos pažangos išnyksta dėl neproduktyvios politikos, kaip antai toliau skiriamų subsidijų iškastiniam kurui ir naujų anglimis kūrenamų elektrinių statybos; šiame kontekste perspėja dėl teigiamo natūralaus grįžtamojo ryšio ciklų, galinčių turėti katastrofiškų pasekmių pasaulio atšilimui; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2020 m. JT aplinkos programos (UNEP) išmetamųjų teršalų kiekio atotrūkio ataskaita, iki šiol Paryžiaus susitarimą pasirašiusių šalių prisiimtų įsipareigojimų nepakaks, kad būtų pasiektas bendras tikslas, ir dėl to visuotinis atšilimas viršys 3 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; apgailestauja dėl to, kad daugelis UNFCCC šalių dar nesiėmė pakankamų veiksmų, kad bent pradėtų įgyvendinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, ir kad didelė dalis daromos pažangos išnyksta dėl neproduktyvios politikos, kaip antai toliau skiriamų subsidijų iškastiniam kurui ir naujų anglimis kūrenamų elektrinių statybos; šiame kontekste perspėja dėl teigiamo natūralaus grįžtamojo ryšio ciklų, galinčių turėti katastrofiškų pasekmių pasaulio atšilimui;

| D. | kadangi, Pasaulinės meteorologijos organizacijos duomenimis, pagrindinių ŠESD koncentracija 2020 m. toliau didėjo, nepaisant laikino su COVID-19 susijusio išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimo, ir kadangi anglies dioksido (CO2) koncentracija mūsų atmosferoje buvo didžiausia per daugiau kaip 3 mln. metų; kadangi 2020 m. buvo vieni iš trejų šilčiausių metų, kai vidutinė temperatūra 1,2 oC viršijo ikipramoninį lygį; kadangi pastarasis dešimtmetis (2011–2020 m.) buvo šilčiausias; |
| --- | --- |

D.

kadangi, Pasaulinės meteorologijos organizacijos duomenimis, pagrindinių ŠESD koncentracija 2020 m. toliau didėjo, nepaisant laikino su COVID-19 susijusio išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimo, ir kadangi anglies dioksido (CO2) koncentracija mūsų atmosferoje buvo didžiausia per daugiau kaip 3 mln. metų; kadangi 2020 m. buvo vieni iš trejų šilčiausių metų, kai vidutinė temperatūra 1,2 oC viršijo ikipramoninį lygį; kadangi pastarasis dešimtmetis (2011–2020 m.) buvo šilčiausias;

| E. | kadangi vien tik ES vidaus politikos nepakanka, kad visame pasaulyje būtų sumažintas išmetamas ŠESD kiekis ir apribotas temperatūros kilimas pagal Paryžiaus susitarimą; kadangi norint apriboti temperatūros kilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, kritiškai svarbu imtis kolektyvinių, neatidėliotinų ir plataus užmojo veiksmų visame pasaulyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi vien tik ES vidaus politikos nepakanka, kad visame pasaulyje būtų sumažintas išmetamas ŠESD kiekis ir apribotas temperatūros kilimas pagal Paryžiaus susitarimą; kadangi norint apriboti temperatūros kilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, kritiškai svarbu imtis kolektyvinių, neatidėliotinų ir plataus užmojo veiksmų visame pasaulyje;

| F. | kadangi Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama „visų ekosistemų vientisumo ir biologinės įvairovės, įskaitant vandenynus, išsaugojimo užtikrinimo svarba“ ir kadangi UNFCCC 4 straipsnio 1 dalies d punkte pabrėžiama, kad jos šalys turi skatinti tvarų visų ŠESD absorbentų ir kaupėjų, įskaitant biomasę, miškus ir vandenynus, taip pat kitas sausumos, pakrančių ir jūros ekosistemas, valdymą, išsaugojimą ir gausinimą; kadangi Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies b punkte pabrėžiama, kad prisitaikymas prie klimato kaitos ir atsparumo didinimas bei išmetamo ŠESD kiekio mažinimas turėtų vykti taip, kad nekiltų grėsmės maisto gamybai; kadangi IPBES parengtoje biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų pasaulinio įvertinimo ataskaitoje pabrėžiama, kad tvarus gamtos išteklių naudojimas bus būtinas norint prisitaikyti prie pavojingo antropogeninio kišimosi į klimato sistemą ir jį sušvelninti; |
| --- | --- |

F.

kadangi Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama „visų ekosistemų vientisumo ir biologinės įvairovės, įskaitant vandenynus, išsaugojimo užtikrinimo svarba“ ir kadangi UNFCCC 4 straipsnio 1 dalies d punkte pabrėžiama, kad jos šalys turi skatinti tvarų visų ŠESD absorbentų ir kaupėjų, įskaitant biomasę, miškus ir vandenynus, taip pat kitas sausumos, pakrančių ir jūros ekosistemas, valdymą, išsaugojimą ir gausinimą; kadangi Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies b punkte pabrėžiama, kad prisitaikymas prie klimato kaitos ir atsparumo didinimas bei išmetamo ŠESD kiekio mažinimas turėtų vykti taip, kad nekiltų grėsmės maisto gamybai; kadangi IPBES parengtoje biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų pasaulinio įvertinimo ataskaitoje pabrėžiama, kad tvarus gamtos išteklių naudojimas bus būtinas norint prisitaikyti prie pavojingo antropogeninio kišimosi į klimato sistemą ir jį sušvelninti;

| G. | kadangi klimato kaitos poveikis ir biologinės įvairovės mažėjimas yra vieni iš svarbiausių iššūkių ir pavojų visuomenei; pažymi, kad įgyvendinant ankstesnę daugumos krypčių politiką klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo problemos buvo sprendžiamos atskirai; |
| --- | --- |

G.

kadangi klimato kaitos poveikis ir biologinės įvairovės mažėjimas yra vieni iš svarbiausių iššūkių ir pavojų visuomenei; pažymi, kad įgyvendinant ankstesnę daugumos krypčių politiką klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo problemos buvo sprendžiamos atskirai;

| H. | kadangi pasauliniai Aičio biologinės įvairovės tikslai iki 2020 m. nebuvo pasiekti, todėl turi būti kuo skubiau plečiami su biologinės įvairovės išsaugojimu susiję užmojai ir apimtis; |
| --- | --- |

H.

kadangi pasauliniai Aičio biologinės įvairovės tikslai iki 2020 m. nebuvo pasiekti, todėl turi būti kuo skubiau plečiami su biologinės įvairovės išsaugojimu susiję užmojai ir apimtis;

| I. | kadangi būtina išsaugoti vandenynus ne tik kaip pirminį maisto šaltinį, bet ir dėl jų svarbos anglies ciklui, kuriuo reguliuojamas klimatas ir pagaminama didžioji dalis deguonies, esančios ore, kuriuo kvėpuojame; kadangi IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl vandenynų ir kriosferos nustatyta, kad klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir kad jūrų ekosistemų būklę šiuo metu veikia visuotinis atšilimas, tarša, jūrų biologinės įvairovės pereikvojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas ir pakrančių erozija; kadangi ataskaitoje taip pat primenama, kad nuo 1970 m. vandenynai palaipsniui šiltėja ir sugeria daugiau kaip 90 proc. perteklinės šilumos klimato sistemoje ir kad vandenynai yra klimato kaitos padarinių švelninimo ir prisitaikymo prie jų sprendimo dalis; kadangi dėl to būtina sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir ekosistemų taršą bei padidinti natūralių anglies absorbentų kiekį; |
| --- | --- |

I.

kadangi būtina išsaugoti vandenynus ne tik kaip pirminį maisto šaltinį, bet ir dėl jų svarbos anglies ciklui, kuriuo reguliuojamas klimatas ir pagaminama didžioji dalis deguonies, esančios ore, kuriuo kvėpuojame; kadangi IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl vandenynų ir kriosferos nustatyta, kad klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir kad jūrų ekosistemų būklę šiuo metu veikia visuotinis atšilimas, tarša, jūrų biologinės įvairovės pereikvojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas ir pakrančių erozija; kadangi ataskaitoje taip pat primenama, kad nuo 1970 m. vandenynai palaipsniui šiltėja ir sugeria daugiau kaip 90 proc. perteklinės šilumos klimato sistemoje ir kad vandenynai yra klimato kaitos padarinių švelninimo ir prisitaikymo prie jų sprendimo dalis; kadangi dėl to būtina sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir ekosistemų taršą bei padidinti natūralių anglies absorbentų kiekį;

| J. | kadangi gamtos procesais paremti sprendimai ir ekosisteminiai metodai atlieka labai svarbų vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; kadangi būtina apsaugoti ir atkurti jau esamus ir veiksmingai veikiančius natūralius anglies dioksido absorbentus, įskaitant vandenynuose esančius anglies dioksido kaupiklius; |
| --- | --- |

J.

kadangi gamtos procesais paremti sprendimai ir ekosisteminiai metodai atlieka labai svarbų vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; kadangi būtina apsaugoti ir atkurti jau esamus ir veiksmingai veikiančius natūralius anglies dioksido absorbentus, įskaitant vandenynuose esančius anglies dioksido kaupiklius;

| K. | kadangi miškai, kaip anglies dioksido absorbentai, atlieka labai svarbų vaidmenį kovojant su klimato kaita ir absorbuoja maždaug 2 mlrd. tonų CO2 per metus; kadangi pasaulio miškų apsauga ir stiprinimas yra vieni iš ekonomiškai efektyviausių klimato srities veiksmų ir kadangi, juos visapusiškai įgyvendinus, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmais pasitelkiant miškus išmetamą ŠESD kiekį iki 2050 m. būtų galima sumažinti maždaug 15 gigatonų CO2 per metus ir to galbūt pakaktų, kad visuotinis atšilimas neviršytų 2 oC ribos; |
| --- | --- |

K.

kadangi miškai, kaip anglies dioksido absorbentai, atlieka labai svarbų vaidmenį kovojant su klimato kaita ir absorbuoja maždaug 2 mlrd. tonų CO2 per metus; kadangi pasaulio miškų apsauga ir stiprinimas yra vieni iš ekonomiškai efektyviausių klimato srities veiksmų ir kadangi, juos visapusiškai įgyvendinus, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmais pasitelkiant miškus išmetamą ŠESD kiekį iki 2050 m. būtų galima sumažinti maždaug 15 gigatonų CO2 per metus ir to galbūt pakaktų, kad visuotinis atšilimas neviršytų 2 oC ribos;

| L. | kadangi kova su miškų naikinimu ir alinimu gali padėti sumažinti dėl žmonių veiklos išmetamą ŠESD kiekį labai skirtingu kiekiu nuo 0,4 iki 5,8 gigatonų CO2 ekvivalento per metus (9); |
| --- | --- |

L.

kadangi kova su miškų naikinimu ir alinimu gali padėti sumažinti dėl žmonių veiklos išmetamą ŠESD kiekį labai skirtingu kiekiu nuo 0,4 iki 5,8 gigatonų CO2 ekvivalento per metus (9);

| M. | kadangi ketvirtadalio Šiaurės pusrutulio žemė yra nuolat užšalusi, ir taip pat yra vadinama daugiamečio įšalo sluoksniu; kadangi dėl kylančios pasaulinės temperatūros Arkties daugiamečio įšalo sluoksnis tirpsta neregėtu greičiu; kadangi daugiamečio įšalo sluoksnis yra didžiulis ŠESD kaupiklis, galintis sulaikyti iki 1 600 gigatonų CO2 (beveik du kartus daugiau nei šiuo metu yra atmosferoje), taip pat metano ir azoto suboksido; kadangi jį paleidus į aplinką gali labai paspartėti ir paaštrėti visuotinis atšilimas (10); |
| --- | --- |

M.

kadangi ketvirtadalio Šiaurės pusrutulio žemė yra nuolat užšalusi, ir taip pat yra vadinama daugiamečio įšalo sluoksniu; kadangi dėl kylančios pasaulinės temperatūros Arkties daugiamečio įšalo sluoksnis tirpsta neregėtu greičiu; kadangi daugiamečio įšalo sluoksnis yra didžiulis ŠESD kaupiklis, galintis sulaikyti iki 1 600 gigatonų CO2 (beveik du kartus daugiau nei šiuo metu yra atmosferoje), taip pat metano ir azoto suboksido; kadangi jį paleidus į aplinką gali labai paspartėti ir paaštrėti visuotinis atšilimas (10);

| N. | kadangi, vadovaujantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, dėl prognozuojamos klimato kaitos iki 2030 m. kasmet mirs maždaug 250 000 daugiau žmonių ir apskaičiuota, kad tiesioginės žalos sveikatai išlaidos iki 2030 m. sudarys 2–4 mlrd. USD per metus; |
| --- | --- |

N.

kadangi, vadovaujantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, dėl prognozuojamos klimato kaitos iki 2030 m. kasmet mirs maždaug 250 000 daugiau žmonių ir apskaičiuota, kad tiesioginės žalos sveikatai išlaidos iki 2030 m. sudarys 2–4 mlrd. USD per metus;

| O. | kadangi biologinės įvairovės nykimas, susijęs su kraštovaizdžio transformacija, tam tikrais atvejais gali paskatinti didesnę atsirandančių ligų riziką, kai gerai prie kraštovaizdžių, kuriuose dominuoja žmonės, prisitaikančios rūšys taip pat gali nešioti patogenus, kurie kelia didelę zoonozinių ligų perdavimo riziką; |
| --- | --- |

O.

kadangi biologinės įvairovės nykimas, susijęs su kraštovaizdžio transformacija, tam tikrais atvejais gali paskatinti didesnę atsirandančių ligų riziką, kai gerai prie kraštovaizdžių, kuriuose dominuoja žmonės, prisitaikančios rūšys taip pat gali nešioti patogenus, kurie kelia didelę zoonozinių ligų perdavimo riziką;

| P. | kadangi oro tarša ir klimato kaita yra glaudžiai tarpusavyje susiję ir iš dalies kyla iš tų pačių antropogeninių šaltinių; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, dėl aplinkos oro taršos visame pasaulyje maždaug 4,2 milijono žmonių kasmet miršta nuo insulto, širdies ligų, plaučių vėžio ir ūmių bei lėtinių kvėpavimo takų ligų; |
| --- | --- |

P.

kadangi oro tarša ir klimato kaita yra glaudžiai tarpusavyje susiję ir iš dalies kyla iš tų pačių antropogeninių šaltinių; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, dėl aplinkos oro taršos visame pasaulyje maždaug 4,2 milijono žmonių kasmet miršta nuo insulto, širdies ligų, plaučių vėžio ir ūmių bei lėtinių kvėpavimo takų ligų;

| Q. | kadangi, JT Nelaimių rizikos mažinimo biuro duomenimis, per pastaruosius 20 metų registruojamų nelaimių skaičius ir ekonominių nuostolių mastas padidėjo beveik dvigubai, didele dalimi dėl gerokai padaugėjusių su klimatu susijusių nelaimių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, JT Nelaimių rizikos mažinimo biuro duomenimis, per pastaruosius 20 metų registruojamų nelaimių skaičius ir ekonominių nuostolių mastas padidėjo beveik dvigubai, didele dalimi dėl gerokai padaugėjusių su klimatu susijusių nelaimių;

| R. | kadangi klimato kaita ir jos pražūtingas poveikis jau daro įtaką migracijos pobūdžiui; kadangi, 2018 m. Pasaulio banko tyrimo duomenimis, beveik 3 proc. Užsachario Afrikos, Pietų Azijos ir Lotynų Amerikos regionų gyventojų galbūt bus priversti persikelti savo šalių viduje, kad išvengtų lėtai pasireiškiančio klimato kaitos poveikio (11); kadangi nededant vieningų prisitaikymo prie klimato kaitos pastangų daugiau nei 700 mln. žmonių, gyvenančių žemumose esančiose pakrančių zonose ir mažose salų valstybėse, kyla smarkesnių audrų, potvynių ir galiausiai žemės netekimo ir persikėlimo pavojus; |
| --- | --- |

R.

kadangi klimato kaita ir jos pražūtingas poveikis jau daro įtaką migracijos pobūdžiui; kadangi, 2018 m. Pasaulio banko tyrimo duomenimis, beveik 3 proc. Užsachario Afrikos, Pietų Azijos ir Lotynų Amerikos regionų gyventojų galbūt bus priversti persikelti savo šalių viduje, kad išvengtų lėtai pasireiškiančio klimato kaitos poveikio (11); kadangi nededant vieningų prisitaikymo prie klimato kaitos pastangų daugiau nei 700 mln. žmonių, gyvenančių žemumose esančiose pakrančių zonose ir mažose salų valstybėse, kyla smarkesnių audrų, potvynių ir galiausiai žemės netekimo ir persikėlimo pavojus;

| S. | kadangi Paryžiaus susitarimas yra pirmoji tarptautinė sutartis, kurioje aiškiai pripažįstamas klimato politikos veiksmų ir žmogaus teisių ryšys ir taip sudaromos sąlygos naudotis esamomis su žmogaus teisėmis susijusiomis teisinėmis priemonėmis siekiant paraginti valstybes ir privačias įmones mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; kadangi Paryžiaus susitarime nėra konkrečių priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad valstybiniai ir įmonių subjektai būtų patraukiami atsakomybėn už poveikį klimato kaitai ir naudojimuisi žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

S.

kadangi Paryžiaus susitarimas yra pirmoji tarptautinė sutartis, kurioje aiškiai pripažįstamas klimato politikos veiksmų ir žmogaus teisių ryšys ir taip sudaromos sąlygos naudotis esamomis su žmogaus teisėmis susijusiomis teisinėmis priemonėmis siekiant paraginti valstybes ir privačias įmones mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; kadangi Paryžiaus susitarime nėra konkrečių priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad valstybiniai ir įmonių subjektai būtų patraukiami atsakomybėn už poveikį klimato kaitai ir naudojimuisi žmogaus teisėmis;

| T. | kadangi klimato kaita taip pat yra susijusi su svarbiu žmogaus teisių aspektu, nes daro tiesioginį ir netiesioginį poveikį tam tikrų visuotinai pripažintų žmogaus teisių įgyvendinimui ir didžiausią poveikį patiria pažeidžiamos grupės, kaip antai moterys, vaikai, vyresnio amžiaus ir sergantys asmenys, mažas pajamas gaunančios grupės ir čiabuvių tautos; kadangi ir UNFCCC, ir Paryžiaus susitarimas yra pagrįsti kartų solidarumu ir valstybių įsipareigojimu apsaugoti klimato sistemą dabartinės ir būsimų kartų naudai; kadangi klimato kaita dar labiau pablogina problemas, su kuriomis šiuo metu susiduria čiabuvių tautos, ir lemia dar didesnę kultūrinę, ekonominę ir politinę marginalizaciją bei nelygybę; |
| --- | --- |

T.

kadangi klimato kaita taip pat yra susijusi su svarbiu žmogaus teisių aspektu, nes daro tiesioginį ir netiesioginį poveikį tam tikrų visuotinai pripažintų žmogaus teisių įgyvendinimui ir didžiausią poveikį patiria pažeidžiamos grupės, kaip antai moterys, vaikai, vyresnio amžiaus ir sergantys asmenys, mažas pajamas gaunančios grupės ir čiabuvių tautos; kadangi ir UNFCCC, ir Paryžiaus susitarimas yra pagrįsti kartų solidarumu ir valstybių įsipareigojimu apsaugoti klimato sistemą dabartinės ir būsimų kartų naudai; kadangi klimato kaita dar labiau pablogina problemas, su kuriomis šiuo metu susiduria čiabuvių tautos, ir lemia dar didesnę kultūrinę, ekonominę ir politinę marginalizaciją bei nelygybę;

| U. | kadangi klimato srities veiksmai yra vienas iš JT DVT, kuriuos 2015 m. visos JT valstybės narės priėmė pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

U.

kadangi klimato srities veiksmai yra vienas iš JT DVT, kuriuos 2015 m. visos JT valstybės narės priėmė pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.;

| V. | kadangi 2009 m. UNFCCC šalys įsipareigojo nuo 2020 m. kasmet sutelkti 100 mlrd. JAV dolerių, o tai vėliau dar kartą patvirtinta Paryžiaus susitarimu; kadangi faktiniai išsivysčiusių šalių pažadai vis dar gerokai atsilieka nuo bendro tikslo; kadangi klimato kaitos poveikis ir poreikiai besivystančiose šalyse, visų pirma, mažiausiai išsivysčiusiose šalyse ir mažose salų besivystančiose šalyse, padidėjo; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2009 m. UNFCCC šalys įsipareigojo nuo 2020 m. kasmet sutelkti 100 mlrd. JAV dolerių, o tai vėliau dar kartą patvirtinta Paryžiaus susitarimu; kadangi faktiniai išsivysčiusių šalių pažadai vis dar gerokai atsilieka nuo bendro tikslo; kadangi klimato kaitos poveikis ir poreikiai besivystančiose šalyse, visų pirma, mažiausiai išsivysčiusiose šalyse ir mažose salų besivystančiose šalyse, padidėjo;

| W. | kadangi JT vystymosi programoje apskaičiuota, kad vien besivystančių šalių prisitaikymo poreikiams patenkinti iki 2030 m. kasmet reikės 140–300 mlrd. JAV dolerių, o iki 2050 m. kasmet reikės 280–500 mlrd. JAV dolerių (12); |
| --- | --- |

W.

kadangi JT vystymosi programoje apskaičiuota, kad vien besivystančių šalių prisitaikymo poreikiams patenkinti iki 2030 m. kasmet reikės 140–300 mlrd. JAV dolerių, o iki 2050 m. kasmet reikės 280–500 mlrd. JAV dolerių (12);

| X. | kadangi tai, jog dėl COVID-19 protrūkio, deja, buvo nukeltos 2020 m. UNFCCC ir Biologinės įvairovės konvencijos (CBD) šalių konferencijos, suteikia ypatingą galimybę pareiti nuo reagavimo prie iniciatyvaus ir atsargumo modelio ir galiausiai paskatinti būtinus esminius pokyčius; kadangi nauji moksliniai laimėjimai turėtų suteikti informacijos ir stiprinti tarptautinių darbotvarkių ir jų įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu sąsajas; |
| --- | --- |

X.

kadangi tai, jog dėl COVID-19 protrūkio, deja, buvo nukeltos 2020 m. UNFCCC ir Biologinės įvairovės konvencijos (CBD) šalių konferencijos, suteikia ypatingą galimybę pareiti nuo reagavimo prie iniciatyvaus ir atsargumo modelio ir galiausiai paskatinti būtinus esminius pokyčius; kadangi nauji moksliniai laimėjimai turėtų suteikti informacijos ir stiprinti tarptautinių darbotvarkių ir jų įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu sąsajas;

| Y. | kadangi, nors pasaulis reaguoja į tebesitęsiantį COVID-19 pandemijos poveikį, klimato krizė neišnyko; kadangi ekonomikos gaivinimas turėtų būti naudojamas kaip unikali galimybė paspartinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir užtikrinti 1,5 oC scenarijų, plėtojant socialinį ir ekonominį modelį, kuris būtų suderinamas su planetos išgalėmis, ir nukreipiant investicijas į natūralių ekosistemų atkūrimą, taip stiprinant ekosistemos gebėjimus prisitaikyti, taip pat į prioritetines sritis, kaip antai energijos vartojimo efektyvumą, tvarią maisto produktų gamybą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas, novatoriškas, tvarias ir netaršias technologijas bei būtiną susijusią infrastruktūrą, ir nebeinvestuojant į veiklą, darančią žalą klimatui ir aplinkai, racionaliai priimant investavimo sprendimus pagal reikšmingos žalos nedarymo principą; kadangi šiame pereinamajame procese reikėtų tinkamai atsižvelgti į regionų poreikių ir gebėjimų skirtumus, kartu laikantis teisingo perėjimo principų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, nors pasaulis reaguoja į tebesitęsiantį COVID-19 pandemijos poveikį, klimato krizė neišnyko; kadangi ekonomikos gaivinimas turėtų būti naudojamas kaip unikali galimybė paspartinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir užtikrinti 1,5 oC scenarijų, plėtojant socialinį ir ekonominį modelį, kuris būtų suderinamas su planetos išgalėmis, ir nukreipiant investicijas į natūralių ekosistemų atkūrimą, taip stiprinant ekosistemos gebėjimus prisitaikyti, taip pat į prioritetines sritis, kaip antai energijos vartojimo efektyvumą, tvarią maisto produktų gamybą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas, novatoriškas, tvarias ir netaršias technologijas bei būtiną susijusią infrastruktūrą, ir nebeinvestuojant į veiklą, darančią žalą klimatui ir aplinkai, racionaliai priimant investavimo sprendimus pagal reikšmingos žalos nedarymo principą; kadangi šiame pereinamajame procese reikėtų tinkamai atsižvelgti į regionų poreikių ir gebėjimų skirtumus, kartu laikantis teisingo perėjimo principų;

| Z. | kadangi, Europos aplinkos agentūros duomenimis, „sisteminis pokytis“ reiškia esminį, transformacinį ir kompleksinį pokytį, dėl kurio iš esmės pasikeičia ir yra perorientuojami sistemų tikslai, paskatos, technologijos, socialinė praktika ir normos, taip pat žinių sistemos ir valdymo metodai; kadangi pagrindinėms visuomenės sistemoms tai reiškia, kad reikia iš naujo apmąstyti ne tik technologijas ir gamybos procesus, bet ir vartojimo modelius ir gyvenimo būdus, siekiant rasti tvaresnių alternatyvų, sutelktų, pavyzdžiui, į gerovę ir atsparumą (13); |
| --- | --- |

Z.

kadangi, Europos aplinkos agentūros duomenimis, „sisteminis pokytis“ reiškia esminį, transformacinį ir kompleksinį pokytį, dėl kurio iš esmės pasikeičia ir yra perorientuojami sistemų tikslai, paskatos, technologijos, socialinė praktika ir normos, taip pat žinių sistemos ir valdymo metodai; kadangi pagrindinėms visuomenės sistemoms tai reiškia, kad reikia iš naujo apmąstyti ne tik technologijas ir gamybos procesus, bet ir vartojimo modelius ir gyvenimo būdus, siekiant rasti tvaresnių alternatyvų, sutelktų, pavyzdžiui, į gerovę ir atsparumą (13);

| AA. | kadangi gamtos procesais pagrįstais sprendimais ir ekosisteminiais metodais galima tvirtai politiniu požiūriu susieti UNFCCC, CBD ir kitą Rio konvenciją dėl dykumėjimo ir taip suteikti galimybę visų trijų susitarimų pirmininkaujančioms šalims ir sekretoriatams bendradarbiauti, kad būtų integruotai ir nuosekliai sprendžiami klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo klausimai; |
| --- | --- |

AA.

kadangi gamtos procesais pagrįstais sprendimais ir ekosisteminiais metodais galima tvirtai politiniu požiūriu susieti UNFCCC, CBD ir kitą Rio konvenciją dėl dykumėjimo ir taip suteikti galimybę visų trijų susitarimų pirmininkaujančioms šalims ir sekretoriatams bendradarbiauti, kad būtų integruotai ir nuosekliai sprendžiami klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo klausimai;

| AB. | kadangi Europos žaliasis kursas ir priemonės „NextGenerationEU“ planas yra unikali galimybė sustiprinti ES ekonomiką ir padaryti ją novatoriškesnę, konkurencingesnę ir perspektyvesnę, taip sudarant sąlygas Europos lyderystei kuriant žaliąją ekonomiką ir plėtojant Europos socialinį modelį bei socialinę rinkos ekonomiką; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Europos žaliasis kursas ir priemonės „NextGenerationEU“ planas yra unikali galimybė sustiprinti ES ekonomiką ir padaryti ją novatoriškesnę, konkurencingesnę ir perspektyvesnę, taip sudarant sąlygas Europos lyderystei kuriant žaliąją ekonomiką ir plėtojant Europos socialinį modelį bei socialinę rinkos ekonomiką;

| AC. | kadangi prognozuojama, kad pasaulio klimatui atšilus 2 oC su klimatu susijusi rizika sveikatai, pragyvenimui, aprūpinimui maistu, vandens tiekimui ir ekonomikos augimui bus daug didesnė; kadangi prognozuojama, kad apribojus pasaulio klimato atšilimą iki 1,5 oC, palyginti su 2 oC, poveikis sausumos, gėlo vandens ir pakrančių ekosistemoms sumažės ir jos galės toliau teikti žmonėms daugiau paslaugų; taigi, kadangi būtina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

AC.

kadangi prognozuojama, kad pasaulio klimatui atšilus 2 oC su klimatu susijusi rizika sveikatai, pragyvenimui, aprūpinimui maistu, vandens tiekimui ir ekonomikos augimui bus daug didesnė; kadangi prognozuojama, kad apribojus pasaulio klimato atšilimą iki 1,5 oC, palyginti su 2 oC, poveikis sausumos, gėlo vandens ir pakrančių ekosistemoms sumažės ir jos galės toliau teikti žmonėms daugiau paslaugų; taigi, kadangi būtina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| AD. | kadangi siekiant į kovą su klimato kaita įtraukti trečiąsias valstybes ir taip padidinti su klimatu susijusio pasaulinio užmojo lygį ES privalo pirmauti rodydama pavyzdį; |
| --- | --- |

AD.

kadangi siekiant į kovą su klimato kaita įtraukti trečiąsias valstybes ir taip padidinti su klimatu susijusio pasaulinio užmojo lygį ES privalo pirmauti rodydama pavyzdį;

| AE. | kadangi ES privalo pripažinti savo atsakomybę ir imtis veiksmų dėl anksčiau išmesto ŠESD kiekio ir vystymosi atotrūkio tarp globaliosios Šiaurės ir globaliųjų Pietų; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES privalo pripažinti savo atsakomybę ir imtis veiksmų dėl anksčiau išmesto ŠESD kiekio ir vystymosi atotrūkio tarp globaliosios Šiaurės ir globaliųjų Pietų;

| AF. | kadangi Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta, kad siekiant kovoti su klimato kaitos grėsme būtina užtikrinti, kad finansavimo srautai atitiktų mažo išmetamo ŠESD kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi trajektoriją; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta, kad siekiant kovoti su klimato kaitos grėsme būtina užtikrinti, kad finansavimo srautai atitiktų mažo išmetamo ŠESD kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi trajektoriją;

| AG. | kadangi visuomenės informuotumas ir piliečių dalyvavimas imantis klimato srities veiksmų didėja; kadangi piliečiai reikalauja iš vyriausybių daugiau veiksmų ir plataus užmojo priemonių klimato kaitos problemoms spręsti; |
| --- | --- |

AG.

kadangi visuomenės informuotumas ir piliečių dalyvavimas imantis klimato srities veiksmų didėja; kadangi piliečiai reikalauja iš vyriausybių daugiau veiksmų ir plataus užmojo priemonių klimato kaitos problemoms spręsti;

| AH. | kadangi 2020 m. gruodžio 31 d. baigėsi antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis; kadangi gairės, kaip vertinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą vykdant švarios plėtros mechanizmo veiklą po 2020 m. gruodžio 31 d., buvo atidėtos; kadangi buvo nustatytos laikinos priemonės švarios plėtros mechanizmo veiklai pratęsti po 2020 m.; kadangi Kioto protokolo šalių susitikimas yra numatytas kartu su COP 26 Glazge; |
| --- | --- |

AH.

kadangi 2020 m. gruodžio 31 d. baigėsi antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis; kadangi gairės, kaip vertinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą vykdant švarios plėtros mechanizmo veiklą po 2020 m. gruodžio 31 d., buvo atidėtos; kadangi buvo nustatytos laikinos priemonės švarios plėtros mechanizmo veiklai pratęsti po 2020 m.; kadangi Kioto protokolo šalių susitikimas yra numatytas kartu su COP 26 Glazge;

1.

primena, kad klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas yra vieni iš didžiausių žmonijai tenkančių išbandymų ir kad viso pasaulio vyriausybės turi visomis išgalėmis su jais kovoti; pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas, nevalstybinių subjektų dalyvavimas, solidarumas ir nuoseklūs veiksmai, grindžiami mokslu ir tvirtu įsipareigojimu didinti užmojus, yra būtini siekiant įvykdyti mūsų bendrą pareigą apriboti pasaulio klimato atšilimą bei užkirsti kelią biologinės įvairovės nykimui ir taip apsaugoti visą planetą ir visų gerovę; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus António Guterreso raginimą visoms vyriausybėms pasaulyje paskelbti kritišką klimato padėtį, kol pasaulyje nebus pasiektas nulinis grynasis išmetamas ŠESD kiekis;

2.

išreiškia susirūpinimą dėl UNEP 2020 m. ataskaitoje dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje pateiktų išvadų, visų pirma dėl to, kad, nepaisant COVID-19 pandemijos sukelto laikino išmetamo anglies dioksido kiekio sumažėjimo, dėl prognozuojamo išmetamųjų teršalų kiekio, nustatyto remiantis pateiktais besąlyginiais nacionaliniu lygmeniu nustatytais įpareigojančiais veiksmais, jei jie bus visiškai įgyvendinti, temperatūra pasaulyje turėtų pakilti 3,2 oC; palankiai vertina iki šiol paskelbtus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, dėl kurių buvo padidinti klimato srities užmojai; tačiau su nerimu pažymi, kad šių indėlių vis tiek nepakaks siekiant išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti tiek, kad būtų galima pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslą; išreiškia susirūpinimą dėl 2021 m. rugsėjo mėn. UNFCCC nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų apibendrinamosios ataskaitos, kurioje nustatyta, kad atsižvelgiant į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, pateiktus iki 2021 m. liepos 30 d., 2030 m. visame pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis gali gerokai padidėti (apie 16 proc.), palyginti su 2010 m.; pabrėžia, kad, IPCC duomenimis, norint pasiekti 1,5 oC tikslą, iki 2030 m. išmetamą teršalų kiekį visame pasaulyje reikia sumažinti bent 45 proc., palyginti su 2010 m. lygiais;

3.

primena neseniai priimtą konstitucinio teismo sprendimą, kad klimato apsauga nėra politinė nuožiūra ir kad konstitucijos nuostata dėl aplinkos apsaugos valstybei nustatoma konstitucinė prievolė pasiekti neutralų poveikį klimatui;

4.

pabrėžia, kad, remiantis 2020 m. ataskaita dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje, dėl žaliojo ekonomikos gaivinimo po pandemijos išmetamas ŠESD kiekis iki 2030 m. galėtų sumažėti apie 25 proc., o toks išmetamųjų teršalų kiekis sudarytų 66 proc. galimybę pasiekti mažesnį nei 2 oC temperatūros padidėjimą, nors išmetamųjų teršalų kiekis vis dar būtų nepakankamai mažas, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 1,5 oC; todėl pabrėžia, kad ekonomikos gaivinimo priemonės galėtų turėti didelės įtakos tam, ar bus pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai; ragina vyriausybes dėti visas pastangas, kad būtų įgyvendintas žaliasis ekonomikos gaivinimas, kartu didinant savo įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus ir stiprinant savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus iki COP 26 priėmus mokslu grindžiamą politiką; pabrėžia, kad, remiantis naujausiais moksliniais tyrimais, Paryžiaus susitarime nustatyto temperatūros tikslo įgyvendinimas yra ekonomiškai optimali klimato politika (14);

5.

palankiai vertina G 7 įsipareigojimą dėti plataus užmojo ir paspartintas pastangas siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, kad būtų įmanoma pasiekti 1,5 oC temperatūros padidėjimą (15); primena, kad tai duotų daug bendros naudos aplinkai, ekonomikai, visuomenei ir visuomenės sveikatai; atkreipia dėmesį į tai, kad vis daugiau šalių įsipareigoja iki šimtmečio vidurio pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą; vis dėlto pabrėžia, kad šie įsipareigojimai turi būti skubiai paversti veiksminga trumpalaike politika, veiksmais ir finansiniais ištekliais ir atspindėti jų persvarstytuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, kurie turi būti pateikti iki COP 26, klimato srities tikslus 2030 m. padidinant taip, kad pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis kuo greičiau nebedidėtų; ragina G 20 prisiimti vadovaujamąjį vaidmenį didinant ir trumpalaikį, ir ilgalaikį užmojį;

6.

palankiai vertina tai, kad praėjus penkeriems metams po Paryžiaus susitarimo įsigaliojimo didžiausios pasaulio ekonomikos lenktyniauja siekdamos neutralaus poveikio klimatui; atkreipia dėmesį į tai, kad norint įvykdyti neutralaus poveikio klimatui įsipareigojimus reikia remtis UNFCCC pateiktomis ilgalaikėmis strategijomis; pabrėžia, kad šiuos įsipareigojimus reikia paversti veiksmingomis priemonėmis ir politika visais lygmenimis ir visuose sektoriuose;

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu kuo greičiau palaipsniui atsisakyti viso iškastinio kuro; pripažįsta Tarptautinės energetikos agentūros ataskaitos „Neutralus poveikis klimatui iki 2050 m.“ (angl. Net Zero by 2050) išvadas, iš kurių matyti, kad iškastinio kuro paklausa smarkiai sumažėjo ir todėl nebereikia investuoti į iškastinio kuro tiekimą ir kad norint pasiekti 1,5 oC tikslą reikia nebetvirtinti naujų naftos ir dujų telkinių statybos ir užtikrinti, kad nuo 2021 m. nebus statomos naujos anglių kasyklos arba pratęsiamas esamų anglių kasyklų naudojimas; remia G 7 įsipareigojimą iki 2021 m. pabaigos nutraukti anglių sektoriaus finansavimą; ragina G 7 šalis rodyti energetikos pertvarkos pavyzdį ir sustabdyti visas naujas investicijas į iškastinio kuro gavybą; remia COP 26 pirmininkaujančios valstybės, Jungtinės Karalystės, ir „Powering Past Coal Alliance“ siekį sutarti dėl bet kokių naujų anglimi kūrenamų elektrinių statybos sustabdymo; pripažįsta, kad iškastinis kuras neturi ilgalaikio vaidmens ES energijos rūšių derinyje, ir ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su Komisija, priimti nacionalinius planus siekiant kuo greičiau palaipsniui atsisakyti viso iškastinio kuro, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui;

8.

ypač pritaria Danijos ir Kosta Rikos iniciatyvai sudaryti šalių, norinčių laipsniškai nutraukti naftos ir dujų gamybą ir nebesuteikti leidimų naujai žvalgybai, aljansą; primena Tarptautinės energetikos agentūros ataskaitos „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“) išvadas, kuriose patvirtinama, kad, norint pasiekti 1,5 oC tikslą, tokios priemonės yra būtinos;

9.

primena, jog visos konvencijos šalys turėtų užtikrinti, kad finansiniai srautai – viešieji ir privatieji, vidaus ir tarptautiniai – būtų suderinami su 1,5 oC kryptimi ir klimato kaitai atspariu vystymusi; primygtinai ragina Komisiją rengiant būsimą klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, kuris turi būti paskelbtas 2021 m. gruodžio 14 d., pateikti išsamią dabartinės padėties, susijusios su Sąjungos ir valstybių narių atitiktimi Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktui, apžvalgą ir imtis visų būtinų priemonių bet kokiems trūkumams pašalinti;

10.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl pasaulyje didėjančio susidomėjimo Arkties iškastinio kuro atsargomis, kurios dėl klimato kaitos mažėjant jūros ledo dangai tampa lengviau prieinamos; pabrėžia Arkties gamtos pažeidžiamumą ir didžiulius sunkumus, su kuriais susiduriama siekiant išvalyti ekosistemą po naftos nuotėkio dėl išsiveržimo, vamzdynų nuotėkių ar laivybos avarijų; ragina ES ir jos valstybes nares reikalauti pasaulinio masto moratoriumo dėl sausumos naftos žvalgybos Arktyje;

11.

pabrėžia, kad reikia atkurti tarptautines koalicijas, kad COP 26 būtų pasiektas plataus užmojo ir didelio aplinkosauginio naudingumo rezultatas; ragina Komisiją ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su pagrindiniais teršėjais, klimato požiūriu pažeidžiamomis šalimis, transatlantiniais partneriais ir COP 26 pirmininkaujančia Jungtine Karalyste, kad konferencijos metu būtų pateikta politinių pasiūlymų, kaip šalys turėtų spartinti savo veiksmus, kad panaikintų užmojų atotrūkį, kad pasaulio klimato atšilimas būtų ne didesnis kaip 1,5 oC; ragina ES suaktyvinti savo diplomatinius veiksmus ir ryšių užmezgimą su besivystančiomis ir pažeidžiamiausiomis šalimis, kad taptų tiltu tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių (anksčiau tai buvo būtina siekiant plačiausio užmojo COP rezultatų);

12.

palankiai vertina tai, kad Prezidentas J. Biden ėmėsi veiksmų, kad pirmąją jo kadencijos dieną Jungtinės Valstijos vėl prisijungtų prie Paryžiaus susitarimo, ir įsipareigojo iki 2030 m. perpus sumažinti JAV išmetamą ŠESD kiekį, palyginti su 2005 m. lygiu, ir iki 2050 m. pasiekti nulinį grynąjį išmetamą teršalų kiekį; tikisi, kad konkrečios politikos priemonės ir finansiniai srautai bus pradėti taikyti laiku, kad JAV įsipareigojimai galėtų būtų įvykdyti; pabrėžia ES ir JAV partnerystės ir lyderystės svarbą siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; pabrėžia, kad kova su klimato kaita, aplinkos būklės blogėjimu ir biologinės įvairovės nykimu, aplinkos atžvilgiu tvarus augimo skatinimas ir mūsų vandenynų apsauga yra naujos Bendros transatlantinės darbotvarkės pagrindas ir kad ES ir JAV kartu įsipareigojo dėti visas pastangas, kad būtų įmanoma pasiekti 1,5 oC pasaulio temperatūros padidėjimą; pripažįsta Prezidento J. Bideno pastangas padidinti klimato srities veiksmų pasaulinius užmojus, be kita ko, 2021 m. balandžio mėn. rengiant vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą klimato kaitos klausimais;

13.

atkreipia dėmesį į Kinijos, kaip antros pagal dydį pasaulio ekonomikos ir šalies, kurioje išmetamas didžiausias bendras ŠESD kiekis, vaidmenį; pripažįsta Kinijos norą būti konstruktyvia jėga pasaulinėse derybose klimato kaitos klausimais; tačiau su ypač dideliu nerimu pažymi, kad ji vis dar labai priklausoma nuo anglių, ir ragina jos vyriausybę toliau skatinti sparčiau įgyvendinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos, nes tai pagrindinė sąlyga, kad būtų pasiekti pasauliniai Paryžiaus susitarimo tikslai; atkreipia dėmesį į 2020 m. rugsėjo mėn. Prezidento Xi Jinpingo pateiktą pareiškimą, kad Kinija aukščiausią išmetamo anglies dioksido kiekio lygį pasieks iki 2030 m., o nulinį grynąjį anglies dioksido kiekį – iki 2060 m.; pabrėžia, kad šie įsipareigojimai turėtų apimti visą išmetamą ŠESD kiekį; tikisi tolesnių įsipareigojimų, taip pat konkrečių politikos priemonių ir suderintų finansinių srautų, kad jie būtų įvykdyti;

14.

pabrėžia, kad, IPBES duomenimis, pagrindinės pandemijos priežastys yra tie patys pasauliniai aplinkos pokyčiai, dėl kurių nyksta biologinė įvairovė ir keičiasi klimatas, įskaitant žemės naudojimo keitimą, žemės ūkio plėtrą bei intensyvinimą ir prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais bei jų vartojimą ir kitus veiksnius; pabrėžia, kad pandemija parodė, kaip svarbu formuojant politiką taikyti bendros sveikatos ir sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką principus, ir kad reikia radikalių pokyčių; primena, kad Paryžiaus susitarimo preambulėje teisė į sveikatą pripažįstama kaip pagrindinė žmogaus teisė; pabrėžia, kad UNFCCC 4 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad visos jos šalys turėtų taikyti „atitinkamus metodus, tokius kaip poveikio įvertinimas, parengtus ir reglamentuotus nacionaliniu mastu, siekiant iki minimumo sumažinti neigiamą poveikį visuomenės sveikatai bei aplinkai vykdant projektus ir priemones siekiant sušvelninti klimato pasikeitimą ar prisitaikymą prie jo“; mano, kad sveikata turėtų būti įtraukta į nacionalinius prisitaikymo planus ir UNFCCC teikiamus pranešimus;

15.

pabrėžia, kad Paryžiaus susitarimo ir jame numatytiems neutralaus poveikio klimatui tikslams įgyvendinti reikia didžiulių investicijų ir neregėto masto visų mūsų ekonomikos sektorių transformacijos; mano, kad tokia transformacija kuriant naują tvarų ekonominį modelį įmanoma tik jeigu užtikrinama teisinga pertvarka, sujungianti socialinę ir ekologinę pažangą, padidinanti žmonių gerovę ir nieko nepaliekanti nuošalyje;

COP 26 Glazge

COP 26 Glazge

16.

apgailestauja dėl nepakankamos pažangos 2019 m. Madride vykusioje COP 25 ir kai kurių šalių įsipareigojimų ir skaidrumo stokos; apgailestauja, kad taisyklių Paryžiaus susitarimo rinkinio rengimas atidėtas kitai šalių konferencijai (COP) ir kad diskusijų dėl nuostolių ir žalos rezultatai galėjo būti platesnio užmojo; nepaisant organizacinių sunkumų, pripažįsta pažangą, padarytą svarbiais aspektais, kaip antai socialinio aspekto skatinimas klimato darbotvarkėje ir masinis nevalstybinių subjektų sutelkimas;

17.

pabrėžia, kad yra itin svarbu, kad COP 26 būtų pasiektas naujas susitarimas dėl būtinų klimato srities veiksmų ir užmojo siekiant iki amžiaus vidurio visame pasaulyje užtikrinti neutralų poveikį klimatui ir patikimų trumpalaikių ir vidutinio laikotarpio politikos priemonių;

18.

ragina visas UNFCCC šalis bendradarbiaujant su regionais ir nevalstybiniais subjektais, visų pirma pilietine visuomene, konstruktyviai prisidėti prie proceso, kurio rezultatas turėtų būti COP 26, per kurią turės būti sustiprinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai, siekiant užtikrinti jų suderinamumą su ilgalaikiu Paryžiaus susitarime nustatytu temperatūros tikslu bei geriausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis ir kad jie atspindėtų šalių plačiausio įmanomo užmojo lygį; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, kad dabartiniai įsipareigojimai nėra pakankami, kad būtų pasiekti susitarimo tikslai, o didžiausias pasaulinis išmetamo ŠESD kiekis turi būti skubiai pasiektas, o vėliau smarkiai sumažintas, visos šalys turėtų dėti daugiau pastangų ir atnaujinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus, ir ypač ragina ES ir visas G 20 šalis imtis pasaulinio lyderio vaidmens šioje srityje, taip pat įsipareigoti ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti neutralų poveikį klimatui;

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad, UNEP 2020 m. ataskaitos dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje duomenimis, turtingiausių žmonių, sudarančių 1 proc. pasaulio gyventojų, išmetamas teršalų kiekis yra daugiau nei dvigubai didesnis už 50 proc. neturtingiausių pasaulio žmonių bendrą išmetamą kiekį; pažymi, kad iš tolesnių tyrimų (16) matyti, jog ES 1990–2015 m. už beveik trečdalį bendro dėl vartojimo išmetamo teršalų kiekio atsakingi 10 proc. turtingiausių ES piliečių ir kad per tą patį laikotarpį 50 % proc. neturtingiausių ES piliečių bendras metinis dėl vartojimo išmetamų teršalų kiekis sumažėjo 24 proc., o 10 proc. turtingiausiųjų – padidėjo 3 proc.; pabrėžia, kad reikia visapusiškai užtikrinti lygybę įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ir kad Sąjunga turi imtis veiksmų ir drastiškai sumažinti išmetamą teršalų kiekį bei kartu teikti paramą skurdžiausiems namų ūkiams, kad būtų užtikrinta teisinga pertvarka;

20.

ragina Komisiją bendradarbiauti su kitais dideliais CO2 išmetančiais subjektais, kad suburtų tarptautinį šalių klimato apsaugos klubą, kuris būtų varomoji jėga neutralaus poveikio klimatui srityje, siekiant bendrų tikslų sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, sukurti vienodus išmetamo teršalų kiekio matavimo standartus, nustatyti palyginamas aiškias ir numanomas CO2 kainas energetikos ir pramonės sektoriuose ir apsaugoti šalis, norinčias įgyvendinti klimato apsaugos priemones, nuo nepalankios padėties, susijusios su tarptautine konkurencija įgyvendinant bendrą pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą;

21.

pabrėžia, kad reikia imtis sustiprintų ir koordinuotų sektorinių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonių derinant tikslus ir šalims bei kitiems subjektams bendradarbiaujant; ragina šalis sustiprinti Marakešo partnerystę dėl pasaulinių veiksmų klimato kaitos srityje, kuri galėtų paskatinti nevalstybinius subjektus ir subnacionalines vyriausybes nedelsiant imtis klimato srities veiksmų, pagrįstų mokslu ir didelio užmojo tikslais, ir skatinti bendrą mokymąsi tarp rinkimų apygardų, geografinių regionų ir sektorių, kad būtų paspartinti veiksmai ir parama politikos formavimui įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus;

22.

pabrėžia, kad COP 26 reikia išspręsti likusius Paryžiaus susitarimo darbo programos punktus, kad per ateinančius penkerius metus būtų galima sutelkti dėmesį į tolesnę plėtrą ir jos įgyvendinimo ir praktinio taikymo stiprinimą; primygtinai ragina visas susitarimo šalis baigti spręsti neišspręstus klausimus, susijusius su Paryžiaus taisyklių rinkiniu, visų pirma dėl skaidrumo, bendrų terminų ir bendradarbiavimo mechanizmų pagal 6 straipsnį, siekiant užtikrinti skaidrumą ir tvirtą aplinkosauginį naudingumą bei įgyvendinti aukščiausio lygio užmojus;

23.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti griežtas ir tvirtas tarptautines taisykles, susijusias su Paryžiaus susitarimo 6 straipsniu, remiantis San Chosė principais; ypač pabrėžia, kad reikia skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kartu vengiant bet kokios išmetamo dujų kiekio mažinimo dvigubos apskaitos, kad būtų užtikrintas aplinkosauginis naudingumas užtikrinant realų, papildomą, išmatuojamą, nuolatinį ir nepriklausomai patikrinamą išmetamo teršalų kiekio mažinimą, kad būtų užtikrinta, kad jokie pagal Kioto protokolą išduoti vienetai negalėtų būti įtraukti į esamus ir būsimus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir kad būtų užtikrinta žmogaus teisių apsaugą; pakartoja, kad pritaria tam, kad dalis pajamų, gautų įgyvendinant 6 straipsnyje nustatytus mechanizmus, būtų naudojama Prisitaikymo fondui finansuoti; pakartoja, kad pritaria penkerių metų laikotarpio nustatymui ir ragina ES priimti sprendimą remti susitarimą dėl bendro penkerių metų laikotarpio, siekiant padidinti klimato srities veiksmų tempą;

24.

ragina įgyvendinti didesnio skaidrumo sistemą, kurioje įtvirtinti skaidrumo, tikslumo, nuoseklumo, palyginamumo ir išsamumo principai;

25.

pabrėžia, kad klimato kaitos poveikis žmonėms skirtingas, atsižvelgiant į tokius veiksnius, kaip lytis, etninė kilmė bei skurdas, ir kad dėl dabartinės nelygybės asmens lyties atžvilgiu tas asmuo gali būti labiau pažeidžiamas dėl neišvengiamo klimato kaitos poveikio, be kita ko, gamtinių pavojų atveju; todėl palankiai vertina tai, kad COP 25 Madride buvo priimta patobulinta Limos darbo programa lyčių klausimais ir Lyčių lygybės veiksmų planas, ir ragina juos greitai įgyvendinti; mano, kad transformacija pereinant prie tvarios visuomenės turi vykti įtraukiai, teisingai ir užtikrinant lygybę ir kad lyčių pusiausvyra ir moterų bei mergaičių įgalėjimas yra labai svarbūs tokiai transformacijai; pabrėžia, kad būtina veiksmingiau integruoti lyčių aspektą į visus atitinkamus tikslus ir uždavinius; pakartoja savo raginimą Komisijai parengti konkrečių veiksmų planą, kuriuo siekiama įvykdyti atnaujinto Lyčių lygybės veiksmų plano įsipareigojimus, ir sukurti nuolatinį ES ryšių punktą lyčių lygybės ir klimato kaitos klausimais, kuriam būtų skiriama pakankamai biudžeto lėšų, kad ES ir pasaulyje būtų galima įgyvendinti ir stebėti lyčių lygybės atžvilgiu konstruktyvius veiksmus klimato kaitos srityje (17); mano, kad tai galėtų būti pavyzdys kitoms šalims imtis panašių priemonių;

26.

palankiai vertina tai, kad šalys vis dažniau atsižvelgia į lyčių lygybės aspektą savo nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, ir ragina visas šalis imtis nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų ir įgyvendinti kovos su klimato kaita finansavimą, kuriais būtų atsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą ir kurie būtų socialiniu požiūriu teisingi, kad būtų užtikrintas teisingumas klimato srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti didesnį paramos lyčių lygybei ir klimato srities veiksmams suderinamumą naudojant išorės veiksmų priemones ir Europos investicijų banko paramą, be kita ko, didinant moterų ir moterų organizacijų dalyvavimą valdymo ir sprendimų priėmimo procesuose, galimybes joms gauti finansavimą ir dalyvauti programose, kuriomis remiamas moterų vaidmuo klimato valdyme, visų pirma, tokiuose sektoriuose, kaip žemės ūkis ir miškininkystė, ypatingą dėmesį skiriant vietinėms moterims;

27.

yra susirūpinęs dėl galimo kelionių ir kitų apribojimų, susijusių su COVID-19, poveikio sąžiningam ir subalansuotam dalyvavimui konferencijoje COP 26; ragina konferencijai COP 26 pirmininkaujančią Jungtinę Karalystę imtis visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas platus ir įtraukus dalyvavimas visapusiškai laikantis sanitarijos priemonių; mano, kad reikėtų dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad visos besivystančios šalys, ypač mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės, galėtų dalyvauti konferencijoje COP 26, ir ragina pirmininkaujančią Jungtinę Karalystę įveikti su pandemija susijusias dalyvavimo kliūtis;

28.

primena, kad svarbu įtraukti visas valstybes į UNFCCC sprendimų priėmimo procesus; pabrėžia, kad dabartinį UNFCCC sprendimų priėmimo procesą reikia tobulinti, kad būtų labiau įtraukti neturtingų ir pažeidžiamų šalių atstovai; dar kartą ragina ES delegaciją COP stiprinti ryšius su pažeidžiamų šalių atstovais;

29.

pakartoja, jog pritaria tam, kad pagal UNFCCC būtų nustatyta konkreti interesų konfliktų politika, ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens šiame procese;

30.

mano, jog ES tenka istorinė atsakomybė būti ryžtingiausia Paryžiaus susitarimą pasirašiusia šalimi, tiek prisiimant savo pačios įsipareigojimus, tiek padedant kitiems, ir ji turėtų pripažinti savo atsakomybę už klimatą ir aplinką bei imtis veiksmų, rodydama patikimą pavyzdį; primena „bendro, bet diferencijuoto įsipareigojimo ir atitinkamų pajėgumų“ principą, pagal kurį Sąjungai ir valstybėms narėms suteikiama ypatinga atsakomybė ir gebėjimas veikti;

Plataus užmojo ES klimato politika ir ilgalaikė vizija

Plataus užmojo ES klimato politika ir ilgalaikė vizija

| 31. | pabrėžia, kad yra priimtas Europos klimato teisės aktas; tikisi, kad Europos žaliuoju susitarimu, ypač pasirengimo įgyvendinti 2030 m. tikslą priemonių rinkiniu (Fit for 2030), bus nustatytos būtinos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad ES ir jos valstybės narės visapusiškai laikytųsi Paryžiaus susitarimo; mano, jog itin svarbu, kad ES rodytų pavyzdį ir per konferenciją COP 26 aiškiai parodytų, jog yra pasirengusi didinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir indėlį į Paryžiaus susitarimą, ir ragina kitas šalis prisiimti tokio paties lygio įsipareigojimus; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad yra priimtas Europos klimato teisės aktas; tikisi, kad Europos žaliuoju susitarimu, ypač pasirengimo įgyvendinti 2030 m. tikslą priemonių rinkiniu (Fit for 2030

| 32. | pabrėžia, kad dalis ES yra vienas iš klimato kaitos požiūriu pažeidžiamiausių pasaulio regionų; pažymi, kad temperatūra Viduržemio jūros baseine kyla 20 proc. greičiau nei vidutiniškai pasaulyje ir kad šis regionas yra vienas iš pagrindinių karštųjų taškų pasaulyje klimato kaitos atžvilgiu, kur, kaip prognozuojama, 250 mln. žmonių per 20 metų patirs vandens nepriteklių (18); pabrėžia, kad Viduržemio jūra tampa greičiausiai šylančia jūra pasaulyje (19) ir tai turi pasekmių svarbiems ekonomikos sektoriams ir visai jūrų ekosistemai, nes vyksta negrįžtami ekosistemos ir rūšių pokyčiai; ragina ES skubiai imtis veiksmų ir bendradarbiauti su Viduržemio jūros regiono partneriais kuriant plataus užmojo prisitaikymo priemones ir vadovaujant švelninimo veiklai; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad dalis ES yra vienas iš klimato kaitos požiūriu pažeidžiamiausių pasaulio regionų; pažymi, kad temperatūra Viduržemio jūros baseine kyla 20 proc. greičiau nei vidutiniškai pasaulyje ir kad šis regionas yra vienas iš pagrindinių karštųjų taškų pasaulyje klimato kaitos atžvilgiu, kur, kaip prognozuojama, 250 mln. žmonių per 20 metų patirs vandens nepriteklių (18

19

| 33. | pabrėžia, kad Europos žaliojo kurso sėkmė priklauso nuo veiksmingo atitinkamų jo standartų ir normų globalizavimo užmezgus partnerystės ryšius su trečiosiomis valstybėmis; primena 2021 m. sausio mėn. Tarybos išvadas ir Komisijos tikslą stiprinti Sąjungos kaip pasaulinio masto veikėjos vaidmenį; ragina iki COP 27 Afrikoje sukurti veiksmingą ir darnią Europos žaliojo kurso diplomatijos strategiją; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad Europos žaliojo kurso sėkmė priklauso nuo veiksmingo atitinkamų jo standartų ir normų globalizavimo užmezgus partnerystės ryšius su trečiosiomis valstybėmis; primena 2021 m. sausio mėn. Tarybos išvadas ir Komisijos tikslą stiprinti Sąjungos kaip pasaulinio masto veikėjos vaidmenį; ragina iki COP 27 Afrikoje sukurti veiksmingą ir darnią Europos žaliojo kurso diplomatijos strategiją;

| 34. | pabrėžia, kaip svarbu faktiškai sumažinti ES aplinkosauginį pėdsaką, kad būtų įgyvendintas mūsų pasaulinis įsipareigojimas klimato srityje; tačiau pažymi, kad nėra jokio oficialaus ES rodiklio mūsų dabartiniam aplinkosauginiam pėdsakui išmatuoti ir ragina Komisiją ir Europos aplinkos agentūrą priimti tokį rodiklį; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kaip svarbu faktiškai sumažinti ES aplinkosauginį pėdsaką, kad būtų įgyvendintas mūsų pasaulinis įsipareigojimas klimato srityje; tačiau pažymi, kad nėra jokio oficialaus ES rodiklio mūsų dabartiniam aplinkosauginiam pėdsakui išmatuoti ir ragina Komisiją ir Europos aplinkos agentūrą priimti tokį rodiklį;

| 35. | dar kartą ragina Komisiją, priėmus Europos klimato teisės aktą ir atsižvelgiant į svarbų natūralių anglies dioksido absorbentų vaidmenį siekiant neutralaus poveikio klimatui, pasiūlyti plataus užmojo moksliškai pagrįstą ES 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo naudojant natūralius anglies dioksido absorbentus tikslą, kuris turėtų derėti su 2030 m. biologinės įvairovės strategija ir būti nustatytas teisės aktuose; be to, primena, kad skubus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas ir toliau turi būti prioritetas; |
| --- | --- |

35.

dar kartą ragina Komisiją, priėmus Europos klimato teisės aktą ir atsižvelgiant į svarbų natūralių anglies dioksido absorbentų vaidmenį siekiant neutralaus poveikio klimatui, pasiūlyti plataus užmojo moksliškai pagrįstą ES 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo naudojant natūralius anglies dioksido absorbentus tikslą, kuris turėtų derėti su 2030 m. biologinės įvairovės strategija ir būti nustatytas teisės aktuose; be to, primena, kad skubus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas ir toliau turi būti prioritetas;

| 36. | pabrėžia, kad su klimato srities užmojus būtina įtraukti į visų sričių ES politiką; primygtinai ragina Komisiją atnaujinti tai, kaip ji atlieka poveikio vertinimus visose ES politikos srityse, siekiant užtikrinti visapusišką Europos klimato teisės akto 6 straipsnio 4 dalies įgyvendinimą; mano, kad naujos iniciatyvos neseniai paskelbtame Komisijos komunikate „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (20), visų pirma principu „nedaryti reikšmingos žalos“ pagrįstos analizės įtraukimas į poveikio vertinimus, yra teigiamas pirmasis žingsnis šia kryptimi; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad su klimato srities užmojus būtina įtraukti į visų sričių ES politiką; primygtinai ragina Komisiją atnaujinti tai, kaip ji atlieka poveikio vertinimus visose ES politikos srityse, siekiant užtikrinti visapusišką Europos klimato teisės akto 6 straipsnio 4 dalies įgyvendinimą; mano, kad naujos iniciatyvos neseniai paskelbtame Komisijos komunikate „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (20

| 37. | pabrėžia itin svarbų atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo vaidmenį pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; pripažįsta pažangą, padarytą didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą persvarstyti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą atsižvelgiant į pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį (Fit for 55) ir pabrėžia, kad svarbu padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui ir kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarimo, pasinaudojant šiuo metu sumažėjusiomis atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kaupimo technologijų išlaidomis; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia itin svarbų atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo vaidmenį pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; pripažįsta pažangą, padarytą didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą persvarstyti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą atsižvelgiant į pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį (Fit for 55

| 38. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą persvarstyti žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sistemą atsižvelgiant į pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį ir pabrėžia, kad svarbu didinti natūralių absorbentų naudojimą, skatinti ekosisteminius sprendimus, kartu atsižvelgiant į įvairių ekosistemų vertę biologinei įvairovei, taip pat į anglies dioksido kiekį, kuris toliau šalinamas ir kaupiamas, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą persvarstyti žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sistemą atsižvelgiant į pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį ir pabrėžia, kad svarbu didinti natūralių absorbentų naudojimą, skatinti ekosisteminius sprendimus, kartu atsižvelgiant į įvairių ekosistemų vertę biologinei įvairovei, taip pat į anglies dioksido kiekį, kuris toliau šalinamas ir kaupiamas, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas;

| 39. | mano, kad klimato ir su juo susijusiose energetikos politikos srityse turėtų būti atsižvelgiama į naujausius mokslo duomenis dėl ekosistemų bei įvairių anglies absorbentų ir jų tikrosios vertės švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; laikosi nuomonės, kad gamtos procesais pagrįsti sprendimai, ekosisteminiai metodai, ekosistemų ir biologinės įvairovės atkūrimas ir išsaugojimas yra būtinos klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jos sąlygos; ragina teikti daugiau duomenų dėl teritorijų, patenkančių ir nepatenkančių į ekosistemas, kuriose daug anglies ir rūšių, ir dėl išsaugojimo valdymo, apsaugos ir atkūrimo priemonių kokybės, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl atkūrimo prioritetų, taip pat dėl priemonių ir politikos kovai su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu; |
| --- | --- |

39.

mano, kad klimato ir su juo susijusiose energetikos politikos srityse turėtų būti atsižvelgiama į naujausius mokslo duomenis dėl ekosistemų bei įvairių anglies absorbentų ir jų tikrosios vertės švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; laikosi nuomonės, kad gamtos procesais pagrįsti sprendimai, ekosisteminiai metodai, ekosistemų ir biologinės įvairovės atkūrimas ir išsaugojimas yra būtinos klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jos sąlygos; ragina teikti daugiau duomenų dėl teritorijų, patenkančių ir nepatenkančių į ekosistemas, kuriose daug anglies ir rūšių, ir dėl išsaugojimo valdymo, apsaugos ir atkūrimo priemonių kokybės, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl atkūrimo prioritetų, taip pat dėl priemonių ir politikos kovai su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu;

| 40. | pabrėžia, kad visose politikos srityse turėtų būti laikomasi teisingos pertvarkos principo ir principo „teršėjas moka“, laipsniškai nutraukiant visas aplinkai žalingas subsidijas, glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę, socialinius partnerius ir privatųjį sektorių, nieko nepaliekant nuošalyje; todėl mano, kad didesnis skaidrumas, stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; primena, kad Europos klimato teisės akto 10 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis siekiama parengti savanoriškai taikomas orientacines sektorines priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmų gaires daugiausia teršalų išmetantiems sektoriams ES, ir ragina Komisiją bendradarbiauti su šiais sektoriais, kad būtų sudarytos sąlygos tokioms veiksmų gairėms parengti; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad visose politikos srityse turėtų būti laikomasi teisingos pertvarkos principo ir principo „teršėjas moka“, laipsniškai nutraukiant visas aplinkai žalingas subsidijas, glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę, socialinius partnerius ir privatųjį sektorių, nieko nepaliekant nuošalyje; todėl mano, kad didesnis skaidrumas, stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; primena, kad Europos klimato teisės akto 10 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis siekiama parengti savanoriškai taikomas orientacines sektorines priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmų gaires daugiausia teršalų išmetantiems sektoriams ES, ir ragina Komisiją bendradarbiauti su šiais sektoriais, kad būtų sudarytos sąlygos tokioms veiksmų gairėms parengti;

| 41. | pabrėžia, kad dėl priemonių, kurių imamasi siekiant sušvelninti klimato kaitą ar prie jos prisitaikyti, ES ar trečiosiose valstybėse neturi paūmėti kitos esamos aplinkos apsaugos problemos arba atsirasti naujų; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į riziką aplinkai, susijusią su didėjančia tam tikrų ypatingos svarbos žaliavų, reikalingų pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos arba klimato inžinerijoje, paklausa ir ragina Komisiją atsižvelgti į šią riziką imantis veiksmų ir kuo labiau ją sumažinti laikantis atsargumo principo; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad dėl priemonių, kurių imamasi siekiant sušvelninti klimato kaitą ar prie jos prisitaikyti, ES ar trečiosiose valstybėse neturi paūmėti kitos esamos aplinkos apsaugos problemos arba atsirasti naujų; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į riziką aplinkai, susijusią su didėjančia tam tikrų ypatingos svarbos žaliavų, reikalingų pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos arba klimato inžinerijoje, paklausa ir ragina Komisiją atsižvelgti į šią riziką imantis veiksmų ir kuo labiau ją sumažinti laikantis atsargumo principo;

| 42. | mano, kad priemonės „NextGenerationEU“ gaivinimo priemonių rinkinio, kurį sudaro tvari įvairių sričių politika, plataus masto įgyvendinimas turi įvairių pranašumų, dėl kurių spartėja augimas ekonomikos nuosmukio metu, kaip antai kuriamos naujos darbo vietos, pasiekiami didesni trumpalaikiai fiskaliniai daugikliai bei ilgainiui sutaupoma daugiau išlaidų ir atveriama galimybė kitoms šalims parodyti naudą jų ekonomikai; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares kuo labiau didinti šio priemonių rinkinio pajėgumą remti žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

42.

mano, kad priemonės „NextGenerationEU“ gaivinimo priemonių rinkinio, kurį sudaro tvari įvairių sričių politika, plataus masto įgyvendinimas turi įvairių pranašumų, dėl kurių spartėja augimas ekonomikos nuosmukio metu, kaip antai kuriamos naujos darbo vietos, pasiekiami didesni trumpalaikiai fiskaliniai daugikliai bei ilgainiui sutaupoma daugiau išlaidų ir atveriama galimybė kitoms šalims parodyti naudą jų ekonomikai; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares kuo labiau didinti šio priemonių rinkinio pajėgumą remti žaliąją pertvarką;

| 43. | pabrėžia, kad tvarus ekonomikos augimas ir naujų žaliųjų technologijų plėtra turėtų būti remiami, nes jie gali būti reikšmingi veiksniai švelninant klimato kaitą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad tvarus ekonomikos augimas ir naujų žaliųjų technologijų plėtra turėtų būti remiami, nes jie gali būti reikšmingi veiksniai švelninant klimato kaitą;

Prisitaikymas prie klimato kaitos, nuostoliai ir žala

Prisitaikymas prie klimato kaitos, nuostoliai ir žala

| 44. | pakartoja, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei ketina mažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir pasiekti atsparumą klimato kaitai ir darnų vystymąsi, pažymėdamas ypatingą besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių, pažeidžiamumą dėl klimato kaitos poveikio; ragina ES ir valstybes nares aktyviau vykdyti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus ir įtraukti vietos valdžios institucijas, kad būtų visapusiškai laikomasi įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, ir užtikrinti, kad ES prisitaikymo politika atitiktų ES pirmavimą pasaulyje klimato kaitos švelninimo srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina naująją ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, sąsajas su ES biologinės įvairovės strategija ir naują prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistemą pagal Europos klimato teisės aktą ir ragina juos įgyvendinti su plačiu užmoju, įskaitant jų tarptautinius elementus; |
| --- | --- |

44.

pakartoja, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei ketina mažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir pasiekti atsparumą klimato kaitai ir darnų vystymąsi, pažymėdamas ypatingą besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių, pažeidžiamumą dėl klimato kaitos poveikio; ragina ES ir valstybes nares aktyviau vykdyti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus ir įtraukti vietos valdžios institucijas, kad būtų visapusiškai laikomasi įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, ir užtikrinti, kad ES prisitaikymo politika atitiktų ES pirmavimą pasaulyje klimato kaitos švelninimo srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina naująją ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, sąsajas su ES biologinės įvairovės strategija ir naują prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistemą pagal Europos klimato teisės aktą ir ragina juos įgyvendinti su plačiu užmoju, įskaitant jų tarptautinius elementus;

| 45. | pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurią Komisija priėmė 2021 m. vasario 24 d., suformuluotas Komisijos tikslas padidinti išteklius ir toliau sutelkti didesnį prisitaikymo veiksmų finansavimą ir kad siekiant užtikrinti, kad finansiniai ištekliai pasiektų pažeidžiamiausias bendruomenes besivystančiose šalyse, tam reikia skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurią Komisija priėmė 2021 m. vasario 24 d., suformuluotas Komisijos tikslas padidinti išteklius ir toliau sutelkti didesnį prisitaikymo veiksmų finansavimą ir kad siekiant užtikrinti, kad finansiniai ištekliai pasiektų pažeidžiamiausias bendruomenes besivystančiose šalyse, tam reikia skirti ypatingą dėmesį;

| 46. | palankiai vertina naują prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistemą pagal Europos klimato teisės akto 4 straipsnį; pabrėžia, kad norint padidinti prisitaikymo pajėgumus bei atsparumą ir kuo labiau sumažinti pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, būtinos papildomos reguliavimo priemonės su aiškiomis siektinomis ir tarpinėmis reikšmėmis; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina naują prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistemą pagal Europos klimato teisės akto 4 straipsnį; pabrėžia, kad norint padidinti prisitaikymo pajėgumus bei atsparumą ir kuo labiau sumažinti pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, būtinos papildomos reguliavimo priemonės su aiškiomis siektinomis ir tarpinėmis reikšmėmis;

| 47. | pabrėžia, kad, nors klimato kaita yra pasaulinė problema, kiekvienas regionas patirs skirtingą poveikį ir kad vietos valdžios institucijos, būdamos artimesnės gyventojams, yra tinkamiausi subjektai prisitaikymo strategijoms rengti, kad ši problema būtų sprendžiama; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad, nors klimato kaita yra pasaulinė problema, kiekvienas regionas patirs skirtingą poveikį ir kad vietos valdžios institucijos, būdamos artimesnės gyventojams, yra tinkamiausi subjektai prisitaikymo strategijoms rengti, kad ši problema būtų sprendžiama;

| 48. | pabrėžia, kad žalioji infrastruktūra padeda prisitaikyti prie klimato kaitos, nes padeda saugoti gamtinį kapitalą, natūralias buveines ir rūšis, išlaikyti tinkamą ekologinę būklę, užtikrinti vandens telkinių valdymą ir apsirūpinimo maistu saugumą; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad žalioji infrastruktūra padeda prisitaikyti prie klimato kaitos, nes padeda saugoti gamtinį kapitalą, natūralias buveines ir rūšis, išlaikyti tinkamą ekologinę būklę, užtikrinti vandens telkinių valdymą ir apsirūpinimo maistu saugumą;

| 49. | atkreipia dėmesį į neigiamą dykumėjimo poveikį aplinkai, neigiamą jo socialinį ir ekonominį poveikį ir būtinybę nustatyti bendrus metodus, kad būtų galima tinkamai užkirsti jam kelią, prisitaikyti prie jo ir spręsti šią problemą; todėl pabrėžia vandens prieinamumo svarbą švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant, nes vanduo ne tik leidžia augti anglies dioksidą surenkantiems ir kaupiantiems augalams, bet ir stiprina mikroorganizmų gyvybingumą, dėl kurio didėja organinių medžiagų kiekis dirvožemyje, ir sudaro sąlygas natūraliai augti anglies dioksido kaupimo dirvožemyje pajėgumui; pabrėžia, kad reikia skirti daug dėmesio vandens išteklių valdymui prisitaikymo kontekste; pabrėžia, kad reikia skubiai ir visapusiškai įgyvendinti ES Vandens pagrindų direktyvą (21), kad būtų pasiekti jos tikslai ir geriau valdomi šie ištekliai; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į neigiamą dykumėjimo poveikį aplinkai, neigiamą jo socialinį ir ekonominį poveikį ir būtinybę nustatyti bendrus metodus, kad būtų galima tinkamai užkirsti jam kelią, prisitaikyti prie jo ir spręsti šią problemą; todėl pabrėžia vandens prieinamumo svarbą švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant, nes vanduo ne tik leidžia augti anglies dioksidą surenkantiems ir kaupiantiems augalams, bet ir stiprina mikroorganizmų gyvybingumą, dėl kurio didėja organinių medžiagų kiekis dirvožemyje, ir sudaro sąlygas natūraliai augti anglies dioksido kaupimo dirvožemyje pajėgumui; pabrėžia, kad reikia skirti daug dėmesio vandens išteklių valdymui prisitaikymo kontekste; pabrėžia, kad reikia skubiai ir visapusiškai įgyvendinti ES Vandens pagrindų direktyvą (21

| 50. | pabrėžia, kad tikrosios vandens vertės ir jo vaidmens švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant pripažinimas yra būtinas norint pašalinti klimato poveikį vandens kokybei ir pasiekti neutralų poveikį klimatui; pripažįsta, kad vandens šaltinių įvairinimas, vandens naudojimo efektyvumas, žiedinis vandens išteklių valdymas, gamtos procesais pagrįsti sprendimai, skaitmeniniai vandens stebėsenos, priežiūros ir analizės sprendimai, taip pat prieiga prie geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių padeda sumažinti taršą ir išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad tikrosios vandens vertės ir jo vaidmens švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant pripažinimas yra būtinas norint pašalinti klimato poveikį vandens kokybei ir pasiekti neutralų poveikį klimatui; pripažįsta, kad vandens šaltinių įvairinimas, vandens naudojimo efektyvumas, žiedinis vandens išteklių valdymas, gamtos procesais pagrįsti sprendimai, skaitmeniniai vandens stebėsenos, priežiūros ir analizės sprendimai, taip pat prieiga prie geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių padeda sumažinti taršą ir išmetamą CO2

| 51. | pabrėžia, kad Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama, kad pagrindinis prioritetas yra užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą ir panaikinti badą, ir visų pirma, kad dėl neigiamo klimato kaitos poveikio egzistuoja maisto gamybos sistemų pažeidžiamumas; primena, kad UNFCCC 2 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad didinti gebėjimą prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir skatinti atsparumą klimato kaitai bei išmetamo ŠESD kiekio mažinimą reikia taip, kad nekiltų pavojaus maisto gamybai; ragina visas šalis tinkamai įtraukti aprūpinimo maistu saugumą į savo nacionalinius prisitaikymo planus; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama, kad pagrindinis prioritetas yra užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą ir panaikinti badą, ir visų pirma, kad dėl neigiamo klimato kaitos poveikio egzistuoja maisto gamybos sistemų pažeidžiamumas; primena, kad UNFCCC 2 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad didinti gebėjimą prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir skatinti atsparumą klimato kaitai bei išmetamo ŠESD kiekio mažinimą reikia taip, kad nekiltų pavojaus maisto gamybai; ragina visas šalis tinkamai įtraukti aprūpinimo maistu saugumą į savo nacionalinius prisitaikymo planus;

| 52. | pabrėžia, koks svarbus daugelį pavojų apimantis sistemų lygmens požiūris siekiant įvertinti klimato grėsmes ir prisitaikymo poreikius bei veiksmus, kad reikia tobulinti duomenis, naudojamus rizika pagrįstam prisitaikymui išmatuoti ir techninei bei finansinei paramai šalims padidinti, kad būtų kuriami bankams patrauklūs projektai, kad būtų gaunama daugiau lėšų prisitaikymo veiksmams finansuoti; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, koks svarbus daugelį pavojų apimantis sistemų lygmens požiūris siekiant įvertinti klimato grėsmes ir prisitaikymo poreikius bei veiksmus, kad reikia tobulinti duomenis, naudojamus rizika pagrįstam prisitaikymui išmatuoti ir techninei bei finansinei paramai šalims padidinti, kad būtų kuriami bankams patrauklūs projektai, kad būtų gaunama daugiau lėšų prisitaikymo veiksmams finansuoti;

| 53. | remia visuotinio prisitaikymo tikslo peržiūrą ir pabrėžia, kad jį reikia paversti išmatuojamais rezultatais, grindžiamais išsamiu įvairių lygių rizikos suvokimu, nuoseklių ir palyginamų duomenų egzistavimu ir ilgainiui kiekybinės bei kokybinės pažangos atsparumo srityje naudojimu; |
| --- | --- |

53.

remia visuotinio prisitaikymo tikslo peržiūrą ir pabrėžia, kad jį reikia paversti išmatuojamais rezultatais, grindžiamais išsamiu įvairių lygių rizikos suvokimu, nuoseklių ir palyginamų duomenų egzistavimu ir ilgainiui kiekybinės bei kokybinės pažangos atsparumo srityje naudojimu;

| 54. | ragina COP 26 visapusiškai įgyvendinti Santjago nuostolių ir žalos tinklą, pradėtą kurti COP 25, kad būtų veiksmingai spartinama besivystančioms šalims teikiama techninė pagalba siekiant išvengti nuostolių ir žalos, juos kuo labiau sumažinti ir spręsti su jais susijusius klausimus ir būtų vykdomos funkcijos, susijusios su didžiausiais iššūkiais ir atotrūkiais besivystančiose šalyse, įskaitant nepakankamus pajėgumus, finansavimą ir paramą; mano, kad Santjago tinklo veikimas turėtų būti įtrauktas į UNFCCC struktūrą ir nuspėjamai bei patikimai finansuojamas išsivysčiusių šalių, atsižvelgiant į UNFCCC šalių ir stebėtojų nuomones; |
| --- | --- |

54.

ragina COP 26 visapusiškai įgyvendinti Santjago nuostolių ir žalos tinklą, pradėtą kurti COP 25, kad būtų veiksmingai spartinama besivystančioms šalims teikiama techninė pagalba siekiant išvengti nuostolių ir žalos, juos kuo labiau sumažinti ir spręsti su jais susijusius klausimus ir būtų vykdomos funkcijos, susijusios su didžiausiais iššūkiais ir atotrūkiais besivystančiose šalyse, įskaitant nepakankamus pajėgumus, finansavimą ir paramą; mano, kad Santjago tinklo veikimas turėtų būti įtrauktas į UNFCCC struktūrą ir nuspėjamai bei patikimai finansuojamas išsivysčiusių šalių, atsižvelgiant į UNFCCC šalių ir stebėtojų nuomones;

| 55. | pažymi, kad Paryžiaus susitarimo 8 straipsnyje dėl nuostolių ir žalos teigiama, kad šalys turėtų laikytis bendradarbiavimu pagrįsto požiūrio su neigiamu klimato kaitos poveikiu sietinų nuostolių ir žalos srityje; todėl pabrėžia pasaulinių paramos priemonių tokiose srityse, kurioms klimato kaita daro ypač didelę neigiamą įtaką, kaip antai pakrančių zonose ir salose ir srityse, kurių gebėjimai prisitaikyti yra riboti, svarbą; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad Paryžiaus susitarimo 8 straipsnyje dėl nuostolių ir žalos teigiama, kad šalys turėtų laikytis bendradarbiavimu pagrįsto požiūrio su neigiamu klimato kaitos poveikiu sietinų nuostolių ir žalos srityje; todėl pabrėžia pasaulinių paramos priemonių tokiose srityse, kurioms klimato kaita daro ypač didelę neigiamą įtaką, kaip antai pakrančių zonose ir salose ir srityse, kurių gebėjimai prisitaikyti yra riboti, svarbą;

| 56. | pabrėžia, kad klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas vis labiau sietini su žmonių perkėlimo veiksniais; reiškia savo paramą Varšuvos tarptautinio klimato kaitos poveikio sukeltų nuostolių ir žalos mechanizmo (WIM vykdomojo komiteto) darbo grupei perkėlimo klausimais ir ragina ją suaktyvinti savo veiklą ir užtikrinti, kad joje daugiau dalyvautų mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės; ragina būsimose COP daugiau dėmesio skirti klimato sukeltam perkėlimui; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas vis labiau sietini su žmonių perkėlimo veiksniais; reiškia savo paramą Varšuvos tarptautinio klimato kaitos poveikio sukeltų nuostolių ir žalos mechanizmo (WIM vykdomojo komiteto) darbo grupei perkėlimo klausimais ir ragina ją suaktyvinti savo veiklą ir užtikrinti, kad joje daugiau dalyvautų mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės; ragina būsimose COP daugiau dėmesio skirti klimato sukeltam perkėlimui;

Kovai su klimato kaita skirti gamtos procesais pagrįsti sprendimai ir ekosisteminiai metodai

Kovai su klimato kaita skirti gamtos procesais pagrįsti sprendimai ir ekosisteminiai metodai

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita yra vienas iš pagrindinių tiesioginių biologinės įvairovės nykimo ir žemės degradacijos veiksnių ir kad biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita yra tarpusavyje susiję ir vienas kitą pablogina, taip keldami vienodas grėsmes mūsų planetai; pabrėžia, kad numatoma, jog neigiamas klimato kaitos poveikis gamtai ir biologinei įvairovei, ekosistemoms, vandens prieinamumui, vandenynams ir apsirūpinimo maistu saugumui ateinančiais dešimtmečiais taps itin reikšmingas; pakartoja, kad griežtas didelio anglies dioksido kiekio ekosistemų, kaip antai durpynų, šlapynių, natūraliųjų ganyklų ir mėlynojo anglies dioksido ekosistemų, kaip antai druskingų žemapelkių, jūrų žolių ir mangrovių, ir nepaliestų miškų išsaugojimas ir atkūrimas yra tiesioginį poveikį darantį reagavimo galimybė, teikianti daug įvairios su švelninimu ir prisitaikymu susijusios naudos; kadangi nualintos arba sunaikintos mėlynojo anglies dioksido ekosistemos šimtmečius saugotą anglies dioksidą išskiria į atmosferą ir vandenyną, kuris dėl to tampa išmetamo ŠESD šaltiniu; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios priemonės, kuriomis būtų galima sušvelninti klimato krizę, galėtų būti žalingos biologinei įvairovei; ir pabrėžia, kad klimato krizės ir biologinės įvairovės mažėjimo problemas reikia spręsti kartu; todėl siūlo tinkamai finansuojamą bendrą CBD ir UNFCCC darbo programą siekiant nustatyti ir skatinti sinergetinius veiksmus; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita yra vienas iš pagrindinių tiesioginių biologinės įvairovės nykimo ir žemės degradacijos veiksnių ir kad biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita yra tarpusavyje susiję ir vienas kitą pablogina, taip keldami vienodas grėsmes mūsų planetai; pabrėžia, kad numatoma, jog neigiamas klimato kaitos poveikis gamtai ir biologinei įvairovei, ekosistemoms, vandens prieinamumui, vandenynams ir apsirūpinimo maistu saugumui ateinančiais dešimtmečiais taps itin reikšmingas; pakartoja, kad griežtas didelio anglies dioksido kiekio ekosistemų, kaip antai durpynų, šlapynių, natūraliųjų ganyklų ir mėlynojo anglies dioksido ekosistemų, kaip antai druskingų žemapelkių, jūrų žolių ir mangrovių, ir nepaliestų miškų išsaugojimas ir atkūrimas yra tiesioginį poveikį darantį reagavimo galimybė, teikianti daug įvairios su švelninimu ir prisitaikymu susijusios naudos; kadangi nualintos arba sunaikintos mėlynojo anglies dioksido ekosistemos šimtmečius saugotą anglies dioksidą išskiria į atmosferą ir vandenyną, kuris dėl to tampa išmetamo ŠESD šaltiniu; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios priemonės, kuriomis būtų galima sušvelninti klimato krizę, galėtų būti žalingos biologinei įvairovei; ir pabrėžia, kad klimato krizės ir biologinės įvairovės mažėjimo problemas reikia spręsti kartu; todėl siūlo tinkamai finansuojamą bendrą CBD ir UNFCCC darbo programą siekiant nustatyti ir skatinti sinergetinius veiksmus;

| 58. | pabrėžia, kad, nepaisant atsirandančio UNFCCC ir CBD bendro sutarimo dėl poreikio šalies ir vietos lygmenimis integruoti veiksmus, kuriais su biologinės įvairovės ir klimato krizėmis būtų kovojama kartu, į daugelį nacionalinių su klimatu susijusių įsipareigojimų ir šalių strategijų vis dar neįtraukti gamtos procesais pagrįsti sprendimai; mano, kad įvairių suinteresuotųjų šalių platforma, skirta gamtos procesais pagrįstiems sprendimams, galėtų padėti stiprinti daugiašalių tarptautinių biologinės įvairovės ir klimato kaitos konvencijų sąveiką ir suteiktų galimybę siekti JT DVT; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad, nepaisant atsirandančio UNFCCC ir CBD bendro sutarimo dėl poreikio šalies ir vietos lygmenimis integruoti veiksmus, kuriais su biologinės įvairovės ir klimato krizėmis būtų kovojama kartu, į daugelį nacionalinių su klimatu susijusių įsipareigojimų ir šalių strategijų vis dar neįtraukti gamtos procesais pagrįsti sprendimai; mano, kad įvairių suinteresuotųjų šalių platforma, skirta gamtos procesais pagrįstiems sprendimams, galėtų padėti stiprinti daugiašalių tarptautinių biologinės įvairovės ir klimato kaitos konvencijų sąveiką ir suteiktų galimybę siekti JT DVT;

| 59. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos ir klimato srities veiksmų sinergiją švelninimo ir prisitaikymo srityse; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos ir klimato srities veiksmų sinergiją švelninimo ir prisitaikymo srityse;

| 60. | taip pat primena, kad biologinė įvairovė atlieka labai svarbų vaidmenį sudarant sąlygas žmonėms kovoti su pasaulio klimato atšilimu, prie jo prisitaikyti ir didinti atsparumą; pabrėžia, kad taikant ekosisteminius metodus, nustatytus CBD, ir gamtos procesais pagrįstus sprendimus išnaudojamas gamtos ir biologinės įvairovės potencialas siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir padėti mums prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio, kad jie yra visiems naudingi sprendimai, apimantys ekosisteminių paslaugų ir funkcijų, padedančių spręsti visuomenės uždavinius ir skatinti žmonių gerovę, apsaugą, atkūrimą, tvarų valdymą ir stiprinimą; pabrėžia, kad gamtos procesais pagrįsti sprendimai gali būti efektyviausi, kai planuojama ilgam, nesutelkiant dėmesio vien į greitą anglies dioksido sekvestraciją (22); |
| --- | --- |

60.

taip pat primena, kad biologinė įvairovė atlieka labai svarbų vaidmenį sudarant sąlygas žmonėms kovoti su pasaulio klimato atšilimu, prie jo prisitaikyti ir didinti atsparumą; pabrėžia, kad taikant ekosisteminius metodus, nustatytus CBD, ir gamtos procesais pagrįstus sprendimus išnaudojamas gamtos ir biologinės įvairovės potencialas siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir padėti mums prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio, kad jie yra visiems naudingi sprendimai, apimantys ekosisteminių paslaugų ir funkcijų, padedančių spręsti visuomenės uždavinius ir skatinti žmonių gerovę, apsaugą, atkūrimą, tvarų valdymą ir stiprinimą; pabrėžia, kad gamtos procesais pagrįsti sprendimai gali būti efektyviausi, kai planuojama ilgam, nesutelkiant dėmesio vien į greitą anglies dioksido sekvestraciją (22

| 61. | palankiai vertina COP 26 pirmininkaujančios valstybės iniciatyvą pradėti Prekybos miškų, žemės ūkio ir biržos prekėmis dialogą, kuriame dalyvaus pagrindinės šalys, eksportuojančios žemės ūkio produktus, ir šiuos produktus vartojančios šalys, kad aptartų, kaip padaryti šį procesą tvaresnį; primena savo poziciją, išdėstytą rezoliucijoje dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui (23) sustabdyti ir pradėti juos atkurti; ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl ES teisinės sistemos, grindžiamos privalomu išsamiu patikrinimu, kuriuo būtų užtikrinta, kad vertės grandinės būtų tvarios ir kad ES rinkai teikiami produktai ar prekės nebūtų miškų naikinimo, miškų alinimo, ekosistemų pertvarkymo ar alinimo arba žmogaus teisių pažeidimų priežastis ar rezultatas; pažymi, kad tokia ES teisinė sistema taip pat turėtų būti išplėsta, kad apimtų dideles anglies sankaupas turinčias ir biologine įvairove pasižyminčias kitas nei miškai ekosistemas, pvz., jūrų ir pakrančių ekosistemas, šlapynes, durpynus ir savanas, kad būtų išvengta spaudimo perkėlimo šiems kraštovaizdžiams; |
| --- | --- |

61.

palankiai vertina COP 26 pirmininkaujančios valstybės iniciatyvą pradėti Prekybos miškų, žemės ūkio ir biržos prekėmis dialogą, kuriame dalyvaus pagrindinės šalys, eksportuojančios žemės ūkio produktus, ir šiuos produktus vartojančios šalys, kad aptartų, kaip padaryti šį procesą tvaresnį; primena savo poziciją, išdėstytą rezoliucijoje dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui (23

| 62. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasauliniuose anglies dioksido biudžetas nėra visapusiškai atsižvelgiama į galimą daugiamečio įšalo sluoksnio išmetamą teršalų kiekį ir jis nėra įtrauktas į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; pabrėžia, kad mokslininkai turi skubiai dėti pastangas, kad tiksliau įvertintų tikėtiną šylančioje Arktyje išmetamo CO2 ir metano kiekio padidėjimo mastą ir apie jį pranešti, kad būtų priimami geriau pagrįsti sprendimai dėl didesnio užmojo, kurio reikia, kad pasaulinė temperatūra atitiktų Paryžiaus susitarimo tikslus; ragina ES sukurti pasaulinę daugiamečio įšalo sluoksnio koaliciją, kurios tikslas – finansuoti mokslinius tyrimus siekiant geriau įvertinti dabartinę problemos padėtį ir finansuoti priemones, skirtas skubiai sulaikyti daugiamečio įšalo sluoksnio tirpimą, ir jai vadovauti; |
| --- | --- |

62.

atkreipia dėmesį į tai, kad pasauliniuose anglies dioksido biudžetas nėra visapusiškai atsižvelgiama į galimą daugiamečio įšalo sluoksnio išmetamą teršalų kiekį ir jis nėra įtrauktas į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; pabrėžia, kad mokslininkai turi skubiai dėti pastangas, kad tiksliau įvertintų tikėtiną šylančioje Arktyje išmetamo CO2

| 63. | pabrėžia, kad reikia visapusiškai nustatyti gausiaangles teritorijas, ir teritorijas, kurioms būdinga didelė gamtos įvairovė, jų valdymo poveikį ir kokybę, buveinių būklę ir kitus veiksnius, kad būtų priimami informacija grindžiami sprendimai dėl atkūrimo prioritetų; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad reikia visapusiškai nustatyti gausiaangles teritorijas, ir teritorijas, kurioms būdinga didelė gamtos įvairovė, jų valdymo poveikį ir kokybę, buveinių būklę ir kitus veiksnius, kad būtų priimami informacija grindžiami sprendimai dėl atkūrimo prioritetų;

| 64. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Sąjungos rinka ir vartojimo modeliai nedarytų žalingo poveikio miškams ir gamtos ekosistemoms bei biologinei įvairovei, taip pat čiabuvių ir vietos bendruomenių teisėms; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Sąjungos rinka ir vartojimo modeliai nedarytų žalingo poveikio miškams ir gamtos ekosistemoms bei biologinei įvairovei, taip pat čiabuvių ir vietos bendruomenių teisėms;

| 65. | pripažįsta 2021 m. spalio mėn. ir 2022 m. balandžio–gegužės mėn. Kunminge, Kinijoje, vyksiančios biologinės įvairovės konferencijos svarbą; pabrėžia, kad tarptautinę sistemą būtina stiprinti, padaryti privalomą ir būtina didinti jos užmojį, kad būtų apsaugota pasaulio biologinė įvairovė, kuri yra neįkainojama, sustabdytas jos dabartinis nykimas ir kad ji, kiek įmanoma, būtų atkurta; mano, kad tokia sistema turėtų būti grindžiama tikslais, kiekybiškai įvertinamais rodikliais, veiksmingais stebėsenos mechanizmais ir tvirtais įsipareigojimais, apimančiais nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir kitas tinkamas priemones, finansinius įsipareigojimus ir geresnes pajėgumų didinimo garantijas, taip pat kas penkerius metus vykdomos peržiūros mechanizmą, ypatingą dėmesį skiriant aukšto lygio užmojų didinimui; dar kartą ragina ES per derybas siekti to paties aukšto lygio užmojų, siekiant visame pasaulyje užtikrinti vienodas sąlygas, įskaitant teisiškai privalomus visuotinius tikslus iki 2030 m. atkurti ir apsaugoti ne mažiau kaip 30 proc. biologinės įvairovės, siekiant atspindėti ES vidaus užmojus, įtvirtintus 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje; |
| --- | --- |

65.

pripažįsta 2021 m. spalio mėn. ir 2022 m. balandžio–gegužės mėn. Kunminge, Kinijoje, vyksiančios biologinės įvairovės konferencijos svarbą; pabrėžia, kad tarptautinę sistemą būtina stiprinti, padaryti privalomą ir būtina didinti jos užmojį, kad būtų apsaugota pasaulio biologinė įvairovė, kuri yra neįkainojama, sustabdytas jos dabartinis nykimas ir kad ji, kiek įmanoma, būtų atkurta; mano, kad tokia sistema turėtų būti grindžiama tikslais, kiekybiškai įvertinamais rodikliais, veiksmingais stebėsenos mechanizmais ir tvirtais įsipareigojimais, apimančiais nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir kitas tinkamas priemones, finansinius įsipareigojimus ir geresnes pajėgumų didinimo garantijas, taip pat kas penkerius metus vykdomos peržiūros mechanizmą, ypatingą dėmesį skiriant aukšto lygio užmojų didinimui; dar kartą ragina ES per derybas siekti to paties aukšto lygio užmojų, siekiant visame pasaulyje užtikrinti vienodas sąlygas, įskaitant teisiškai privalomus visuotinius tikslus iki 2030 m. atkurti ir apsaugoti ne mažiau kaip 30 proc. biologinės įvairovės, siekiant atspindėti ES vidaus užmojus, įtvirtintus 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje;

| 66. | šiame kontekste pabrėžia, kad atsižvelgiant į 2018 m. DVT įgyvendinimo peržiūrą (24) buvo padaryta išvada, jog 15-ojo DVT stebėsenos sistemoje nėra registruojami esminiai su kokybe susiję elementai, kurie yra itin svarbūs norint pasiekti prasmingesnius rezultatus, ir tai reiškia, kad reikia papildomų rodiklių tokiose srityse, kaip miškų nepažeidimas, saugomų teritorijų valdymo efektyvumas ir prasmingas biologinės įvairovės integravimas į kitus procesus; |
| --- | --- |

66.

šiame kontekste pabrėžia, kad atsižvelgiant į 2018 m. DVT įgyvendinimo peržiūrą (24

| 67. | pabrėžia, kad klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir jūrų ekosistemų būklės, kurią šiuo metu veikia pasaulio klimato atšilimas, tarša, jūrų biologinės įvairovės pereikvojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas ir pakrančių erozija; pabrėžia, jog IPCC primena, kad vandenynai yra sprendimo, kaip sušvelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos poveikio, dalis; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir jūrų ekosistemų būklės, kurią šiuo metu veikia pasaulio klimato atšilimas, tarša, jūrų biologinės įvairovės pereikvojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas ir pakrančių erozija; pabrėžia, jog IPCC primena, kad vandenynai yra sprendimo, kaip sušvelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos poveikio, dalis;

| 68. | pabrėžia, kad pasaulinėje biologinės įvairovės sistemoje po 2020 m. šalys turėtų būti įpareigotos į nacionalines biologinės įvairovės strategijas bei veiksmų planus ir į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus įtraukti gamtos procesais pagrįstus sprendimus, kuriais būtų saugoma ir atkuriama biologinė įvairovė ir ekosistemų vientisumas, kad būtų įgyvendintas Paryžiaus susitarimas; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad pasaulinėje biologinės įvairovės sistemoje po 2020 m. šalys turėtų būti įpareigotos į nacionalines biologinės įvairovės strategijas bei veiksmų planus ir į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus įtraukti gamtos procesais pagrįstus sprendimus, kuriais būtų saugoma ir atkuriama biologinė įvairovė ir ekosistemų vientisumas, kad būtų įgyvendintas Paryžiaus susitarimas;

| 69. | pripažįsta svarbų sveiko dirvožemio kaip didžiausio sausumos anglies dioksido absorbento vaidmenį švelninant klimato kaitą; dar kartą ragina valstybes nares stiprinti dirvožemio atkūrimą ir tvarų jo, kaip klimato politikos priemonės, naudojimą savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP) ir ypač įgyvendinant žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektoriuose taikomas priemones, ir apsaugoti, atkurti ir didinti anglies dioksido absorbentus, ypač vietovėse, kuriose yra daug anglies dioksido turinčių dirvožemių, pavyzdžiui, pievų ir durpynų, be to, imtis veiksmų siekiant skatinti tvarų dirvožemio naudojimą žemės ūkio politikos srityje ir sumažinti žemės ūkio sektoriuje išmetamą teršalų kiekį; dar kartą ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES masto bendros teisinės sistemos sukūrimo dirvožemiui apsaugoti ir tvariam dirvožemio naudojimui užtikrinti, taip panaikinant visas pagrindines dirvožemiui kylančias grėsmes; |
| --- | --- |

69.

pripažįsta svarbų sveiko dirvožemio kaip didžiausio sausumos anglies dioksido absorbento vaidmenį švelninant klimato kaitą; dar kartą ragina valstybes nares stiprinti dirvožemio atkūrimą ir tvarų jo, kaip klimato politikos priemonės, naudojimą savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP) ir ypač įgyvendinant žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektoriuose taikomas priemones, ir apsaugoti, atkurti ir didinti anglies dioksido absorbentus, ypač vietovėse, kuriose yra daug anglies dioksido turinčių dirvožemių, pavyzdžiui, pievų ir durpynų, be to, imtis veiksmų siekiant skatinti tvarų dirvožemio naudojimą žemės ūkio politikos srityje ir sumažinti žemės ūkio sektoriuje išmetamą teršalų kiekį; dar kartą ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES masto bendros teisinės sistemos sukūrimo dirvožemiui apsaugoti ir tvariam dirvožemio naudojimui užtikrinti, taip panaikinant visas pagrindines dirvožemiui kylančias grėsmes;

Tvarus kovos su klimato kaita finansavimas

Tvarus kovos su klimato kaita finansavimas

| 70. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės yra didžiausios viešojo finansavimo kovai su klimato kaita teikėjos; pripažįsta, kad kovos su klimato kaita finansavimas yra svarbus klimato srities veiksmams, nes daugelio besivystančių šalių nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai yra sąlyginiai, o jų įgyvendinimas priklauso nuo finansinės paramos; todėl teigiamai vertina per COP 24 priimtą sprendimą nuo 2025 m. vadovautis platesnio užmojo tikslu, pranokstančiu dabartinį įsipareigojimą nuo 2020 m. sutelkti 100 mlrd. USD per metus, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad šiuo metu faktiniai išsivysčiusių šalių įsipareigojimai toli gražu nesiekia jų kolektyvinio tikslo skirti 100 mlrd. USD per metus, ir ragina panaikinti šią spragą; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant sutelkti besivystančioms šalims skirtą tarptautinį kovos su klimato kaita finansavimą ir parengti tarptautines veiksmų gaires, kuriose būtų numatytas kiekvienai išsivysčiusiai šaliai tenkančios teisingos 100 mlrd. USD dalies finansinis įsipareigojimas ir mechanizmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad įsipareigojimai virstų veiksmais; tikisi, kad naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalys nuo 2025 m. prisidės prie klimato veiksmų finansavimo, kuris tuo metu bus didesnis; tame kontekste pritaria, kad būtų pradėtos derybos dėl naujo finansinio tikslo laikotarpiui po 2025 m., svarstant būdą parengti tikslų matricą, kurioje būtų nurodyti atskiri pagalbiniai tikslai, įskaitant dėl dotacijomis grindžiamo finansavimo, atsižvelgiant į didėjantį poveikį klimatui ir skubų poreikį šį dešimtmetį visapusiškai paspartinti klimato srities veiksmus; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės yra didžiausios viešojo finansavimo kovai su klimato kaita teikėjos; pripažįsta, kad kovos su klimato kaita finansavimas yra svarbus klimato srities veiksmams, nes daugelio besivystančių šalių nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai yra sąlyginiai, o jų įgyvendinimas priklauso nuo finansinės paramos; todėl teigiamai vertina per COP 24 priimtą sprendimą nuo 2025 m. vadovautis platesnio užmojo tikslu, pranokstančiu dabartinį įsipareigojimą nuo 2020 m. sutelkti 100 mlrd. USD per metus, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad šiuo metu faktiniai išsivysčiusių šalių įsipareigojimai toli gražu nesiekia jų kolektyvinio tikslo skirti 100 mlrd. USD per metus, ir ragina panaikinti šią spragą; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant sutelkti besivystančioms šalims skirtą tarptautinį kovos su klimato kaita finansavimą ir parengti tarptautines veiksmų gaires, kuriose būtų numatytas kiekvienai išsivysčiusiai šaliai tenkančios teisingos 100 mlrd. USD dalies finansinis įsipareigojimas ir mechanizmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad įsipareigojimai virstų veiksmais; tikisi, kad naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalys nuo 2025 m. prisidės prie klimato veiksmų finansavimo, kuris tuo metu bus didesnis; tame kontekste pritaria, kad būtų pradėtos derybos dėl naujo finansinio tikslo laikotarpiui po 2025 m., svarstant būdą parengti tikslų matricą, kurioje būtų nurodyti atskiri pagalbiniai tikslai, įskaitant dėl dotacijomis grindžiamo finansavimo, atsižvelgiant į didėjantį poveikį klimatui ir skubų poreikį šį dešimtmetį visapusiškai paspartinti klimato srities veiksmus;

| 71. | pabrėžia, kad finansiniai srautai yra svarbūs prisitaikymui prie klimato kaitos; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti visuotinį tikslą prisitaikyti prie klimato kaitos ir sutelkti reikšmingą naują prisitaikymui skirtą finansavimą besivystančiose šalyse; ragina ES ir jos valstybes nares įsipareigoti gerokai papildyti teikiamą prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimą, kad būtų įgyvendinama pusiausvyra tarp prisitaikymo ir švelninimo veiksmų finansavimo, teikiant pirmenybę dotacijomis grindžiamam finansavimui, ir COP 26 pateikti tinkamus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad finansiniai srautai yra svarbūs prisitaikymui prie klimato kaitos; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti visuotinį tikslą prisitaikyti prie klimato kaitos ir sutelkti reikšmingą naują prisitaikymui skirtą finansavimą besivystančiose šalyse; ragina ES ir jos valstybes nares įsipareigoti gerokai papildyti teikiamą prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimą, kad būtų įgyvendinama pusiausvyra tarp prisitaikymo ir švelninimo veiksmų finansavimo, teikiant pirmenybę dotacijomis grindžiamam finansavimui, ir COP 26 pateikti tinkamus įsipareigojimus;

| 72. | patvirtina, kad pajamos, gautos taikant pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmą, galėtų būti naudojamos siekiant padidinti kovos su klimato kaita finansavimą besivystančioms šalims, visų pirma prisitaikymo prie klimato kaitos tikslais, bet taip pat siekiant sumažinti jų eksportuojamų ir vidaus rinkoje parduodamų produktų taršos anglies dioksidu intensyvumą; |
| --- | --- |

72.

patvirtina, kad pajamos, gautos taikant pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmą, galėtų būti naudojamos siekiant padidinti kovos su klimato kaita finansavimą besivystančioms šalims, visų pirma prisitaikymo prie klimato kaitos tikslais, bet taip pat siekiant sumažinti jų eksportuojamų ir vidaus rinkoje parduodamų produktų taršos anglies dioksidu intensyvumą;

| 73. | pripažįsta, kad reikia pažangos nuostolių ir žalos klausimu, kuriam spręsti reikalingos papildomos ir pakankamos lėšos pagal Varšuvos tarptautinį mechanizmą turėtų būti sutelktos naudojant novatoriškus viešojo finansavimo šaltinius, ir į kurį atsižvelgdama ES turėtų pritarti COP 26 Varšuvos tarptautinio mechanizmo naujos Veiksmų ir paramos ekspertų grupės (ASEG) įgaliojimams vertinti ir naudoti tokius šaltinius; |
| --- | --- |

73.

pripažįsta, kad reikia pažangos nuostolių ir žalos klausimu, kuriam spręsti reikalingos papildomos ir pakankamos lėšos pagal Varšuvos tarptautinį mechanizmą turėtų būti sutelktos naudojant novatoriškus viešojo finansavimo šaltinius, ir į kurį atsižvelgdama ES turėtų pritarti COP 26 Varšuvos tarptautinio mechanizmo naujos Veiksmų ir paramos ekspertų grupės (ASEG) įgaliojimams vertinti ir naudoti tokius šaltinius;

| 74. | atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 krizė dar kartą parodė, jog pasikliauname vieni kitais, kad įveiktume visuotinius sunkumus, ir ją reikėtų vertinti kaip raginimą imtis platesnio užmojo kolektyvinių veiksmų; pabrėžia, kad reikia didinti atsparumą remiantis per šią krizę sukaupta patirtimi, susijusia su nepakankamu ekstremaliųjų situacijų planavimu ir reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumais; perspėja, kad dėl COVID-19 krizės stabdoma pažanga, padaryta siekiant DVT, didėja ypač didelis skurdas besivystančiose šalyse ir skolos lygiai; pabrėžia, kad norint sudaryti sąlygas žaliajam ekonomikos atsigavimui pasaulyje būtina gerokai padidinti kovos su klimato kaita finansavimą ir tarptautiniuose forumuose skubiai rasti perspektyvių sprendimų besivystančių šalių skolos mažinimui; |
| --- | --- |

74.

atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 krizė dar kartą parodė, jog pasikliauname vieni kitais, kad įveiktume visuotinius sunkumus, ir ją reikėtų vertinti kaip raginimą imtis platesnio užmojo kolektyvinių veiksmų; pabrėžia, kad reikia didinti atsparumą remiantis per šią krizę sukaupta patirtimi, susijusia su nepakankamu ekstremaliųjų situacijų planavimu ir reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumais; perspėja, kad dėl COVID-19 krizės stabdoma pažanga, padaryta siekiant DVT, didėja ypač didelis skurdas besivystančiose šalyse ir skolos lygiai; pabrėžia, kad norint sudaryti sąlygas žaliajam ekonomikos atsigavimui pasaulyje būtina gerokai padidinti kovos su klimato kaita finansavimą ir tarptautiniuose forumuose skubiai rasti perspektyvių sprendimų besivystančių šalių skolos mažinimui;

| 75. | mano, jog labai svarbu, kad pagrindinės tarptautinės finansų įstaigos greitai priimtų ir plėtotų žaliąjį finansavimą, siekiant sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro; primena EIB, kaip ES klimato banko, vaidmenį ir jo neseniai priimtą Klimato banko veiksmų planą bei atnaujintą skolinimo energetikos sektoriui politiką; ragina daugiašalius plėtros bankus, įskaitant EIB, ir plėtros finansų įstaigas finansuoti daugiau su klimatu susijusių investicijų, suderinti savo portfelius su Paryžiaus susitarimu ir padėti besivystančioms šalims atsigauti po COVID-19 žaliai, įtraukiai ir atspariai; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sukurti platformas ir priemones, kuriomis būtų skatinama tvaraus ekonomikos atsigavimo geriausia patirtis bei ja būtų dalijamasi ir būtų skatinamas praktinis bendradarbiavimas atsiejant išmetamą ŠESD kiekį nuo ekonomikos augimo, kartu didinant gerovę; ragina parengti ir remti visuotinį susitarimą dėl tvaraus finansavimo principų, įskaitant tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų tvarumo apskaitos standartus; |
| --- | --- |

75.

mano, jog labai svarbu, kad pagrindinės tarptautinės finansų įstaigos greitai priimtų ir plėtotų žaliąjį finansavimą, siekiant sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro; primena EIB, kaip ES klimato banko, vaidmenį ir jo neseniai priimtą Klimato banko veiksmų planą bei atnaujintą skolinimo energetikos sektoriui politiką; ragina daugiašalius plėtros bankus, įskaitant EIB, ir plėtros finansų įstaigas finansuoti daugiau su klimatu susijusių investicijų, suderinti savo portfelius su Paryžiaus susitarimu ir padėti besivystančioms šalims atsigauti po COVID-19 žaliai, įtraukiai ir atspariai; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sukurti platformas ir priemones, kuriomis būtų skatinama tvaraus ekonomikos atsigavimo geriausia patirtis bei ja būtų dalijamasi ir būtų skatinamas praktinis bendradarbiavimas atsiejant išmetamą ŠESD kiekį nuo ekonomikos augimo, kartu didinant gerovę; ragina parengti ir remti visuotinį susitarimą dėl tvaraus finansavimo principų, įskaitant tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų tvarumo apskaitos standartus;

| 76. | palankiai vertina tai, kad Prisitaikymo fondas ir toliau padės įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; pripažįsta šio fondo svarbą labiausiai klimato kaitos atžvilgiu pažeidžiamoms bendruomenėms ir pažymi, kad nuo 2010 m. šis fondas skyrė daugiau kaip 830 mln. USD prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo projektams ir programoms, įskaitant daugiau kaip 120 konkrečių vietos projektų pažeidžiamiausiose besivystančių šalių bendruomenėse visame pasaulyje; vis dėlto pabrėžia, kad šios sumos nepakanka, ir ragina valstybes donores gerokai padidinti savo Prisitaikymo fondo indėlius, kad jie būtų geriau nuspėjami ir daugiamečiai; |
| --- | --- |

76.

palankiai vertina tai, kad Prisitaikymo fondas ir toliau padės įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; pripažįsta šio fondo svarbą labiausiai klimato kaitos atžvilgiu pažeidžiamoms bendruomenėms ir pažymi, kad nuo 2010 m. šis fondas skyrė daugiau kaip 830 mln. USD prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo projektams ir programoms, įskaitant daugiau kaip 120 konkrečių vietos projektų pažeidžiamiausiose besivystančių šalių bendruomenėse visame pasaulyje; vis dėlto pabrėžia, kad šios sumos nepakanka, ir ragina valstybes donores gerokai padidinti savo Prisitaikymo fondo indėlius, kad jie būtų geriau nuspėjami ir daugiamečiai;

| 77. | pakartoja, kad reikia skubiai nutraukti subsidijas iškastiniam kurui ir kitas aplinkai žalingas subsidijas ES ir visame pasaulyje; pažymi, kad subsidijos iškastiniam kurui ES siekia apie 50 mlrd. EUR, ir ragina visas valstybes nares įgyvendinti konkrečią politiką, terminus ir priemones, kad ne vėliau kaip iki 2025 m. būtų palaipsniui panaikintos visos tiesioginės ir netiesioginės subsidijos iškastiniam kurui; ragina visas kitas šalis imtis panašių priemonių; |
| --- | --- |

77.

pakartoja, kad reikia skubiai nutraukti subsidijas iškastiniam kurui ir kitas aplinkai žalingas subsidijas ES ir visame pasaulyje; pažymi, kad subsidijos iškastiniam kurui ES siekia apie 50 mlrd. EUR, ir ragina visas valstybes nares įgyvendinti konkrečią politiką, terminus ir priemones, kad ne vėliau kaip iki 2025 m. būtų palaipsniui panaikintos visos tiesioginės ir netiesioginės subsidijos iškastiniam kurui; ragina visas kitas šalis imtis panašių priemonių;

| 78. | remia Finansų ministrų koalicijos dėl klimato politikos veiksmų darbą ir ragina visas vyriausybes patvirtinti koalicijos įsipareigojimus suderinti visų sričių politiką ir praktiką, susijusią su finansų ministerijų kompetencija, su Paryžiaus susitarimo tikslais ir nustatyti veiksmingą anglies dioksido kainodarą, kaip išdėstyta Helsinkio principuose; |
| --- | --- |

78.

remia Finansų ministrų koalicijos dėl klimato politikos veiksmų darbą ir ragina visas vyriausybes patvirtinti koalicijos įsipareigojimus suderinti visų sričių politiką ir praktiką, susijusią su finansų ministerijų kompetencija, su Paryžiaus susitarimo tikslais ir nustatyti veiksmingą anglies dioksido kainodarą, kaip išdėstyta Helsinkio principuose;

| 79. | pabrėžia, koks svarbus yra privačiojo sektoriaus, įskaitant bendroves ir finansų rinkas, vaidmuo nustatant ekonomikos trajektoriją, suderinamą su Paryžiaus susitarimo tikslais; palankiai vertina konferencijos COP 26 privataus finansų centro iniciatyvą, kuria daugiausia dėmesio skiriama sistemos, kurią įgyvendinant sutelkiamas privatus finansavimas, kad būtų remiamas mūsų ekonomikos pertvarkymas siekiant poveikio klimatui neutralumo, sukūrimui; pripažįsta didelį visuomenės susidomėjimą ir dalyvavimą tvarių investicijų srityje; palankiai vertina tai, kad pagrindinės tarptautinės finansų įstaigos vis aktyviau dalyvauja plėtojant žaliąjį finansavimą, ir mano, jog šią tendenciją būtina stiprinti siekiant sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro; palankiai vertina Glazgo finansų aljansą dėl poveikio klimatui neutralumo ir jo įsipareigojimą sutelkti reikiamas pasaulines investicijas, kad remiantis mokslu grindžiamais kriterijais ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, koks svarbus yra privačiojo sektoriaus, įskaitant bendroves ir finansų rinkas, vaidmuo nustatant ekonomikos trajektoriją, suderinamą su Paryžiaus susitarimo tikslais; palankiai vertina konferencijos COP 26 privataus finansų centro iniciatyvą, kuria daugiausia dėmesio skiriama sistemos, kurią įgyvendinant sutelkiamas privatus finansavimas, kad būtų remiamas mūsų ekonomikos pertvarkymas siekiant poveikio klimatui neutralumo, sukūrimui; pripažįsta didelį visuomenės susidomėjimą ir dalyvavimą tvarių investicijų srityje; palankiai vertina tai, kad pagrindinės tarptautinės finansų įstaigos vis aktyviau dalyvauja plėtojant žaliąjį finansavimą, ir mano, jog šią tendenciją būtina stiprinti siekiant sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro; palankiai vertina Glazgo finansų aljansą dėl poveikio klimatui neutralumo ir jo įsipareigojimą sutelkti reikiamas pasaulines investicijas, kad remiantis mokslu grindžiamais kriterijais ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas;

| 80. | atkreipia dėmesį į tai, kad taikant švarios plėtros mechanizmą (CDM) nepavyko realiai papildomai sumažinti išmetamo teršalų kiekio; prašo šalių apsvarstyti galimybę nedelsiant nutraukti CDM; pabrėžia, kad toliau taikant CDM būtų kenkiama Paryžiaus susitarimui ir kolektyvinėms pastangoms sumažinti išmetamą ŠESD kiekį; |
| --- | --- |

80.

atkreipia dėmesį į tai, kad taikant švarios plėtros mechanizmą (CDM) nepavyko realiai papildomai sumažinti išmetamo teršalų kiekio; prašo šalių apsvarstyti galimybę nedelsiant nutraukti CDM; pabrėžia, kad toliau taikant CDM būtų kenkiama Paryžiaus susitarimui ir kolektyvinėms pastangoms sumažinti išmetamą ŠESD kiekį;

| 81. | pabrėžia, kad pagal Paryžiaus susitarimą neturi būti naudojami anksčiau suteikti seni kreditai; pabrėžia, kad seni kreditai neturi būti naudojami siekiant įgyvendinti klimato tikslus po 2020 m.; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad pagal Paryžiaus susitarimą neturi būti naudojami anksčiau suteikti seni kreditai; pabrėžia, kad seni kreditai neturi būti naudojami siekiant įgyvendinti klimato tikslus po 2020 m.;

| 82. | pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ir skatinti finansų įstaigų ir įmonių finansinių duomenų, susijusių su klimatu ir tvarumu, atskleidimą; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ir skatinti finansų įstaigų ir įmonių finansinių duomenų, susijusių su klimatu ir tvarumu, atskleidimą;

Visapusiškos visų sektorių pastangos

Visapusiškos visų sektorių pastangos

| 83. | pabrėžia, kad transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis ES lygmeniu nuo 1990 m. padidėjo, ir tai nesuderinama su ilgalaikiu neutralaus poveikio klimatui tikslu, pagal kurį reikia labiau ir greičiau mažinti visų visuomenės sektorių, įskaitant aviacijos ir jūrų sektorius, išmetamų teršalų kiekį; mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai (NDC) atitiktų visos ekonomikos mastu prisiimtus įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą, šalys turėtų būti raginamos įtraukti tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamus teršalus į jų prisiimtus NDC bei susitarti dėl tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens priemonių ir jas įgyvendinti, siekiant sumažinti šiuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekį, įskaitant su CO2 nesusijusį aviacijos poveikį; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad šiuos sektorius reikia reguliuoti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS), kuri galbūt taip pat galėtų būti pavyzdys lygiagrečiai vykdomam darbui siekiant platesnio užmojo pasauliniu mastu tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, Tarptautinėje jūrų organizacijoje (IMO) ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO); yra susirūpinęs dėl lėtos pažangos, kurią pasiekė IMO ir ICAO mažindamos tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamą teršalų kiekį; primena, kad aviacijos sektoriuje išmetama apie 2,1 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas siekiant stiprinti Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemą (CORSIA) ir remti ICAO priimtą ilgalaikį tikslą sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį aviacijos sektoriuje, kartu užtikrinant ES teisėkūros autonomiją įgyvendinant ES ATLPS direktyvą; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis ES lygmeniu nuo 1990 m. padidėjo, ir tai nesuderinama su ilgalaikiu neutralaus poveikio klimatui tikslu, pagal kurį reikia labiau ir greičiau mažinti visų visuomenės sektorių, įskaitant aviacijos ir jūrų sektorius, išmetamų teršalų kiekį; mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai (NDC) atitiktų visos ekonomikos mastu prisiimtus įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą, šalys turėtų būti raginamos įtraukti tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamus teršalus į jų prisiimtus NDC bei susitarti dėl tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens priemonių ir jas įgyvendinti, siekiant sumažinti šiuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekį, įskaitant su CO2

2

| 84. | primena, kad, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, siekiant iki 2050 m. sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį iki nulio, visi nauji lengvieji automobiliai, visame pasaulyje pateikiami rinkai, iki 2035 m. turi tapti netaršiais; taip pat pabrėžia, kad Europai norint iki 2050 m. pasiekti bendrą neutralaus poveikio klimatui tikslą, iki to laiko beveik visi automobiliai Europos keliuose turi būti visai netaršūs; pabrėžia, kad transporto sektorius gali reikšmingai prisidėti skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą; pabrėžia elektromobilumo vaidmenį, kurį jis gali suvaidinti išmaniai integruojant energetikos ir transporto sektorius, kai atveriami lankstumo pajėgumai ir akcentuojama pažangaus įkrovimo diegimo visoje ES svarba; |
| --- | --- |

84.

primena, kad, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, siekiant iki 2050 m. sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį iki nulio, visi nauji lengvieji automobiliai, visame pasaulyje pateikiami rinkai, iki 2035 m. turi tapti netaršiais; taip pat pabrėžia, kad Europai norint iki 2050 m. pasiekti bendrą neutralaus poveikio klimatui tikslą, iki to laiko beveik visi automobiliai Europos keliuose turi būti visai netaršūs; pabrėžia, kad transporto sektorius gali reikšmingai prisidėti skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą; pabrėžia elektromobilumo vaidmenį, kurį jis gali suvaidinti išmaniai integruojant energetikos ir transporto sektorius, kai atveriami lankstumo pajėgumai ir akcentuojama pažangaus įkrovimo diegimo visoje ES svarba;

| 85. | pažymi, kad 2012–2018 m. laivybos sektoriuje išmetamas juodosios anglies kiekis visame pasaulyje padidėjo 12 proc., o 2015–2019 m. Arktyje – 85 proc.; pabrėžia, kad tam tikrais skaičiavimais juodajai angliai tenka maždaug 21 proc. laivybos sektoriuje išmetamo teršalų kiekio per 20 metų laikotarpį; atsižvelgdamas į neatidėliotiną būtinybę spręsti klimato kaitos problemą, ypač į nerimą keliantį Arkties tirpimo tempą, ragina imtis skubių veiksmų, kad būtų sustabdytas dabartinis laivybos sektoriuje išmetamo juodosios anglies kiekio didėjimas Arktyje; labai apgailestauja dėl to, kad IMO draudime Arktyje naudoti mazutą yra per daug spragų ir jį taikant neįmanoma veiksmingai apsaugoti Arktį; ragina Komisiją užtikrinti, kad visi laivai, įplaukiantys į ES uostus ir plaukiantys Arktyje arba netoli jos, pradėtų naudoti švaresnius distiliatus ir įtaisytų kietųjų dalelių filtrus, kuriuos naudojant išmetamas juodosios anglies kiekis sumažėtų daugiau nei 90 proc.; |
| --- | --- |

85.

pažymi, kad 2012–2018 m. laivybos sektoriuje išmetamas juodosios anglies kiekis visame pasaulyje padidėjo 12 proc., o 2015–2019 m. Arktyje – 85 proc.; pabrėžia, kad tam tikrais skaičiavimais juodajai angliai tenka maždaug 21 proc. laivybos sektoriuje išmetamo teršalų kiekio per 20 metų laikotarpį; atsižvelgdamas į neatidėliotiną būtinybę spręsti klimato kaitos problemą, ypač į nerimą keliantį Arkties tirpimo tempą, ragina imtis skubių veiksmų, kad būtų sustabdytas dabartinis laivybos sektoriuje išmetamo juodosios anglies kiekio didėjimas Arktyje; labai apgailestauja dėl to, kad IMO draudime Arktyje naudoti mazutą yra per daug spragų ir jį taikant neįmanoma veiksmingai apsaugoti Arktį; ragina Komisiją užtikrinti, kad visi laivai, įplaukiantys į ES uostus ir plaukiantys Arktyje arba netoli jos, pradėtų naudoti švaresnius distiliatus ir įtaisytų kietųjų dalelių filtrus, kuriuos naudojant išmetamas juodosios anglies kiekis sumažėtų daugiau nei 90 proc.;

| 86. | pažymi, kad 2012 m. laivybai teko apie 2,5 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio (25); yra susirūpinęs dėl to, kad laivybai netaikomi ir tarptautiniai (UNFCCC), ir ES klimato srities tikslai, ir atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip prognozuojama, tas išmetamas teršalų kiekis 2018–2050 m. padidės iki 50 proc., jeigu nebus imamasi veiksmų (26); palankiai vertina tai, kad 2018 m. IMO priėmė pradinę strategiją dėl laivų išmetamo ŠESD kiekio, kuris turėtų kuo greičiau pasiekti aukščiausią lygį ir iki 2050 m. sumažėti bent 50 proc., palyginti su 2008 m., mažinimo, kartu stengiantis visiškai jį panaikinti, bet yra susirūpinęs dėl lėtos iki šiol padarytos pažangos ir ragina IMO sparčiai judėti pirmyn imantis plataus užmojo trumpalaikių ir vidutinio laikotarpio priemonių; |
| --- | --- |

86.

pažymi, kad 2012 m. laivybai teko apie 2,5 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio (25

26

| 87. | primena, kad miestai atlieka labai svarbų vaidmenį sumažinant išmetamą ŠESD kiekį; pabrėžia, kad miestai turi būti vietos ir pasaulinio lygmens lyderiai vykdant žaliąją pertvarką; ragina Komisiją apsvarstyti konkrečias priemones remti miestuose išmetamo CO2 kiekio sumažinimą, kuris turi vykti bendradarbiaujant su pramone, piliečiais ir vietos valdžios institucijomis; pabrėžia tai, kad miestai gali tapti naujų technologijų lopšiu elektrifikacijos, automatizavimo ir skaitmenizacijos srityse remdami inovacijas ir pradininkų veiklą; |
| --- | --- |

87.

primena, kad miestai atlieka labai svarbų vaidmenį sumažinant išmetamą ŠESD kiekį; pabrėžia, kad miestai turi būti vietos ir pasaulinio lygmens lyderiai vykdant žaliąją pertvarką; ragina Komisiją apsvarstyti konkrečias priemones remti miestuose išmetamo CO2

| 88. | pabrėžia poreikį integruoti pastangas siekiant daryti pažangą ir klimato kaitos, ir oro kokybės srityse; mano, kad reikia taikyti holistinį požiūrį, kad išmetamas teršalų kiekis būtų mažinamas prie šaltinio visuose sektoriuose, visų pirma, kelių ir jūrų transporto, aviacijos, pramoninių įrenginių, pastatų, žemės ūkio ir energijos gamybos sektoriuose, siekiant geriau apsaugoti mūsų piliečių sveikatą ir mūsų planetą; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia poreikį integruoti pastangas siekiant daryti pažangą ir klimato kaitos, ir oro kokybės srityse; mano, kad reikia taikyti holistinį požiūrį, kad išmetamas teršalų kiekis būtų mažinamas prie šaltinio visuose sektoriuose, visų pirma, kelių ir jūrų transporto, aviacijos, pramoninių įrenginių, pastatų, žemės ūkio ir energijos gamybos sektoriuose, siekiant geriau apsaugoti mūsų piliečių sveikatą ir mūsų planetą;

| 89. | atkreipia dėmesį į tai, kad 23 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir apie 10 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio tenka žemės ūkiui, ir pripažįsta didelį išmetamo ŠESD kiekio mažinimo potencialą žemės ūkio sektoriuje, taip pat teigiamą indėlį į kovą su klimato kaita padidinant anglies dioksido sekvestraciją; pabrėžia, kad perėjimas prie regeneracinio žemės ūkio, trumpesnių tiekimo grandinių ir sveikesnės, labiau subalansuotos ir tvaresnės mitybos, be kita ko, didinant tvariai užaugintų augalų ir augalinės kilmės maisto produktų vartojimą, padėtų gerokai sumažinti žemės ūkio sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekį, kartu mažinant poveikį žemei ir padedant atkurti ekosistemas; |
| --- | --- |

89.

atkreipia dėmesį į tai, kad 23 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir apie 10 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio tenka žemės ūkiui, ir pripažįsta didelį išmetamo ŠESD kiekio mažinimo potencialą žemės ūkio sektoriuje, taip pat teigiamą indėlį į kovą su klimato kaita padidinant anglies dioksido sekvestraciją; pabrėžia, kad perėjimas prie regeneracinio žemės ūkio, trumpesnių tiekimo grandinių ir sveikesnės, labiau subalansuotos ir tvaresnės mitybos, be kita ko, didinant tvariai užaugintų augalų ir augalinės kilmės maisto produktų vartojimą, padėtų gerokai sumažinti žemės ūkio sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekį, kartu mažinant poveikį žemei ir padedant atkurti ekosistemas;

| 90. | pažymi, kad dideli agroekologijos pranašumai klimato, biologinės įvairovės ir apsirūpinimo maistu srityse pripažinti IPCC ir IPBES ataskaitose, JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) vadovaujamame Tarptautiniame vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinime; pakartoja, kad agroekologija ir šeimos ūkininkavimas turėtų būti svarbiausi klimato kaitos veiksmų aspektai; |
| --- | --- |

90.

pažymi, kad dideli agroekologijos pranašumai klimato, biologinės įvairovės ir apsirūpinimo maistu srityse pripažinti IPCC ir IPBES ataskaitose, JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) vadovaujamame Tarptautiniame vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinime; pakartoja, kad agroekologija ir šeimos ūkininkavimas turėtų būti svarbiausi klimato kaitos veiksmų aspektai;

| 91. | pažymi, kad apie 60 proc. viso pasaulio metano išmetama iš tokių šaltinių kaip žemės ūkis, sąvartynai, nuotekų valymo įrenginiai ir iškastinio kuro gamyba bei transportavimas vamzdynais; primena, kad metanas yra didelio poveikio ŠESD, kurių poveikis 20 metų laikotarpiu yra daugiau nei 80 kartų didesnis nei CO2 ir kurios yra antras didžiausias šaltinis, darantis poveikį klimato kaitai, po anglies dioksido; todėl pabrėžia, kad šį dešimtmetį svarbu nedelsiant ir greitai sumažinti išmetamą metano kiekį, nes tai yra viena iš veiksmingiausių priemonių vykdant ES klimato politikos veiksmus; pažymi, kad jau yra daug ekonomiškai efektyvių technologijų ir būdų išmetamam metano kiekiui mažinti, ypač energetikos sektoriuje; pabrėžia tai, kad išmetamo metano kiekio mažinimo priemonės papildo būtinas išmetamo anglies dvideginio kiekio mažinimo priemones ir kad 15 proc. Paryžiaus susitarime nurodomo reikalaujamo sumažinti išmetamų teršalų kiekio jau būtų galima sumažinti mažomis sąnaudomis ir techniškai įmanomomis metano kiekio švelninimo priemonėmis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina naują ES išmetamo metano kiekio mažinimo strategiją, kurią Komisija pateikė 2020 m. spalio mėn., ir ragina visas šalis skubiai imtis plataus užmojo veiksmų siekiant gerokai sumažinti išmetamą metano kiekį; ragina Komisiją pasiūlyti sąžiningą, išsamią ir aiškią teisinę sistemą, kurioje būtų nustatytos privalomos priemonės ir metano kiekio mažinimo tikslai, kad iki 2030 m. ES būtų gerokai sumažintas išmetamo metano kiekis; ragina Komisiją ir valstybes nares vadovauti tarptautiniam bendradarbiavimui ir koordinavimui išmetamo metano kiekio mažinimo srityje ir imtis iniciatyvos sudaryti visuotinį susitarimą dėl metano kiekio mažinimo konferencijoje COP 26, kuriame būtų nustatyti nauji siekiai dėl pasaulinio metano kiekio mažinimo atsižvelgiant į IPCC 1,5 oC ataskaitą, UNEP pasaulinę metano vertinimo ataskaitą ir šeštąją IPCC vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

91.

pažymi, kad apie 60 proc. viso pasaulio metano išmetama iš tokių šaltinių kaip žemės ūkis, sąvartynai, nuotekų valymo įrenginiai ir iškastinio kuro gamyba bei transportavimas vamzdynais; primena, kad metanas yra didelio poveikio ŠESD, kurių poveikis 20 metų laikotarpiu yra daugiau nei 80 kartų didesnis nei CO2

o

| 92. | primena, kad, kaip parodyta 2030 m. klimato tikslų plano (27) poveikio vertinime, norint iki 2030 m. pasiekti tikslą bent 55 proc. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikia mažinti išmetamą metano kiekį, laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

92.

primena, kad, kaip parodyta 2030 m. klimato tikslų plano (27

| 93. | remia Komisijos pastangas propaguoti teisiškai privalomos sistemos dėl išmetamo metano kiekio mažinimo sukūrimo tarptautiniu lygmeniu JT kontekste; |
| --- | --- |

93.

remia Komisijos pastangas propaguoti teisiškai privalomos sistemos dėl išmetamo metano kiekio mažinimo sukūrimo tarptautiniu lygmeniu JT kontekste;

| 94. | palankiai vertina JAV Prezidento J. Bideno administracijos ir Kinijos prezidento Xi Jinpingo pareikštus ketinimus dėl Monrealio protokolo Kigalio pakeitimo ratifikavimo, kartu su numatoma ES taisyklių dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų peržiūra tai unikali galimybė padėti pasauliui siekti Paryžiaus susitarimo tikslų; ragina Komisiją iki 2021 m. pabaigos pateikti plataus užmojo fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų reglamento peržiūrą, kad būtų sparčiau atsisakyta hidrofluorangliavandenilių (HFC); mano, kad taip pat reikėtų imtis papildomų veiksmų, nukreiptų prieš sieros heksafluorido (SF6) naudojimą; |
| --- | --- |

94.

palankiai vertina JAV Prezidento J. Bideno administracijos ir Kinijos prezidento Xi Jinpingo pareikštus ketinimus dėl Monrealio protokolo Kigalio pakeitimo ratifikavimo, kartu su numatoma ES taisyklių dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų peržiūra tai unikali galimybė padėti pasauliui siekti Paryžiaus susitarimo tikslų; ragina Komisiją iki 2021 m. pabaigos pateikti plataus užmojo fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų reglamento peržiūrą, kad būtų sparčiau atsisakyta hidrofluorangliavandenilių (HFC); mano, kad taip pat reikėtų imtis papildomų veiksmų, nukreiptų prieš sieros heksafluorido (SF6

| 95. | ragina ES prisiimti vadovaujamąjį vaidmenį propaguojant anglies dioksido apmokestinimą kaip veiksmingą kovos su klimato politikos priemonę, kuri būtų platesnės reguliavimo sistemos dalis, ieškoti sąsajų ir kitų bendradarbiavimo su trečiosiose šalyse ir regionuose taikomais anglies dioksido apmokestinimo mechanizmais formų, kad visame pasaulyje būtų sparčiau mažinamas ekonomiškai efektyvus išmetamųjų teršalų kiekis ir kartu mažinama anglies dioksido nutekėjimo rizika, taip padedant užtikrinti vienodas sąlygas visame pasaulyje; ragina Komisiją parengti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bet koks ryšys su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) ir toliau padėtų užtikrinti papildomą nuolatinį indėlį į klimato kaitos švelninimą bei nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus įsipareigojimams, susijusiems su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu; pabrėžia, kad su Pasaulio prekybos organizacija suderinamo ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo sukūrimas yra itin svarbi žaliojo kurso dalis ir turėtų būti laikoma vienu iš pagrindinių prioritetų; pabrėžia, kad anglies dioksido mokesčio mechanizmas turėtų būti naudojamas kaip pavyzdys, kaip imtis griežtesnių veiksmų klimato kaitos srityje ES ir visame pasaulyje, kartu užtikrinant sąžiningą ES vidaus ir užsienio gamintojų konkurenciją; |
| --- | --- |

95.

ragina ES prisiimti vadovaujamąjį vaidmenį propaguojant anglies dioksido apmokestinimą kaip veiksmingą kovos su klimato politikos priemonę, kuri būtų platesnės reguliavimo sistemos dalis, ieškoti sąsajų ir kitų bendradarbiavimo su trečiosiose šalyse ir regionuose taikomais anglies dioksido apmokestinimo mechanizmais formų, kad visame pasaulyje būtų sparčiau mažinamas ekonomiškai efektyvus išmetamųjų teršalų kiekis ir kartu mažinama anglies dioksido nutekėjimo rizika, taip padedant užtikrinti vienodas sąlygas visame pasaulyje; ragina Komisiją parengti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bet koks ryšys su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) ir toliau padėtų užtikrinti papildomą nuolatinį indėlį į klimato kaitos švelninimą bei nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus įsipareigojimams, susijusiems su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu; pabrėžia, kad su Pasaulio prekybos organizacija suderinamo ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo sukūrimas yra itin svarbi žaliojo kurso dalis ir turėtų būti laikoma vienu iš pagrindinių prioritetų; pabrėžia, kad anglies dioksido mokesčio mechanizmas turėtų būti naudojamas kaip pavyzdys, kaip imtis griežtesnių veiksmų klimato kaitos srityje ES ir visame pasaulyje, kartu užtikrinant sąžiningą ES vidaus ir užsienio gamintojų konkurenciją;

| 96. | pabrėžia, kaip svaru ryžtingai įsipareigoti kovoti su miškų naikinimu; pažymi, kad, nors ES pastaraisiais metais miško plotas didėja, kituose regionuose, visų pirma besivystančios ekonomikos šalyse, priklausomose nuo biržos prekių, kyla masinio miškų naikinimo, pirmiausia dėl žemės ūkio ir gyvulininkystės sektorių, problema, kurią reikia tinkamai išspręsti; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kaip svaru ryžtingai įsipareigoti kovoti su miškų naikinimu; pažymi, kad, nors ES pastaraisiais metais miško plotas didėja, kituose regionuose, visų pirma besivystančios ekonomikos šalyse, priklausomose nuo biržos prekių, kyla masinio miškų naikinimo, pirmiausia dėl žemės ūkio ir gyvulininkystės sektorių, problema, kurią reikia tinkamai išspręsti;

Pramonė ir konkurencingumas

Pramonė ir konkurencingumas

| 97. | mano, kad COP 26 yra svarbiausia konferencija Europos pramonės ir energetikos sektoriams nuo 2015 m., kai buvo pasirašytas Paryžiaus susitarimas, nes joje Sąjunga įtvirtino siekį ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ir priėmė pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį; mano, kad ekonomikos klestėjimas, socialinė sanglauda, darbo vietų kūrimas, tvari pramonės plėtra ir klimato politika turėtų vienas kitą stiprinti; pabrėžia, kad kova su klimato kaita suteikia ES pramonei galimybių, kuriomis galima pasinaudoti, jei teisės aktų leidėjai įsipareigos imtis savalaikių, specialiai pritaikytų, solidarumu grindžiamų ir tinkamų politinių priemonių; pabrėžia, kad siekiant 2030 m. ir vėlesnių metų tikslų reikia sukurti bendrą strategiją, kuria galima būtų suderinti viešuosius ir privačius finansinius srautus; mano, kad ES labai svarbu užsitikrinti pradininko pranašumą ir rodyti pavyzdį; |
| --- | --- |

97.

mano, kad COP 26 yra svarbiausia konferencija Europos pramonės ir energetikos sektoriams nuo 2015 m., kai buvo pasirašytas Paryžiaus susitarimas, nes joje Sąjunga įtvirtino siekį ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ir priėmė pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį; mano, kad ekonomikos klestėjimas, socialinė sanglauda, darbo vietų kūrimas, tvari pramonės plėtra ir klimato politika turėtų vienas kitą stiprinti; pabrėžia, kad kova su klimato kaita suteikia ES pramonei galimybių, kuriomis galima pasinaudoti, jei teisės aktų leidėjai įsipareigos imtis savalaikių, specialiai pritaikytų, solidarumu grindžiamų ir tinkamų politinių priemonių; pabrėžia, kad siekiant 2030 m. ir vėlesnių metų tikslų reikia sukurti bendrą strategiją, kuria galima būtų suderinti viešuosius ir privačius finansinius srautus; mano, kad ES labai svarbu užsitikrinti pradininko pranašumą ir rodyti pavyzdį;

| 98. | pabrėžia, kad ES turėtų dėti visas pastangas, kad jos pramonės šakos išlaikytų pirmaujančią poziciją ir pasaulinį konkurencingumą pereinant prie nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos; nurodo, kad siekiant išlaikyti ES vadovaujamąjį vaidmenį ir išplėsti jo sritis, reikėtų pasinaudoti turimomis ir novatoriškomis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad reikia dar labiau mažinti Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro ir toliau teikti ES paramą šiai veiklai; palankiai vertina iniciatyvas, kurių imtasi strateginių vertės grandinių srityje; pripažįsta teigiamą poveikį Europos pramonei, kurį daro išankstiniai veiksmai kovojant su klimato kaita ir ES pavyzdys siekiant poveikio klimatui neutralumo, kuriuo sekant sudaromos galimybės mažiau pažengusioms ar šalims, kuriose taikomi švelnesni reikalavimai, ir užtikrinamas labai naudingas konkurencinis pranašumas ES pramonei ir verslui; pabrėžia, kad reikia sudaryti įgyvendinamus daugiašalius ir dvišalius ES ir jos partnerių susitarimus, kuriais būtų siekiama perkelti Sąjungos aplinkosaugos standartus ir užtikrinti vienodas sąlygas prekybai ir investicijoms; pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią Europos pramonės gamybos ir investicijų perkėlimui, kadangi už Sąjungos ribų taikomos ne tokios griežtos kovos su klimato kaita priemonės, ir todėl ragina tarptautinius partnerius derinti pastangas kovojant su klimato kaita; mano, kad ES žaliąja taksonomija turėtų būti užtikrinamas skaidrumas ir aiškumas, kad vyriausybės ir įmonės galėtų teikti paskatas investicijoms, kuriomis prisidedama prie Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad ES turėtų dėti visas pastangas, kad jos pramonės šakos išlaikytų pirmaujančią poziciją ir pasaulinį konkurencingumą pereinant prie nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos; nurodo, kad siekiant išlaikyti ES vadovaujamąjį vaidmenį ir išplėsti jo sritis, reikėtų pasinaudoti turimomis ir novatoriškomis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad reikia dar labiau mažinti Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro ir toliau teikti ES paramą šiai veiklai; palankiai vertina iniciatyvas, kurių imtasi strateginių vertės grandinių srityje; pripažįsta teigiamą poveikį Europos pramonei, kurį daro išankstiniai veiksmai kovojant su klimato kaita ir ES pavyzdys siekiant poveikio klimatui neutralumo, kuriuo sekant sudaromos galimybės mažiau pažengusioms ar šalims, kuriose taikomi švelnesni reikalavimai, ir užtikrinamas labai naudingas konkurencinis pranašumas ES pramonei ir verslui; pabrėžia, kad reikia sudaryti įgyvendinamus daugiašalius ir dvišalius ES ir jos partnerių susitarimus, kuriais būtų siekiama perkelti Sąjungos aplinkosaugos standartus ir užtikrinti vienodas sąlygas prekybai ir investicijoms; pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią Europos pramonės gamybos ir investicijų perkėlimui, kadangi už Sąjungos ribų taikomos ne tokios griežtos kovos su klimato kaita priemonės, ir todėl ragina tarptautinius partnerius derinti pastangas kovojant su klimato kaita; mano, kad ES žaliąja taksonomija turėtų būti užtikrinamas skaidrumas ir aiškumas, kad vyriausybės ir įmonės galėtų teikti paskatas investicijoms, kuriomis prisidedama prie Paryžiaus susitarimo tikslų;

| 99. | pripažįsta MVĮ, ypač labai mažų įmonių ir startuolių vaidmenį, kuris yra labai svarbus skatinant ir užtikrinant užimtumą ir augimą, taip pat rodant pavyzdį skaitmeninės ir žaliosios pertvarkų srityje; primena, kad MVĮ yra esminė Europos ekonominės ir socialinės struktūros dalis, todėl teisės aktų leidėjai turi jas remti ir skatinti pertvarkos laikotarpiu, visų pirma užtikrindami galimybę gauti finansavimą tvarioms technologijoms, paslaugoms ir procesams ir supaprastindami administracines procedūras; yra susirūpinęs, kad daugelis MVĮ vis dar nežino apie žaliosios pertvarkos galimybes, todėl ragina išspręsti šią žinių spragą, padedant Europos įmonių tinklo tvarumo konsultantams ir tarnyboms; |
| --- | --- |

99.

pripažįsta MVĮ, ypač labai mažų įmonių ir startuolių vaidmenį, kuris yra labai svarbus skatinant ir užtikrinant užimtumą ir augimą, taip pat rodant pavyzdį skaitmeninės ir žaliosios pertvarkų srityje; primena, kad MVĮ yra esminė Europos ekonominės ir socialinės struktūros dalis, todėl teisės aktų leidėjai turi jas remti ir skatinti pertvarkos laikotarpiu, visų pirma užtikrindami galimybę gauti finansavimą tvarioms technologijoms, paslaugoms ir procesams ir supaprastindami administracines procedūras; yra susirūpinęs, kad daugelis MVĮ vis dar nežino apie žaliosios pertvarkos galimybes, todėl ragina išspręsti šią žinių spragą, padedant Europos įmonių tinklo tvarumo konsultantams ir tarnyboms;

| 100. | palankiai vertina ES piliečių, bendruomenių, savivaldybių, miestų, regionų, pramonės sektorių ir institucijų įsipareigojimą, pastangas ir pažangą, kurią jie iki šiol padarė siekdami įgyvendinti Paryžiaus susitarime numatytus įpareigojimus; kartu atkreipia dėmesį į būtinybę skubiai didinti veiksmų mastą, kad būtų visiškai laikomasi Paryžiaus susitarimo nuostatų; todėl ragina visus Sąjungos ir už jos ribų veikiančius subjektus pritaikyti savo siekius ir elgseną prie aukštesnių standartų siekiant spręsti klimato kaitos iššūkius; |
| --- | --- |

100.

palankiai vertina ES piliečių, bendruomenių, savivaldybių, miestų, regionų, pramonės sektorių ir institucijų įsipareigojimą, pastangas ir pažangą, kurią jie iki šiol padarė siekdami įgyvendinti Paryžiaus susitarime numatytus įpareigojimus; kartu atkreipia dėmesį į būtinybę skubiai didinti veiksmų mastą, kad būtų visiškai laikomasi Paryžiaus susitarimo nuostatų; todėl ragina visus Sąjungos ir už jos ribų veikiančius subjektus pritaikyti savo siekius ir elgseną prie aukštesnių standartų siekiant spręsti klimato kaitos iššūkius;

| 101. | pabrėžia galimybes, kurias suteikia tvirta augimo strategija, skirta ekonomikos atgaivinimui po COVID-19 pandemijos, siekiant ne tik įveikti ekonomikos krizę, bet ir toliau plėtoti ekologišką ir tvarią ES ekonomiką įgyvendinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas; susirūpinęs pažymi, kad, atsižvelgiant į pramonės pertvarkos mastą, būtiną 2030 m. tikslams pasiekti itin konkurencingoje ir sparčiai besivystančioje aplinkoje, nepasinaudoti pagreičio pranašumu būtų žalinga ES pramonei; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia galimybes, kurias suteikia tvirta augimo strategija, skirta ekonomikos atgaivinimui po COVID-19 pandemijos, siekiant ne tik įveikti ekonomikos krizę, bet ir toliau plėtoti ekologišką ir tvarią ES ekonomiką įgyvendinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas; susirūpinęs pažymi, kad, atsižvelgiant į pramonės pertvarkos mastą, būtiną 2030 m. tikslams pasiekti itin konkurencingoje ir sparčiai besivystančioje aplinkoje, nepasinaudoti pagreičio pranašumu būtų žalinga ES pramonei;

| 102. | teigiamai vertina tai, kad kai kurios šalys pradėjo taikyti prekybos anglies dioksido taršos leidimais ar kitus kainodaros mechanizmus; teigiamai vertina socialiai teisingą ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo pagal Europos Parlamento rezoliucijoje dėl su PPO suderinamo ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo pateiktus pasiūlymus, įskaitant veiksmingo anglies dioksido nutekėjimo mechanizmo sukūrimą ir jo poveikį siekiant nustatyti visuotinę anglies dioksido kainą; ragina COP 26 šalis susitarti dėl aiškių, sąžiningų ir aplinkos bei socialiniu požiūriu patikimų anglies dioksido rinkų taisyklių, kuriomis būtų konkrečiais ir išmatuojamais būdais prisidedama prie darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

102.

teigiamai vertina tai, kad kai kurios šalys pradėjo taikyti prekybos anglies dioksido taršos leidimais ar kitus kainodaros mechanizmus; teigiamai vertina socialiai teisingą ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo pagal Europos Parlamento rezoliucijoje dėl su PPO suderinamo ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo pateiktus pasiūlymus, įskaitant veiksmingo anglies dioksido nutekėjimo mechanizmo sukūrimą ir jo poveikį siekiant nustatyti visuotinę anglies dioksido kainą; ragina COP 26 šalis susitarti dėl aiškių, sąžiningų ir aplinkos bei socialiniu požiūriu patikimų anglies dioksido rinkų taisyklių, kuriomis būtų konkrečiais ir išmatuojamais būdais prisidedama prie darnaus vystymosi;

Energetikos politika

Energetikos politika

| 103. | palankiai vertina energetikos teisės aktų peržiūrą pagal pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, siekiant juos suderinti su sugriežtintu tikslu iki 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti bent 55 proc., kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų neutralizuotas poveikis klimatui; |
| --- | --- |

103.

palankiai vertina energetikos teisės aktų peržiūrą pagal pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, siekiant juos suderinti su sugriežtintu tikslu iki 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti bent 55 proc., kad ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų neutralizuotas poveikis klimatui;

| 104. | primena Sąjungos įsipareigojimą laikytis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; pabrėžia, kad svarbu šį principą integruoti į visus atitinkamus teisės aktus ir iniciatyvas; atkreipia dėmesį į neišnaudotą energijos vartojimo efektyvumo potencialą transporto ir pastatų sektoriuose, įskaitant jų šildymą ir vėsinimą; |
| --- | --- |

104.

primena Sąjungos įsipareigojimą laikytis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; pabrėžia, kad svarbu šį principą integruoti į visus atitinkamus teisės aktus ir iniciatyvas; atkreipia dėmesį į neišnaudotą energijos vartojimo efektyvumo potencialą transporto ir pastatų sektoriuose, įskaitant jų šildymą ir vėsinimą;

| 105. | primena, kad 2018 m. Sąjungoje iškastinio kuro subsidijoms išleista 50 mlrd. eurų, t. y. maždaug trečdalis visų Sąjungos energetikos subsidijų; mano, kad iškastinio kuro subsidijos nesuderinamos su Europos žaliojo kurso tikslais ir Paryžiaus susitarimo įpareigojimais; pabrėžia, kad reikia skubiai užtikrinti nuoseklesnius kainų signalus visuose energetikos sektoriuose ir valstybėse narėse ir kad išorės sąnaudos nėra internalizuojamos; ragina valstybes nares ir kitas COP 26 šalis teikti pirmenybę investicijoms į žaliąją energiją ir infrastruktūrą ir palaipsniui panaikinti visas tiesiogines ir netiesiogines iškastinio kuro subsidijas; |
| --- | --- |

105.

primena, kad 2018 m. Sąjungoje iškastinio kuro subsidijoms išleista 50 mlrd. eurų, t. y. maždaug trečdalis visų Sąjungos energetikos subsidijų; mano, kad iškastinio kuro subsidijos nesuderinamos su Europos žaliojo kurso tikslais ir Paryžiaus susitarimo įpareigojimais; pabrėžia, kad reikia skubiai užtikrinti nuoseklesnius kainų signalus visuose energetikos sektoriuose ir valstybėse narėse ir kad išorės sąnaudos nėra internalizuojamos; ragina valstybes nares ir kitas COP 26 šalis teikti pirmenybę investicijoms į žaliąją energiją ir infrastruktūrą ir palaipsniui panaikinti visas tiesiogines ir netiesiogines iškastinio kuro subsidijas;

| 106. | mano, kad siekiant neutralizuoti poveikį klimatui ES, jos energetikos sistema turėtų būti integruota ir grindžiama pakopiniu prioritetų principu, pradedant nuo principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimo, dėl kurio sutaupoma energija, toliau vykdant galutinio vartojimo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą pasitelkus tiesioginę elektrifikaciją, iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamą kurą, o pereinamuoju etapu – naudojant mažo anglies dioksido kiekio degalus įrenginiuose, kuriuose nėra kitos alternatyvos, kartu išlaikant energijos prieinamumą, įperkamumą ir tiekimo saugumą, sukūrus žiedinę, labai efektyviu energijos vartojimu pagrįstą, integruotą, sąveikią, atsparią ir įvairiarūšę energetikos sistemą; |
| --- | --- |

106.

mano, kad siekiant neutralizuoti poveikį klimatui ES, jos energetikos sistema turėtų būti integruota ir grindžiama pakopiniu prioritetų principu, pradedant nuo principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimo, dėl kurio sutaupoma energija, toliau vykdant galutinio vartojimo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą pasitelkus tiesioginę elektrifikaciją, iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamą kurą, o pereinamuoju etapu – naudojant mažo anglies dioksido kiekio degalus įrenginiuose, kuriuose nėra kitos alternatyvos, kartu išlaikant energijos prieinamumą, įperkamumą ir tiekimo saugumą, sukūrus žiedinę, labai efektyviu energijos vartojimu pagrįstą, integruotą, sąveikią, atsparią ir įvairiarūšę energetikos sistemą;

| 107. | primena, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinių energetikos sistemų įvairovę ir uždavinius; pabrėžia teisingos pertvarkos poreikį ir pakartoja naujajame Žaliajame kurse išdėstytą pažadą nieko nepalikti nuošalyje; yra susirūpinęs dėl to, kad apie 50 mln. namų ūkių ES vis dar patiria energijos nepriteklių; pabrėžia didesnio klimato srities užmojo socialinio aspekto svarbą, todėl reikėtų priimti politikos priemones, kuriomis būtų siekiama kuo greičiau užkirsti kelią energijos nepritekliui ir jį panaikinti; pabrėžia, kad energetikos politikos srityse turėtų būti laikomasi sąžiningos ir teisingos pertvarkos principo, taip pat glaudžiai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir socialiniais partneriais; todėl mano, kad viešasis planavimas stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; |
| --- | --- |

107.

primena, kad svarbu atsižvelgti į nacionalinių energetikos sistemų įvairovę ir uždavinius; pabrėžia teisingos pertvarkos poreikį ir pakartoja naujajame Žaliajame kurse išdėstytą pažadą nieko nepalikti nuošalyje; yra susirūpinęs dėl to, kad apie 50 mln. namų ūkių ES vis dar patiria energijos nepriteklių; pabrėžia didesnio klimato srities užmojo socialinio aspekto svarbą, todėl reikėtų priimti politikos priemones, kuriomis būtų siekiama kuo greičiau užkirsti kelią energijos nepritekliui ir jį panaikinti; pabrėžia, kad energetikos politikos srityse turėtų būti laikomasi sąžiningos ir teisingos pertvarkos principo, taip pat glaudžiai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir socialiniais partneriais; todėl mano, kad viešasis planavimas stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu;

| 108. | palankiai vertina tai, kad priimta Europos vandenilio strategija, kurioje nustatyti tikslai iki 2024 m. ES įrengti elektrolizerius vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, kurių bendra galia būtų bent 6 GW, o iki 2030 m. – įrengti elektrolizerius vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, kurių bendra galia būtų bent 40 GW; primena, kad reikia sparčiau mažinti dabartinės vandenilio gamybos priklausomybę nuo iškastinio kuro didinant vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos apimtis; pabrėžia, kad svarbu kuo greičiau atsisakyti vandenilį iš iškastinio kuro naudojančių technologijų ir vietoj jų susitelkti į saugias ir tvarias technologijas; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant atidžiai planuoti šį atsisakymą, kad iškastinio kuro vandenilio gamyba pradėtų sparčiai, nuspėjamai ir negrįžtamai mažėti ir būtų išvengta iškastiniu kuru grindžiamų gamybos įrenginių eksploatavimo trukmės pratęsimo; atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai iškastinio kuro vandenilio gamybos vietų yra teisingos pertvarkos teritorijose, todėl pabrėžia, kad reikia veiksmingų paramos priemonių, kurios padėtų mažinti išmetamą ŠESD kiekį ir prisidėtų prie vietos darbo jėgos perkvalifikavimo ir didesnių įsidarbinimo galimybių; |
| --- | --- |

108.

palankiai vertina tai, kad priimta Europos vandenilio strategija, kurioje nustatyti tikslai iki 2024 m. ES įrengti elektrolizerius vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, kurių bendra galia būtų bent 6 GW, o iki 2030 m. – įrengti elektrolizerius vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, kurių bendra galia būtų bent 40 GW; primena, kad reikia sparčiau mažinti dabartinės vandenilio gamybos priklausomybę nuo iškastinio kuro didinant vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos apimtis; pabrėžia, kad svarbu kuo greičiau atsisakyti vandenilį iš iškastinio kuro naudojančių technologijų ir vietoj jų susitelkti į saugias ir tvarias technologijas; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant atidžiai planuoti šį atsisakymą, kad iškastinio kuro vandenilio gamyba pradėtų sparčiai, nuspėjamai ir negrįžtamai mažėti ir būtų išvengta iškastiniu kuru grindžiamų gamybos įrenginių eksploatavimo trukmės pratęsimo; atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai iškastinio kuro vandenilio gamybos vietų yra teisingos pertvarkos teritorijose, todėl pabrėžia, kad reikia veiksmingų paramos priemonių, kurios padėtų mažinti išmetamą ŠESD kiekį ir prisidėtų prie vietos darbo jėgos perkvalifikavimo ir didesnių įsidarbinimo galimybių;

| 109. | palankiai vertina ES jūros atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategiją ir jos siekį iki 2030 m. padidinti Europos jūros pajėgumus bent iki 60 GW, o iki 2050 m. – iki 340 GW; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog strategijos įgyvendinimas būtų naudingas visai Europos Sąjungai, įskaitant prieigos prie jūros neturinčias valstybes nares; |
| --- | --- |

109.

palankiai vertina ES jūros atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategiją ir jos siekį iki 2030 m. padidinti Europos jūros pajėgumus bent iki 60 GW, o iki 2050 m. – iki 340 GW; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog strategijos įgyvendinimas būtų naudingas visai Europos Sąjungai, įskaitant prieigos prie jūros neturinčias valstybes nares;

| 110. | yra įsitikinęs, kad reikia sudaryti sąlygas vartotojams turėti daugiau paskatų rinktis tvaresnes energijos rūšis ir būti aktyvesniems; ragina Komisiją įvertinti likusias kliūtis iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimui ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms, ypač mažas pajamas gaunančiuose ar pažeidžiamuose namų ūkiuose; |
| --- | --- |

110.

yra įsitikinęs, kad reikia sudaryti sąlygas vartotojams turėti daugiau paskatų rinktis tvaresnes energijos rūšis ir būti aktyvesniems; ragina Komisiją įvertinti likusias kliūtis iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimui ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms, ypač mažas pajamas gaunančiuose ar pažeidžiamuose namų ūkiuose;

| 111. | palankiai vertina iniciatyvą peržiūrėti Energijos mokesčių direktyvą (2003/96/EB), kad ji taptų priemone, kuria mokesčių politika būtų suderinta su 2030 ir 2050 m. energetikos ir klimato tikslais, kartu įvertinant poveikį, įskaitant poveikį vartotojams, energijos ir transporto nepritekliui; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę visoje Sąjungoje atitinkamai sumažinti atsinaujinančiosios energijos mokesčius ir rinkliavas ir sustiprinti finansines paskatas atsinaujinančiajai energijai gaminti; |
| --- | --- |

111.

palankiai vertina iniciatyvą peržiūrėti Energijos mokesčių direktyvą (2003/96/EB), kad ji taptų priemone, kuria mokesčių politika būtų suderinta su 2030 ir 2050 m. energetikos ir klimato tikslais, kartu įvertinant poveikį, įskaitant poveikį vartotojams, energijos ir transporto nepritekliui; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę visoje Sąjungoje atitinkamai sumažinti atsinaujinančiosios energijos mokesčius ir rinkliavas ir sustiprinti finansines paskatas atsinaujinančiajai energijai gaminti;

| 112. | pabrėžia, kad nors Europa siekia įgyvendinti savo plataus užmojo tikslus, norint ne vėliau kaip iki 2050 m. iki nulio sumažinti pasaulio išmetalų kiekį visame pasaulyje, reikės koordinuotų visuotinių veiksmų; pabrėžia, kad besivystančioms šalims reikės įvairaus lygio tarptautinės pagalbos, kad jos galėtų pereiti prie žaliosios ekonomikos; pabrėžia, kad svarbu stiprinti glaudų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dalytis geriausia patirtimi su tarptautiniais partneriais politikos formavimo ir mokslo srityse, įskaitant technologijų perdavimą, siekiant skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir investicijas į tvariosios energijos technologijas ir infrastruktūrą; |
| --- | --- |

112.

pabrėžia, kad nors Europa siekia įgyvendinti savo plataus užmojo tikslus, norint ne vėliau kaip iki 2050 m. iki nulio sumažinti pasaulio išmetalų kiekį visame pasaulyje, reikės koordinuotų visuotinių veiksmų; pabrėžia, kad besivystančioms šalims reikės įvairaus lygio tarptautinės pagalbos, kad jos galėtų pereiti prie žaliosios ekonomikos; pabrėžia, kad svarbu stiprinti glaudų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dalytis geriausia patirtimi su tarptautiniais partneriais politikos formavimo ir mokslo srityse, įskaitant technologijų perdavimą, siekiant skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir investicijas į tvariosios energijos technologijas ir infrastruktūrą;

| 113. | palankiai vertina Komisijos ketinimą priimti energetikos sektoriaus skaitmeninimo veiksmų planą, kad ES taptų technologijų lydere ir būtų sudarytos sąlygos sukurti labiau integruotą energetikos sistemą su pažangiais sprendimais konkrečiuose sektoriuose ir geresniu finansavimu 2021–2027 m. laikotarpiu; primena, kad svarbu šalinti kibernetinio saugumo riziką energetikos sektoriuje siekiant užtikrinti elektros energijos sistemų atsparumą; |
| --- | --- |

113.

palankiai vertina Komisijos ketinimą priimti energetikos sektoriaus skaitmeninimo veiksmų planą, kad ES taptų technologijų lydere ir būtų sudarytos sąlygos sukurti labiau integruotą energetikos sistemą su pažangiais sprendimais konkrečiuose sektoriuose ir geresniu finansavimu 2021–2027 m. laikotarpiu; primena, kad svarbu šalinti kibernetinio saugumo riziką energetikos sektoriuje siekiant užtikrinti elektros energijos sistemų atsparumą;

Moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninės technologijos ir kosmoso politika

Moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninės technologijos ir kosmoso politika

| 114. | palankiai vertina programos „Europos horizontas“ vaidmenį ir indėlį siekiant poveikio klimatui neutralizavimo; laikosi nuomonės, kad partnerystės pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant bendrąsias įmones, skatins viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie žaliosios pertvarkos, kartu užtikrinant, kad tvarios inovacijos būtų prieinamos, fiziškai pasiekiamos ir įperkamos; pabrėžia, kad svarbu gerinti piliečių informavimą apie Europos MTTP projektų ir naujų technologijų, įskaitant pavyzdinius projektus, rezultatus, kad visuomenė geriau juos priimtų, o Sąjungos vaidmuo taptų labiau matomas piliečiams; |
| --- | --- |

114.

palankiai vertina programos „Europos horizontas“ vaidmenį ir indėlį siekiant poveikio klimatui neutralizavimo; laikosi nuomonės, kad partnerystės pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant bendrąsias įmones, skatins viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie žaliosios pertvarkos, kartu užtikrinant, kad tvarios inovacijos būtų prieinamos, fiziškai pasiekiamos ir įperkamos; pabrėžia, kad svarbu gerinti piliečių informavimą apie Europos MTTP projektų ir naujų technologijų, įskaitant pavyzdinius projektus, rezultatus, kad visuomenė geriau juos priimtų, o Sąjungos vaidmuo taptų labiau matomas piliečiams;

| 115. | pabrėžia, kad reikia pritraukti daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į naujų tvariųjų technologijų mokslinius tyrimus, inovacijas ir diegimą, įskaitant technologijoms mažiau imliose pramonės srityse, ir į būtinus naujus infrastruktūros tinklus ir projektus, kuriais prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

115.

pabrėžia, kad reikia pritraukti daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į naujų tvariųjų technologijų mokslinius tyrimus, inovacijas ir diegimą, įskaitant technologijoms mažiau imliose pramonės srityse, ir į būtinus naujus infrastruktūros tinklus ir projektus, kuriais prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo;

| 116. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti paskatų, kuriomis skatinamos naujoviškos technologijos siekiant 2030 ir 2050 m. tikslų, nuoseklumą ir suderinamumą, sprendžiant brandžių technologijų diegimo klausimą, taip pat investicijas į naujas technologijas, kurias reikia sukurti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas Sąjungos tikslas neutralizuoti poveikį klimato; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti paskatų, kuriomis skatinamos naujoviškos technologijos siekiant 2030 ir 2050 m. tikslų, nuoseklumą ir suderinamumą, sprendžiant brandžių technologijų diegimo klausimą, taip pat investicijas į naujas technologijas, kurias reikia sukurti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas Sąjungos tikslas neutralizuoti poveikį klimato;

| 117. | pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos gali atlikti esminį vaidmenį palaikant ES žaliąją pertvarką; pabrėžia, kad ES ekonomikos gaivinimui būtina sukurti stabilią reguliavimo sistemą ir finansines paskatas, įskaitant paskatas privatiems subjektams, kad būtų sukurta ir užtikrinta į rinką orientuota pažanga mokslinių tyrimų, inovacijų ir tvariųjų technologijų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

117.

pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos gali atlikti esminį vaidmenį palaikant ES žaliąją pertvarką; pabrėžia, kad ES ekonomikos gaivinimui būtina sukurti stabilią reguliavimo sistemą ir finansines paskatas, įskaitant paskatas privatiems subjektams, kad būtų sukurta ir užtikrinta į rinką orientuota pažanga mokslinių tyrimų, inovacijų ir tvariųjų technologijų kūrimo srityje;

| 118. | pabrėžia, kad skaitmeninimas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių energetikos sistemos integraciją, nes jis gali užtikrinti dinamiškus ir tarpusavyje susietus energijos nešėjų srautus, sudaryti sąlygas susieti įvairesnes rinkas ir teikti reikiamus duomenis pasiūlai ir paklausi suderinti; pabrėžia skaitmeninių technologijų potencialą didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taip mažinti bendrą išmetamą ŠESD kiekį; primena, kad, Komisijos skaičiavimais, IRT aplinkosauginis pėdsakas sudaro 5–9 proc. pasaulio elektros energijos suvartojimo ir daugiau nei 2 proc. pasaulio išmetamo ŠESD kiekio; pabrėžia, kad, remiantis Komisijos jungtinio tyrimų centro 2018 m. atliktu dirbtinio intelekto tyrimu, duomenų centrai ir duomenų perdavimas gali sudaryti 3–4 proc. viso elektros vartojimo Sąjungoje; pabrėžia, kad Komisija tikisi, jog 2018–2030 m. duomenų centrų suvartojimas padidės 28 proc.; pabrėžiama, kad 47 proc. skaitmeninio sektoriaus išmetamo anglies dioksido kiekio tenka vartotojų įrangai, pavyzdžiui, kompiuteriams, išmaniesiems telefonams, planšetiniams kompiuteriams ir kitiems prijungtiems objektams; todėl ragina imtis priemonių, kad būtų sumažintas IRT sektoriaus anglies dioksido išmetimo rodiklis, užtikrinant efektyvų energijos ir išteklių naudojimą, ir pakartoja skaitmeninėje strategijoje nustatytą tikslą iki 2030 m. neutralizuoti duomenų centrų poveikį klimatui ir labai padidinti jų energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

118.

pabrėžia, kad skaitmeninimas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių energetikos sistemos integraciją, nes jis gali užtikrinti dinamiškus ir tarpusavyje susietus energijos nešėjų srautus, sudaryti sąlygas susieti įvairesnes rinkas ir teikti reikiamus duomenis pasiūlai ir paklausi suderinti; pabrėžia skaitmeninių technologijų potencialą didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taip mažinti bendrą išmetamą ŠESD kiekį; primena, kad, Komisijos skaičiavimais, IRT aplinkosauginis pėdsakas sudaro 5–9 proc. pasaulio elektros energijos suvartojimo ir daugiau nei 2 proc. pasaulio išmetamo ŠESD kiekio; pabrėžia, kad, remiantis Komisijos jungtinio tyrimų centro 2018 m. atliktu dirbtinio intelekto tyrimu, duomenų centrai ir duomenų perdavimas gali sudaryti 3–4 proc. viso elektros vartojimo Sąjungoje; pabrėžia, kad Komisija tikisi, jog 2018–2030 m. duomenų centrų suvartojimas padidės 28 proc.; pabrėžiama, kad 47 proc. skaitmeninio sektoriaus išmetamo anglies dioksido kiekio tenka vartotojų įrangai, pavyzdžiui, kompiuteriams, išmaniesiems telefonams, planšetiniams kompiuteriams ir kitiems prijungtiems objektams; todėl ragina imtis priemonių, kad būtų sumažintas IRT sektoriaus anglies dioksido išmetimo rodiklis, užtikrinant efektyvų energijos ir išteklių naudojimą, ir pakartoja skaitmeninėje strategijoje nustatytą tikslą iki 2030 m. neutralizuoti duomenų centrų poveikį klimatui ir labai padidinti jų energijos vartojimo efektyvumą;

| 119. | primena mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlio svarbą siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir Europos žaliojo kurso tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir apskritai didinti ES ir nacionaliniuose biudžetuose numatytas lėšas, skirtas MTI veiklai, susijusiai su saugios ir tvarios energetikos technologijomis ir inovacijomis; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę toliau remti technologijas ir inovatyvius sprendimus, kurie padės kurti klimato kaitos poveikiui atsparią ir integruotą energetikos sistemą, įskaitant sritis, kuriose Europa yra pasaulinė lyderė, ir vietos vertės grandinėse; mano, kad siekiant klimato politikos tikslų ir didelės ekonomikos naudos ES piliečiams, Sąjungoje būtina turėti pagrindinius atsinaujinančiųjų energijos išteklių vertės grandinių segmentus, ir ragina imtis tinkamų priemonių siekiant remti Europos turinio vaidmenį atsinaujinančiųjų energijos išteklių tiekimo grandinėje ir teisės aktuose; |
| --- | --- |

119.

primena mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlio svarbą siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir Europos žaliojo kurso tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir apskritai didinti ES ir nacionaliniuose biudžetuose numatytas lėšas, skirtas MTI veiklai, susijusiai su saugios ir tvarios energetikos technologijomis ir inovacijomis; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę toliau remti technologijas ir inovatyvius sprendimus, kurie padės kurti klimato kaitos poveikiui atsparią ir integruotą energetikos sistemą, įskaitant sritis, kuriose Europa yra pasaulinė lyderė, ir vietos vertės grandinėse; mano, kad siekiant klimato politikos tikslų ir didelės ekonomikos naudos ES piliečiams, Sąjungoje būtina turėti pagrindinius atsinaujinančiųjų energijos išteklių vertės grandinių segmentus, ir ragina imtis tinkamų priemonių siekiant remti Europos turinio vaidmenį atsinaujinančiųjų energijos išteklių tiekimo grandinėje ir teisės aktuose;

Klimato kaita ir vystymasis

Klimato kaita ir vystymasis

| 120. | mano, kad COP 26 suteikia galimybę atnaujinti pastangas siekiant Paryžiaus susitarimo ir JT DVT, ypač 13-ojo DVT (Veiksmai klimato kaitos srityje), tikslų; mano, kad Darbotvarkė iki 2030 m. turi tapti žalesnės, sąžiningesnės ir tvaresnės ateities gairėmis; |
| --- | --- |

120.

mano, kad COP 26 suteikia galimybę atnaujinti pastangas siekiant Paryžiaus susitarimo ir JT DVT, ypač 13-ojo DVT (Veiksmai klimato kaitos srityje), tikslų; mano, kad Darbotvarkė iki 2030 m. turi tapti žalesnės, sąžiningesnės ir tvaresnės ateities gairėmis;

| 121. | pabrėžia žmogaus teisių požiūrio svarbą klimato politikos veiksmams, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant visas priemones būtų gerbiamos ir palaikomos visų žmonių teises; |
| --- | --- |

121.

pabrėžia žmogaus teisių požiūrio svarbą klimato politikos veiksmams, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant visas priemones būtų gerbiamos ir palaikomos visų žmonių teises;

| 122. | primygtinai ragina UNFCCC šalis toliau didinti savo užmojus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų ir integruoti žmogaus teisių aspektą į savo NDC bei komunikaciją prisitaikymo klausimais; ragina UNFCCC sekretoriatą bendradarbiaujant su JT vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru parengti gaires, kaip žmogaus teisių apsauga galėtų būti integruojama į NDC ir komunikaciją prisitaikymo klausimais; |
| --- | --- |

122.

primygtinai ragina UNFCCC šalis toliau didinti savo užmojus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų ir integruoti žmogaus teisių aspektą į savo NDC bei komunikaciją prisitaikymo klausimais; ragina UNFCCC sekretoriatą bendradarbiaujant su JT vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru parengti gaires, kaip žmogaus teisių apsauga galėtų būti integruojama į NDC ir komunikaciją prisitaikymo klausimais;

| 123. | žino daugybę įrodymų, kad dėl klimato kaitos atsiranda arba didėja gyvybiškai svarbių išteklių, pavyzdžiui, ariamosios žemės, trūkumas, pažeidžiamos arba sunaikinamos pragyvenimo šaltinį užtikrinančios ekosistemos ir didėja stichinių nelaimių dažnumas ir rimtumas, o tai skatina konfliktus, gyventojų perkėlimą ir humanitarines krizes; |
| --- | --- |

123.

žino daugybę įrodymų, kad dėl klimato kaitos atsiranda arba didėja gyvybiškai svarbių išteklių, pavyzdžiui, ariamosios žemės, trūkumas, pažeidžiamos arba sunaikinamos pragyvenimo šaltinį užtikrinančios ekosistemos ir didėja stichinių nelaimių dažnumas ir rimtumas, o tai skatina konfliktus, gyventojų perkėlimą ir humanitarines krizes;

| 124. | pabrėžia, kad, remiantis IPCC penktąja vertinimo ataskaita, čiabuvių, vietinės ir tradicinės žinios yra svarbus prisitaikymo prie klimato kaitos šaltinis; apgailestauja, kad čiabuvių bendruomenių žinios nėra veiksmingai naudojamos, be to, čiabuvių tautos ir gentys ir jų teisės nėra aiškiai pripažįstamos daugelio šalių teisinėse, politinėse ir institucinėse sistemose, o jų įgyvendinimas tebėra didelė problema; |
| --- | --- |

124.

pabrėžia, kad, remiantis IPCC penktąja vertinimo ataskaita, čiabuvių, vietinės ir tradicinės žinios yra svarbus prisitaikymo prie klimato kaitos šaltinis; apgailestauja, kad čiabuvių bendruomenių žinios nėra veiksmingai naudojamos, be to, čiabuvių tautos ir gentys ir jų teisės nėra aiškiai pripažįstamos daugelio šalių teisinėse, politinėse ir institucinėse sistemose, o jų įgyvendinimas tebėra didelė problema;

| 125. | primygtinai reikalauja, kad į darnaus vystymosi mechanizmo veiklos taisykles būtų įtrauktos patikimos klimato kaitos švelninimo ir čiabuvių tautų bei vietos bendruomenių teisių apsaugos garantijos kiekviename pagal šį mechanizmą įgyvendinamame projekte; pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti čiabuvių ir vietos bendruomenių žiniomis apie aplinkos apsaugą ir užtikrinti, kad jų balsas būtų išgirstas vykdant tarptautinius veiksmus klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

125.

primygtinai reikalauja, kad į darnaus vystymosi mechanizmo veiklos taisykles būtų įtrauktos patikimos klimato kaitos švelninimo ir čiabuvių tautų bei vietos bendruomenių teisių apsaugos garantijos kiekviename pagal šį mechanizmą įgyvendinamame projekte; pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti čiabuvių ir vietos bendruomenių žiniomis apie aplinkos apsaugą ir užtikrinti, kad jų balsas būtų išgirstas vykdant tarptautinius veiksmus klimato kaitos srityje;

| 126. | ragina ES imtis iniciatyvos, kad PPO susitarimai būtų visiškai suderinti su Paryžiaus susitarimu, ir užtikrinti, kad jos pačios prekybos ir investicijų susitarimai netrukdytų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir JT DVT, bet visapusiškai juos remtų; |
| --- | --- |

126.

ragina ES imtis iniciatyvos, kad PPO susitarimai būtų visiškai suderinti su Paryžiaus susitarimu, ir užtikrinti, kad jos pačios prekybos ir investicijų susitarimai netrukdytų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir JT DVT, bet visapusiškai juos remtų;

Europos Parlamento vaidmuo

Europos Parlamento vaidmuo

| 127. | mano, kad Parlamentas turi būti įtrauktas į ES delegaciją, nes turi pritarti sudaromiems tarptautiniams susitarimams ir, kaip viena iš teisėkūros institucijų, atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ES lygmeniu; todėl reikalauja, kad jam būtų leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Klimato kaitos konferencijoje COP 26 Glazge ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios; |
| --- | --- |

127.

mano, kad Parlamentas turi būti įtrauktas į ES delegaciją, nes turi pritarti sudaromiems tarptautiniams susitarimams ir, kaip viena iš teisėkūros institucijų, atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ES lygmeniu; todėl reikalauja, kad jam būtų leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Klimato kaitos konferencijoje COP 26 Glazge ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios;

o

o o

| 128. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir UNFCCC sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

128.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir UNFCCC sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės.

---

(1)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

1

(2)  OL C 232, 2021 6 16, p. 30.

2

(3)  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

3

(4)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

4

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  2021 m. birželio 10 d. IPBES ir IPCC bendrai remiamo praktinio seminaro ataskaita dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos.

9

(10)  Natali, S. M., et al., „Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals“, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 2021 m. gegužės 25 d.

10

et al

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America,

(11)  Rigaud, K. K. et al., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, Pasaulio banko grupė, 2018 m. kovo 19 d.

11

et al

Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration

(12)  JT vystymosi programa, The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity), 2021 m. birželio 27 d.

12

The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)

(13)  Europos aplinkos agentūra, Building the foundations for fundamental change, 2021 m. birželio 4 d.

13

Building the foundations for fundamental change

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B. and Sterner, T., „Climate economics support for the UN climate targets“, Nature Climate Change, 10, p. 781–789, 2020 m.

14

Nature Climate Change,

(15)  2021 m. birželio 11–13 d. Karbis Bėjaus G 7 aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimas.

15

(16)  Oxfam, Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions, 2020 m. gruodžio 7 d.

16

Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions

(17)  2021 m. sausio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES lyčių lygybės strategijos (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Mediterranean Experts on Climate and Environmental Change, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region, 2019 m.

18

Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea, Roma, Italija, 2021 m.

19

The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

21

(22)  2021 m. birželio 10 d. IPBES ir IPCC bendrai remiamo praktinio seminaro ataskaita dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos.

22

(23)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Aukšto lygio politinis forumas. „Aukšto lygio politinio forumo 2018 m. DVT įgyvendinimo peržiūra“.

24

(25)  ES klimato srities veiksmų politika, kuria atsakoma į pasaulinę ekstremaliąją situaciją, Europos Parlamento tyrimų tarnyba (EPRS), 2021 m. kovo mėn.

25

(26)  EPRS, 2021 m. kovo mėn.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandoros dokumentai: jų reikšmė pastangoms kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir vengimu

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija „Pandoros dokumentai: jų reikšmė pastangoms kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir vengimu“ (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 8 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) / G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo įtraukios sistemos pareiškimą dėl dviejų ramsčių sprendimo siekiant spręsti mokesčių problemas, kylančias dėl ekonomikos skaitmeninimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 8 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) / G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo įtraukios sistemos pareiškimą dėl dviejų ramsčių sprendimo siekiant spręsti mokesčių problemas, kylančias dėl ekonomikos skaitmeninimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2) (TAXE rezoliucija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2) (TAXE rezoliucija),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (3) (TAX2 rezoliucija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (3) (TAX2 rezoliucija),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (PANA rekomendacija) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (PANA rekomendacija) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (5) (TAX3 rezoliucija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (5) (TAX3 rezoliucija),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. EBPO / G20 įtraukios sistemos priimtus ataskaitų dėl pirmo ir antro ramsčių projektus, taip pat į EBPO atliktos pasiūlymų ekonominės analizės ir poveikio vertinimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. EBPO / G20 įtraukios sistemos priimtus ataskaitų dėl pirmo ir antro ramsčių projektus, taip pat į EBPO atliktos pasiūlymų ekonominės analizės ir poveikio vertinimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES mokesčių rojų sąrašo peržiūros (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES mokesčių rojų sąrašo peržiūros (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 26 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 03/2021 „Keitimasis informacija apie mokesčius ES: tvirtas pagrindas, įgyvendinimo spragos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 26 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 03/2021 „Keitimasis informacija apie mokesčius ES: tvirtas pagrindas, įgyvendinimo spragos“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 13/2021 „ES kovos su pinigų plovimu bankų sektoriuje pastangos yra susiskaidžiusios, o įgyvendinimas – nepakankamas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 13/2021 „ES kovos su pinigų plovimu bankų sektoriuje pastangos yra susiskaidžiusios, o įgyvendinimas – nepakankamas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „21-ojo amžiaus verslo apmokestinimas“ (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „21-ojo amžiaus verslo apmokestinimas“ (COM(2021)0251),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos pateiktą teisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama sugriežtinti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos pateiktą teisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama sugriežtinti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisykles,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „ES reikalavimų dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais įgyvendinimas: pažanga, įgyta patirtis ir kliūtys, kurias reikia įveikti“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „ES reikalavimų dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais įgyvendinimas: pažanga, įgyta patirtis ir kliūtys, kurias reikia įveikti“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES politikos, susijusios su žalinga mokesčių praktika, reformos (įskaitant Elgesio kodekso grupės reformą) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES politikos, susijusios su žalinga mokesčių praktika, reformos (įskaitant Elgesio kodekso grupės reformą) (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Pandoros dokumentai yra precedento neturinčio masto duomenų nutekinimo atvejis ir juose pateikiami mokesčių rojuose įsisteigusių juridinių asmenų tikrųjų savininkų duomenys; kadangi 2021 m. spalio 3 d. Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas (ICIJ) pradėjo skelbti Pandoros dokumentus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Pandoros dokumentai yra precedento neturinčio masto duomenų nutekinimo atvejis ir juose pateikiami mokesčių rojuose įsisteigusių juridinių asmenų tikrųjų savininkų duomenys; kadangi 2021 m. spalio 3 d. Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas (ICIJ) pradėjo skelbti Pandoros dokumentus;

| B. | kadangi ICIJ buvo nutekinta 2,94 terabaito duomenų ir jais buvo pasidalyta su žiniasklaidos partneriais visame pasaulyje; kadangi kai kurie dokumentai yra susiję su praėjusio amžiaus aštuntuoju dešimtmečiu, bet dauguma ICIJ peržiūrėtų dokumentų parengti 1996–2020 m.; kadangi naujasis duomenų nutekinimas, kaip teigiama, yra susijęs su daugiau nei 330 politikų ir valstybės pareigūnų iš beveik 100 valstybių, įskaitant 35 esamus ar buvusius valstybių arba vyriausybių vadovus; |
| --- | --- |

B.

kadangi ICIJ buvo nutekinta 2,94 terabaito duomenų ir jais buvo pasidalyta su žiniasklaidos partneriais visame pasaulyje; kadangi kai kurie dokumentai yra susiję su praėjusio amžiaus aštuntuoju dešimtmečiu, bet dauguma ICIJ peržiūrėtų dokumentų parengti 1996–2020 m.; kadangi naujasis duomenų nutekinimas, kaip teigiama, yra susijęs su daugiau nei 330 politikų ir valstybės pareigūnų iš beveik 100 valstybių, įskaitant 35 esamus ar buvusius valstybių arba vyriausybių vadovus;

| C. | kadangi Pandoros dokumentai atskleidžia, kaip tarpininkai, pvz., bankai, apskaitininkai ir advokatų kontoros, padeda didelės grynosios vertės turto turintiems asmenims, įskaitant politikus, nusikaltėlius, valstybės pareigūnus ir įžymybes, kurti sudėtingas įmonių struktūras, registruotas slaptose jurisdikcijose arba mokesčių rojuose, glaudžiai bendradarbiaujant su profesionaliais lengvatinio apmokestinimo paslaugų teikėjais, siekiant apsaugoti pajamas ir turtą nuo sąžiningo apmokestinimo ir patikros; |
| --- | --- |

C.

kadangi Pandoros dokumentai atskleidžia, kaip tarpininkai, pvz., bankai, apskaitininkai ir advokatų kontoros, padeda didelės grynosios vertės turto turintiems asmenims, įskaitant politikus, nusikaltėlius, valstybės pareigūnus ir įžymybes, kurti sudėtingas įmonių struktūras, registruotas slaptose jurisdikcijose arba mokesčių rojuose, glaudžiai bendradarbiaujant su profesionaliais lengvatinio apmokestinimo paslaugų teikėjais, siekiant apsaugoti pajamas ir turtą nuo sąžiningo apmokestinimo ir patikros;

| D. | kadangi Pandoros dokumentai yra naujausias didžiulis duomenų nutekinimas, kuris atskleidė vidinę lengvatinio apmokestinimo finansų pasaulyje veiklą, po to, kai 2014 m. buvo paskelbti „Lux Leaks“, 2015 m. – „Swiss Leaks“, 2016 m. – Panamos dokumentai, 2017 m. – „Rojaus dokumentai“, 2019 m. – „Mauritius Leaks“, 2019 m. – „Luanda Leaks“ ir FinCEN bylos, o 2021 m. – „Lux Letters“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Pandoros dokumentai yra naujausias didžiulis duomenų nutekinimas, kuris atskleidė vidinę lengvatinio apmokestinimo finansų pasaulyje veiklą, po to, kai 2014 m. buvo paskelbti „Lux Leaks“, 2015 m. – „Swiss Leaks“, 2016 m. – Panamos dokumentai, 2017 m. – „Rojaus dokumentai“, 2019 m. – „Mauritius Leaks“, 2019 m. – „Luanda Leaks“ ir FinCEN bylos, o 2021 m. – „Lux Letters“;

| E. | kadangi Pandoros dokumentai aiškiai parodė, jog informacija apie tikruosius savininkus turi esminę reikšmę remiant kovą su pinigų plovimu ir kitais finansiniais nusikaltimais, ir tai, kad reikia skubiai užtikrinti viešą prieigą ir pateikti tikslesnę informaciją; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pandoros dokumentai aiškiai parodė, jog informacija apie tikruosius savininkus turi esminę reikšmę remiant kovą su pinigų plovimu ir kitais finansiniais nusikaltimais, ir tai, kad reikia skubiai užtikrinti viešą prieigą ir pateikti tikslesnę informaciją;

| F. | kadangi Pandoros dokumentuose nurodyta veikla apima priedangos įmonių, fondų ir patikos fondų steigimą šiais tikslais: anonimiškai pirkti nekilnojamąjį turtą, jachtas, lėktuvus ir gyvybės draudimą, investuoti ir perkelti pinigus iš vienos banko sąskaitos į kitą, vengti mokesčių ir vykdyti finansinius nusikaltimus, įskaitant pinigų plovimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pandoros dokumentuose nurodyta veikla apima priedangos įmonių, fondų ir patikos fondų steigimą šiais tikslais: anonimiškai pirkti nekilnojamąjį turtą, jachtas, lėktuvus ir gyvybės draudimą, investuoti ir perkelti pinigus iš vienos banko sąskaitos į kitą, vengti mokesčių ir vykdyti finansinius nusikaltimus, įskaitant pinigų plovimą;

| G. | kadangi Pandoros dokumentuose nurodytos veiklos sritys yra ne visos iš esmės neteisėtos, tačiau dažnai prilygsta mokesčių vengimui ir piktnaudžiavimui įmonių paslaptimi; |
| --- | --- |

G.

kadangi Pandoros dokumentuose nurodytos veiklos sritys yra ne visos iš esmės neteisėtos, tačiau dažnai prilygsta mokesčių vengimui ir piktnaudžiavimui įmonių paslaptimi;

| H. | kadangi mokesčių institucijos, kaip pranešama, remdamosi Panamos dokumentuose atskleista informacija, susigrąžino daugiau kaip 1 mlrd. EUR (11); |
| --- | --- |

H.

kadangi mokesčių institucijos, kaip pranešama, remdamosi Panamos dokumentuose atskleista informacija, susigrąžino daugiau kaip 1 mlrd. EUR (11);

| I. | kadangi pagal konservatyviausią paskirstymo formulę vertinama, jog ES patiria didžiausius visame pasaulyje nuostolius dėl pelno perkėlimo į mokesčių rojus, ir manoma, kad kiekvienais metais ji netenka apie 20 proc. pelno mokesčio pajamų; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal konservatyviausią paskirstymo formulę vertinama, jog ES patiria didžiausius visame pasaulyje nuostolius dėl pelno perkėlimo į mokesčių rojus, ir manoma, kad kiekvienais metais ji netenka apie 20 proc. pelno mokesčio pajamų;

| J. | kadangi po 2008–2009 m. finansų krizės ir daugelio atskleistų faktų apie įvairią mokesčių slėpimo praktiką, agresyvų mokesčių planavimą, mokesčių vengimą ir pinigų plovimą G20 valstybės susitarė spręsti šiuos klausimus pasaulio mastu EBPO lygmeniu, pasitelkdamos mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektą, kuriuo remiantis buvo parengtas BEPS veiksmų planas; |
| --- | --- |

J.

kadangi po 2008–2009 m. finansų krizės ir daugelio atskleistų faktų apie įvairią mokesčių slėpimo praktiką, agresyvų mokesčių planavimą, mokesčių vengimą ir pinigų plovimą G20 valstybės susitarė spręsti šiuos klausimus pasaulio mastu EBPO lygmeniu, pasitelkdamos mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektą, kuriuo remiantis buvo parengtas BEPS veiksmų planas;

| K. | kadangi tinkami tarptautinės mokesčių teisės aktai yra itin svarbūs siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo praktikai, taip pat siekiant sukurti sąžiningą ir veiksmingą apmokestinimo sistemą, kurią taikant būtų kovojama su nelygybe ir užtikrinamas tikrumas ir stabilumas, o tai yra būtina išankstinė konkurencingumo sąlyga, taip pat būtų užtikrinamos vienodos sąlygos įmonėms, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); |
| --- | --- |

K.

kadangi tinkami tarptautinės mokesčių teisės aktai yra itin svarbūs siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo praktikai, taip pat siekiant sukurti sąžiningą ir veiksmingą apmokestinimo sistemą, kurią taikant būtų kovojama su nelygybe ir užtikrinamas tikrumas ir stabilumas, o tai yra būtina išankstinė konkurencingumo sąlyga, taip pat būtų užtikrinamos vienodos sąlygos įmonėms, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ);

| L. | kadangi, remiantis ES mokesčių stebėjimo centro duomenimis, 2017 m. mokesčių rojuose laikyta 7 900 mlrd. EUR finansinio turto; kadangi ši suma sudaro 8 proc. viso pasaulio bendrojo vidaus produkto (BVP); kadangi dėl to visame pasaulyje prarandama maždaug 155 mlrd. EUR mokestinių pajamų per metus; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis ES mokesčių stebėjimo centro duomenimis, 2017 m. mokesčių rojuose laikyta 7 900 mlrd. EUR finansinio turto; kadangi ši suma sudaro 8 proc. viso pasaulio bendrojo vidaus produkto (BVP); kadangi dėl to visame pasaulyje prarandama maždaug 155 mlrd. EUR mokestinių pajamų per metus;

| M. | kadangi skaičiuojama, jog vien dėl pelno mokesčio vengimo prarastų ES mokestinių pajamų suma per metus siekia nuo 50 iki 70 mlrd. EUR, ir kadangi šis skaičius siektų beveik 190 mlrd. EUR, jei būtų atsižvelgta į kitus veiksnius, pvz., specialius mokesčių susitarimus ir mokesčių surinkimo neefektyvumą; kadangi, ES mokesčių stebėjimo centro duomenimis, apie 11 proc. viso ES grynojo turto, t. y. 2 300 mlrd. EUR, laikoma lengvatinio apmokestinimo teritorijose; |
| --- | --- |

M.

kadangi skaičiuojama, jog vien dėl pelno mokesčio vengimo prarastų ES mokestinių pajamų suma per metus siekia nuo 50 iki 70 mlrd. EUR, ir kadangi šis skaičius siektų beveik 190 mlrd. EUR, jei būtų atsižvelgta į kitus veiksnius, pvz., specialius mokesčių susitarimus ir mokesčių surinkimo neefektyvumą; kadangi, ES mokesčių stebėjimo centro duomenimis, apie 11 proc. viso ES grynojo turto, t. y. 2 300 mlrd. EUR, laikoma lengvatinio apmokestinimo teritorijose;

| N. | kadangi Europos Parlamentas savo TAXE, TAX2, PANA ir TAX3 rezoliucijose ir rekomendacijose, taip pat naujausiose rezoliucijose, priimtose remiantis Mokesčių pakomitečio (FISC) pranešimais, ne kartą ragino reformuoti tarptautinę pelno mokesčio sistemą, kad būtų galima geriau kovoti su mokesčių slėpimu ir vengimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Parlamentas savo TAXE, TAX2, PANA ir TAX3 rezoliucijose ir rekomendacijose, taip pat naujausiose rezoliucijose, priimtose remiantis Mokesčių pakomitečio (FISC) pranešimais, ne kartą ragino reformuoti tarptautinę pelno mokesčio sistemą, kad būtų galima geriau kovoti su mokesčių slėpimu ir vengimu;

| O. | kadangi, Europolo duomenimis, nustatyta, jog 0,7–1,2 proc. Sąjungos BVP susiję su įtartina finansine veikla, tokia kaip pinigų plovimas, siejamas su korupcija, ginklų prekyba, prekyba žmonėmis, narkotikų platinimu, mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, terorizmo finansavimu ar kita neteisėta veikla, kuri neigiamai veikia kasdienį ES piliečių gyvenimą; kadangi, remiantis Europolo duomenimis, iš 1,1 mln. pranešimų apie įtartiną veiklą 2019 m. valdžios institucijos toliau tyrė tik 10 proc. (tarp valstybių esama didelių skirtumų); |
| --- | --- |

O.

kadangi, Europolo duomenimis, nustatyta, jog 0,7–1,2 proc. Sąjungos BVP susiję su įtartina finansine veikla, tokia kaip pinigų plovimas, siejamas su korupcija, ginklų prekyba, prekyba žmonėmis, narkotikų platinimu, mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, terorizmo finansavimu ar kita neteisėta veikla, kuri neigiamai veikia kasdienį ES piliečių gyvenimą; kadangi, remiantis Europolo duomenimis, iš 1,1 mln. pranešimų apie įtartiną veiklą 2019 m. valdžios institucijos toliau tyrė tik 10 proc. (tarp valstybių esama didelių skirtumų);

| P. | kadangi, nors sunku įvertinti pinigų plovimo mastą, nes natūralu, kad tokio pobūdžio veikla neatskleidžiama, jeigu ji neaptinkama, akivaizdu, kad šis mastas didėja visame pasaulyje; |
| --- | --- |

P.

kadangi, nors sunku įvertinti pinigų plovimo mastą, nes natūralu, kad tokio pobūdžio veikla neatskleidžiama, jeigu ji neaptinkama, akivaizdu, kad šis mastas didėja visame pasaulyje;

| Q. | kadangi, Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro duomenimis, kasmet išplaunama pinigų suma atitinka 2,7 proc. pasaulio metinio BVP; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro duomenimis, kasmet išplaunama pinigų suma atitinka 2,7 proc. pasaulio metinio BVP;

| R. | kadangi Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš daugumą valstybių narių dėl to, kad jos į nacionalinę teisę tinkamai neperkėlė Ketvirtosios ir Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvų (12); |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš daugumą valstybių narių dėl to, kad jos į nacionalinę teisę tinkamai neperkėlė Ketvirtosios ir Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvų (12);

| S. | kadangi Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistema turi trūkumų užtikrinant įgyvendinimą ir kadangi nėra su ja susijusios pakankamai veiksmingos priežiūros; kadangi nuosekliomis teisėkūros reformomis pastaraisiais metais bandyta sugriežtinti sistemą siekiant sumažinti kylančią riziką ir pašalinti trūkumus; |
| --- | --- |

S.

kadangi Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistema turi trūkumų užtikrinant įgyvendinimą ir kadangi nėra su ja susijusios pakankamai veiksmingos priežiūros; kadangi nuosekliomis teisėkūros reformomis pastaraisiais metais bandyta sugriežtinti sistemą siekiant sumažinti kylančią riziką ir pašalinti trūkumus;

| T. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį ES įvykdė keletą teisėkūros reformų, kuriomis siekiama kovoti su mokesčių vengimu ir finansiniais nusikaltimais; kadangi šios reformos turi teigiamą poveikį vidaus rinkos veikimui ir valstybių narių mokesčių bazės ir pajamų apsaugai, o tai yra būtina darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir ypač ES ekonomikos atsigavimo po COVID-19 pandemijos sąlyga; kadangi didėja poreikis Europos Sąjungoje užtikrinti geresnį administracinių, teisminių ir teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį ES įvykdė keletą teisėkūros reformų, kuriomis siekiama kovoti su mokesčių vengimu ir finansiniais nusikaltimais; kadangi šios reformos turi teigiamą poveikį vidaus rinkos veikimui ir valstybių narių mokesčių bazės ir pajamų apsaugai, o tai yra būtina darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir ypač ES ekonomikos atsigavimo po COVID-19 pandemijos sąlyga; kadangi didėja poreikis Europos Sąjungoje užtikrinti geresnį administracinių, teisminių ir teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą;

| U. | kadangi Europos prokuratūra, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), Europolas, Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) ir nacionaliniai finansinės žvalgybos padaliniai atlieka neįkainojamą darbą tarpvalstybinio sukčiavimo, pinigų plovimo ir mokesčių slėpimo nustatymo ir kovos su jais srityje; kadangi šiuose biuruose ir agentūrose nuolat trūksta darbuotojų ir trūksta finansinių išteklių dėl to, kad Taryba, kaip viena iš biudžeto valdymo institucijų, nenorėjo leisti skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių metinės biudžeto procedūros metu; kadangi dėl to Taryba, ypač atsižvelgdama į Pandora dokumentus, turi peržiūrėti ir pakeisti savo poziciją dėl 2022 m. biudžeto ir būsimų biudžetų metinės biudžeto procedūros, kad būtų sustiprinti minėtų institucijų žmogiškieji ir finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos prokuratūra, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), Europolas, Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) ir nacionaliniai finansinės žvalgybos padaliniai atlieka neįkainojamą darbą tarpvalstybinio sukčiavimo, pinigų plovimo ir mokesčių slėpimo nustatymo ir kovos su jais srityje; kadangi šiuose biuruose ir agentūrose nuolat trūksta darbuotojų ir trūksta finansinių išteklių dėl to, kad Taryba, kaip viena iš biudžeto valdymo institucijų, nenorėjo leisti skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių metinės biudžeto procedūros metu; kadangi dėl to Taryba, ypač atsižvelgdama į Pandora dokumentus, turi peržiūrėti ir pakeisti savo poziciją dėl 2022 m. biudžeto ir būsimų biudžetų metinės biudžeto procedūros, kad būtų sustiprinti minėtų institucijų žmogiškieji ir finansiniai ištekliai;

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. spalio 3 d. Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas (ICIJ) paskelbė vadinamuosius Pandoros dokumentus; palankiai vertina ICIJ tiriamąjį darbą ir neįkainojamą indėlį atskleidžiant slaptą lengvatinio apmokestinimo praktiką bei visuomenės informuotumo apie akivaizdų viešąjį interesą sudarančius klausimus didinimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia tarptautinės tiriamosios žurnalistikos ir pranešėjų vaidmenį atskleidžiant, visų pirma politikoje dalyvaujančių asmenų, pažeidimus, korupciją, organizuotą nusikalstamumą, pinigų plovimą ir aplaidumą; akcentuoja esminį tiriamosios žurnalistikos indėlį apsaugant demokratiją ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad būtina apsaugoti tiriamosios žurnalistikos šaltinių, įskaitant informatorius, konfidencialumą ir patvirtina, kad svarbu ginti viešąjį interesą tų šaltinių, kurie susiduria su teisiniais veiksmais arba persekiojimu dėl informacijos atskleidimo viešojo intereso vardan; pabrėžia, kad svarbu ginti žurnalistų laisvę gauti konfidencialius, slaptus ar riboto naudojimo dokumentus, duomenų rinkinius ar kitą medžiagą, neatsižvelgiant į jų kilmę, ir pranešti apie šiuos viešojo intereso klausimus nesibaiminant, kad bus imtasi brangių teisinių veiksmų arba baudžiamojo persekiojimo, jei norima išsaugoti tiriamosios žurnalistikos kaip demokratinės visuomenės sergėtojos vaidmenį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgdamas į tai pakartoja, kad reikia apsaugoti tiriamąją žurnalistiką nuo strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP), taip pat nuo asmeninio priekabiavimo, bauginimo ir grasinimų nužudyti; mano, kad siekiant padėti panaikinti tokį piktnaudžiavimą labai reikalingos privalomos ES masto taisyklės, pagal kurias ES būtų užtikrinama patikima ir nuosekli nepriklausomos žiniasklaidos ir žurnalistų apsauga nuo nepagrįstų ieškinių, kuriais siekiama juos nutildyti arba įbauginti; pabrėžia, kad šiuo metu rengiamas pranešimas savo iniciatyva dėl SLAPP; palankiai vertina tai, kad Komisija rengia iniciatyvą, skirtą žurnalistams ir teisių gynėjams apsaugoti nuo piktnaudžiavimo bylinėjimusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad 2019 m. priimta Pranešėjų apsaugos direktyva (13), ir atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2021 m. pabaigos valstybės narės turi perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad nepaisant visą dešimtmetį besitęsiančių mokesčių skandalų ir ES teisėkūros reformų Pandoros dokumentai rodo, jog pasauliniu lygmeniu nebuvo padaryta reikiamos pažangos įmonių slaptumo apribojimo ir mokesčių slėpimo bei vengimo naudojantis mokesčių rojais srityse; primena, kad įmonių nuosavybės slaptumu prisidengiama slepiant asmeninius finansinius interesus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad Pandoros dokumentai parodo, kaip mokesčių rojai priderino žalingą praktiką prie naujų standartų, kad išliktų patrauklūs mokesčių vengimo tikslais; mano, kad šis prisitaikymas skatina lenktynes dėl žemesnių standartų ir nuolat atsiranda naujų mokesčių rojų su vis patrauklesniais režimais, kenkiančiais kitiems, kurie tampa mažiau patrauklūs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad piliečiai ir sprendimus priimantys asmenys tik nutekėjus duomenims sužino apie lengvatinio apmokestinimo praktiką; primygtinai ragina valstybes nares imtis veiksmų užtikrinant, kad informacija apie tikruosius savininkus būtų prieinama visuomenei, o visa kita svarbi informacija – parlamentams ir kompetentingoms institucijoms, įskaitant, kai aktualu, mokesčių administracijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad Pandoros dokumentuose atskleista slapta sistema gadina teisėtų verslo įmonių reputaciją, didina ekonominę ir socialinę nelygybę, trukdo tinkamai teikti viešąsias paslaugas ir padėti pažeidžiamiausiems asmenims, stabdo ekonomikos plėtrą, kadangi prarandamos pajamos, ir pakerta piliečių pasitikėjimą teisine valstybe ir ekonomine bei demokratine sistema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina valstybių narių kompetentingas institucijas, įskaitant mokesčių administratorius, išanalizuoti ICIJ atskleistus duomenis ir pradėti išsamius Pandoros dokumentuose minimų pažeidimų, susijusius su jų jurisdikcija, tyrimus, įskaitant visų tuose dokumentuose paminėtų asmenų auditus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją peržiūrėti Pandoros dokumentų duomenis ir išsiaiškinti, ar ES lygmeniu reikėtų imtis tolesnių teisėkūros veiksmų ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo procedūrų pagal galiojančius teisės aktus, ir pateikti ataskaitą Parlamentui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos prokuratūrą įvertinti, ar dėl Pandoros dokumentuose atskleistos informacijos turėtų būti pradėti specialūs tyrimai pagal jos įgaliojimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja dėl to, kad Pandoros dokumentuose yra informacijos apie nemažai politikų, įskaitant ES aukšto lygio sprendimus priimančius asmenis, ir ragina susijusių valstybių narių valdžios institucijas atlikti deramus visų pažeidimų tyrimus; ypač apgailestauja dėl to, kad Pandoros dokumentuose minimi politikai, kaip antai Čekijos ministras pirmininkas Andrej Babiš, Kipro prezidentas Nicos Anastasiades (abu jie yra Europos Vadovų Tarybos nariai), Nyderlandų finansų ministras Wopke Hoekstra, Azerbaidžano prezidentas Ilham Aliyev, buvęs Didžiosios Britanijos ministras pirmininkas Tony Blair, Juodkalnijos prezidentas Milo Đukanović ir buvęs Maltos vyriausybės ministras bei ES Komisijos narys John Dalli, ir nurodomi jų ryšiai su mokesčių rojais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti aukštus ES valstybės pareigūnų dorumo, sąžiningumo ir atsakomybės standartus; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų nustatytos valstybės pareigūnų išorinės veiklos, darbo santykių, investicijų, turto ir didelių dovanų bei naudos, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas, susijęs su jų, kaip valstybės pareigūnų, funkcijomis, deklaravimo priemones ir sistemas, kaip rekomenduojama Jungtinių Tautų konvencijoje prieš korupciją; primena, kad Europos Parlamento nariai jau teikia informaciją apie finansinius interesus; ypač ragina politikus, nesant privalomo reikalavimo, savanoriškai informuoti apie turimą turtą priedangos įmonėse; primena, kad šios deklaracijos yra prevencinio pobūdžio ir jomis siekiama skatinti skaidrumą ir sąžiningumą viešojoje erdvėje, todėl į jas neturėtų būti žiūrima kaip į politikų stigmatizavimą teigiant, kad jie dalyvauja nusikalstamoje veikloje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina valstybes nares ir pasaulio lyderius, dalyvaujančius G20 tarpvyriausybiniame forume, įtraukiojoje sistemoje ir Jungtinėse Tautose, imtis veiksmingų priemonių, kad būtų pažaboti mokesčių rojai ir jų veiklos modelis: iš esmės uždrausti priedangos įmones (t. y. neekonominio pobūdžio įmones, kurių vienintelis tikslas – išvengti mokesčių ar apeiti kitus teisės aktus) nustatant konkrečius privalomus skaidrumo ir verslo veiklos kriterijus, kad nebūtų galima naudotis tokiomis įmonėmis, ir uždrausti kitų formų finansines paslaptis, taip pat susitarti dėl minimalaus efektyviojo pelno mokesčio tarifo ir nedelsiant pradėti jį taikyti, ir dar labiau išplėsti bei tobulinti bendrus automatinius ir privalomus informacijos mainus apie visų formų privatųjį kapitalą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad 136 EBPO / G20 BEPS įtraukiojoje sistemoje dalyvaujančios valstybės pasirašė pareiškimą dėl dviejų ramsčių sprendimo siekiant spręsti mokesčių problemas, kylančias dėl ekonomikos skaitmeninimo, ir susitarė dėl esminės tarptautinių mokesčių taisyklių reformos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad įgyvendinus susitarimą bus užtikrintas teisingesnis pelno paskirstymas ir apmokestinimo teisės tarp šalių, kuriose veikia didžiausios ir pelningiausios tarptautinės įmonės, ir bus nustatytas visuotinis minimalus 15 proc. efektyvusis pelno mokesčio tarifas, taikytinas įmonėms, kurių metinės pajamos viršija 750 mln. EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad kovojant su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu svarbu imtis daugiašalių veiksmų ir tarptautinio koordinavimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina G20 lyderius, susitiksiančius Romoje 2021 m. spalio 30–31 d., įgalioti EBPO imtis naujos pasaulinės iniciatyvos dėl automatinio keitimosi informacija persvarstymo ir stiprinti pasaulinį kovos su pinigų plovimu standartų įgyvendinimo valdymą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena visuotinius sąžiningumo, skaidrumo ir bendradarbiavimo apmokestinimo srityje principus; primena savo raginimą valstybėms narėms supaprastinti mokesčių sistemas siekiant užtikrinti teisingesnį apmokestinimą, tikrumą mokesčių srityje ir investicijas į realiąją ekonomiką ir sumažinti spaudimą mokesčių administratoriams, kurie skiria daug lėšų kovai su mokesčių slėpimu ir vengimu; |
| --- | --- |

20.

Dabartinė padėtis ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, įmonių skaidrumo ir informacijos mainų srityse

| 21. | pažymi, kad ES jau taikomi bene aukščiausi įmonių skaidrumo teisėkūros standartai pasaulyje; vis dėlto pažymi, kad net ir šie standartai yra nepakankami, atsižvelgiant į didėjantį kapitalo, asmenų ir turto judumą, sparčią skaitmeninių finansų plėtrą ir vis sudėtingesnes turto nuosavybės apsaugos priemones; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog pagal Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą visų pirma reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų visų ES įsisteigusių juridinių asmenų, įskaitant patikos fondus, tikrųjų savininkų registrus ir suteiktų visuomenei prieigą prie informacijos apie daugumos įmonių struktūrų tikruosius savininkus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES nuolat peržiūri galiojančias kovos su pinigų plovimu, tarpvalstybiniu mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu taisykles, kurios daro teigiamą poveikį tinkamam bendrosios rinkos veikimui ir valstybių narių mokesčių bazių ir pajamų apsaugai, nes tai yra būtina darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir ypač ES ekonomikos atsigavimo po COVID-19 pandemijos sąlyga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad valstybės narės pagal ES teisę privalo reikalauti, kad registruose saugoma informacija būtų tinkama, tiksli ir aktuali, ir, be to, šiuo tikslu turi įdiegti tikrinimo mechanizmus, įskaitant kompetentingų institucijų pareigą pranešti apie neatitikimus; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų pakankamai išteklių patikrinti tikrųjų savininkų registruose esančią informaciją ir kad būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios priemonės arba sankcijos tais atvejais, kai juridiniai asmenys, patikos fondai ir kitų rūšių juridinės struktūros neteikia tinkamos, tikslios ir aktualios informacijos apie tikrąjį savininką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena savo raginimą Komisijai imtis veiksmų ir spręsti problemą, susijusią su nacionaliniuose registruose esamais nepakankamais ir netiksliais duomenimis, kad jais remiantis būtų galima nustatyti tikrųjų savininkų tapatybę, ypač tais atvejais, kai naudojamasi priedangos įmonių tinklu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad Pandoros dokumentai atskleidė tarpusavyje susietų ir viešai prieinamų patikos fondų ir panašių struktūrų tikrųjų savininkų registrų poreikį ir didelę naudą, kad žurnalistai ir pilietinė visuomenė galėtų atidžiau nagrinėti ir geriau patikrinti pateikiamą informaciją; pabrėžia, kad tokiuose registruose svarbu teikti suderintus kompiuteriu skaitomus duomenis ir kad juose turi būti įdiegtos paieškos funkcijos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra susirūpinęs dėl to, kad, remiantis pilietinės visuomenės tyrimu (14), praėjus metams nuo Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimo termino devynios valstybės dar nėra sudariusios viešųjų registrų, o kelios kitos yra nustačiusios geografinės prieigos apribojimus, nors tai prieštarauja ES taisyklėms; be to, apgailestauja, kad dauguma ES valstybių taiko apribojimus, tokius kaip mokėjimo užtvaros ir registracija, todėl, nors iš pirmo žvilgsnio ir laikomasi ES teisės aktų, iš tikrųjų susipažinti su registrais sunku; remia Komisijos pastangas užtikrinti visapusišką Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir jos vykdymą pradedant pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja, kad dėl techninių problemų vėluojama sukurti Tikrosios nuosavybės registrų sąveikos sistemą (BORIS); primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad šios sistemos sukūrimas yra Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje numatytas teisinis reikalavimas ir kad itin svarbu užtikrinti informacijos apie tikruosius savininkus prieigą finansinės žvalgybos padaliniams (FŽP), teisėsaugos institucijoms, įpareigotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei; apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės menkina sistemos BORIS veiksmingumą dar net nepradėjus jos taikyti, nes vėluoja kurti nacionalinius tikrųjų savininkų registrus ir leisti sklandžiai jais naudotis, todėl ragina visus susijusius veikėjus nedelsiant šalinti šį vėlavimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad „OpenLux“ tyrimas jau atskleidė skaidrumo priemonių trūkumus ir dabartinį tikrųjų savininkų viešųjų registrų įgyvendinimo valstybėse narėse lygį; be to, pažymi, kad Pandoros dokumentuose nustatyta asmenų, apeinančių valstybėse narėse galiojančius tikrosios nuosavybės skaidrumo reikalavimus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pakartoja, kad registre nurodyti tikrieji savininkai turėtų būti asmenys, kuriems nuosavybės teise priklauso arba kurie tiesioginėmis arba netiesioginėmis nuosavybės teisėmis kontroliuoja juridinį subjektą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad sudėtinga į nacionalinę teisę perkelti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktus, kurie iki šiol buvo grindžiami minimaliu derinimu; apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse trūksta politinės valios tinkamai perkelti ir įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktus; apgailestauja, kad keletas valstybių narių iki nustatyto termino, t. y. 2020 m. sausio 10 d., į nacionalinę teisę neperkėlė Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos ir iki 2020 m. sausio 10 d. nesukūrė įmonių ir kitų juridinių asmenų tikrųjų savininkų registrų, o iki 2020 m. kovo 10 d. – patikos fondų ir panašių juridinių struktūrų tikrųjų savininkų registrų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | šiuo atžvilgiu palankiai vertina naują kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu dokumentų rinkinį, kurį Komisija pasiūlė 2021 m. liepos mėn., įskaitant bendrą kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių sąvadą ir visų pirma naujas taisykles dėl tikrųjų savininkų skaidrumo; tikisi, kad bus nagrinėjami Komisijos pasiūlymai, ir tebėra įsipareigoję toliau gerinti įmonių skaidrumo standartus ES ir užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ypač palankiai vertina tai, kad Komisija nustatė prievolę ne ES juridiniams asmenims, kurie arba užmezga verslo santykius su ES įsipareigojusiu subjektu, arba įsigyja nekilnojamąjį turtą Sąjungoje, registruoti savo tikrąjį savininką ES tikrųjų savininkų registruose, atsižvelgiant į ankstesnius Parlamento raginimus imtis tokių priemonių, kad būtų panaikinta didelė sistemos spraga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą prašyti valstybių narių suteikti kompetentingoms institucijoms prieigą prie esamų nekilnojamojo turto registrų, kad būtų galima laiku nustatyti bet kurio fizinio ar juridinio asmens, kuriam priklauso nekilnojamasis turtas, tapatybę; palankiai vertina šį pasiūlymą ir įsipareigoja dalyvauti būsimose kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisėkūros procedūrose, kad būtų toliau didinamas nekilnojamojo turto nuosavybės, kuri išlieka patrauklia preke didelės grynosios vertės turto turintiems asmenims siekiant apsaugoti turto vertę, o nusikaltėliams – plauti iš neteisėtos veiklos gautas pajamas, skaidrumas ES; |
| --- | --- |

34.

| 35. | taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti centralizuotų automatizuotų mechanizmų, apimančių mokėjimų ir banko sąskaitų informaciją, sujungimą visoje ES per vieną prieigos punktą, kad teisėsaugos institucijoms ir finansinės žvalgybos padaliniams (FŽP) būtų sudarytos palankesnės sąlygos įvairiais tyrimo etapais greičiau gauti finansinę informaciją ir būtų palengvintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas laikantis duomenų apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą įsteigti naują Europos kovos su pinigų plovimu instituciją, kuri veiktų kaip bendra atrinktų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūros institucija ir kaip bendras ES FŽP koordinavimo ir paramos mechanizmas; pabrėžia, kad naujajai institucijai turėtų būti skiriama daugiau biudžeto lėšų ir ji turėtų turėti pakankamai išteklių, kad galėtų vykdyti finansų subjektų priežiūros įgaliojimus ir vykdyti veiksmingą ne finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūrą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujajai institucijai bus suteikti įgaliojimai sukurti ir valdyti FŽP koordinavimo mechanizmą; palankiai vertina šį pokytį ir tikisi, kad naujoji institucija atliks svarbų vaidmenį gerinant FŽP keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti labiau suderintą veiksmingų ir proporcingų atgrasomųjų sankcijų, ES lygmeniu taikytinų tais atvejais, kai nesilaikoma kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių, rinkinį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | be to, tikisi, kad greitai bus paskelbtas Komisijos pasiūlymas dėl kovos su piktnaudžiavimu priedangos įmonėmis mokesčių tikslais; primygtinai ragina Komisiją neapsiriboti tik reikalavimais dėl esmės, kurie šiuo metu įtraukti į nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašą (toliau – ES sąrašas), bet parengti griežtus ir pažangius realiojo ekonominio turinio reikalavimus; pabrėžia, kad šie subjektai dažnai naudojami pervedant pinigus į mažus mokesčius taikančias šalis neapmokestinamais dividendais, autoriniais atlyginimais ar palūkanomis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant visų teigiamų pokyčių ir būsimų reformų, išlieka dabartinės teisinės spragos ir įgyvendinimo praktikos skirtumai bei nenuoseklumas valstybėse narėse; be to, pabrėžia, kad Europos keitimosi informacija sistemos ribotumą iš dalies lemia išteklių trūkumas mokesčių administravimo institucijose ir FŽP; atkreipia dėmesį į būtinybę Europos Sąjungoje užtikrinti geresnį administracinių, teisminių ir teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina valstybes nares skirti pakankamai išteklių informacijai tvarkyti ir ja keistis per FŽP ir visą teisėsaugos sistemą; ragina Komisiją įvertinti, ar FŽP turi pakankamai išteklių veiksmingai kovoti su pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizika; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad reikėtų toliau svarstyti iniciatyvas, kuriomis būtų galima užtikrinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu veiksmų vykdymą ES ir nacionaliniu lygmenimis, pvz., didinti Europos prokuratūros kompetenciją vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, nesusijusius su ES biudžetu, didinti Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) kompetenciją ir stiprinti esamas agentūras, pvz., Europolą ir Eurojustą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Europolą aktyviau bendradarbiauti su valstybių narių teisėsaugos institucijomis tiriant mokestinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 13/2021 išvadas ir rekomendacijas, pagal kurias „ES kovos su pinigų plovimu bankų sektoriuje pastangos yra susiskaidžiusios, o įgyvendinimas – nepakankamas“; apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai aptiko institucinį susiskaidymą ir menką koordinavimą ES lygmeniu, kai buvo vykdoma kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu veikla ir imamasi veiksmų ten, kur buvo nustatyta rizika; |
| --- | --- |

44.

| 45. | susirūpinęs pažymi, kad Komisija lėtai vertino valstybių narių direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę dėl prastos kai kurių valstybių narių komunikacijos kokybės ir ribotų išteklių Komisijoje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina tai, kad Europos bankininkystės institucijos (EBI) darbuotojai atliko išsamius galimų ES teisės pažeidimų tyrimus, tačiau apgailestauja, kad šis procesas buvo pernelyg vilkinamas; apgailestauja dėl to, kad EBI nepradėjo daugiau tyrimų savo iniciatyva; apgailestauja dėl to, kad Komisija neturi vidaus gairių, pagal kurias būtų galima prašyti EBI atlikti tyrimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | yra labai susirūpinęs dėl Europos Audito Rūmų rastų įrodymų apie bandymus daryti įtaką Priežiūros tarybai, kuri buvo patariamojo proceso dalis atliekant vieną tyrimą dėl ES teisės pažeidimo; ragina EBI užkirsti kelią tolesniems bandymams daryti įtaką tyrimo grupės nariams svarstymų metu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją, EBI ir Europos Centrinį Banką per Audito Rūmų nustatytą laikotarpį spręsti iškeltus klausimus ir vykdyti Audito Rūmų rekomendacijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | dar kartą ragina valstybes nares užtikrinti, kad investavus suteikta pilietybė arba pagal investavimo schemas suteiktas leidimas gyventi visais atvejais būtų skaidrūs ir pagrįsti aiškiomis taisyklėmis; yra susirūpinęs dėl to, kad visos šios schemos galėjo padidinti pinigų plovimo ir mokesčių slėpimo grėsmę ir kartu pakenkti abipusiam pasitikėjimui ir Šengeno erdvės bei euro zonos vientisumui bei kelti Sąjungai ir jos valstybėms narėms kitą politinę, ekonominę ir saugumo riziką; ragina Komisiją kuo greičiau po to, kai Parlamentas pateiks savo rekomendacijas, pateikti pasiūlymų dėl investavus suteikiamos pilietybės ir pagal investavimo schemas suteikiamo leidimo gyventi reglamentavimo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją atsižvelgti į Pandoros dokumentų duomenis sudarant didelės rizikos trečiųjų šalių, ypač jurisdikciją turinčių subjektų, kurie veikia kaip bendrovių steigimo centrai ir padeda vykdyti finansinius nusikaltimus, ES sąrašą; pakartoja, kad turėtų būti galima į sąrašą įtraukti trečiąsias šalis, kurios nebendradarbiauja su valstybėmis narėmis didelio atgarsio sulaukusių Europos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tyrimų srityje; pabrėžia, kad svarbu atlikti nepriklausomą trečiųjų šalių vertinimą ES, kuriame neturėtų būti geopolitinio kišimosi, ir pabrėžia, kad reikėtų daugiau reikšmės, kaip trečiųjų šalių vertinimo kriterijui, teikti tikrosios nuosavybės skaidrumui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | susirūpinęs pažymi, kad, remiantis atskleista informacija, įpareigotieji subjektai ne visada gali vykdyti pareigą atlikti sustiprintą išsamų patikrinimą politikoje dalyvaujančių asmenų, jų šeimos narių ir artimų bendrininkų atžvilgiu; ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu veiksmingai vykdomas politikoje dalyvaujančių asmenų nustatymas ir griežtesnis išsamus patikrinimas, taip pat įvertinti kliūtis, su kuriomis šiuo atžvilgiu susiduria įpareigotieji subjektai; pabrėžia, kad svarbu rinkti duomenis apie tai, kaip įpareigotieji subjektai laikosi reikalavimų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į Europos Tarybos atliekamą tyrimą dėl Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos konkretaus įgyvendinimo ir veiksmingo taikymo valstybėse narėse vertinimo, kaip to prašė Komisija; ragina Komisiją paskelbti Europos Tarybos valstybių narių vertinimo ataskaitas ir užtikrinti, kad vertinimo procese dalyvautų pilietinės visuomenės organizacijos; |
| --- | --- |

52.

Veiksmai, kurių reikia imtis pasaulinėje arenoje

| 53. | smerkia tai, kad, be garsių mokesčių rojų, kurie buvo atskleisti anksčiau, Pandoros dokumentuose atskleista, kad kai kurios JAV valstijos, pvz., Pietų Dakota, Alaska, Vajomingas, Delaveras ir Nevada, tapo finansinės ir įmonių paslapties centrais; ragina JAV federalines ir valstijų vyriausybes imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti didesnį įmonių skaidrumą ir prisijungti prie bendro duomenų teikimo standarto (angl. Common Reporting Standard, CRS) bei taip visapusiškai keistis informacija su kitomis šalimis; primena, kad ES sąraše vertinama, ar, remiantis Pasaulinio skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių tikslais forumo duomenimis, jurisdikciją turintis subjektas turi bent „iš esmės atitinkantį“ bendro duomenų teikimo standarto reitingą; ragina Tarybą iš naujo įvertinti JAV pagal ES sąrašą, ypač atsižvelgiant į mokesčių skaidrumo kriterijus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad JAV šiuo metu nedalyvauja taikant bendrą duomenų teikimo standartą, t. y. informacijos standartą, pagal kurį mokesčių administratoriai automatiškai keičiasi informacija apie finansines sąskaitas pasauliniu lygmeniu, kurį 2014 m. parengė EBPO; todėl pažymi, kad JAV labai atsilieka nuo kitų pasaulio šalių pagal bendrus keitimosi informacija standartus; pripažįsta, kad JAV atliko pagrindinį vaidmenį skatindamos skaidrumą, kai priėmė Užsienio sąskaitoms taikomų mokestinių prievolių vykdymo aktą; tačiau apgailestauja dėl šio akto apribojimų abipusiškumo požiūriu ir jo šalutinio poveikio vadinamiesiems atsitiktiniams amerikiečiams; apgailestauja, kad Europos lygmeniu dar nerastas ilgalaikis sprendimas; primena, kad, pavyzdžiui, pagal bendrą duomenų teikimo standartą reikalaujama, kad jurisdikciją turintys subjektai, kurie dalyvauja sudarant bendro duomenų teikimo standarto susitarimą, visapusiškai tarpusavyje keistųsi duomenimis apie finansines sąskaitas; todėl pažymi, kad JAV tampa reikšminga ne JAV piliečių finansines paslaptis užtikrinančia šalimi dėl dviejų pagrindinių spragų: dalijamasi tik informacija apie turtą JAV, o informacija apie tikruosius savininkus nesikeičiama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina neseniai priimtą JAV įmonių skaidrumo aktą, pagal kurį reikalaujama, kad kai kurios korporacijos ir ribotos atsakomybės bendrovės atskleistų informaciją apie tikruosius savininkus teisėsaugos institucijoms ir kitoms teisiškai įgaliotoms kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijoms; vis dėlto pažymi, kad naujuoju teisės aktu neužtikrinamas visiškas įmonių skaidrumas, atitinkantis dabartinį standartą ES, ir visų pirma jis netaikomas patikos fondams ir panašioms struktūroms, apie kurias kalbama Pandoros dokumentuose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | be to, palankiai vertina pasiūlytą JAV naujų institucijų, atsakingų už verslo pinigų plovimo ir sąlygų saugumo rizikai sudarymo klausimus, steigimo aktą (angl. Establishing New Authorities for Business Laundering and Enabling Risks to Security (ENABLERS) Act), parengtą po Pandoros dokumentų atskleidimo, pagal kurį JAV iždo departamentas turėtų parengti naujas išsamaus patikrinimo taisykles JAV tarpininkams, kurie sudaro palankias sąlygas užsienio turto srautams į JAV; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad JAV 2021 m. gruodžio 9–10 d. surengs aukščiausiojo lygio susitikimą demokratijos klausimais, į kurį bus įtrauktas kovos su korupcija ramstis; ragina JAV vyriausybę pasinaudoti šia proga ir paskelbti tolesnes reformas siekiant užtikrinti, kad JAV nebebūtų naudojamos neteisėtoms lėšoms plauti, ir nebesudarytų sąlygų mokesčių vengimui; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti EBPO naujas derybas su JAV, siekiant užtikrinti visišką abipusiškumą įgyvendinant bendrai suderintą ir sustiprintą bendro duomenų teikimo standarto sistemą; pabrėžia, kad tai leistų pasiekti didelės pažangos ir sumažinti finansų įstaigų reikalavimų laikymosi išlaidas bei gerokai sumažintų biurokratinę naštą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | be to, pabrėžia, kad visos valstybės narės prisijungė prie bendro duomenų teikimo standarto; pažymi, kad nuo 2016 m. įgyvendinti bendrą duomenų teikimo standartą keitimuisi informacija ES padeda Antroji direktyva dėl administracinio bendradarbiavimo (DAB2); atsižvelgdamas į tai, pakartoja savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje „ES reikalavimų dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais įgyvendinimas: pažanga, įgyta patirtis ir kliūtys, kurias reikia įveikti“ išdėstytas rekomendacijas; labai apgailestauja dėl to, kad visos valstybės narės, išskyrus Suomiją ir Švediją, atsisakė suteikti Parlamentui prieigą prie atitinkamų duomenų, kad jis galėtų įvertinti direktyvos dėl administracinio bendradarbiavimo nuostatų įgyvendinimą; apgailestauja dėl to, kad Komisija neleido Parlamentui susipažinti su atitinkamais jos turimais duomenimis; pažymi, kad šis atsisakymas neatitinka raginimų užtikrinti didesnį skaidrumą ir bendradarbiavimą mokesčių srityje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) tarpusavio vertinimo procesas yra visapusiška priemonė siekiant įvertinti FATF rekomendacijų įgyvendinimo mastą ir bendrus šalies veiklos rezultatus kovos su pinigų plovimu srityje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina FATF užtikrinti, kad būtų reikalaujama viešai prieinamų tikrųjų savininkų registrų siekiant atitikti standartą, numatomą Rekomendacijos Nr. 24 dėl juridinių asmenų skaidrumo ir tikrosios nuosavybės peržiūroje, ir patobulinti tikrosios nuosavybės apibrėžtį, kad būtų panaikintos visos galimos spragos, uždrausti pareikštinių akcijų paketus, sugriežtinti reikalavimus dėl nominaliųjų akcininkų ir, galiausiai, įpareigoti atitiktį užtikrinančius jurisdikciją turinčius subjektus reikalauti, kad užsienio bendrovės, turinčios ryšių su tam tikra šalimi, laikytųsi tų pačių taisyklių dėl tikrųjų savininkų atskleidimo, kurios taikomos vietos bendrovėms; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina ES valstybes nares FATF ir Komisiją užtikrinti, kad ES pasauliniu lygmeniu laikytųsi vieningos pozicijos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos klausimais, ir siekti pirmiau minėtų reformų, kad visame pasaulyje būtų sudarytos vienodos sąlygos ir veiksmingai uždraustas įmonių nuosavybės slaptumas, drauge propaguojant labiau atskaitingą ir skaidresnę tarptautinę valdymo sistemą kovos su pinigų plovimu srityje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją ir ES valstybes nares FATF taip pat prioritetine tvarka įvertinti šalis, kuriose yra bendrovių steigimo centrai ir kurias tarptautinės organizacijos priskyrė prie turinčių daug savo kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos trūkumų, tačiau kurių FATF dar netikrino, nes jos neatitiko FATF tarptautinio bendradarbiavimo peržiūros grupės (ICRG) prioriteto kriterijų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pažymi, kad daugiau kaip 1 500 Jungtinėje Karalystėje esančio nekilnojamojo turto objektų, kurių apskaičiuotoji vertė viršija 4 mlrd. GBP, nupirkta slaptų savininkų naudojantis lengvatinio apmokestinimo įmonėmis; pripažįsta, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė įsipareigojo priimti 2018 m. teisės akto projektą, kuriuo nustatomas tikrųjų savininkų, kurie yra užsienio subjektai, kuriems priklauso Jungtinės Karalystės nekilnojamasis turtas, viešas registras; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad Pandoros dokumentai atskleidė, kaip ir toliau naudojamasi Jungtine Karalyste per jos Karūnos priklausinius ir užjūrio teritorijas kaip mokesčių vengimo ir slaptų lengvatinio apmokestinimo sandorių centru; ragina Komisiją nustatyti galimus būdus ir atsakomąsias priemones, siekiant užtikrinti bendradarbiavimą ir mokesčių ir kovos su pinigų plovimu standartų suderinimą, be kita ko, susiejant finansinių paslaugų srities sprendimus dėl lygiavertiškumo su mokesčių skaidrumo ir kovos su pinigų plovimu standartų, lygiaverčių ES standartams, priėmimu; |
| --- | --- |

65.

Tarpininkų reguliavimas

| 66. | apgailestauja dėl to, kad po anksčiau atskleistų faktų Pandoros dokumentai dar atskleidė, kad 14 profesionalių lengvatinio apmokestinimo įmonių paslaugų teikėjų, įskaitant teisinių paslaugų įmones, mokesčių konsultantus ir turto valdytojus, padeda didelės grynosios vertės turto turintiems asmenims kurti savo turto apsaugos struktūras, užtikrindami, kad ši veikla neperžengtų teisėtumo ribų; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad pagal tarptautinius kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu standartus ne finansų sektorius privalo laikytis išsamaus klientų patikrinimo prievolių ir pranešti valdžios institucijoms apie įtartiną veiklą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | apgailestauja dėl to, kad daugelis jurisdikcijų, taip pat ES viduje, daugelį metų nevykdo pagrindinių FATF reikalavimų kuriais įpareigotų ne finansų sektoriaus tarpininkus įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu prievoles, kad spręstų jo kuriamų slaptų struktūrų problemą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkreipia dėmesį į tai, kad šių profesijų savireguliavimas ir priežiūra nebuvo veiksmingi užtikrinant atitiktį teisės aktams ir skiriant sankcijas už jų pažeidimus; šiuo požiūriu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą įgalioti naująją kovos su pinigų plovimu instituciją koordinuoti ne finansų sektoriaus priežiūrą, koordinuoti priežiūros standartų ir praktikos tarpusavio vertinimus ir prašyti, kad ne finansų sektoriaus priežiūros institucijos tirtų galimus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimų pažeidimus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina FATF prioritetine tvarka atlikti horizontalią FATF standartų, susijusių su nefinansinėmis įmonėmis ir profesijomis, įgyvendinimo valstybėse peržiūrą ir pradėti specialų tolesnių veiksmų procesą, kaip tai buvo sėkmingai padaryta įgyvendinant Terorizmo finansavimo faktų nustatymo iniciatyvą, kad visame pasaulyje sparčiai padidėtų atitiktis FATF reikalavimams, taikomiems nefinansiniam sektoriui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | dar kartą išreiškia savo susirūpinimą tuo, kad šie veiklos vykdytojai neretai teikia teisines konsultacijas, patarimus mokesčių klausimais ir audito paslaugas vienu metu ir įmonėms, ir valdžios institucijoms; todėl yra susirūpinęs dėl to, kad ekonominės paskatos, dėl kurių sudaromos sąlygos kurti mokesčių vengimo struktūras, remia paslaugų teikėjų sektorių, kuris taip pat gali būti naudojamas siekiant plauti nusikalstamos veiklos pajamas; pakartoja savo ankstesnėse rezoliucijose ir rekomendacijose (15) pateiktus prašymus šiuo klausimu ir prašo Komisijos bei valstybių narių įvertinti tokiems veiklos vykdytojams taikomą reglamentavimo sistemą, siekiant užkirsti kelią tarpininkams, padedantiems išvengti mokesčių, juos slėpti ir plauti pinigus, patekti į rinką; tikisi, kad teisinė sistema bus patobulinta Komisijai atlikus Teisės aktų nustatyto audito direktyvos peržiūrą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primena, kad pagal DAB6 tarpininkai privalo pranešti apie sistemas mokesčių institucijoms remdamiesi požymiais, aiškiai bylojančiais apie mokesčių vengimą, visų pirma atsižvelgiant į mokesčių teisės aktų struktūrines spragas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją į DAB6 ataskaitų teikimo reikalavimus įtraukti tarpvalstybinius susitarimus dėl klientų, kurie yra fiziniai asmenys, turto valdymo; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją į savo būsimą pasiūlymą dėl DAB8 (be kitų ankstesnių rekomendacijų, susijusių su DAB3 ir išdėstytų Parlamento rezoliucijoje dėl ES reikalavimų dėl keitimosi informacija apie mokesčius įgyvendinimo) įtraukti keitimąsi sprendimais dėl mokesčių fiziniams asmenims, kuriuos dažnai parengia tarpininkai, siekiant užtikrinti, kad su visomis valstybėmis narėmis būtų dalijamasi susitarimais, sudarytais su valstybės narės mokesčių institucijomis, dėl didelės grynosios vertės turto turinčių asmenų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad advokato profesinės paslapties apsauga negali būti naudojamasi neteisėtai praktikai pridengti; atkreipia dėmesį į vienoje Europos Žmogaus Teisių Teismo byloje (16) padarytas išvadas, kad advokato ir kliento santykių konfidencialumas ir advokato profesinės paslapties apsauga nepanaikino pareigos pranešti apie įtarimus, turint teisėtą tikslą – užkirsti kelią nusikalstamai veiklai, ir kad toks pranešimas buvo būtinas siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

75.

| 76. | dar kartą ragina Komisiją vadovaujantis Europos teismų praktika paskelbti gaires dėl advokato teisės neatskleisti informacijos apie klientą principo aiškinimo ir taikymo, skirtas šios profesijos atstovams, ir aiškiai atskirti tradicines teisines konsultacijas ir teisininkus, vykdančius veiklą finansų srityje; |
| --- | --- |

76.

ES sąrašo ir apmokestinimo politikos reforma

| 77. | dar kartą akcentuoja neigiamą agresyvaus mokesčių planavimo poveikį, nes dėl jo vyksta valstybių narių mokesčių bazės erozija ir piliečiams bei įmonėms, ypač MVĮ, kurie laikosi mokesčių įstatymų, užkraunama neproporcinga mokestinė našta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad dėl mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo, taip pat dėl pelno perkėlimo schemų valstybės ir gyventojai neteko išteklių, kurie yra labai svarbūs skatinant vystymąsi ir socialinį teisingumą, o valstybės neteko finansinių galimybių savo veikimui užtikrinti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primygtinai reikalauja, kad, siekdama ateityje vykdyti mokesčių politikos teisėkūros reformas, kurios būtinos siekiant veiksmingai spręsti Pandoros dokumentuose atskleistas problemas, Komisija išnagrinėtų visas galimybes, kurias suteikia Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, įskaitant jos 116 straipsnį, sprendimų priėmimą padaryti veiksmingesnį; |
| --- | --- |

79.

| 80. | apgailestauja dėl to, kad ES sąrašas, kuris taip pat vadinamas ES mokesčių rojų juoduoju sąrašu, ir toliau lieka neefektyvi priemonė, nepaisant vis didesnių mokesčių skandalų ir iš žurnalistų ir nevyriausybinių organizacijų gaunamų nerimą keliančių pranešimų; apgailestauja dėl to, kad valstybių narių finansų ministrai dar neprisiėmė nei asmeninės, nei bendros atsakomybės kovoje su mokesčių rojais, lengvatinio apmokestinimo įmonėmis ir patikos fondais ir, atvirkščiai – vis silpnina esamą juodąjį sąrašą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ypač apgailestauja dėl to, kad po to, ką atskleidė Pandoros dokumentai, ES finansų ministrų taryba 2021 m. spalio 5 d. posėdyje nusprendė sutrumpinti ES mokesčių rojų sąrašą ir iš jo išbraukti Karibų jūros salas Angiliją ir Dominiką, taip pat Seišelius, nors jie minimi atskleistuose faktuose ir vis dar tik iš dalies atitinka tarptautinį skaidrumo ir keitimosi informacija gavus prašymą standartą, nepaisant to, kad Pasaulinis forumas neseniai juos įtraukė į antrąjį vertinimo etapą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pažymi, kad du trečdaliai priedangos įmonių, nurodytų Pandoros dokumentuose, yra Didžiosios Britanijos Mergelių Salose, kurios niekada nebuvo įtrauktos į ES juodąjį sąrašą (atitinkamų Tarybos išvadų I priedą) ir 2020 m. vasario mėn. išbrauktos iš pilkojo sąrašo (II priedo); |
| --- | --- |

82.

| 83. | pakartoja savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliucijos dėl ES mokesčių rojų sąrašo reformos išvadas ir rekomendacijas, ragina užtikrinti didesnį kriterijų, taikomų sudarant sąrašą, skaidrumą; mano, kad ši reforma turėtų būti įgyvendinta iki 2021 m. pabaigos, siekiant apsaugoti ES nuo bet kokio kito pajamų praradimo per atsigavimo po COVID-19 pandemijos laikotarpį; |
| --- | --- |

83.

| 84. | apgailestauja dėl Tarybos nenoro pritarti siūlomam skaidrumo kriterijui dėl galutinių tikrųjų savininkų; ragina Tarybą skubiai pritarti šiam kriterijui laikantis DAB5 nuostatų; |
| --- | --- |

84.

| 85. | dar kartą ragina sugriežtinti kriterijus ir užtikrinti, kad būtų geriau įgyvendinami įsipareigojimai, susiję su ES sąrašu, visų pirma sąžiningo apmokestinimo kriterijai, pagal kuriuos „jurisdikciją turintis subjektas turėtų nepadėti lengvatinių mokesčių struktūroms ar priemonėms, kuriomis siekiama pritraukti pelno, neatspindinčio realios ekonominės veiklos jurisdikciją turinčio subjekto teritorijoje“; primena savo raginimą taip pat vertinti ir stebėti mokesčių schemas ES viduje ir taip pagal tuos pačius kriterijus, kurie taikomi sudarant ES sąrašą, reformuoti ES kovos su žalinga mokesčių praktika politiką ir Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą, kuris turėtų tapti privalomas; ypač ragina pradėti taikyti minimalaus ekonominio turinio lygio kriterijų nustatant, kas yra mokesčių rojus, tinkamos sankcijos, minimalus efektyvusis apmokestinimas laikantis tarptautiniu mastu sutarto minimalaus efektyviojo mokesčių tarifo pagal įtraukios sistemos II ramstį, ir išplėsti Verslo apmokestinimo elgesio kodekso taikymo sritį įtraukiant lengvatinius gyventojų pajamų mokesčio režimus, kad būtų apimtos ir specialios pilietybės programos arba priemonės, kuriomis siekiama pritraukti itin judžių turtingų asmenų ir vadinamųjų skaitmeninių klajoklių ir kurios gali lemti didelius bendrosios rinkos iškraipymus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pažymi, kad trečiųjų valstybių įtraukimas į ES sąrašą turi nedaug tiesioginių ir saistančių pasekmių; mano, kad įtraukus į ES juodąjį sąrašą turėtų būti taikomos veiksmingos atgrasomosios sankcijos ir kad peržiūrėtas sąrašas turėtų būti susietas su sankcijų režimu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | primena, kad Komisija per semestro procesą kritikavo kai kurias valstybes nares dėl jų mokesčių sistemų trūkumų, kurie palengvina agresyvų mokesčių planavimą; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Verslo apmokestinimo elgesio kodekso reformos, grindžiamą naujausiais pasiūlymais, išdėstytais 2021 m. spalio 7 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES politikos, susijusios su žalinga mokesčių praktika, reformos (įskaitant Elgesio kodekso grupės reformą); |
| --- | --- |

88.

| 89. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl bendros visoje ES taikomos dividendų ar palūkanų išskaičiuojamųjų mokesčių sistemos; pabrėžia, kad tol, kol nebus sukurta bendra sistema, valstybės narės gali imtis teisėtų atsakomųjų priemonių savo mokesčių bazėms apsaugoti; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Tarybai, Komisijai ir Finansinių veiksmų darbo grupei. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OL C 390, 2019 11 18, p. 111.

(2)  OL C 366, 2017 10 27, p. 51.

(3)  OL C 101, 2018 3 16, p. 79.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 132.

(5)  OL C 108, 2021 3 26, p. 8.

(6)  OL C 255, 2021 6 29, p. 22.

(7)  OL C 371, 2021 9 15, p. 92.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0022.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0392.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0416.

(11)  2021 m. balandžio 6 d. Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas pranešė, kad „vykstant tyrimui Panamos dokumentai padėjo susigrąžinti 1,36 mlrd. USD pajamų“;

(12)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 141, 2015 6 5, p. 73). 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

(13)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

(14)  Transparency International, „Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union“, (Prieiga nesuteikiama? Prieiga prie tikrosios nuosavybės duomenų ir galimybė su jais susipažinti Europos Sąjungoje“) 2021 m. gegužės 26 d.

(15)  Žr., pvz., 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo 143 punktą (OL C 369, 2018 10 11, p. 132).

(16)  Žr. 2012 m. gruodžio 6 d. Teismo sprendimą byloje Michaud prieš Prancūziją.

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Teisinės valstybės krizė Lenkijoje ir ES teisės viršenybė

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1, 2, 4 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1, 2, 4 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo, pateiktą pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo, pateiktą pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį (COM(2017)0835),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1) (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1) (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairių parengimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairių parengimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir toliau blogėjančios teisinės valstybės padėties Lenkijoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir toliau blogėjančios teisinės valstybės padėties Lenkijoje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2021)0700),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises“; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises“;

| B. | kadangi 2021 m. kovo 29 d. Lenkijos ministras pirmininkas pateikė prašymą daugelio abejotinu laikomam ir neteisėtam „Konstituciniam Teismui“ išnagrinėti, ar ES sutarties nuostatos, susijusios su ES teisės viršenybe ir veiksminga teismine apsauga, suderinamos su Lenkijos Konstitucija (8); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2021 m. kovo 29 d. Lenkijos ministras pirmininkas pateikė prašymą daugelio abejotinu laikomam ir neteisėtam „Konstituciniam Teismui“ išnagrinėti, ar ES sutarties nuostatos, susijusios su ES teisės viršenybe ir veiksminga teismine apsauga, suderinamos su Lenkijos Konstitucija (8);

| C. | kadangi ESTT savo 2021 m. liepos 14 d. nutartimi leido taikyti laikinąsias priemones, dėl kurių pagal SESV 279 straipsnį kreipėsi Komisija ir kurios yra susijusios su Lenkijos Aukščiausiojo Teismo drausmės bylų kolegijos veikimu bei tolesnių Lenkijos teisės nuostatų, kuriomis daromas poveikis teismų nepriklausomumui, galiojimo sustabdymu (9); |
| --- | --- |

C.

kadangi ESTT savo 2021 m. liepos 14 d. nutartimi leido taikyti laikinąsias priemones, dėl kurių pagal SESV 279 straipsnį kreipėsi Komisija ir kurios yra susijusios su Lenkijos Aukščiausiojo Teismo drausmės bylų kolegijos veikimu bei tolesnių Lenkijos teisės nuostatų, kuriomis daromas poveikis teismų nepriklausomumui, galiojimo sustabdymu (9);

| D. | kadangi 2021 m. liepos 14 d. neteisėtas Lenkijos „Konstitucinis Teismas“ nusprendė, kad ESTT laikinosios apsaugos priemonės, susijusios su Lenkijos teismų struktūra, nesuderinamos su Lenkijos Konstitucija (10); |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. liepos 14 d. neteisėtas Lenkijos „Konstitucinis Teismas“ nusprendė, kad ESTT laikinosios apsaugos priemonės, susijusios su Lenkijos teismų struktūra, nesuderinamos su Lenkijos Konstitucija (10);

| E. | kadangi 2021 m. liepos 15 d. ESTT priėmė sprendimą byloje C-791/19 (11), kad Lenkijos teisėjams taikoma drausmės tvarka nesuderinama su ES teise; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2021 m. liepos 15 d. ESTT priėmė sprendimą byloje C-791/19 (11), kad Lenkijos teisėjams taikoma drausmės tvarka nesuderinama su ES teise;

| F. | kadangi 2021 m. spalio 6 d. ESTT priėmė sprendimą, kad teisėjų pervedimas iš vieno teismo į kitą arba iš vieno to paties teismo skyriaus į kitą be jų sutikimo gali pakirsti teisėjų nepašalinamumo ir teismų nepriklausomumo principus (12); |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. spalio 6 d. ESTT priėmė sprendimą, kad teisėjų pervedimas iš vieno teismo į kitą arba iš vieno to paties teismo skyriaus į kitą be jų sutikimo gali pakirsti teisėjų nepašalinamumo ir teismų nepriklausomumo principus (12);

| G. | kadangi 2021 m. spalio 6 d. ESTT pirmininko pavaduotoja atmetė Lenkijos prašymą atšaukti 2021 m. liepos 14 d. ESTT pirmininko pavaduotojos nutartį, kuria reikalaujama sustabdyti nacionalinių nuostatų, visų pirma susijusių su Aukščiausiojo Teismo drausmės bylų kolegijos įgaliojimais, taikymą (13); |
| --- | --- |

G.

kadangi 2021 m. spalio 6 d. ESTT pirmininko pavaduotoja atmetė Lenkijos prašymą atšaukti 2021 m. liepos 14 d. ESTT pirmininko pavaduotojos nutartį, kuria reikalaujama sustabdyti nacionalinių nuostatų, visų pirma susijusių su Aukščiausiojo Teismo drausmės bylų kolegijos įgaliojimais, taikymą (13);

| H. | kadangi 2021 m. spalio 7 d. neteisėtas „Konstitucinis Teismas“ paskelbė savo sprendimą byloje K 3/21 dėl Lenkijos ministro pirmininko prašymo, pateikto 2021 m. kovo 29 d.: šiame sprendime, kuris buvo priimtas su dviem atskirosiomis nuomonėmis, daroma išvada, kad ES sutarties nuostatos prieštarauja Lenkijos Konstitucijai daugybe pagrindų; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2021 m. spalio 7 d. neteisėtas „Konstitucinis Teismas“ paskelbė savo sprendimą byloje K 3/21 dėl Lenkijos ministro pirmininko prašymo, pateikto 2021 m. kovo 29 d.: šiame sprendime, kuris buvo priimtas su dviem atskirosiomis nuomonėmis, daroma išvada, kad ES sutarties nuostatos prieštarauja Lenkijos Konstitucijai daugybe pagrindų;

| I. | kadangi 2021 m. spalio 10 d. daugiau nei 100 000 Lenkijos piliečių dalyvavo visoje Lenkijoje rengtose taikiose demonstracijose, siekdami parodyti, kad remia Lenkijos narystę ES; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. spalio 10 d. daugiau nei 100 000 Lenkijos piliečių dalyvavo visoje Lenkijoje rengtose taikiose demonstracijose, siekdami parodyti, kad remia Lenkijos narystę ES;

| J. | kadangi 2020 m. spalio 22 d. neteisėtu konstituciniu tribunolu taip pat buvo naudojamasi politiškai siekiant užsipulti moterų teises; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2020 m. spalio 22 d. neteisėtu konstituciniu tribunolu taip pat buvo naudojamasi politiškai siekiant užsipulti moterų teises;

| K. | kadangi, 2021 m. spalio 12 d. sprendimą byloje K 3/21 paskelbus Lenkijos oficialiajame leidinyje (14), jis teisiškai įsigaliojo Lenkijos teisinėje sistemoje; |
| --- | --- |

K.

kadangi, 2021 m. spalio 12 d. sprendimą byloje K 3/21 paskelbus Lenkijos oficialiajame leidinyje (14), jis teisiškai įsigaliojo Lenkijos teisinėje sistemoje;

| L. | kadangi Europos administracinių teismų teisėjų asociacija taip pat pareiškė nuomonę, kad neteisėto „Konstitucinio Teismo“ sprendimas aiškiai prieštarauja pagrindiniam ES teisės viršenybės principui (15); |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos administracinių teismų teisėjų asociacija taip pat pareiškė nuomonę, kad neteisėto „Konstitucinio Teismo“ sprendimas aiškiai prieštarauja pagrindiniam ES teisės viršenybės principui (15);

| M. | kadangi didžioji dauguma 2021 m. rugpjūčio mėn. atliktos „Eurobarometro“ greitosios apklausos respondentų pritarė tam, kad ES lėšas valstybėms narėms skirtų tik jeigu jų vyriausybės laikosi teisinės valstybės ir demokratijos principų bei juos įgyvendina; kadangi šis rodiklis buvo labai aukštas ir Lenkijoje (72 proc.) (16); |
| --- | --- |

M.

kadangi didžioji dauguma 2021 m. rugpjūčio mėn. atliktos „Eurobarometro“ greitosios apklausos respondentų pritarė tam, kad ES lėšas valstybėms narėms skirtų tik jeigu jų vyriausybės laikosi teisinės valstybės ir demokratijos principų bei juos įgyvendina; kadangi šis rodiklis buvo labai aukštas ir Lenkijoje (72 proc.) (16);

| N. | kadangi, remiantis įvairiomis apklausomis, kurios Lenkijoje buvo atliktos 2021 m. rugsėjo ir spalio mėn., tik 5 proc. respondentų atsakė, jog norėtų, kad Lenkija išstotų iš ES (17), 90 proc. jų Lenkijos narystę ES įvertino teigiamai (18), o 95 proc. taip pat pažymėjo, jog mano, kad ES parama teigiamai paveikė jų miesto ar regiono vystymąsi, kuris viršija ES vidurkį (19); |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis įvairiomis apklausomis, kurios Lenkijoje buvo atliktos 2021 m. rugsėjo ir spalio mėn., tik 5 proc. respondentų atsakė, jog norėtų, kad Lenkija išstotų iš ES (17), 90 proc. jų Lenkijos narystę ES įvertino teigiamai (18), o 95 proc. taip pat pažymėjo, jog mano, kad ES parama teigiamai paveikė jų miesto ar regiono vystymąsi, kuris viršija ES vidurkį (19);

1.

labai apgailestauja dėl 2021 m. spalio 7 d. neteisėto „Konstitucinio Teismo“ sprendimo (20) ir laiko jį išpuoliu prieš visą vertybių ir teisės aktų siejamą Europos bendriją paminant ES teisės viršenybę, kuri yra vienas kertinių jos principų, įtvirtintų vadovaujantis įsigalėjusia ESTT praktika; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad šis sprendimas gali tapti pavojingu precedentu; pabrėžia, kad neteisėtas „Konstitucinis Teismas“ ne tik stokoja teisinės galios ir nepriklausomumo (21), bet ir kompetencijos interpretuoti Konstituciją Lenkijoje;

2.

pabrėžia, kad, remiantis Chartijos 47 straipsniu, norint užtikrinti pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą, būtina sudaryti galimybę kreiptis į nepriklausomą teismą; atkreipia dėmesį į tai, kad daugėja iššūkių, kurie šiuo požiūriu kyla dėl nacionalinių konstitucinių teismų ir kai kurių politikų veiksmų, ir ragina valstybes nares gerbti nepaprastai svarbų ESTT vaidmenį bei vykdyti jo sprendimus;

3.

apgailestauja, kad iniciatyvos abejoti tuo, ar ES teisė viršesnė už nacionalinius teisės aktus, ėmėsi dabartinis Lenkijos ministras pirmininkas, toliau piktnaudžiaudamas teismais kaip priemone savo politinės darbotvarkės tikslams siekti; apgailestauja dėl šios iniciatyvos, kurios imtasi vienašaliu sprendimu sėti abejones dėl ES teisinės sistemos ir dėl to, ar Lenkija turi jos laikytis; primena, kad Lenkijos Respublika įstojo į ES ratifikavusi Stojimo sutartį ir kad tam per referendumą pritarė lenkų tauta; taip pat primena, kad Lenkijos Respublika savanoriškai įsipareigojo laikytis steigimo sutarčių nuostatų ir ESTT praktikos; smerkia tai, kad teismų sistema naudojamasi politiniais tikslais, ir ragina Lenkijos valdžios institucijas liautis savavališkai naudojusis savo vykdomosiomis ir teisėkūros galiomis siekiant pakirsti valdžios atskyrimo bei teisinės valstybės principus;

4.

yra įsitikinęs, kad būtina įvertinti visą teismų sistemą, siekiant nustatyti, ar ji atlieka veiksmingos ir nepriklausomos teisminės kontrolės funkciją, bei kategoriškai atmeta nuolatinius dabartinės vyriausybės, vadovaujama partijos „Teisė ir teisingumas“ (PiS), mėginimus pateisinti teisėkūros pokyčius Lenkijos teisminių institucijų srityje, ypač remiantis atskirais, izoliuotais skirtingų valstybių narių pavyzdžiais;

5.

apgailestauja dėl to, kad sprendimas K 3/21 neigiamai atsiliepia Lenkijos ir ES piliečiams bei įmonėms, kurių pagrindinė fundamentali teisė į nepriklausomą teisingumo sistemą, pagal kurią būtų visapusiškai taikomas ES acquis ir teisės aktai, nebegali būti užtikrinama; atsižvelgdamas į tai reiškia susirūpinimą dėl veiksmingos Lenkijos ir ES piliečių pagrindinių teisių apsaugos;

6.

žavisi dešimtimis tūkstančių Lenkijos piliečių, žygiavusių gatvėmis per taikius masinius protestus ir kovojančius už savo – ES piliečių – teises ir laisves; antrina jų norui išvysti tvirtą demokratišką Lenkiją pačioje Europos projekto širdyje;

7.

pabrėžia 2020 m. spalio 22 d. sprendimo (K 1/20) neteisėtumą ir pripažįsta, kad šie griežti moterų reprodukcinės sveikatos ir teisių apribojimai yra neteisėti;

8.

baiminasi dėl to, kad sprendimas K 3/21 darys atgrasomąjį poveikį Lenkijos teisėjams ir skatins juos nesinaudoti savo prerogatyvomis, susijusiomis su ES teisės taikymu; pakartoja, kad visapusiškai remia Lenkijos teisėjus, kurie tebesilaiko ES teisės viršenybės principo ir nukreipia bylas ESTT prejudiciniam sprendimui priimti, – taip pat ir po to, kai buvo priimtas sprendimas K 3/21, – nepaisydami savo karjerai iškilusios grėsmės, įskaitant drausminį nušalinimą priimant sprendimus, atleidimą arba priverstinį atsistatydinimą;

9.

primena, kad ES sutartys negali būti keičiamos nacionalinių teismų sprendimais ir kad Lenkijos Konstitucijos 91 straipsnyje pakartojama, jog ratifikuotas tarptautinis susitarimas tampa nacionalinės teisinės tvarkos dalimi, turi būti taikomas tiesiogiai, o teisės kolizijos atveju jo nuostatos turi viršenybę; reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad Lenkijos „Konstitucinis Teismas“ – kadaise veiksmingas Konstitucijos sergėtojas – buvo paverstas priemone neteisėtai valdžios institucijų veiklai įteisinti; primena, kad ESTT sprendimais nėra pakertamos valstybių narių teisės imtis organizacinių pokyčių teisminėse institucijose;

10.

teigiamai vertina kai kurių nacionalinių parlamentų iniciatyvas aptarti ir prisiimti aiškią poziciją dėl pastarojo meto veiksmų, kurių ėmėsi PiS vadovaujama Lenkijos vyriausybė, bei išpuolių prieš ES teisės viršenybę;

11.

pakartoja, jog laikosi nuomonės, kad ES mokesčių mokėtojų pinigai neturėtų būti dalijami vyriausybėms, kurios skandalingai, tikslingai ir sistemingai pamina ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes;

12.

| — | inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, susijusią su teisės aktais dėl neteisėto „Konstitucinio Teismo“, jo neteisėtos sudėties ir vaidmens užkertant kelią ESTT sprendimų laikymuisi, ir kreiptis į ESTT su prašymu pritaikyti laikinąsias priemones bei inicijuoti pažeidimų tyrimo procedūras, susijusias su Lenkijos Aukščiausiojo Teismo išimtinės kontrolės ir viešųjų reikalų kolegija, Teisminių institucijų nacionaline taryba ir valstybinėmis prokuratūromis; |
| --- | --- |

—

inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, susijusią su teisės aktais dėl neteisėto „Konstitucinio Teismo“, jo neteisėtos sudėties ir vaidmens užkertant kelią ESTT sprendimų laikymuisi, ir kreiptis į ESTT su prašymu pritaikyti laikinąsias priemones bei inicijuoti pažeidimų tyrimo procedūras, susijusias su Lenkijos Aukščiausiojo Teismo išimtinės kontrolės ir viešųjų reikalų kolegija, Teisminių institucijų nacionaline taryba ir valstybinėmis prokuratūromis;

| — | ragina Komisiją pradėti procedūrą, numatytą Teisinės valstybės sąlygų reglamento 6 straipsnio 1 dalyje, Lenkijos atžvilgiu, sykiu primindamas, kad pagal šio reglamento 5 straipsnį apsaugomos galutinių ir naudos gavėjų galimybės gauti finansavimą, ir ragindamas Komisiją padaryti viską siekiant užtikrinti, kad mokėjimai būtų atlikti; |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją pradėti procedūrą, numatytą Teisinės valstybės sąlygų reglamento 6 straipsnio 1 dalyje, Lenkijos atžvilgiu, sykiu primindamas, kad pagal šio reglamento 5 straipsnį apsaugomos galutinių ir naudos gavėjų galimybės gauti finansavimą, ir ragindamas Komisiją padaryti viską siekiant užtikrinti, kad mokėjimai būtų atlikti;

| — | nepatvirtinti Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano projekto, kol Lenkijos vyriausybė neužtikrins visapusiško ir tinkamo ESTT ir tarptautinių teismų sprendimų įgyvendinimo, bei pasirūpinti, kad vertinant planą būtų atsižvelgta į tai, ar laikomasi reikiamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, visų pirma susijusių su teismų nepriklausomumo užtikrinimu; |
| --- | --- |

—

nepatvirtinti Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano projekto, kol Lenkijos vyriausybė neužtikrins visapusiško ir tinkamo ESTT ir tarptautinių teismų sprendimų įgyvendinimo, bei pasirūpinti, kad vertinant planą būtų atsižvelgta į tai, ar laikomasi reikiamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, visų pirma susijusių su teismų nepriklausomumo užtikrinimu;

| — | ragina Tarybą priimti vienareikšmiškas rekomendacijas, kurių atveju nereikėtų taikyti vieningo balsavimo taisyklės, siekiant spręsti teisinės valstybės principo pažeidimų klausimą, įskaitant aiškų tvarkaraštį, ir paskelbti, jog esama aiškaus pavojaus, kad Lenkija gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, laikantis ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros, bei išplėsti šios procedūros taikymo sritį įtraukiant pagrindines teises bei demokratiją; |
| --- | --- |

—

ragina Tarybą priimti vienareikšmiškas rekomendacijas, kurių atveju nereikėtų taikyti vieningo balsavimo taisyklės, siekiant spręsti teisinės valstybės principo pažeidimų klausimą, įskaitant aiškų tvarkaraštį, ir paskelbti, jog esama aiškaus pavojaus, kad Lenkija gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, laikantis ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros, bei išplėsti šios procedūros taikymo sritį įtraukiant pagrindines teises bei demokratiją;

| — | pasinaudoti savo įgaliojimais, įskaitant mokėjimų nutraukimą ar sustabdymą arba – prireikus – finansinį koregavimą, kaip nustatyta taikytiname Bendrųjų nuostatų reglamente, atsižvelgiant į rimto deficito, susijusio su efektyviu kontrolės sistemų veikimu Lenkijoje, grėsmę dėl to, kad neužtikrinamas teisminių institucijų nepriklausomumas, dėl kurio rizikuojama išlaidų teisėtumu ir tvarkingumu; |
| --- | --- |

—

pasinaudoti savo įgaliojimais, įskaitant mokėjimų nutraukimą ar sustabdymą arba – prireikus – finansinį koregavimą, kaip nustatyta taikytiname Bendrųjų nuostatų reglamente, atsižvelgiant į rimto deficito, susijusio su efektyviu kontrolės sistemų veikimu Lenkijoje, grėsmę dėl to, kad neužtikrinamas teisminių institucijų nepriklausomumas, dėl kurio rizikuojama išlaidų teisėtumu ir tvarkingumu;

| — | aptarti teisinės valstybės krizę Lenkijoje dalyvaujant Europos Parlamento pirmininkui ir prisiimti aiškią poziciją bei parengti kuo griežčiausią bendrą deklaraciją šiuo klausimu, kurią per būsimą 2021 m. spalio 21–22 d. aukščiausiojo lygio susitikimą pasirašytų ES valstybių ir vyriausybių vadovai, bei surengti skubų tolesnių veiksmų aptarimą per kitą Bendrųjų reikalų tarybos posėdį; |
| --- | --- |

—

aptarti teisinės valstybės krizę Lenkijoje dalyvaujant Europos Parlamento pirmininkui ir prisiimti aiškią poziciją bei parengti kuo griežčiausią bendrą deklaraciją šiuo klausimu, kurią per būsimą 2021 m. spalio 21–22 d. aukščiausiojo lygio susitikimą pasirašytų ES valstybių ir vyriausybių vadovai, bei surengti skubų tolesnių veiksmų aptarimą per kitą Bendrųjų reikalų tarybos posėdį;

13.

pabrėžia, kad šie raginimai turėtų būti laikomi ne baudžiamosiomis priemonėmis, nukreiptomis prieš Lenkijos gyventojus, o būdu teisinei valstybei Lenkijoje atkurti, atsižvelgiant į nuolatinį jos padėties blogėjimą; ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant rasti būdų užtikrinti, kad dėl dabartinės vyriausybės veiksmų iš Lenkijos piliečių ir gyventojų nebūtų atimta ES finansavimo teikiama nauda, taip pat rasti būdų, kad šio finansavimo skyrimą galutiniams jo gavėjams tiesiogiai administruotų Komisija;

14.

atkreipia dėmesį į 2021 m. spalio 14 d. balsavimą jo Teisės reikalų komitete, surengtą siekiant paremti ESTT pateiktą ieškinį prieš Komisiją dėl pastarosios nesugebėjimo imtis veiksmų, kad būtų aktyvuotas ES teisinės valstybės sąlygų mechanizmas;

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui bei Europos Tarybai.

---

(1)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

2

(3)  OL C 395, 2021 9 29, p. 2.

3

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  OL C 385, 2021 9 22, p. 317.

5

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Prašymas byloje K 3/21.

8

(9)  2021 m. liepos 14 d. Teisingumo Teismo nutartis, C-204/21 R, Komisija / Lenkija, EU:C:2021:593.

9

Komisija / Lenkija

(10)  2021 m. liepos 14 d. Konstitucinio Teismo sprendimas byloje P 7/20.

10

(11)  2021 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas, C-791/19, Komisija / Lenkija, EU:C:2021:596.

11

Komisija / Lenkija

(12)  2021 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas, C-487/19, W. Ż., ECLI:EU:C:2021:798.

12

W. Ż

(13)  2021 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo nutartis, C-204/21 R-RAP, Komisija / Lenkija, EU:C:2021:834.

13

Komisija / Lenkija

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY.

15

(16)  „Eurobarometro“ greitoji apklausa „Europos Sąjungos padėtis“, IPSOS, 2021 m.

16

(17)  „Ipsos“ dla „OKO.press“ i „Wyborczej“, 2021 m. rugsėjo 23–25 d. Duomenys proc.

17

„Ipsos“ dla „OKO.press“ i „Wyborczej“

(18)  „Kantar“, 2021 m. rugsėjo 21 d.

18

(19)  2021 m. spalio mėn. „Eurobarometro“ apklausa (https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331).

19

(20)  Sprendimas K 3/21.

20

(21)  Europos Žmogaus Teisių Teismo byla Xero Flor w Polsce zp. z o. o. prieš Lenkiją.

21

Xero Flor w Polsce zp. z o. o. prieš Lenkiją

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Padėtis Tunise

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Tunise (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tuniso ir į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Tuniso laisvosios prekybos susitarimo pradžios (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tuniso ir į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Tuniso laisvosios prekybos susitarimo pradžios (1),

| — | atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos dėl 2019 m. rugsėjo 15 d. ir spalio 6 d. vykusių prezidento ir parlamento rinkimų Tunise galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos dėl 2019 m. rugsėjo 15 d. ir spalio 6 d. vykusių prezidento ir parlamento rinkimų Tunise galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Tuniso asociacijos susitarimą ir į įvairius pagal jį 2019 ir 2020 m. surengtus teminius susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Tuniso asociacijos susitarimą ir į įvairius pagal jį 2019 ir 2020 m. surengtus teminius susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vykdomosios valdybos 2021 m. vasario 26 d. išvadas, priimtas pagal IV straipsnį „Konsultacijos su Tunisu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vykdomosios valdybos 2021 m. vasario 26 d. išvadas, priimtas pagal IV straipsnį „Konsultacijos su Tunisu“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 4 d. bendrą pranešimą dėl ES ir Tuniso santykių „Siekiant atnaujintos partnerystės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 4 d. bendrą pranešimą dėl ES ir Tuniso santykių „Siekiant atnaujintos partnerystės“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 26 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-69, kuriuo nutraukiamos vyriausybės vadovo ir vyriausybės narių funkcijos, 2021 m. liepos 29 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-80 dėl Liaudies atstovų asamblėjos įgaliojimų sustabdymo, 2021 m. rugpjūčio 24 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-109 dėl išimtinių priemonių, susijusių su Liaudies atstovų asamblėjos įgaliojimų sustabdymu, pratęsimo ir į 2021 m. rugsėjo 22 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-117, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 26 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-69, kuriuo nutraukiamos vyriausybės vadovo ir vyriausybės narių funkcijos, 2021 m. liepos 29 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-80 dėl Liaudies atstovų asamblėjos įgaliojimų sustabdymo, 2021 m. rugpjūčio 24 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-109 dėl išimtinių priemonių, susijusių su Liaudies atstovų asamblėjos įgaliojimų sustabdymu, pratęsimo ir į 2021 m. rugsėjo 22 d. Tuniso Prezidento dekretą Nr. 2021-117,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Europos Sąjungos vardu 2021 m. liepos 27 d. padarytą pareiškimą ir 2021 m. rugsėjo 10 d. pareiškimus spaudai Tunise, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Europos Sąjungos vardu 2021 m. liepos 27 d. padarytą pareiškimą ir 2021 m. rugsėjo 10 d. pareiškimus spaudai Tunise,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. priimtą Tuniso konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. priimtą Tuniso konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio viena iš šalių yra Tunisas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio viena iš šalių yra Tunisas,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), kurią Tunisas ratifikavo 1985 m. ir dėl kurios 2014 m. panaikino savo išlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), kurią Tunisas ratifikavo 1985 m. ir dėl kurios 2014 m. panaikino savo išlygas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. priimtą 2018–2022 m. nacionalinį veiksmų planą (NVP) dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. priimtą 2018–2022 m. nacionalinį veiksmų planą (NVP) dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Tunisas yra privilegijuotas ES partneris ir nuolatinė parama ir rėmimas yra prioritetas, įskaitant 2011, 2014, 2018 ir 2019 m. surengtas rinkimų stebėjimo misijas, kuriose patvirtintas tvirtas ES įsipareigojimas remti demokratijos procesą Tunise; kadangi šiais metais sukanka 10 metų po Tuniso revoliucijos, kuri yra svarbus momentas Tuniso demokratinio vystymosi kelyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi Tunisas yra privilegijuotas ES partneris ir nuolatinė parama ir rėmimas yra prioritetas, įskaitant 2011, 2014, 2018 ir 2019 m. surengtas rinkimų stebėjimo misijas, kuriose patvirtintas tvirtas ES įsipareigojimas remti demokratijos procesą Tunise; kadangi šiais metais sukanka 10 metų po Tuniso revoliucijos, kuri yra svarbus momentas Tuniso demokratinio vystymosi kelyje;

| B. | kadangi socialinei ir ekonominei padėčiai būdingas plačiai paplitęs ekonominis sąstingis, susijęs su vidaus politiniu kontekstu, ir sanitarinė krizė, kai mirčių dėl COVID-19 atvejų skaičius yra antras pagal dydį pasaulyje; kadangi dėl COVID-19 pandemijos, turizmo stygiaus, aukšto jaunimo nedarbo lygio ir infliacijos pablogėjo ir taip trapi Tuniso ekonomika; kadangi paplitusi korupcija, nesugebėjimas įgyvendinti pereinamojo laikotarpio teisinės valstybės principų, rimtos ekonominės ir saugumo problemos tebėra pagrindinės kliūtys visiškam Tuniso demokratiniam konsolidavimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi socialinei ir ekonominei padėčiai būdingas plačiai paplitęs ekonominis sąstingis, susijęs su vidaus politiniu kontekstu, ir sanitarinė krizė, kai mirčių dėl COVID-19 atvejų skaičius yra antras pagal dydį pasaulyje; kadangi dėl COVID-19 pandemijos, turizmo stygiaus, aukšto jaunimo nedarbo lygio ir infliacijos pablogėjo ir taip trapi Tuniso ekonomika; kadangi paplitusi korupcija, nesugebėjimas įgyvendinti pereinamojo laikotarpio teisinės valstybės principų, rimtos ekonominės ir saugumo problemos tebėra pagrindinės kliūtys visiškam Tuniso demokratiniam konsolidavimui;

| C. | kadangi, atsižvelgdamas į šias aplinkybes, 2021 m. liepos 25 d. Prezidentas Kais Saied rėmėsi Tuniso konstitucijos 80 straipsniu, kuriuo jis įgaliojamas priimti išimtines priemones, susijusias su neišvengiamu pavojumi valstybei, ir paskelbė, jog atleidžia ministrą pirmininką Hichemą Mechichi, sustabdo Liaudies atstovų asamblėjos (LAA) veiklą 30 dienų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas, ir panaikina visų jos narių parlamentinį imunitetą; kadangi 2021 m. rugpjūčio 24 d. Prezidentas pratęsė Parlamento veiklos sustabdymą; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgdamas į šias aplinkybes, 2021 m. liepos 25 d. Prezidentas Kais Saied rėmėsi Tuniso konstitucijos 80 straipsniu, kuriuo jis įgaliojamas priimti išimtines priemones, susijusias su neišvengiamu pavojumi valstybei, ir paskelbė, jog atleidžia ministrą pirmininką Hichemą Mechichi, sustabdo Liaudies atstovų asamblėjos (LAA) veiklą 30 dienų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas, ir panaikina visų jos narių parlamentinį imunitetą; kadangi 2021 m. rugpjūčio 24 d. Prezidentas pratęsė Parlamento veiklos sustabdymą;

| D. | kadangi Jungtinių Arabų Emyratų, Saudo Arabijos ir Egipto vyriausybės nedelsiant pagyrė ir teikė retorinę paramą Prezidento K. Saiedo iniciatyvai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jungtinių Arabų Emyratų, Saudo Arabijos ir Egipto vyriausybės nedelsiant pagyrė ir teikė retorinę paramą Prezidento K. Saiedo iniciatyvai;

| E. | kadangi nėra suformuotas Konstitucinis Teismas, ir todėl parlamento nariai negali apskųsti jokio vienašališko Prezidento sprendimo pratęsti nepaprastąją padėtį, kaip nustatyta atitinkamame Konstitucijos straipsnyje, dėl šios priežasties kilo rimtas susirūpinimas dėl Tuniso demokratinės pertvarkos ir pagrindinių teisių šalyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi nėra suformuotas Konstitucinis Teismas, ir todėl parlamento nariai negali apskųsti jokio vienašališko Prezidento sprendimo pratęsti nepaprastąją padėtį, kaip nustatyta atitinkamame Konstitucijos straipsnyje, dėl šios priežasties kilo rimtas susirūpinimas dėl Tuniso demokratinės pertvarkos ir pagrindinių teisių šalyje;

| F. | kadangi 2021 m. rugsėjo 22 d. Prezidentas paskelbė prezidentinį dekretą Nr. 2021-117, kuriame yra nuostatų, patvirtinančių dekreto viršenybę ir pirmumą Konstitucijos atžvilgiu, taip pažeidžiama Konstitucija ir visi valstybiniai galiojimai suteikiami valstybės Prezidentui Kaisui Saiedui; kadangi Konstitucijos nuostatos dėl teisių ir laisvių bus gerbiamos ir garantuojamos tik tuo atveju, kai jos neprieštaraus įstatymams, pagrįstiems prezidento įstatyminiais dekretais ir išimtinėmis priemonėmis; kadangi Prezidento dekretu Nr. 117 uždrausta skųsti prezidento sprendimus teisme, įskaitant Tuniso aukščiausiąjį administracinį teismą ir jo kasacinį teismą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. rugsėjo 22 d. Prezidentas paskelbė prezidentinį dekretą Nr. 2021-117, kuriame yra nuostatų, patvirtinančių dekreto viršenybę ir pirmumą Konstitucijos atžvilgiu, taip pažeidžiama Konstitucija ir visi valstybiniai galiojimai suteikiami valstybės Prezidentui Kaisui Saiedui; kadangi Konstitucijos nuostatos dėl teisių ir laisvių bus gerbiamos ir garantuojamos tik tuo atveju, kai jos neprieštaraus įstatymams, pagrįstiems prezidento įstatyminiais dekretais ir išimtinėmis priemonėmis; kadangi Prezidento dekretu Nr. 117 uždrausta skųsti prezidento sprendimus teisme, įskaitant Tuniso aukščiausiąjį administracinį teismą ir jo kasacinį teismą;

| G. | kadangi toks įgaliojimų sutelkimas neribotam laikui buvo patikėtas prezidentui; kadangi prezidentas sau suteikė neribotą įstatymų leidžiamąją valdžią dekretu keisti įstatymus, kuriais reglamentuojamos politinės partijos, rinkimai, teismų sistema, sąjungų ir asociacijų veikla, spaudos laisvė ir informacijos laisvė, teisingumo departamento darbo organizavimas, žmogaus teisės ir laisvės, asmens statuso kodeksas, vidaus saugumo pajėgos, muitinė ir valstybės biudžetas; |
| --- | --- |

G.

kadangi toks įgaliojimų sutelkimas neribotam laikui buvo patikėtas prezidentui; kadangi prezidentas sau suteikė neribotą įstatymų leidžiamąją valdžią dekretu keisti įstatymus, kuriais reglamentuojamos politinės partijos, rinkimai, teismų sistema, sąjungų ir asociacijų veikla, spaudos laisvė ir informacijos laisvė, teisingumo departamento darbo organizavimas, žmogaus teisės ir laisvės, asmens statuso kodeksas, vidaus saugumo pajėgos, muitinė ir valstybės biudžetas;

| H. | kadangi, nors Tuniso pilietinė visuomenė viešai išreiškė didelį susirūpinimą dėl naujų apribojimų, Prezidento Kaiso Saiedo liepos mėn. įvestos priemonės sulaukė didelės visuomenės paramos, o tai rodo visuomenės nepasitenkinimą sunkia socialine ir ekonomine padėtimi ir dideliais vyriausybės veiklos trūkumais, su kuriais susiduria šalis; kadangi 18 vietos ir tarptautinių NVO paskelbė bendrą deklaraciją, kurioje įspėta apie demokratijos padėtį Tunise; kadangi G7 paragino Tunisą grąžinti konstitucinę santvarką ir atnaujinti parlamento veiklą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors Tuniso pilietinė visuomenė viešai išreiškė didelį susirūpinimą dėl naujų apribojimų, Prezidento Kaiso Saiedo liepos mėn. įvestos priemonės sulaukė didelės visuomenės paramos, o tai rodo visuomenės nepasitenkinimą sunkia socialine ir ekonomine padėtimi ir dideliais vyriausybės veiklos trūkumais, su kuriais susiduria šalis; kadangi 18 vietos ir tarptautinių NVO paskelbė bendrą deklaraciją, kurioje įspėta apie demokratijos padėtį Tunise; kadangi G7 paragino Tunisą grąžinti konstitucinę santvarką ir atnaujinti parlamento veiklą;

| I. | kadangi 2021 m. liepos 26 d. Tuniso policija uždarė „Al Jazeera“ biurus Tunise, nepateikdama jokio paaiškinimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. liepos 26 d. Tuniso policija uždarė „Al Jazeera“ biurus Tunise, nepateikdama jokio paaiškinimo;

| J. | kadangi Tuniso pilietinė visuomenė yra gerai išvystyta ir susitelkusi ir nuo 2011 m. atliko esminį vaidmenį formuojant ir stiprinant Tuniso perėjimą prie demokratijos, nes daug aktyvistų ragina imtis skubių reformų, įskaitant kovos su korupcija priemones, ir kadangi nacionalinis dialogas yra viena iš ypatingų šalies bruožų; kadangi spaudos laisvė ir laisvė publikuoti yra atviros, laisvos ir demokratinės visuomenės esminiai elementai; kadangi nuo 2021 m. liepos 26 d. pilietinė visuomenė nebedalyvauja nacionaliniame dialoge ir Prezidentas Kais Saied nesikonsultuoja su visuomene imdamasis tam tikrų priemonių; |
| --- | --- |

J.

kadangi Tuniso pilietinė visuomenė yra gerai išvystyta ir susitelkusi ir nuo 2011 m. atliko esminį vaidmenį formuojant ir stiprinant Tuniso perėjimą prie demokratijos, nes daug aktyvistų ragina imtis skubių reformų, įskaitant kovos su korupcija priemones, ir kadangi nacionalinis dialogas yra viena iš ypatingų šalies bruožų; kadangi spaudos laisvė ir laisvė publikuoti yra atviros, laisvos ir demokratinės visuomenės esminiai elementai; kadangi nuo 2021 m. liepos 26 d. pilietinė visuomenė nebedalyvauja nacionaliniame dialoge ir Prezidentas Kais Saied nesikonsultuoja su visuomene imdamasis tam tikrų priemonių;

| K. | kadangi 2021 m. rugsėjo 10 d. Bendroji Tuniso profesinė sąjunga (UGTT) pristatė savo nacionalinio konsultacinio komiteto įsteigimo planą, kad būtų užtikrinta teisinė sistema, skirta įtraukioms socialinėms ir politinėms reformoms šalyje įgyvendinti, visų pirma politinės sistemos ir rinkimų įstatymo reformavimui, taip pat Konstitucijos pakeitimui; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2021 m. rugsėjo 10 d. Bendroji Tuniso profesinė sąjunga (UGTT) pristatė savo nacionalinio konsultacinio komiteto įsteigimo planą, kad būtų užtikrinta teisinė sistema, skirta įtraukioms socialinėms ir politinėms reformoms šalyje įgyvendinti, visų pirma politinės sistemos ir rinkimų įstatymo reformavimui, taip pat Konstitucijos pakeitimui;

| L. | kadangi Tuniso ekonomika ypač priklausoma nuo užsienio investicijų, turizmo ir produktų eksporto į ES; kadangi, pasak Pasaulio banko, dėl dabartinės Tuniso sąskaitos ir fiskalinio deficito reikia imtis griežtų struktūrinių reformų; kadangi ES yra didžiausias Tuniso prekybos partneris, kurio prekybos dalis 2020 m. sudarė 57,9 proc., įskaitant tai, kad 70,9 proc. Tuniso eksporto sudarė ES rinka, o 48,3 proc. Tuniso importo sudarė importas iš ES; kadangi ekonomika gali klestėti tik jeigu bus atkurta demokratija ir užtikrintas saugumas ir stabilumas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Tuniso ekonomika ypač priklausoma nuo užsienio investicijų, turizmo ir produktų eksporto į ES; kadangi, pasak Pasaulio banko, dėl dabartinės Tuniso sąskaitos ir fiskalinio deficito reikia imtis griežtų struktūrinių reformų; kadangi ES yra didžiausias Tuniso prekybos partneris, kurio prekybos dalis 2020 m. sudarė 57,9 proc., įskaitant tai, kad 70,9 proc. Tuniso eksporto sudarė ES rinka, o 48,3 proc. Tuniso importo sudarė importas iš ES; kadangi ekonomika gali klestėti tik jeigu bus atkurta demokratija ir užtikrintas saugumas ir stabilumas;

| M. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau pablogėjo jau ir taip trapi padėtis Tunise; kadangi, norint veiksmingai reaguoti į sveikatos krizę, trūko deguonies aparatų ir vakcinų; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau pablogėjo jau ir taip trapi padėtis Tunise; kadangi, norint veiksmingai reaguoti į sveikatos krizę, trūko deguonies aparatų ir vakcinų;

| N. | kadangi vis daugiau Tuniso gyventojų išvyksta iš savo šalies, kartais rizikuodami savo gyvybėmis ir kirsdami Viduržemio jūrą; kadangi Tuniso protų nutekėjimo rodiklis yra vienas didžiausių arabų valstybėse; |
| --- | --- |

N.

kadangi vis daugiau Tuniso gyventojų išvyksta iš savo šalies, kartais rizikuodami savo gyvybėmis ir kirsdami Viduržemio jūrą; kadangi Tuniso protų nutekėjimo rodiklis yra vienas didžiausių arabų valstybėse;

| O. | kadangi nuo 2011 m. ES dėjo dideles nuolatines pastangas remdama Tunisą ir skyrė daugiau kaip 2 mlrd. EUR dotacijų Tuniso deklaruojamam įsipareigojimui pereiti prie demokratijos remti, įskaitant 260 mln. EUR 2020 m. ir 200 mln. EUR nuo 2021 m. birželio mėn., kaip makrofinansinės pagalbos dalį; kadangi 2021 m. gegužės mėn. pagal Makrofinansinės paramos programą Tunisui buvo skirta 600 mln. EUR su konkrečiu tikslu sušvelninti ekonominį COVID-19 pandemijos poveikį šalyje; kadangi 2021–2027 m. laikotarpiu ES įvairias ankstesnes priemones pakeis nauja Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP) „Globali Europa“ ir kadangi demokratijos, pagarbos teisinės valstybės principui ir žmogaus teisių stiprinimas, rėmimas ir skatinimas yra vienas pagrindinių ES išorės pagalbos, teikiamos pagal priemonę, tikslų; |
| --- | --- |

O.

kadangi nuo 2011 m. ES dėjo dideles nuolatines pastangas remdama Tunisą ir skyrė daugiau kaip 2 mlrd. EUR dotacijų Tuniso deklaruojamam įsipareigojimui pereiti prie demokratijos remti, įskaitant 260 mln. EUR 2020 m. ir 200 mln. EUR nuo 2021 m. birželio mėn., kaip makrofinansinės pagalbos dalį; kadangi 2021 m. gegužės mėn. pagal Makrofinansinės paramos programą Tunisui buvo skirta 600 mln. EUR su konkrečiu tikslu sušvelninti ekonominį COVID-19 pandemijos poveikį šalyje; kadangi 2021–2027 m. laikotarpiu ES įvairias ankstesnes priemones pakeis nauja Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP) „Globali Europa“ ir kadangi demokratijos, pagarbos teisinės valstybės principui ir žmogaus teisių stiprinimas, rėmimas ir skatinimas yra vienas pagrindinių ES išorės pagalbos, teikiamos pagal priemonę, tikslų;

| P. | kadangi ES įsipareigojimas dėti daugiau demokratijos skatinimo pastangų buvo dar kartą patvirtintas ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kurį Taryba patvirtino 2020 m. lapkričio mėn.; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES įsipareigojimas dėti daugiau demokratijos skatinimo pastangų buvo dar kartą patvirtintas ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kurį Taryba patvirtino 2020 m. lapkričio mėn.;

| Q. | kadangi 2014 m. Tuniso konstitucijoje raginama užtikrinti tikėjimo ir sąžinės laisvę; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2014 m. Tuniso konstitucijoje raginama užtikrinti tikėjimo ir sąžinės laisvę;

1.

patvirtina savo įsipareigojimą ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės ir Tuniso demokratijos proceso atžvilgiu; vis dėlto yra rimtai susirūpinęs, kad prezidento dekretu Nr. 2021-117 neribotam laikotarpiui nustatyta galių koncentracija prezidento rankose; pakartoja, kad turi būti išlaikyta pagarba teisinei valstybei, Konstitucijai ir teisinei sistemai ir kad reikalingas gerai veikiantis ir legitimus parlamentas, nes jis yra žmonėms atstovaujanti institucija; todėl apgailestauja dėl to, kad prezidentas Saiedas neribotam laikui sustabdė Tuniso parlamento veiklą nuo 2021 m. rugpjūčio 24 d.;

2.

ragina grįžti prie įprasto valstybės institucijų veikimo, įskaitant grįžimą prie visavertės demokratijos ir kuo greičiau atnaujinti parlamentinę veiklą, kaip nacionalinio dialogo dalį, ir paskelbti aiškų veiksmų planą;

3.

tvirtai pažymi, kad parlamentas yra esminė demokratijos institucija, būtina bet kokiai Konstitucinei reformai; atkreipia dėmesį į tai, kad Tunise nėra Konstitucinio Teismo, o tai sudaro sąlygas plačiai aiškinti ir taikyti Konstitucijos 80 straipsnį, be to, parlamento nariams užkertamas kelias pateikti skundą siekiant gauti teisinį sprendimą dėl parlamento įgaliojimų sustabdymo ir papildomų priemonių, kurių prezidentas ėmėsi, remdamasis 80 straipsniu; ragina Tunisą įsteigti konstitucinį teismą, kad būtų išvengta klaidingo aiškinimo ir piktnaudžiavimo Konstitucija;

4.

pakartoja Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai raginimą kuo greičiau atkurti institucijų stabilumą, visų pirma pagarbą pagrindinėms teisėms bei laisvėms, įtvirtintoms 2014 m. Tuniso konstitucijoje, ir susilaikyti nuo visų smurto formų;

5.

atkreipia dėmesį, kad rugsėjo 29 d. paskirta Ministrė Pirmininkė Najla Bouden Ramadhan ir 2021 m. spalio 11 d. paskirtas ministrų kabinetas; palankiai vertina tai, kad 10 moterų paskirtos ministrėmis;

6.

ragina prezidentą persvarstyti savo poziciją ir aktyviai remti visus veiksmus, kuriais būtų užtikrintos lygios moterų ir vyrų teisės visose srityse, ypač teisės aktuose, nukreiptuose prieš moteris, susijusiuose su paveldėjimo teisėmis, vaiko globos teisėmis, namų ūkio vadovo teisėmis, teise į vaiko priežiūros atostogas ir darbo teisėmis, ypač namų ūkio darbuotojų ir žemės ūkio darbuotojų moterų teisėmis;

7.

ragina Tuniso valdžios institucijas gerbti Konstituciją ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų piliečių pagrindinės teisės; primena pagrindinių ir žmogaus teisių neatsiejamą pobūdį ir jų besąlygišką viršenybę, ir ragina atkurti Konstituciją, kaip pirminės teisės šaltinį; ragina Tunisą visiškai panaikinti mirties bausmę;

8.

ragina valdžios institucijas vengti teisinio netikrumo, atsiradusio nustatant draudimus keliauti ir vykdant suėmimus namuose; mano, kad karo teismuose vykstantys civilių teismų procesai kelia didelių problemų, ir ragina atkurti nepriklausomas teismines institucijas, kad Tunise būtų reformuojami karo teismai, kurie panaikintų civilių gyventojų karinius teismus;

9.

laikosi tvirtos nuomonės, kad bet kokie Konstitucijos ir politinės sistemos pakeitimai gali būti atliekami tik laikantis Konstitucijoje nustatytų ribų; atkreipia dėmesį į Tuniso žmogaus teisių gynėjų lygos ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų kritiką dėl galių koncentracijos prezidento rankose; pabrėžia, kad demokratijos sąlygomis turi vyrauti galios pusiausvyra ir valdžių padalijimo principas;

10.

pripažįsta, kad svarbų vaidmenį atlieka Nacionalinio dialogo ketvertas, kurį sudaro UGTT, Tuniso pramonės, prekybos ir amatų konfederacija (UTICA), Tuniso žmogaus teisių lyga (LTDH), Tuniso advokatų taryba, sudarant palankesnes sąlygas įtraukiam nacionaliniam dialogui, už kurį 2015 m. jam buvo skirta Nobelio taikos premija; ragina prezidentą prisidėti prie nacionalinės sistemos, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų veiksmingai atnaujinti šį dialogą; primena svarbų Europos Parlamento Paramos demokratijai ir rinkimų koordinavimo grupės vaidmenį skatinant pilietinės visuomenės ir Tuniso politinių lyderių dialogą;

11.

pabrėžia, kad reikia skubiai įveikti socialinę ir ekonominę krizę, su kuria šalis susiduria vykdydama struktūrines reformas ir politiką;

12.

dar kartą patvirtina tvirtą ES įsipareigojimą remti Tunisą įveikiant finansų ir ekonomikos krizę, taip pat toliau siekiant demokratijos stiprinimo; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) pradėti dialogą su Tuniso valdžios institucijomis, ūkio subjektais ir pilietine visuomene; atkreipia dėmesį į stabilių ir veikiančių institucijų poreikį, siekiant daryti pažangą įgyvendinant būtinas struktūrines reformas, kurios yra reikalingos norint gauti Tarptautinio valiutos fondo paskolą, skirtą gelbėjimui valstybės lėšomis;

13.

pabrėžia, kad bendras supratimas apie teisinę valstybę, demokratiją ir žmogaus teises yra svarbiausias tvirtos ES ir Tuniso partnerystės pagrindas; primygtinai ragina prezidentą leisti visapusiškai ir tinkamai veikti nepriklausomoms valstybinėms reguliavimo institucijoms, įskaitant laikinąją teisės aktų atitikties konstitucijai peržiūros instituciją ir Nacionalinę kovos su korupcija instituciją;

14.

yra susirūpinęs dėl užsienio subjektų kišimosi, kuris kenkia Tuniso demokratijai;

15.

ragina ES tęsti programas, pagal kurias tiesiogiai remiami Tuniso piliečiai, ir prireikus, atsižvelgiant į dabartinę krizę, didinti paramą, be kita ko, teikiant sveikatos priežiūros paramą pagal priemonę COVAX, kad padėtų šaliai įveikti didelį COVID-19 pandemijos poveikį;

16.

ragina vyriausiąjį įgaliotinį ir pirmininko pavaduotoją ir valstybes nares atidžiai stebėti padėtį Tunise ir ragina vyriausiąjį įgaliotinį ir pirmininko pavaduotoją reguliariai teikti informaciją Parlamento Užsienio reikalų komitetui, siekiant užtikrinti tinkamą parlamentinį dialogą dėl šios svarbios ir susirūpinimą keliančios padėties;

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIVT, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tuniso prezidentui, Tuniso vyriausybei ir Tuniso parlamentui.

---

(1)  OL C 35, 2018 1 31, p. 117.

1

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairės (angl. „CEEAG“)

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių (angl. „CEEAG“) (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje pažymima, kad Sąjungos vidaus rinka turi skatinti tvarų Europos vystymąsi, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 ir 11 straipsnius bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį, kuriuose raginama apibrėžiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką įtraukti aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje pažymima, kad Sąjungos vidaus rinka turi skatinti tvarų Europos vystymąsi, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 ir 11 straipsnius bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį, kuriuose raginama apibrėžiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką įtraukti aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 7 d. Komisijos komunikato „2022 m. Valstybės pagalbos klimato politikai, aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 7 d. Komisijos komunikato „2022 m. Valstybės pagalbos klimato politikai, aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „Augančių energijos kainų problemos sprendimas: veiksmų ir paramos priemonių rinkinys“ (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „Augančių energijos kainų problemos sprendimas: veiksmų ir paramos priemonių rinkinys“ (COM(2021)0660),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (COM(2020)0562),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, priimtą 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 21) ir 11-ojo Kioto protokolo šalių susitikimo (CMP 11), 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. vykusių Paryžiuje (Prancūzija), metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, priimtą 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 21) ir 11-ojo Kioto protokolo šalių susitikimo (CMP 11), 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. vykusių Paryžiuje (Prancūzija), metu,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (COM(2021)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1749 dėl principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinio taikymo ir jos priede pateikiamas gaires (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1749 dėl principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinio taikymo ir jos priede pateikiamas gaires (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliktą ES valstybės pagalbos taisyklių įvertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą ES valstybės pagalbos taisyklių įvertinimą,

| — | atsižvelgdamas į viešas konsultacijas dėl peržiūrėtų Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešas konsultacijas dėl peržiūrėtų Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių,

| — | atsižvelgdamas į viešas konsultacijas „Tikslinė Bendrojo bendrosios išimties reglamento (valstybės pagalba) peržiūra: peržiūrėtos valstybės pagalbos taisyklės, kuriomis skatinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešas konsultacijas „Tikslinė Bendrojo bendrosios išimties reglamento (valstybės pagalba) peržiūra: peržiūrėtos valstybės pagalbos taisyklės, kuriomis skatinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (2) (toliau – Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (2) (toliau – Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2002, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2002, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (7) (toliau – Taksonomijos reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (7) (toliau – Taksonomijos reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (8) (toliau – Orhuso reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (8) (toliau – Orhuso reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sistemų integracijos strategijos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sistemų integracijos strategijos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Komisijos 2020 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Komisijos 2020 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2021)0373),

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi valstybės pagalbos klimato politikos, energetikos ir aplinkos projektams taisyklės turėtų būti tinkamos darnios pertvarkos požiūriu ir suderinamos su Sąjungos tikslais bei užmojais klimato, energetikos, žiediškumo, nulinės taršos ir biologinės įvairovės srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybės pagalbos klimato politikos, energetikos ir aplinkos projektams taisyklės turėtų būti tinkamos darnios pertvarkos požiūriu ir suderinamos su Sąjungos tikslais bei užmojais klimato, energetikos, žiediškumo, nulinės taršos ir biologinės įvairovės srityse;

| B. | kadangi 2021 m. gruodžio 31 d. nustos galioti dabartinės 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2021 m. gruodžio 31 d. nustos galioti dabartinės 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės;

| C. | kadangi būtina atlikti išties išsamią ir nuodugnią Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių peržiūrą, siekiant jas visapusiškai suderinti su Europos žaliojo kurso, Paryžiaus susitarimo bei ES klimato politikos iki 2030 m. ir 2050 m. tikslais; |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina atlikti išties išsamią ir nuodugnią Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių peržiūrą, siekiant jas visapusiškai suderinti su Europos žaliojo kurso, Paryžiaus susitarimo bei ES klimato politikos iki 2030 m. ir 2050 m. tikslais;

| D. | kadangi tvirta ir skaidri valstybės pagalbos sistema būtina norint išsaugoti rinkų konkurencingumą ir išvengti neproporcingų bei nepagrįstų rinkos iškraipymų; |
| --- | --- |

D.

kadangi tvirta ir skaidri valstybės pagalbos sistema būtina norint išsaugoti rinkų konkurencingumą ir išvengti neproporcingų bei nepagrįstų rinkos iškraipymų;

| E. | kadangi Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėse apibrėžtos sąlygos, kuriomis valstybės pagalba energetikai ir aplinkos apsaugai gali būti laikoma suderinama su bendrosios rinkos principais; |
| --- | --- |

E.

kadangi Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėse apibrėžtos sąlygos, kuriomis valstybės pagalba energetikai ir aplinkos apsaugai gali būti laikoma suderinama su bendrosios rinkos principais;

| F. | kadangi dėl ES plataus užmojo tikslų energetikos ir klimato srityse susiduriama su beprecedenčiais iššūkiais, kurie pareikalaus didžiulių viešojo ir privačiojo sektorių investicijų; kadangi neveiklumas šioje srityje kainuotų brangiau, nes neinvestavimas arba delsimas investuoti į ekologinę pertvarką ES gali atsieiti 5,6 % jos BVP 2050 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl ES plataus užmojo tikslų energetikos ir klimato srityse susiduriama su beprecedenčiais iššūkiais, kurie pareikalaus didžiulių viešojo ir privačiojo sektorių investicijų; kadangi neveiklumas šioje srityje kainuotų brangiau, nes neinvestavimas arba delsimas investuoti į ekologinę pertvarką ES gali atsieiti 5,6 % jos BVP 2050 m.;

| G. | kadangi komunikate dėl Europos žaliojo kurso konkrečiai pažymima, jog valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti peržiūrėtos, kad atspindėtų Europos žaliojo kurso tikslus, kad būtų remiamas ekonomiškai efektyvus perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. ir skatinamas laipsniškas iškastinio kuro, ypač taršiausio, atsisakymas bei taip užtikrinamos vienodos sąlygos vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi komunikate dėl Europos žaliojo kurso konkrečiai pažymima, jog valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti peržiūrėtos, kad atspindėtų Europos žaliojo kurso tikslus, kad būtų remiamas ekonomiškai efektyvus perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. ir skatinamas laipsniškas iškastinio kuro, ypač taršiausio, atsisakymas bei taip užtikrinamos vienodos sąlygos vidaus rinkoje;

| H. | kadangi Komisijos parengtame Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių projekte sutrumpintas energijai imlių sektorių, atitinkančių reikalavimus valstybės pagalbai gauti, sąrašas; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos parengtame Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių projekte sutrumpintas energijai imlių sektorių, atitinkančių reikalavimus valstybės pagalbai gauti, sąrašas;

| I. | kadangi dabartinėse Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairėse nesivadovaujama diferencijuotu požiūriu, pagrįstu regionų specifika ir paskirstymu, o tai lemia lėtesnę atsinaujinančiosios energijos plėtrą valstybių narių, kurių gamtinės sąlygos nevienalytės, kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartinėse Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairėse nesivadovaujama diferencijuotu požiūriu, pagrįstu regionų specifika ir paskirstymu, o tai lemia lėtesnę atsinaujinančiosios energijos plėtrą valstybių narių, kurių gamtinės sąlygos nevienalytės, kaimo vietovėse;

| J. | kadangi 2021 m. birželio 7 d. Komisija pradėjo tikslines viešas konsultacijas ir paskelbė Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių projektą; kadangi konsultacijų laikotarpis baigėsi 2021 m. rugpjūčio 2 d.; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2021 m. birželio 7 d. Komisija pradėjo tikslines viešas konsultacijas ir paskelbė Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių projektą; kadangi konsultacijų laikotarpis baigėsi 2021 m. rugpjūčio 2 d.;

| K. | kadangi Komisija yra pažymėjusi, jog du pagrindiniai stimulai peržiūrėti Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires yra gairių apimties papildymas naujomis sritimis ir visos technologijos, kuriomis gali būti pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai bei užtikrintos lankstesnės suderinamumo taisyklės; kadangi nepaprastai svarbus suderinimas su visais reikiamais ES aplinkos apsaugos ir energetikos teisės aktais bei Sąjungos acquis apskritai bei nuoseklumas jų visų atžvilgiu; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija yra pažymėjusi, jog du pagrindiniai stimulai peržiūrėti Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires yra gairių apimties papildymas naujomis sritimis ir visos technologijos, kuriomis gali būti pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai bei užtikrintos lankstesnės suderinamumo taisyklės; kadangi nepaprastai svarbus suderinimas su visais reikiamais ES aplinkos apsaugos ir energetikos teisės aktais bei Sąjungos acquis apskritai bei nuoseklumas jų visų atžvilgiu;

| L. | kadangi, siekdama pasirinkti atsakingą kelią ir užtikrinti neutralų poveikį klimatui iki 2050 m., ES nusprendė iki 2030 m. bent 55 % apriboti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o Komisija pasiūlė atitinkamai suderinti visus susijusius klimato politikos ir energetikos teisės aktus, įskaitant pasiūlymą, pagal kurį įgyvendinant 55 % tikslo priemonių rinkinį Sąjungos tikslai iki 2030 m. būtų padidinti bent 40 %, o energijos efektyvumas – bent 36 %; |
| --- | --- |

L.

kadangi, siekdama pasirinkti atsakingą kelią ir užtikrinti neutralų poveikį klimatui iki 2050 m., ES nusprendė iki 2030 m. bent 55 % apriboti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o Komisija pasiūlė atitinkamai suderinti visus susijusius klimato politikos ir energetikos teisės aktus, įskaitant pasiūlymą, pagal kurį įgyvendinant 55 % tikslo priemonių rinkinį Sąjungos tikslai iki 2030 m. būtų padidinti bent 40 %, o energijos efektyvumas – bent 36 %;

| M. | kadangi Komisija yra pažymėjusi, kad vien šie klimato politikos ir energetikos tikslai pareikalaus 350 mlrd. EUR dydžio papildomų metinių investicijų; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija yra pažymėjusi, kad vien šie klimato politikos ir energetikos tikslai pareikalaus 350 mlrd. EUR dydžio papildomų metinių investicijų;

| N. | kadangi valstybės pagalbos taisyklės, ypač susijusios su klimato politika, energetika ir aplinkos apsauga, turėtų padėti pamažu atsisakyti iškastinio kuro vadovaujantis Europos klimato teisės aktu, o ne lemti ar paskatinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio susaistymo poveikį arba neišnaudojamo turto atsiradimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybės pagalbos taisyklės, ypač susijusios su klimato politika, energetika ir aplinkos apsauga, turėtų padėti pamažu atsisakyti iškastinio kuro vadovaujantis Europos klimato teisės aktu, o ne lemti ar paskatinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio susaistymo poveikį arba neišnaudojamo turto atsiradimą;

| O. | kadangi valstybės pagalbos taisyklės turėtų padėti įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kurį valstybės narės turi taikyti rengdamos savo energetikos veiksmų planus, politiką ir investicijų sprendimus, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo; |
| --- | --- |

O.

kadangi valstybės pagalbos taisyklės turėtų padėti įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kurį valstybės narės turi taikyti rengdamos savo energetikos veiksmų planus, politiką ir investicijų sprendimus, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo;

| P. | kadangi atnaujintas valstybės pagalbos taisykles derėtų parengti ateities iššūkiams, o todėl jos turėtų būti reguliariai stebimos ir peržiūrimos; |
| --- | --- |

P.

kadangi atnaujintas valstybės pagalbos taisykles derėtų parengti ateities iššūkiams, o todėl jos turėtų būti reguliariai stebimos ir peržiūrimos;

| Q. | kadangi peržiūrint Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gaires turėtų būti prisidedama prie teisingos pertvarkos, vadinasi, apibrėžiant jos tikslus, įskaitant viešųjų pirkimų mechanizmų gaires, derėtų atsižvelgti į socialinius aspektus, siekiant spręsti neproporcingų ir nenumatytų socialinių padarinių ir nelygybės problemą, atsižvelgiant į tai, kad 30 mln. arba 6,9 % ES gyventojų patiria energijos nepriteklių, o tarp valstybių narių esama ženklių skirtumų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi peržiūrint Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gaires turėtų būti prisidedama prie teisingos pertvarkos, vadinasi, apibrėžiant jos tikslus, įskaitant viešųjų pirkimų mechanizmų gaires, derėtų atsižvelgti į socialinius aspektus, siekiant spręsti neproporcingų ir nenumatytų socialinių padarinių ir nelygybės problemą, atsižvelgiant į tai, kad 30 mln. arba 6,9 % ES gyventojų patiria energijos nepriteklių, o tarp valstybių narių esama ženklių skirtumų;

| R. | kadangi tvirta valstybės pagalbos sistema būtina rinkų konkurencingumui palaikyti, be to, ji gali atlikti sistemos, kuri padėtų ES pramonei pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, vaidmenį; |
| --- | --- |

R.

kadangi tvirta valstybės pagalbos sistema būtina rinkų konkurencingumui palaikyti, be to, ji gali atlikti sistemos, kuri padėtų ES pramonei pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, vaidmenį;

1.

teigiamai vertina Komisijos komunikato dėl Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių projektą, jos pastangas sustiprinti Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires bei tikslą užtikrinti aukštesnio lygio aplinkos apsaugą, įskaitant energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą; teigiamai vertina tai, kad Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių projekte daugiau dėmesio skiriama kovai su klimato kaita ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui, bei pabrėžia, kad tai turėtų eiti išvien su aplinkos ir žmonių sveikatos apsauga;

2.

pažymi, kad, atsižvelgiant į technologinius pokyčius, atsiradusius pereinant prie mažesnio anglies dioksido kiekio technologijų modelio, valstybės pagalbos taisyklėse turi būti numatytas tam tikras lankstumas;

3.

primena Sąjungos klimato politikos tikslą iki 2030 m. bent 55 % sumažinti išmetamų teršalų kiekį, kaip nustatyta Europos klimato teisės akte, ir tikslą vėliausiai iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; pripažįsta, kad šiuo metu peržiūrima nemažai klimato politikos ir energetikos teisės aktų, siekiant juos suderinti su minėtaisiais tikslais, be to, pasiūlyti 2030 m. tikslai atsinaujinančiosios energijos srityje šiuo metu siekia „bent 40 %“, o energijos efektyvumo srityje – „bent 36 %“; pažymi, kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos modelio reikalauja didelių tiek privačiojo, tiek viešojo sektorių investicijų; pabrėžia, kad neveiklumo kaina neabejotinai viršija ES tikslų klimato ir energetikos srityse įgyvendinimo kainą;

4.

yra įsitikinęs, kad aplinkos požiūriu tvari valstybės pagalba yra itin svarbi siekiant ES klimato politikos, energetikos ir aplinkos apsaugos tikslų; mano, jog Komisija turėtų duoti aiškų ženklą, kad bet kokia parama turėtų būti suderinama su Paryžiaus susitarimu ir ES žaliosios pertvarkos bei socialiniais tikslais;

5.

ragina Komisiją suderinti įvairių kategorijų pagalbą su Europos klimato teisės aktu ir taip paremti ekonomiškai efektyvų ir teisingą perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo bei padėti laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro; pabrėžia, kad, laipsniškai atsisakant iškastinio kuro, turėtų būti numatomos mažiau anglies dioksido išskiriančių technologijų rėmimo galimybės vadovaujantis reikšmingos žalos nedarymo principu, kuris paaiškintas Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje, ir nuosekliai einama keliu, kuris leistų iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą;

6.

pažymi, kad valstybės pagalbos gairėmis siekiama padėti laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro; tačiau pabrėžia, kad, teikiant bet kokią likusią paramą iškastinių dujų projektams, turėtų būti padedama iš esmės mažinti bendrą išmetamų teršalų kiekį ir vengiama ilgalaikio iškastinio kuro susaistymo įgyvendinant perspektyvius sumanymus, pvz., dujų projektus, kurie per apibrėžtą laiką turėtų tapti vandeniliui pritaikyta infrastruktūra, kaip nustatyta pagal energetikos infrastruktūros teisės aktus; pažymi, kad būtini atitinkami investicijų į atsinaujinančiuosius išteklius tvarkaraščiai, kuriems būtų keliami kuo kruopštesnio tikrinimo ir griežčiausių kriterijų reikalavimai;

7.

pabrėžia, kad valstybės pagalba klimato, aplinkos apsaugos ir energetikos srityse yra pagrindinė vidutinės trukmės priemonė energijos kainų šuolių problemai spręsti, visų pirma remiant energijos vartojimo efektyvumo priemones ir tvarius atsinaujinančiuosius energijos išteklius; mano, kad energijos vartojimo efektyvumo politika ir priemonės, ypač skirtos pastatams, yra svarbios pažeidžiamiems asmenims; yra susirūpinęs dėl to, kad CEEAG projekte pagalbos kategorija „pastatų energinio naudingumo ir aplinkosauginio veiksmingumo gerinimas“ nėra plataus užmojo, nes joje numatyta tik nedidelio masto renovacija; ragina Komisiją padidinti pagrindinį reikalavimą pirminės energijos poreikį pastatuose sumažinti bent 40 proc., kas yra minimalus dydis norint, kad pastatų sektoriuje iki 2050 m. būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui; ragina Komisiją išplėsti galimybę taikyti ne tokias griežtas valstybės pagalbos gaires, skirtas socialinio būsto aplinkos apsaugos priemonėms visoje Sąjungoje;

8.

ragina Komisiją suskirstyti sektorių į gana nedideles kategorijas, kad reikalavimus atitinkančioms įmonėms nebūtų atsisakyta teikti valstybės pagalbos tik dėl nepalankaus sektoriaus skirstymo į kategorijas;

9.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio užmojus, viešosios paramos teikiant valstybės pagalbą gali prireikti daugiau sektorių, o ne mažiau; ragina Komisiją į 2022 m. valstybės pagalbos klimato, aplinkos apsaugos ir energetikos srityje gaires įtraukti daugiau sektorių, kuriems gali būti teikiama valstybės pagalba; visų pirma tai būtų pagalba, teikiama sumažinant elektros mokesčius daug energijos naudojantiems vartotojams;

10.

pabrėžia, kad reikia integruoti ES klimato, aplinkos, nulinės taršos, biologinės įvairovės ir energetikos teisės aktus ir politiką į naująją valstybės pagalbos sistemą, kartu užtikrinant, kad ji būtų nuolat atnaujinama ir atitiktų šiuo metu peržiūrimą atnaujintą klimato ir energetikos strategiją;

11.

pabrėžia, kad nesugebėjimas nustatyti tvirtų valstybės pagalbos taisyklių, atitinkančių 55 dokumentų rinkinį ir Europos žaliąjį kursą, gali turėti neigiamų pasekmių ES pramonės konkurencingumui ir tvarumui, kelti pavojų darbo vietų kūrimui ir ES ekonomikos atsigavimui ir, galiausiai, pakenkti Sąjungos klimato darbotvarkės veiksmingumui;

12.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į 55 dokumentų rinkinio užmojus, reikės, kad tam tikri daug energijos suvartojantys sektoriai, tam, kad jie galėtų susidoroti su pertvarka, gautų tam tikrą viešąją paramą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę peržiūrėti sektorių, atitinkančių reikalavimus energijos kainų kompensavimui gauti, sąrašą;

13.

ragina Komisiją sektorių suskirstyti į kategorijas pakankamai išsamiai, kad dėl nepalankių sektorių skirstymo į kategorijas valstybės pagalba būtų teikiama kitais atvejais reikalavimus atitinkančioms įmonėms;

14.

palankiai vertina bendruosius tikslus išplėsti Aplinkos apsaugos ir energetikos gairių (EEAG) taikymo sritį, kad ji apimtų naujas sritis, pvz., netaršų judumą, didesnį lankstumą ir dabartinių taisyklių supaprastinimą; vis dėlto pažymi, kad valstybės pagalbos klimato, aplinkos apsaugos, atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektams srityje reikia platesnio užmojo tikslų ir aiškių apibrėžčių bei vertinimo metodikų, susijusių su naujomis Pagalbos klimatui, energetikai ir aplinkos apsaugai gairėmis (CEEAG) nustatytomis koncepcijomis;

15.

pabrėžia, kad CEEAG turėtų tinkamai remti ES įmonių ekologinę pertvarką pereinant prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos, kartu užtikrinant atsigavimą po COVID-19 krizės, darbo vietų kūrimą ES ir konkurencingumą;

16.

| i) | nustatyti aiškias apsaugos priemones, susijusias su laipsnišku iškastinio kuro ir susijusios veiklos nutraukimu, atsižvelgiant į istorines tiesiogines ir netiesiogines subsidijas, įmonių atsakomybę pertvarkyti sąvartynus po uždarymo ir apskritai visus įsipareigojimus pagal principą „teršėjas moka“, kurie neturi būti apmokami valstybės pagalbos lėšomis; užtikrinti tokias apsaugos priemones nustatant, pavyzdžiui, privalomas užbaigimo datas; nustatyti galutinę pagalbos teikimo nutraukimo ir (arba) laipsniško pagalbos nutraukimo datą; |
| --- | --- |

i)

nustatyti aiškias apsaugos priemones, susijusias su laipsnišku iškastinio kuro ir susijusios veiklos nutraukimu, atsižvelgiant į istorines tiesiogines ir netiesiogines subsidijas, įmonių atsakomybę pertvarkyti sąvartynus po uždarymo ir apskritai visus įsipareigojimus pagal principą „teršėjas moka“, kurie neturi būti apmokami valstybės pagalbos lėšomis; užtikrinti tokias apsaugos priemones nustatant, pavyzdžiui, privalomas užbaigimo datas; nustatyti galutinę pagalbos teikimo nutraukimo ir (arba) laipsniško pagalbos nutraukimo datą;

| ii) | reikalauti pateikti išsamų poveikio vertinimą ir palyginimą su energijos vartojimo efektyvumo alternatyvomis ir, jei jų nepakanka, su tvaresnėmis atsinaujinančiosios energijos alternatyvomis, atitinkančiomis likusius energijos poreikius, siekiant parodyti, kad valstybės pagalba teikiama ekonomiškai efektyviausiam, efektyviausiai energiją vartojančiam ir tvariausiam ilgalaikiam sprendimui, grindžiamam atsinaujinančiąja energija, atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis ir Europos žaliojo kurso tikslus, visų pirma į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslus; |
| --- | --- |

ii)

reikalauti pateikti išsamų poveikio vertinimą ir palyginimą su energijos vartojimo efektyvumo alternatyvomis ir, jei jų nepakanka, su tvaresnėmis atsinaujinančiosios energijos alternatyvomis, atitinkančiomis likusius energijos poreikius, siekiant parodyti, kad valstybės pagalba teikiama ekonomiškai efektyviausiam, efektyviausiai energiją vartojančiam ir tvariausiam ilgalaikiam sprendimui, grindžiamam atsinaujinančiąja energija, atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis ir Europos žaliojo kurso tikslus, visų pirma į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslus;

| iii) | apibrėžti, ką reiškia „papildomos išlaidos“, kurios atitinka valstybės pagalbos reikalavimus siekiant palengvinti pelningos veiklos nutraukimą, kaip tai buvo daroma valstybės pagalbos, skirtos nekonkurencingos veiklos uždarymui palengvinti, atveju; |
| --- | --- |

iii)

apibrėžti, ką reiškia „papildomos išlaidos“, kurios atitinka valstybės pagalbos reikalavimus siekiant palengvinti pelningos veiklos nutraukimą, kaip tai buvo daroma valstybės pagalbos, skirtos nekonkurencingos veiklos uždarymui palengvinti, atveju;

| iv) | reikalauti, kad su iškastiniu kuru susijusios veiklos nutraukimo planai ir su tuo susijusi pagalba būtų skaidrūs; |
| --- | --- |

iv)

reikalauti, kad su iškastiniu kuru susijusios veiklos nutraukimo planai ir su tuo susijusi pagalba būtų skaidrūs;

17.

pabrėžia, kad norint iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, reikia nedelsiant ir masiškai taikyti efektyvaus energijos vartojimo priemones ir tvarias atsinaujinančiosios energijos technologijas; pabrėžia, kad valstybės investicijos į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją ilguoju laikotarpiu ne tik sumažins išmetamųjų teršalų kiekį, bet ir sumažins bei stabilizuos energijos kainas, taip atlaisvins didesnes disponuojamąsias pajamas ir galiausiai sustiprins ES gerovę bei energetinį saugumą; susirūpinęs pažymi, kad CEEAG projekte išbraukiama pagalbos kategorija, skirta atsinaujinančiajai energijai remti ir sudaromos sąlygos jai konkuruoti dėl valstybės pagalbos su kitais mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiais, taigi ir iškastiniu kuru grindžiamais, sprendimais; todėl ragina į galutinę CEEAG įtraukti specialų skyrių dėl paramos atsinaujinantiesiems energijos ištekliams ir pabrėžti, kad konkrečioms technologijoms skirtos paramos schemos turėtų būti taisyklė, o ne išimtis; taip pat numatyti galimybę regioniniu lygmeniu taikyti diferencijuotus paramos lygius, kad būtų sudarytos sąlygos įvairinti ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos ekonomiškai efektyvią sistemą integruoti regionų lygmeniu; ragina, laikantis Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos, įtraukti specialų skyrių, kuriame būtų numatytos specialios nuostatos, kuriomis būtų remiamos visų dydžių ir mažesnių subjektų atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendruomenės, įskaitant išimtį dėl privalomo pardavimo aukcione ir (arba) iš esmės padidinant jų atleidimo nuo aukcionų ribas arba, jei tai neįmanoma, bent išlaikant jas EEAG lygmenimis

18.

pabrėžia, kad dar vienas svarbus būdas plėsti tarpvalstybines energetikos jungtis, kurių reikia siekiant padidinti energijos tiekimo saugumą, sumažinti nepastovumą ir skatinti ES energetinę autonomiją yra pasiekti 15 proc. tarpvalstybinių elektros energijos tinklų sujungimo tikslą, pašalinti nacionalines kliūtis, didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos kaupimo pajėgumus ir padaryti perdavimo bei paskirstymo tinklus pažangesniais;

19.

primygtinai reikalauja, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų pakankamai pritaikytos tam, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos integruoti naujus netaršius, žiedinius ir tvarius sprendimus visuose sektoriuose, ypač sunkiai prisitaikančiuose sektoriuose;

20.

prašo, kad į CEEAG būtų integruoti energetikos hierarchijos principai, pagal kuriuos pirmenybė būtų teikiama energijos taupymui ir efektyvumui, o po to – tiesioginei atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrifikacijai ir platesniam atsinaujinančiosios šilumos naudojimui ir, galiausiai, kitų tvarių atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamų išteklių naudojimui tik toms reikmėms, kurios neturi alternatyvų jų pertvarkai; prašo Komisijos taip pat persvarstyti pagalbą mažinant elektros energijos mokesčius daug energijos vartojančioms įmonėms atsižvelgiant į šiuos principus, užtikrinant, kad tokia parama būtų susieta su realiomis investicijomis į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, naudojamą savo veikloje;

21.

| i) | taikyti šį principą kaip prioritetinį atskaitos tašką vertinant, ar energetikos sektoriaus priemonė yra būtina, visų pirma energijos gamybos pagalbos priemonėms (4.1 skirsnis), pagalbai tiekimo saugumui užtikrinti, visų pirma atsižvelgiant į pajėgumų atlyginimo mechanizmus (4.8 skirsnis) ir pagalbai energetikos infrastruktūrai (4.9 skirsnis); |
| --- | --- |

i)

taikyti šį principą kaip prioritetinį atskaitos tašką vertinant, ar energetikos sektoriaus priemonė yra būtina, visų pirma energijos gamybos pagalbos priemonėms (4.1 skirsnis), pagalbai tiekimo saugumui užtikrinti, visų pirma atsižvelgiant į pajėgumų atlyginimo mechanizmus (4.8 skirsnis) ir pagalbai energetikos infrastruktūrai (4.9 skirsnis);

| ii) | įtraukti šį principą į priemonių, susijusių su energijos vartojimo efektyvumo schemomis (pvz., konkrečios technologijos konkurso procedūros pagal pirmosios pagalbos kategorijos 4.1 skirsnį) ir pastatų energinio naudingumo ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimo (4.2 skirsnis) arba centralizuoto šilumos ir vėsinimo tiekimo (4.10 skirsnis) schemomis, loginį pagrindą; |
| --- | --- |

ii)

įtraukti šį principą į priemonių, susijusių su energijos vartojimo efektyvumo schemomis (pvz., konkrečios technologijos konkurso procedūros pagal pirmosios pagalbos kategorijos 4.1 skirsnį) ir pastatų energinio naudingumo ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimo (4.2 skirsnis) arba centralizuoto šilumos ir vėsinimo tiekimo (4.10 skirsnis) schemomis, loginį pagrindą;

22.

pabrėžia, kad ES valstybės pagalbos taisyklėmis turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos valstybėms narėms, nes ne visos valstybės narės galės teikti vienodo lygio paramą įmonėms, sukeldamos rinkos iškraipymų, susiskaidymo ir didesnių skirtumų tarp šalių riziką, o tai savo ruožtu lemtų tolesnius socialinius skirtumus bendrojoje rinkoje;

23.

ragina Komisiją labai atidžiai išnagrinėti, ar siūlomi pakeitimai darys konkurencijai ir inovacijoms palankų poveikį, ar labiau tikėtina, kad dėl jų atsiras naujų kliūčių konkurencijai, ypač MVĮ atveju; ragina Komisiją atsižvelgti į ilgalaikes galimo transformacijos kelių siaurinimo pasekmes;

24.

pažymi, kad investicijoms į efektyviai energiją naudojančias ir atsinaujinančiosios energijos technologijas reikalingas ekonominis nuspėjamumas tam, kad būtų kuo labiau sumažinta investavimo rizika; ragina Komisiją patvirtinti pagalbos schemas pakankamai ilgam laikotarpiui, atsižvelgiant į atitinkamų projektų planavimo ir plėtros terminus ir laikantis atitinkamuose teisės aktuose nustatytų nuostatų;

25.

ragina Komisiją užtikrinti teisinį tikrumą paramos schemoms, kurios jau buvo patvirtintos pagal senąją valstybės pagalbos teikimo tvarką; ragina Komisiją į CEEAG įtraukti peržiūros mechanizmą, kad būtų užtikrintas nuoseklumas ir suderinamumas su galutiniais teisės aktais bei įgyvendinimo aktais dėl 55 dokumentų rinkinio;

26.

ragina Komisiją naujose gairėse vengti pernelyg didelės įrodinėjimo naštos ir pagrindimo, kad būtų išvengta biurokratijos ir netikrumo, kurie trukdytų siekti Europos žaliojo kurso politikos tikslų ir 2030 m. sumažinimo tikslų;

27.

pabrėžia, kad vykdant tvarią pertvarką labai svarbu išsaugoti ir kurti tvarias bei kokybiškas darbo vietas;

28.

ragina Komisiją numatyti galimybę teikti išskirtinę valstybės pagalbą tais atvejais, kai kitos gairių dalys neapima tokios paramos, tačiau remiamos inovacijos turės teigiamą poveikį ES visuomenei arba ES ekonomikai, atsižvelgiant į Sąjungos politikos tikslus;

29.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta skaidrumo, susijusio su Komisijos ir valstybių narių keitimusi informacija apie nacionalines valstybės pagalbos priemones ir jų patvirtinimu, taip pat su kriterijais, taikomais vertinant nacionalinių valstybės pagalbos priemonių atitiktį ES aplinkos, biologinės įvairovės ir klimato apsaugos tikslams bei teisės aktams; ragina Komisiją spręsti šį klausimą, be kita ko, atskleidžiant procedūrinius veiksmus valstybės pagalbos registre, paskelbiant sprendimą dėl išankstinio pranešimo ir raštus valstybėms narėms, kai jų siūlomos priemonės nelaikomos valstybės pagalba, tobulinant valstybių narių naudojamus pranešimo apie valstybės pagalbą šablonus ir tobulinant Komisijos atitikties vertinimus;

30.

primena, kad savo išvadose byloje ACCC/C/2015/128, patvirtintose 2021 m. kovo 17 d., Atitikties Orhuso konvencijai komitetas (ACCC) nustatė, kad ES nesilaiko Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 ir 4 dalių, nes šiuo metu pilietinė visuomenė negali ginčyti Komisijos pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį priimtų sprendimų dėl valstybės pagalbos, o tai gali prieštarauti su aplinka susijusiems ES teisės aktams; ragina Komisiją ir Tarybą parodyti visapusišką įsipareigojimą laikytis ES tarptautinių įsipareigojimų dėl teisingumo aplinkos srityje; ragina Komisiją įvykdyti prie peržiūrėto Orhuso reglamento pridėtame pareiškime prisiimtą įsipareigojimą iki 2022 m. pabaigos įvertinti turimas galimybes atsižvelgti į ACCC išvadas ir prireikus iki 2023 m. pabaigos pasiūlyti priemones;

31.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL L 350, 2021 10 4, p. 9.

1

(2)  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

2

(3)  OL L 328, 2018 12 21, p. 210.

3

(4)  OL L 158, 2019 6 14, p. 125.

4

(5)  OL L 158, 2019 6 14, p. 54.

5

(6)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

6

(7)  OL L 198, 2020 6 22, p. 13.

7

(8)  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

8

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

10

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

ES ir Taivano politiniai santykiai ir bendradarbiavimas

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į metinius Europos Parlamento pranešimus dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir jų skirsnius dėl ES ir Taivano santykių |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinius Europos Parlamento pranešimus dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir jų skirsnius dėl ES ir Taivano santykių

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. įsteigtą ES ir Taivano dialogo pramonės politikos klausimais mechanizmą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. įsteigtą ES ir Taivano dialogo pramonės politikos klausimais mechanizmą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Taivano prekybos santykių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Taivano prekybos santykių (1),

| — | atsižvelgdamas į Taivano dalyvavimą Europos įmonių tinklo ir Europos klasterių bendradarbiavimo platformos veikloje, taip pat dialoge skaitmeninės ekonomikos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taivano dalyvavimą Europos įmonių tinklo ir Europos klasterių bendradarbiavimo platformos veikloje, taip pat dialoge skaitmeninės ekonomikos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Didžiojo septyneto užsienio ir vystymosi reikalų ministrų komunikatą, visų pirma į skyrių dėl paramos reikšmingam Taivano dalyvavimui Pasaulio sveikatos organizacijos forumuose ir Pasaulio sveikatos asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Didžiojo septyneto užsienio ir vystymosi reikalų ministrų komunikatą, visų pirma į skyrių dėl paramos reikšmingam Taivano dalyvavimui Pasaulio sveikatos organizacijos forumuose ir Pasaulio sveikatos asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į bendradarbiavimo susitarimus dėl kovos su komerciniu sukčiavimu ir į tai, kad Taivanas nuo 2017 m. įgyvendina tarptautinius standartus dėl gero mokesčių srities valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendradarbiavimo susitarimus dėl kovos su komerciniu sukčiavimu ir į tai, kad Taivanas nuo 2017 m. įgyvendina tarptautinius standartus dėl gero mokesčių srities valdymo,

| — | atsižvelgdamas į sėkmingą Taivano bendradarbiavimą ir dalyvavimą Europos Sąjungos bendrosiose programose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sėkmingą Taivano bendradarbiavimą ir dalyvavimą Europos Sąjungos bendrosiose programose,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. įsteigtas ES ir Taivano konsultacijas darbo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. įsteigtas ES ir Taivano konsultacijas darbo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad nuo 2011 m. ES netaiko vizos reikalavimo Taivano pasų turėtojams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad nuo 2011 m. ES netaiko vizos reikalavimo Taivano pasų turėtojams,

| — | atsižvelgdamas į ES „Vienos Kinijos“ politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES „Vienos Kinijos“ politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. bendrą JAV ir Japonijos vadovų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. bendrą JAV ir Japonijos vadovų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 21 d. bendrą JAV ir Korėjos Respublikos vadovų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 21 d. bendrą JAV ir Korėjos Respublikos vadovų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. bendrą Komisijos komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. bendrą Komisijos komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0265/2021),

| A. | kadangi ES ir Taivanas – panašiai mąstantys partneriai, kurie vadovaujasi bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Taivanas – panašiai mąstantys partneriai, kurie vadovaujasi bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis;

| B. | kadangi Kinijos prieš Taivaną toliau vykdoma karinė agresija, pilkosios zonos veikla, taip pat kitų formų provokaciniai veiksmai, pavyzdžiui, šnipinėjimo veikla, kibernetinės atakos, talentingų asmenų viliojimas, kelia didelę grėsmę esamai Taivano ir Kinijos santykių padėčiai, taip pat Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono taikai ir stabilumui ir gali prisidėti prie pavojingos eskalacijos; kadangi Taivano gynybos ministras Chiu Kuo-cheng pareiškė, kad, atsižvelgiant į nuolatinę ir didelę karinių pajėgų koncentraciją, Kinija galėtų iki 2025 m. įvykdyti visapusišką įsiveržimą į Taivaną; kadangi įtampa tarp Kinijos ir Taivano yra didžiausia per 40 metų, o Kinija nuo 2021 m. spalio 1 d. į Taivano oro gynybos identifikavimo zoną yra išsiuntusi 150 karinių lėktuvų, įskaitant reaktyvinius naikintuvus ir bombonešius, galinčius nešti branduolinį ginklą; kadangi šis regionas yra labai svarbus ES tiek dėl to, kad jame yra daug jos artimų partnerių, tiek dėl to, kad viena iš jos valstybių narių, Prancūzija, jame turi užjūrio teritorijas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Kinijos prieš Taivaną toliau vykdoma karinė agresija, pilkosios zonos veikla, taip pat kitų formų provokaciniai veiksmai, pavyzdžiui, šnipinėjimo veikla, kibernetinės atakos, talentingų asmenų viliojimas, kelia didelę grėsmę esamai Taivano ir Kinijos santykių padėčiai, taip pat Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono taikai ir stabilumui ir gali prisidėti prie pavojingos eskalacijos; kadangi Taivano gynybos ministras Chiu Kuo-cheng pareiškė, kad, atsižvelgiant į nuolatinę ir didelę karinių pajėgų koncentraciją, Kinija galėtų iki 2025 m. įvykdyti visapusišką įsiveržimą į Taivaną; kadangi įtampa tarp Kinijos ir Taivano yra didžiausia per 40 metų, o Kinija nuo 2021 m. spalio 1 d. į Taivano oro gynybos identifikavimo zoną yra išsiuntusi 150 karinių lėktuvų, įskaitant reaktyvinius naikintuvus ir bombonešius, galinčius nešti branduolinį ginklą; kadangi šis regionas yra labai svarbus ES tiek dėl to, kad jame yra daug jos artimų partnerių, tiek dėl to, kad viena iš jos valstybių narių, Prancūzija, jame turi užjūrio teritorijas;

| C. | kadangi 2016 m. ES įsipareigojo panaudoti visus turimus būdus remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir pasitikėjimo stiprinimą tarp abiejų Taivano sąsiaurio pusių; kadangi šie siekiai iki šiol nebuvo įgyvendinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. ES įsipareigojo panaudoti visus turimus būdus remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir pasitikėjimo stiprinimą tarp abiejų Taivano sąsiaurio pusių; kadangi šie siekiai iki šiol nebuvo įgyvendinti;

| D. | kadangi 2021 m. spalio 9 d. Kinijos prezidentas Xi Jinping įsipareigojo siekti „susivienijimo“ su Taivanu tariamai taikiomis priemonėmis, tačiau įspėjo, kad didžiausia kliūtis tai daryti yra „Taivano nepriklausomybės“ jėgos; kadangi dėl Kinijos karingų pareiškimų ir veiksmų kyla rimtų abejonių dėl tokio taikaus požiūrio; kadangi, remiantis 2021 m. liepos mėn. Nacionalinio Chengchi universiteto rinkimų studijų centro Taipėjuje paskelbta apklausa, tik 1,5 proc. Taivano gyventojų pritaria kuo greitesniam susijungimui su žemynine Kinija, o didžioji dauguma pritaria tam, kad būtų išlaikyta dabartinė padėtis bent jau trumpuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. spalio 9 d. Kinijos prezidentas Xi Jinping įsipareigojo siekti „susivienijimo“ su Taivanu tariamai taikiomis priemonėmis, tačiau įspėjo, kad didžiausia kliūtis tai daryti yra „Taivano nepriklausomybės“ jėgos; kadangi dėl Kinijos karingų pareiškimų ir veiksmų kyla rimtų abejonių dėl tokio taikaus požiūrio; kadangi, remiantis 2021 m. liepos mėn. Nacionalinio Chengchi universiteto rinkimų studijų centro Taipėjuje paskelbta apklausa, tik 1,5 proc. Taivano gyventojų pritaria kuo greitesniam susijungimui su žemynine Kinija, o didžioji dauguma pritaria tam, kad būtų išlaikyta dabartinė padėtis bent jau trumpuoju laikotarpiu;

| E. | kadangi Taivano pastangos sustabdyti koronaviruso plitimą pasirodė esančios vienos veiksmingiausių pasaulyje; kadangi Taivano pastangos įvairiais frontais aktyviai prisidėti prie tarptautinės bendruomenės gerovės pandemijos laikotarpiu, įskaitant įvairius tarptautinius tyrimus, yra akivaizdus Taivano kaip valstybės partnerės veiksmų pavyzdys ir įrodymas, kad su juo turėtų būti elgiamasi kaip su valstybe partnere; kadangi tai rodo, kad Taivanas turi pajėgumus taip pat vertingai prisidėti prie tarptautinės bendruomenės sprendžiant daugelį kitų mūsų laikų problemų; kadangi pastaruoju metu padidėjęs užsikrėtimų COVID-19 skaičius, vakcinų trūkumas ir Kinijos kišimasis į Taivano pastangas jas įsigyti tiesiogiai kelia rimtą susirūpinimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Taivano pastangos sustabdyti koronaviruso plitimą pasirodė esančios vienos veiksmingiausių pasaulyje; kadangi Taivano pastangos įvairiais frontais aktyviai prisidėti prie tarptautinės bendruomenės gerovės pandemijos laikotarpiu, įskaitant įvairius tarptautinius tyrimus, yra akivaizdus Taivano kaip valstybės partnerės veiksmų pavyzdys ir įrodymas, kad su juo turėtų būti elgiamasi kaip su valstybe partnere; kadangi tai rodo, kad Taivanas turi pajėgumus taip pat vertingai prisidėti prie tarptautinės bendruomenės sprendžiant daugelį kitų mūsų laikų problemų; kadangi pastaruoju metu padidėjęs užsikrėtimų COVID-19 skaičius, vakcinų trūkumas ir Kinijos kišimasis į Taivano pastangas jas įsigyti tiesiogiai kelia rimtą susirūpinimą;

| F. | kadangi ES toliau išlika didžiausiu tiesioginių užsienio investicijų Taivane šaltiniu: jų bendra vertė iki 2019 m. siekė 48 mlrd. EUR ir sudarė 31 proc. Taivano tiesioginių užsienio investicijų šalyje; kadangi yra daug galimybių padidinti Taivano tiesiogines užsienio investicijas ES; kadangi Taivanas dominuoja puslaidininkių gamybos rinkose, nes jo gamintojai pagamina apie 50 proc. puslaidininkių produkcijos pasaulyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES toliau išlika didžiausiu tiesioginių užsienio investicijų Taivane šaltiniu: jų bendra vertė iki 2019 m. siekė 48 mlrd. EUR ir sudarė 31 proc. Taivano tiesioginių užsienio investicijų šalyje; kadangi yra daug galimybių padidinti Taivano tiesiogines užsienio investicijas ES; kadangi Taivanas dominuoja puslaidininkių gamybos rinkose, nes jo gamintojai pagamina apie 50 proc. puslaidininkių produkcijos pasaulyje;

| G. | kadangi Taivanas dėl savo vietos, ypatingai svarbaus vaidmens pasaulinėse aukštųjų technologijų tiekimo grandinėse ir dėl demokratinio gyvenimo būdo yra strategiškai svarbus Europos demokratijoms; |
| --- | --- |

G.

kadangi Taivanas dėl savo vietos, ypatingai svarbaus vaidmens pasaulinėse aukštųjų technologijų tiekimo grandinėse ir dėl demokratinio gyvenimo būdo yra strategiškai svarbus Europos demokratijoms;

| H. | kadangi bendra ES ir Taivano dvišalės prekybos suma 2019 m. siekė 51 mlrd. EUR, o Taivanas yra 5-as pagal dydį ES prekybos partneris Azijoje ir jos 15-as pagal dydį prekybos partneris pasaulyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendra ES ir Taivano dvišalės prekybos suma 2019 m. siekė 51 mlrd. EUR, o Taivanas yra 5-as pagal dydį ES prekybos partneris Azijoje ir jos 15-as pagal dydį prekybos partneris pasaulyje;

| 1. | rekomenduoja Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Tarybai ir Komisijai:






  a) | glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant sustiprinti ES ir Taivano politinius santykius ir siekti visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės vadovaujantis ES „Vienos Kinijos“ politika; laikyti Taivaną pagrindiniu partneriu ir demokratiniu sąjungininku Indijos ir Ramiojo vandenyno regione vien dėl to, kad tai yra tvirta demokratija ir technologiškai pažangi ekonomika, kuri galėtų padėti išlaikyti taisyklėmis grindžiamą tvarką didėjant didžiųjų valstybių varžytuvių keliamai įtampai; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant sustiprinti ES ir Taivano politinius santykius ir siekti visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės vadovaujantis ES „Vienos Kinijos“ politika; laikyti Taivaną pagrindiniu partneriu ir demokratiniu sąjungininku Indijos ir Ramiojo vandenyno regione vien dėl to, kad tai yra tvirta demokratija ir technologiškai pažangi ekonomika, kuri galėtų padėti išlaikyti taisyklėmis grindžiamą tvarką didėjant didžiųjų valstybių varžytuvių keliamai įtampai;

| b) | skubiai pradėti rengti dvišalio investicijų susitarimo (DIS) su Taivanu poveikio vertinimą ruošiantis deryboms dėl glaudesnių dvišalių ekonominių ryšių, nes dėl tokio DIS Europos investuotojai ir Taivano gamintojai palengvintų „savo turinio“ reikalavimus; atsižvelgdamas į regioninę dinamiką, primena, kokie svarbūs yra ES ir Taivano prekybos ir ekonominiai santykiai, įskaitant klausimus, susijusius su daugiašališkumu ir PPO, technologijomis ir visuomenės sveikata, taip pat koks būtinas bendradarbiavimas ypatingos svarbos išteklių, tokių kaip puslaidininkiai, srityje; ragina Taivaną didinti investicijas ES ir pažymi, kad Taivanas yra visateisė PPO narė; |
| --- | --- |

b)

skubiai pradėti rengti dvišalio investicijų susitarimo (DIS) su Taivanu poveikio vertinimą ruošiantis deryboms dėl glaudesnių dvišalių ekonominių ryšių, nes dėl tokio DIS Europos investuotojai ir Taivano gamintojai palengvintų „savo turinio“ reikalavimus; atsižvelgdamas į regioninę dinamiką, primena, kokie svarbūs yra ES ir Taivano prekybos ir ekonominiai santykiai, įskaitant klausimus, susijusius su daugiašališkumu ir PPO, technologijomis ir visuomenės sveikata, taip pat koks būtinas bendradarbiavimas ypatingos svarbos išteklių, tokių kaip puslaidininkiai, srityje; ragina Taivaną didinti investicijas ES ir pažymi, kad Taivanas yra visateisė PPO narė;

| c) | reiškia didelį susirūpinimą dėl besitęsiančio Kinijos agresyvumo Taivano atžvilgiu ir jam daromo spaudimo, visų pirma dėl didelių Kinijos investicijų į karinius pajėgumus, užpuolimo pratybų ir dažnų Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidimų; ragina Kiniją nedelsiant nutraukti nuolatinius įsibrovimus į Taivano oro gynybos identifikavimo zoną, visų pirma dėl to, kad 2021 m. spalio 1–4 d. užregistruota apie 150 orlaivių įsibrovimų, įskaitant reaktyvinių naikintuvų įsibrovimus; ir toliau kritikuoja kurstančią Kinijos retoriką, rodančią jos iš pažiūros prieštaringą ketinimą integruoti Taivaną į totalitarinį Kinijos komunistų partijos režimą, tuo pat metu tvirtinant, kad ji sieks toliau taikiai plėtoti santykius su Taivanu, ir primygtinai reikalauja, kad jokie tarpusavio santykių pokyčiai nebūtų daromi vienašališkai ar prieš Taivano piliečių valią; primygtinai raginti ES ir valstybes nares imtis aktyvaus vaidmens bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais tarptautiniais partneriais siekiant išsaugoti taiką ir stabilumą abipus Taivano sąsiaurio ir užmegzti partnerystes su Taivano demokratine vyriausybe; |
| --- | --- |

c)

reiškia didelį susirūpinimą dėl besitęsiančio Kinijos agresyvumo Taivano atžvilgiu ir jam daromo spaudimo, visų pirma dėl didelių Kinijos investicijų į karinius pajėgumus, užpuolimo pratybų ir dažnų Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidimų; ragina Kiniją nedelsiant nutraukti nuolatinius įsibrovimus į Taivano oro gynybos identifikavimo zoną, visų pirma dėl to, kad 2021 m. spalio 1–4 d. užregistruota apie 150 orlaivių įsibrovimų, įskaitant reaktyvinių naikintuvų įsibrovimus; ir toliau kritikuoja kurstančią Kinijos retoriką, rodančią jos iš pažiūros prieštaringą ketinimą integruoti Taivaną į totalitarinį Kinijos komunistų partijos režimą, tuo pat metu tvirtinant, kad ji sieks toliau taikiai plėtoti santykius su Taivanu, ir primygtinai reikalauja, kad jokie tarpusavio santykių pokyčiai nebūtų daromi vienašališkai ar prieš Taivano piliečių valią; primygtinai raginti ES ir valstybes nares imtis aktyvaus vaidmens bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais tarptautiniais partneriais siekiant išsaugoti taiką ir stabilumą abipus Taivano sąsiaurio ir užmegzti partnerystes su Taivano demokratine vyriausybe;

| d) | reikšti rimtą susirūpinimą dėl padėties Rytų ir Pietų Kinijos jūrose ir griežtai nepritarti bet kokiems vienašališkiems bandymams pakeisti esamą santykių padėtį ir padidinti įtampą; pakartoti, kad svarbu gerbti tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) su nuostatomis dėl pareigos spręsti ginčus taikiomis priemonėmis, taip pat išsaugoti laivybos ir skrydžio laisves; |
| --- | --- |

d)

reikšti rimtą susirūpinimą dėl padėties Rytų ir Pietų Kinijos jūrose ir griežtai nepritarti bet kokiems vienašališkiems bandymams pakeisti esamą santykių padėtį ir padidinti įtampą; pakartoti, kad svarbu gerbti tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) su nuostatomis dėl pareigos spręsti ginčus taikiomis priemonėmis, taip pat išsaugoti laivybos ir skrydžio laisves;

| e) | reiškia didelį susirūpinimą dėl Kinijos pajėgumų iki 2025 m. įvykdyti visapusišką įsiveržimą į Taivaną; griežtai smerkia nuo 2021 m. spalio 1 d. Kinijos vykdomą precedento neturintį Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidinėjimą, susijusį su 150 karo lėktuvų įskridimu, įskaitant reaktyvinius naikintuvus ir bombonešius, galinčius nešti branduolinį ginklą; išreiškia nuomonę, kad dėl pastarojo meto Kinijos karinių provokacijų kyla abejonių dėl Kinijos ilgalaikių ketinimų siekti taikaus sprendimo; |
| --- | --- |

e)

reiškia didelį susirūpinimą dėl Kinijos pajėgumų iki 2025 m. įvykdyti visapusišką įsiveržimą į Taivaną; griežtai smerkia nuo 2021 m. spalio 1 d. Kinijos vykdomą precedento neturintį Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidinėjimą, susijusį su 150 karo lėktuvų įskridimu, įskaitant reaktyvinius naikintuvus ir bombonešius, galinčius nešti branduolinį ginklą; išreiškia nuomonę, kad dėl pastarojo meto Kinijos karinių provokacijų kyla abejonių dėl Kinijos ilgalaikių ketinimų siekti taikaus sprendimo;

| f) | priminti, kad išlaikyti taiką ir stabilumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione yra pagrindinis ES ir jos valstybių narių interesas; pabrėžti, kad karinis konfliktas Taivano sąsiauryje ne tik sukeltų didelių ekonominių sutrikimų, galinčių paveikti Europos interesus, bet ir rimtai pakenktų taisyklėmis grindžiamai tvarkai regione, taip pat demokratiniam valdymui, kurio pagrindas yra žmogaus teisės, demokratija ir teisinės valstybės principas; |
| --- | --- |

f)

priminti, kad išlaikyti taiką ir stabilumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione yra pagrindinis ES ir jos valstybių narių interesas; pabrėžti, kad karinis konfliktas Taivano sąsiauryje ne tik sukeltų didelių ekonominių sutrikimų, galinčių paveikti Europos interesus, bet ir rimtai pakenktų taisyklėmis grindžiamai tvarkai regione, taip pat demokratiniam valdymui, kurio pagrindas yra žmogaus teisės, demokratija ir teisinės valstybės principas;

| g) | turėti omenyje, kad ES labai vertina saugumą Taivano sąsiauryje ir kad esama tiesioginio ryšio tarp Europos klestėjimo ir Azijos saugumo, todėl konflikto pasekmės Europai būtų gerokai platesnės nei vien ekonomikos sričiai; pareikšti, kad Kinijos veiksmai prieš Taivaną ir Pietų Kinijos jūroje turės pasekmių ES ir Kinijos santykiams; |
| --- | --- |

g)

turėti omenyje, kad ES labai vertina saugumą Taivano sąsiauryje ir kad esama tiesioginio ryšio tarp Europos klestėjimo ir Azijos saugumo, todėl konflikto pasekmės Europai būtų gerokai platesnės nei vien ekonomikos sričiai; pareikšti, kad Kinijos veiksmai prieš Taivaną ir Pietų Kinijos jūroje turės pasekmių ES ir Kinijos santykiams;

| h) | reikšti susirūpinimą dėl Kinijos teisės aktų, susijusių su Taivanu, ir atkreipti dėmesį į tai, kad dėl Honkongo Nacionalinio saugumo įstatymo 2005 m. kovos su paveldėjimu įstatymo reikalavimas suteikti Taivanui aukšto lygio autonomiją susivienijimo atveju tapo visiškai nepatikimas; |
| --- | --- |

h)

reikšti susirūpinimą dėl Kinijos teisės aktų, susijusių su Taivanu, ir atkreipti dėmesį į tai, kad dėl Honkongo Nacionalinio saugumo įstatymo 2005 m. kovos su paveldėjimu įstatymo reikalavimas suteikti Taivanui aukšto lygio autonomiją susivienijimo atveju tapo visiškai nepatikimas;

| i) | pabrėžia tolesnės pažangos visais ES ir Taivano partnerystės ir bendradarbiavimo lygmenimis svarbą, ypač atsižvelgiant į nuolatines Kinijos provokacijas ir karinių pajėgų telkimą; visų pirma pabrėžia Europos Parlamentas vadovaujamą vaidmenį, kurį jis gali atlikti nustatant tolesnio bendradarbiavimo sritis, taip pat aiškiai nustatant ir demaskuojant Kinijos provokacijas ir parodant solidarumą su Taivanu; |
| --- | --- |

i)

pabrėžia tolesnės pažangos visais ES ir Taivano partnerystės ir bendradarbiavimo lygmenimis svarbą, ypač atsižvelgiant į nuolatines Kinijos provokacijas ir karinių pajėgų telkimą; visų pirma pabrėžia Europos Parlamentas vadovaujamą vaidmenį, kurį jis gali atlikti nustatant tolesnio bendradarbiavimo sritis, taip pat aiškiai nustatant ir demaskuojant Kinijos provokacijas ir parodant solidarumą su Taivanu;

| j) | tvirtai propaguoti reikšmingą Taivano dalyvavimą tarptautinių organų, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO), Tarptautinę kriminalinės policijos organizaciją (Interpolą) ir JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje; primygtinai raginti valstybes nares ir ES institucijas remti tarptautines iniciatyvas, kuriomis Taivanas raginamas dalyvauti tarptautinių organizacijų veikloje; dar kartą palankiai vertinti aktyvų Taivano bendradarbiavimą su tarptautine bendruomene, kai reikėjo šviestis apie COVID-19 pandemiją ir rasti geriausių būdų jai spręsti, ir pabrėžti, jog šis atvejis įrodė, kad Taivano indėlis į PSO sukurtų papildomą vertę visų jos narių piliečių sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

j)

tvirtai propaguoti reikšmingą Taivano dalyvavimą tarptautinių organų, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO), Tarptautinę kriminalinės policijos organizaciją (Interpolą) ir JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje; primygtinai raginti valstybes nares ir ES institucijas remti tarptautines iniciatyvas, kuriomis Taivanas raginamas dalyvauti tarptautinių organizacijų veikloje; dar kartą palankiai vertinti aktyvų Taivano bendradarbiavimą su tarptautine bendruomene, kai reikėjo šviestis apie COVID-19 pandemiją ir rasti geriausių būdų jai spręsti, ir pabrėžti, jog šis atvejis įrodė, kad Taivano indėlis į PSO sukurtų papildomą vertę visų jos narių piliečių sveikatai ir gerovei;

| k) | raginti intensyvinti ES ir Taivano ekonominį, mokslinį, kultūrinį, politinį ir žmonių tarpusavio keitimąsi nuomonėmis, taip pat susitikimus ir bendradarbiavimą, ir keitimąsi nuomonėmis dalyvaujant valstybių narių atstovams, įskaitant pačiu aukščiausiu lygiu, siekiant visapusiškai atspindėti dinamišką, daugialypį ir glaudų ES ir Taivano – panašiai mąstančių partnerių – bendradarbiavimą; smerkti Kinijos Liaudies Respublikos grasinimus dėl represalijų ir spaudimo Čekijos Senato pirmininkui Miloš Vystrčil dėl jo vizito Taivane 2020 m. rugpjūčio mėn. ir pažymėti, kad Čekija ir bet kuri kita suvereni šalis turi teisę vystyti ekonominį ir kultūrinį bendradarbiavimą su Taivanu; |
| --- | --- |

k)

raginti intensyvinti ES ir Taivano ekonominį, mokslinį, kultūrinį, politinį ir žmonių tarpusavio keitimąsi nuomonėmis, taip pat susitikimus ir bendradarbiavimą, ir keitimąsi nuomonėmis dalyvaujant valstybių narių atstovams, įskaitant pačiu aukščiausiu lygiu, siekiant visapusiškai atspindėti dinamišką, daugialypį ir glaudų ES ir Taivano – panašiai mąstančių partnerių – bendradarbiavimą; smerkti Kinijos Liaudies Respublikos grasinimus dėl represalijų ir spaudimo Čekijos Senato pirmininkui Miloš Vystrčil dėl jo vizito Taivane 2020 m. rugpjūčio mėn. ir pažymėti, kad Čekija ir bet kuri kita suvereni šalis turi teisę vystyti ekonominį ir kultūrinį bendradarbiavimą su Taivanu;

| l) | toliau remti Taivano įtraukimą į ES Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją; teigiamai vertinti tai, kad Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai neseniai paskelbė ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, kurioje pažymima, kad dėl didelio Kinijos karinio sutelkimo padidėjo įtampa regiono karštuosiuose taškuose, pvz., Pietų ir Rytų Kinijos jūrose, taip pat Taivano sąsiauryje, ir patvirtina, kad ES labai svarbu stiprinti bendradarbiavimą su regioniniais partneriais siekiant užtikrinti taiką, stabilumą ir gerovę abipus Taivano sąsiaurio; primygtinai raginti ES toliau glaudžiai bendradarbiauti su kitais panašiai mąstančiais partneriais įgyvendinant ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione siekiant spręsti atkaklios Kinijos laikysenos regione klausimą ir stiprinti taisyklėmis grindžiamą tvarką, atsižvelgiant į pačios ES interesus regione; |
| --- | --- |

l)

toliau remti Taivano įtraukimą į ES Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją; teigiamai vertinti tai, kad Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai neseniai paskelbė ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, kurioje pažymima, kad dėl didelio Kinijos karinio sutelkimo padidėjo įtampa regiono karštuosiuose taškuose, pvz., Pietų ir Rytų Kinijos jūrose, taip pat Taivano sąsiauryje, ir patvirtina, kad ES labai svarbu stiprinti bendradarbiavimą su regioniniais partneriais siekiant užtikrinti taiką, stabilumą ir gerovę abipus Taivano sąsiaurio; primygtinai raginti ES toliau glaudžiai bendradarbiauti su kitais panašiai mąstančiais partneriais įgyvendinant ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione siekiant spręsti atkaklios Kinijos laikysenos regione klausimą ir stiprinti taisyklėmis grindžiamą tvarką, atsižvelgiant į pačios ES interesus regione;

| m) | toliau priimti iniciatyvas, kuriomis būtų stiprinami dvišaliai ekonominiai santykiai ir žmonių tarpusavio ryšiai, ypač jaunimo, be kita ko, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, sporto, kultūros ir švietimo srityje, taip pat miestų bei regionų partnerystės; palankiai vertinti dabartines Europos ir Taivano miestų partnerystes ir skatinti miestų diplomatiją kaip priemonę padėti Taivanui dalyvauti tarptautinėse iniciatyvose, kuri leistų Taivanui apeiti Kinijos bandymus dar labiau padidinti jo diplomatinę izoliaciją; |
| --- | --- |

m)

toliau priimti iniciatyvas, kuriomis būtų stiprinami dvišaliai ekonominiai santykiai ir žmonių tarpusavio ryšiai, ypač jaunimo, be kita ko, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, sporto, kultūros ir švietimo srityje, taip pat miestų bei regionų partnerystės; palankiai vertinti dabartines Europos ir Taivano miestų partnerystes ir skatinti miestų diplomatiją kaip priemonę padėti Taivanui dalyvauti tarptautinėse iniciatyvose, kuri leistų Taivanui apeiti Kinijos bandymus dar labiau padidinti jo diplomatinę izoliaciją;

| n) | skatinti Europos ir Taivano bendradarbiavimą žiniasklaidos sektoriuje, siekiant įvairinti žiniasklaidos kinų kalba aplinką ES ir suteikti alternatyvą Kinijos kontroliuojamoms žiniasklaidos priemonėms; |
| --- | --- |

n)

skatinti Europos ir Taivano bendradarbiavimą žiniasklaidos sektoriuje, siekiant įvairinti žiniasklaidos kinų kalba aplinką ES ir suteikti alternatyvą Kinijos kontroliuojamoms žiniasklaidos priemonėms;

| o) | skatinti ES ir valstybes nares padėti didinti informuotumą Europoje apie padėtį Taivano sąsiauryje, taip pat apie Taivano ir Kinijos santykių sudėtingumą, kuriant ir finansuojant specialias programas ir mokslinius tyrimus, skirtus visai visuomenei; pabrėžti, kad svarbu investuoti į įtraukias diskusijas valstybėse narėse, paaiškinant Europos visuomenei autoritarizmo stiprėjimo Indijos ir Ramiojo vandenyno regione riziką, pasireiškiančią Kinijos kategoriška pozicija ir jos pastangomis pakenkti demokratijai, ypač Taivane, ir pasekmes, kurios kiltų demokratijoms visame pasaulyje, palikus tokias grėsmes be atsako; |
| --- | --- |

o)

skatinti ES ir valstybes nares padėti didinti informuotumą Europoje apie padėtį Taivano sąsiauryje, taip pat apie Taivano ir Kinijos santykių sudėtingumą, kuriant ir finansuojant specialias programas ir mokslinius tyrimus, skirtus visai visuomenei; pabrėžti, kad svarbu investuoti į įtraukias diskusijas valstybėse narėse, paaiškinant Europos visuomenei autoritarizmo stiprėjimo Indijos ir Ramiojo vandenyno regione riziką, pasireiškiančią Kinijos kategoriška pozicija ir jos pastangomis pakenkti demokratijai, ypač Taivane, ir pasekmes, kurios kiltų demokratijoms visame pasaulyje, palikus tokias grėsmes be atsako;

| p) | skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su Taivanu visuose pramonės sektoriuose ir tiekimo grandinėse, visų pirma besivystančios ir strateginės svarbos pramonės srityse, pvz., elektroninių transporto priemonių, robotikos ir išmaniosios gamybos, taip pat puslaidininkių technologijų srityje; |
| --- | --- |

p)

skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su Taivanu visuose pramonės sektoriuose ir tiekimo grandinėse, visų pirma besivystančios ir strateginės svarbos pramonės srityse, pvz., elektroninių transporto priemonių, robotikos ir išmaniosios gamybos, taip pat puslaidininkių technologijų srityje;

| q) | remti tolesnį iniciatyvų, kuriomis ES suteikiama galimybė užmegzti partnerystės ryšius su Taivanu IRT, biotechnologijų, sveikatos ir saugumo srityse, stiprinimą ir dirbti siekiant konkretaus bendradarbiavimo ir iniciatyvų tarp ES sujungiamumo strategijos ir Taivano naujosios Pietų politikos; tvirtai remti intensyvesnę abiejų pusių partnerystę puslaidininkių srityje; |
| --- | --- |

q)

remti tolesnį iniciatyvų, kuriomis ES suteikiama galimybė užmegzti partnerystės ryšius su Taivanu IRT, biotechnologijų, sveikatos ir saugumo srityse, stiprinimą ir dirbti siekiant konkretaus bendradarbiavimo ir iniciatyvų tarp ES sujungiamumo strategijos ir Taivano naujosios Pietų politikos; tvirtai remti intensyvesnę abiejų pusių partnerystę puslaidininkių srityje;

| r) | pripažinti Taivano pagrindinį vaidmenį strateginiuose pramonės sektoriuose, tokiuose kaip penktos kartos ryšių infrastruktūra (5G), nes Taivane yra didžiausia pasaulyje liejykla ir ši valstybė yra pagrindinė puslaidininkių gamintoja; pabrėžti, kad ateityje mikroschemos bus nepaprastai svarbios formuojant pasaulinę tvarką, o tas, kas kontroliuos mikroschemų projektavimą ir gamybą, bus lyderis nustatant XXI a. kursą; priminti, kad sutrikimai pasaulinėje tiekimo grandinėje, kuriuos sukėlė pandemija, Taivane tapo pagrindine technologijų kūrimo paskata ir taip pat privertė ES suprasti savo pažeidžiamumą, atkreipiant dėmesį į tai, kad reikia skubiai apsvarstyti, kaip sumažinti jos priklausomybę nuo išorės veikėjų; todėl raginti glaudžiau bendradarbiauti su Taivanu, kad būtų remiama ES darbotvarkė, susijusi su jos žaliąja ir skaitmenine pertvarka, taip pat ES pastangos įvairinti vertės ir tiekimo grandines, nes dėl pandemijos padidėjo abiejų poreikis, ir buvo pabrėžtas didesnių investicijų ir politinės paramos poreikis, visų pirma strateginės svarbos vertės grandinėse, tokiose kaip mikroelektronika, autonominis vairavimas, dirbtinis intelektas (DI), o tai yra sritys, kuriose Taivanan atlieka pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

r)

pripažinti Taivano pagrindinį vaidmenį strateginiuose pramonės sektoriuose, tokiuose kaip penktos kartos ryšių infrastruktūra (5G), nes Taivane yra didžiausia pasaulyje liejykla ir ši valstybė yra pagrindinė puslaidininkių gamintoja; pabrėžti, kad ateityje mikroschemos bus nepaprastai svarbios formuojant pasaulinę tvarką, o tas, kas kontroliuos mikroschemų projektavimą ir gamybą, bus lyderis nustatant XXI a. kursą; priminti, kad sutrikimai pasaulinėje tiekimo grandinėje, kuriuos sukėlė pandemija, Taivane tapo pagrindine technologijų kūrimo paskata ir taip pat privertė ES suprasti savo pažeidžiamumą, atkreipiant dėmesį į tai, kad reikia skubiai apsvarstyti, kaip sumažinti jos priklausomybę nuo išorės veikėjų; todėl raginti glaudžiau bendradarbiauti su Taivanu, kad būtų remiama ES darbotvarkė, susijusi su jos žaliąja ir skaitmenine pertvarka, taip pat ES pastangos įvairinti vertės ir tiekimo grandines, nes dėl pandemijos padidėjo abiejų poreikis, ir buvo pabrėžtas didesnių investicijų ir politinės paramos poreikis, visų pirma strateginės svarbos vertės grandinėse, tokiose kaip mikroelektronika, autonominis vairavimas, dirbtinis intelektas (DI), o tai yra sritys, kuriose Taivanan atlieka pagrindinį vaidmenį;

| s) | palankiai vertinti 2020 m. rugsėjo mėn. Taivane surengtą pirmąjį Europos investicijų forumą ir skatinti daugiau dvišalių investicijų į abi puses; primygtinai raginti didinti tokias investicijas, visų pirma pramonės šakose, kuriose pirmauja Taivanas, būtent nepaprastai svarbių technologijų, įskaitant puslaidininkius, kurios padėtų paremti ES pastangas stiprinti jos pačios pajėgumus mikroelektronikos srityje; pažymėti, kad po 2020 m. Taivano ir ES dialogo dėl skaitmeninės ekonomikos ES ir Taivanas turėtų toliau remtis savo diskusijomis mokslinių tyrimų ir technologijų bendradarbiavimo, blokų grandinės, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo sertifikavimo, duomenų ekonomikos ir skaitmeninio junglumo srityse tam, kad galėtų atpažinti būsimą sinergiją, plėsti keitimąsi skaitmeninės ekonomikos plėtros politika ir užmegzti glaudesnę partnerystę; |
| --- | --- |

s)

palankiai vertinti 2020 m. rugsėjo mėn. Taivane surengtą pirmąjį Europos investicijų forumą ir skatinti daugiau dvišalių investicijų į abi puses; primygtinai raginti didinti tokias investicijas, visų pirma pramonės šakose, kuriose pirmauja Taivanas, būtent nepaprastai svarbių technologijų, įskaitant puslaidininkius, kurios padėtų paremti ES pastangas stiprinti jos pačios pajėgumus mikroelektronikos srityje; pažymėti, kad po 2020 m. Taivano ir ES dialogo dėl skaitmeninės ekonomikos ES ir Taivanas turėtų toliau remtis savo diskusijomis mokslinių tyrimų ir technologijų bendradarbiavimo, blokų grandinės, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo sertifikavimo, duomenų ekonomikos ir skaitmeninio junglumo srityse tam, kad galėtų atpažinti būsimą sinergiją, plėsti keitimąsi skaitmeninės ekonomikos plėtros politika ir užmegzti glaudesnę partnerystę;

| t) | palankiai vertinti Taivano savanoriškus įsipareigojimus prisidėti prie kovos su visuotiniu atšilimu ir taip prisidėti prie Paryžiaus klimato susitarimo tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

t)

palankiai vertinti Taivano savanoriškus įsipareigojimus prisidėti prie kovos su visuotiniu atšilimu ir taip prisidėti prie Paryžiaus klimato susitarimo tikslų įgyvendinimo;

| u) | raginti ES ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu kovojant su piktavališkų trečiųjų šalių dezinformacija, be kita ko, dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais, naudojant bendrus požiūrius į žiniasklaidos laisvės ir žurnalistikos puoselėjimą, stiprinti bendradarbiavimą kibernetinio saugumo ir kibernetinių grėsmių srityje, didinant piliečių informuotumą ir gerinant bendrą gyventojų skaitmeninį raštingumą siekiant sustiprinti mūsų demokratinių sistemų atsparumą; remia intensyvesnį atitinkamų Europos ir Taivano ekspertų grupių bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

u)

raginti ES ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu kovojant su piktavališkų trečiųjų šalių dezinformacija, be kita ko, dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais, naudojant bendrus požiūrius į žiniasklaidos laisvės ir žurnalistikos puoselėjimą, stiprinti bendradarbiavimą kibernetinio saugumo ir kibernetinių grėsmių srityje, didinant piliečių informuotumą ir gerinant bendrą gyventojų skaitmeninį raštingumą siekiant sustiprinti mūsų demokratinių sistemų atsparumą; remia intensyvesnį atitinkamų Europos ir Taivano ekspertų grupių bendradarbiavimą šioje srityje;

| v) | apsvarstyti galimybes mokytis iš Taivano patirties kovojant su iš žemyninės dalies sklindančia dezinformacija, nukreipta į Taivano žiniasklaidos nepriklausomybę, naudojant socialinės žiniasklaidos platformas, infiltruojant Taivano televiziją ir spausdintinę žiniasklaidą, siekiant paveikti viešąją nuomonę tam, kad būtų pakenkta rinkimams Taivane; palankiai vertinti tai, kad Taivanas gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis laiko naudinga ir nepaprastai svarbia priemone mokyti žmones atpažinti dezinformaciją, ir todėl gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis įtraukė į mokyklos mokymo programą; |
| --- | --- |

v)

apsvarstyti galimybes mokytis iš Taivano patirties kovojant su iš žemyninės dalies sklindančia dezinformacija, nukreipta į Taivano žiniasklaidos nepriklausomybę, naudojant socialinės žiniasklaidos platformas, infiltruojant Taivano televiziją ir spausdintinę žiniasklaidą, siekiant paveikti viešąją nuomonę tam, kad būtų pakenkta rinkimams Taivane; palankiai vertinti tai, kad Taivanas gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis laiko naudinga ir nepaprastai svarbia priemone mokyti žmones atpažinti dezinformaciją, ir todėl gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis įtraukė į mokyklos mokymo programą;

| w) | pabrėžti, kad Taivano pastangų kovoti su dezinformacija ir melagingomis naujienomis nauda yra ne tik Taivanui, daranti įtaką ne tik jo salos visuomenei, bet ir kiniškai kalbančiai bendruomenei Honkonge ir kitose Pietryčių Azijos šalyse; |
| --- | --- |

w)

pabrėžti, kad Taivano pastangų kovoti su dezinformacija ir melagingomis naujienomis nauda yra ne tik Taivanui, daranti įtaką ne tik jo salos visuomenei, bet ir kiniškai kalbančiai bendruomenei Honkonge ir kitose Pietryčių Azijos šalyse;

| x) | smerkti Kinijos bandymus diskredituoti Taivano vyriausybės kovos su pandemija būdus; palankiai vertinti veiksmingą Taivano principą „iš apačios į viršų“, kurį taiko valstybės piliečiai, siekdami tikrinti naujienas ir informaciją naudojant technologijas, tokias kaip DI, siekiant padidinti pastangas ir leisti faktų tikrintojams nustatyti žalingiausius teiginius, sklindančius socialinės žiniasklaidos platformose, ir taip sustabdyti jų plitimą; |
| --- | --- |

x)

smerkti Kinijos bandymus diskredituoti Taivano vyriausybės kovos su pandemija būdus; palankiai vertinti veiksmingą Taivano principą „iš apačios į viršų“, kurį taiko valstybės piliečiai, siekdami tikrinti naujienas ir informaciją naudojant technologijas, tokias kaip DI, siekiant padidinti pastangas ir leisti faktų tikrintojams nustatyti žalingiausius teiginius, sklindančius socialinės žiniasklaidos platformose, ir taip sustabdyti jų plitimą;

| y) | priminti, kad grėsmė, kurią Taivanas patiria Kinijai vykdant dezinformacijos operacijas, yra didesnės problemos, su kuria susiduria demokratinės valstybės visame pasaulyje laikais, kai ryšių technologijos yra pagrindinės geopolitinės konkurencijos dėl pasaulinės lyderystės priemonės, dalis; priminti, kad Kinija, kartu su kitomis nedemokratinėmis šalimis, tebėra svarbi grėsmė demokratijoms Europoje, vykdanti dezinformacijos kampanijas; ši grėsmė labai padidėjo prasidėjus pandemijai, kaip pažymėta 2020 m. birželio mėn. EIVT ataskaitoje; pažymėti, kad bendradarbiavimas kovojant su dezinformacija yra naudingas ir ES, ir Taivanui; |
| --- | --- |

y)

priminti, kad grėsmė, kurią Taivanas patiria Kinijai vykdant dezinformacijos operacijas, yra didesnės problemos, su kuria susiduria demokratinės valstybės visame pasaulyje laikais, kai ryšių technologijos yra pagrindinės geopolitinės konkurencijos dėl pasaulinės lyderystės priemonės, dalis; priminti, kad Kinija, kartu su kitomis nedemokratinėmis šalimis, tebėra svarbi grėsmė demokratijoms Europoje, vykdanti dezinformacijos kampanijas; ši grėsmė labai padidėjo prasidėjus pandemijai, kaip pažymėta 2020 m. birželio mėn. EIVT ataskaitoje; pažymėti, kad bendradarbiavimas kovojant su dezinformacija yra naudingas ir ES, ir Taivanui;

| z) | toliau skatinti dabartinį ES ir Taivano bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pagal bendrąją programą „Europos horizontas“ (2021–2027 m.); primygtinai raginti, kad ateityje programoje „Europos horizontas“ dalyvautų daugiau taivaniečių tyrėjų; |
| --- | --- |

z)

toliau skatinti dabartinį ES ir Taivano bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pagal bendrąją programą „Europos horizontas“ (2021–2027 m.); primygtinai raginti, kad ateityje programoje „Europos horizontas“ dalyvautų daugiau taivaniečių tyrėjų;

| aa) | toliau skatinti turizmą ir jaunimo mainus su Taivanu įgyvendinant tokias iniciatyvas, kaip darbo atostogos arba programos „Erasmus“ arba Taivano ir Europos sujungiamumo stipendija, ir išnagrinėti bendradarbiavimo galimybes aukštojo mokslo ir kitose srityse, siekiant stiprinti Kinijos ir Taivano žinias apie Europą ir prisidėti prie geresnio supratimo apie Europą Taivane; |
| --- | --- |

aa)

toliau skatinti turizmą ir jaunimo mainus su Taivanu įgyvendinant tokias iniciatyvas, kaip darbo atostogos arba programos „Erasmus“ arba Taivano ir Europos sujungiamumo stipendija, ir išnagrinėti bendradarbiavimo galimybes aukštojo mokslo ir kitose srityse, siekiant stiprinti Kinijos ir Taivano žinias apie Europą ir prisidėti prie geresnio supratimo apie Europą Taivane;

| ab) | skatinti ES ir jos valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu įgyvendinant pasaulinę bendradarbiavimo ir mokymo sistemą – regioninio bendradarbiavimo platformą, teikiančią gebėjimų stiprinimo ir mokymo programas trečiosioms šalims visame pasaulyje; |
| --- | --- |

ab)

skatinti ES ir jos valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu įgyvendinant pasaulinę bendradarbiavimo ir mokymo sistemą – regioninio bendradarbiavimo platformą, teikiančią gebėjimų stiprinimo ir mokymo programas trečiosioms šalims visame pasaulyje;

| ac) | pakeisti Europos ekonomikos ir prekybos biuro Taivane pavadinimą ir jį vadinti Europos Sąjungos biuru Taivane, kad būtų atspindėtas platus mūsų ryšių mastas; |
| --- | --- |

ac)

pakeisti Europos ekonomikos ir prekybos biuro Taivane pavadinimą ir jį vadinti Europos Sąjungos biuru Taivane, kad būtų atspindėtas platus mūsų ryšių mastas;

| ad) | palankiai vertina planus Lietuvoje įsteigti Taivano atstovybę; pasmerkti Kinijos vyriausybės reakciją dėl ekonominių sankcijų taikymo Lietuvai; pareikšti savo paramą ir solidarumą su Lietuva šiuo klausimu, imtis atitinkamų priemonių ir paraginti Tarybą daryti tą patį; |
| --- | --- |

ad)

palankiai vertina planus Lietuvoje įsteigti Taivano atstovybę; pasmerkti Kinijos vyriausybės reakciją dėl ekonominių sankcijų taikymo Lietuvai; pareikšti savo paramą ir solidarumą su Lietuva šiuo klausimu, imtis atitinkamų priemonių ir paraginti Tarybą daryti tą patį;

| ae) | palankiai vertinti Taivaną kaip puikų partnerį propaguojant žmogaus teises ir religijos laisvę Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; pripažinti, kad Taivanas pasirodė pavyzdžiu regione, pasižymint pagarba pagrindinėms laisvėms, tiek ekonominėms, tiek socialinėms, taip pat politinėms ir kultūrinėms teisėms, įskaitant pažangą LGBTQI teisių srityje ir čiabuvių teisių srityje; prašyti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais dalyvauti tarptautiniuose žmogaus teisių kongresuose Taivane ir imtis konkrečių veiksmų siekiant bendradarbiauti su Taivanu propaguojant žmogaus teises, socialines teises ir religijos laisvę, skaitmeninę ekonomiką ir tvarų besivystančių šalių augimą Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; |
| --- | --- |

ae)

palankiai vertinti Taivaną kaip puikų partnerį propaguojant žmogaus teises ir religijos laisvę Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; pripažinti, kad Taivanas pasirodė pavyzdžiu regione, pasižymint pagarba pagrindinėms laisvėms, tiek ekonominėms, tiek socialinėms, taip pat politinėms ir kultūrinėms teisėms, įskaitant pažangą LGBTQI teisių srityje ir čiabuvių teisių srityje; prašyti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais dalyvauti tarptautiniuose žmogaus teisių kongresuose Taivane ir imtis konkrečių veiksmų siekiant bendradarbiauti su Taivanu propaguojant žmogaus teises, socialines teises ir religijos laisvę, skaitmeninę ekonomiką ir tvarų besivystančių šalių augimą Indijos ir Ramiojo vandenyno regione;

| af) | stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu siekiant keistis geriausia patirtimi kovojant su COVID-19 pandemija, pradėti iniciatyvas, kuriomis būtų palengvintas vakcinų pirkimas, ir toliau plėsti ES bendradarbiavimą su Taivanu sveikatos ir užkrečiamųjų ligų kontrolės srityje; pagirti Taivano vyriausybę ir jo žmones už gana sėkmingą pandemijos suvaldymą šalies viduje ir už dosnumą teikiant pagalbą kitoms šalims; priminti, kad veiksmingas Taivano atsakas buvo pagrįstas skaidrumu ir atvirumu bei technologijų naudojimu bendradarbiaujant su visuomene – tai visuomenės pasitikėjimu grindžiamas požiūris; |
| --- | --- |

af)

stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu siekiant keistis geriausia patirtimi kovojant su COVID-19 pandemija, pradėti iniciatyvas, kuriomis būtų palengvintas vakcinų pirkimas, ir toliau plėsti ES bendradarbiavimą su Taivanu sveikatos ir užkrečiamųjų ligų kontrolės srityje; pagirti Taivano vyriausybę ir jo žmones už gana sėkmingą pandemijos suvaldymą šalies viduje ir už dosnumą teikiant pagalbą kitoms šalims; priminti, kad veiksmingas Taivano atsakas buvo pagrįstas skaidrumu ir atvirumu bei technologijų naudojimu bendradarbiaujant su visuomene – tai visuomenės pasitikėjimu grindžiamas požiūris;

| ag) | teigiamai įvertinti Taivano solidarumo su ES veiksmus – tai, kad pačiais pirmaisiais pandemijos mėnesiais kelioms valstybėms narėms buvo padovanota daugiau kaip 7 mln. medicininių kaukių, taip pat penkios kaukių gamybos linijos Čekijai; raginti, kad šis solidarumas būtų abipusiškas; |
| --- | --- |

ag)

teigiamai įvertinti Taivano solidarumo su ES veiksmus – tai, kad pačiais pirmaisiais pandemijos mėnesiais kelioms valstybėms narėms buvo padovanota daugiau kaip 7 mln. medicininių kaukių, taip pat penkios kaukių gamybos linijos Čekijai; raginti, kad šis solidarumas būtų abipusiškas;

| ah) | toliau skatinti valstybes nares ir Taivaną keisti žvalgybos informacija ir bendrai kovoti su tarpvalstybiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

ah)

toliau skatinti valstybes nares ir Taivaną keisti žvalgybos informacija ir bendrai kovoti su tarpvalstybiniais nusikaltimais;

| ai) | pripažinti, kad JAV ir Japonija pirmą kartą pabrėžė taikos ir stabilumo Taivano sąsiauryje svarbą neseniai įvykusiame dvišalio aukščiausiojo lygio susitikimo bendrame pareiškime, po kurio gegužės mėn. pradžioje G 7 susitikime pateikė panašų pareiškimą; primygtinai raginti ES bendradarbiauti su kitais panašiai mąstančiais partneriais, tokiais kaip Australija, Naujoji Zelandija, Indija, Japonija, Pietų Korėja ir Jungtinės Valstijos, ir apsvarstyti galimybę pakviesti Taivaną dalyvauti esamose nepaprastai svarbių pramonės sričių platformose ir darbo grupėse su savo partneriais; |
| --- | --- |

ai)

pripažinti, kad JAV ir Japonija pirmą kartą pabrėžė taikos ir stabilumo Taivano sąsiauryje svarbą neseniai įvykusiame dvišalio aukščiausiojo lygio susitikimo bendrame pareiškime, po kurio gegužės mėn. pradžioje G 7 susitikime pateikė panašų pareiškimą; primygtinai raginti ES bendradarbiauti su kitais panašiai mąstančiais partneriais, tokiais kaip Australija, Naujoji Zelandija, Indija, Japonija, Pietų Korėja ir Jungtinės Valstijos, ir apsvarstyti galimybę pakviesti Taivaną dalyvauti esamose nepaprastai svarbių pramonės sričių platformose ir darbo grupėse su savo partneriais;

| aj) | raginti valstybes nares, kurios dar nesudarė susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos arba susitarimo dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais su Taivanu, nedelsiant pradėti derybas dėl tokių susitarimų; |
| --- | --- |

aj)

raginti valstybes nares, kurios dar nesudarė susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos arba susitarimo dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais su Taivanu, nedelsiant pradėti derybas dėl tokių susitarimų;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Taivano vyriausybei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 181, 2016 5 19, p. 52.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. spalio 19 d., antradienis

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projektas „Pajamų atnaujinimas, patikslinta nuosavų išteklių ir kitų pajamų prognozė“

2021 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto „Pajamų atnaujinimas įsigaliojus 2021 m. birželio 1 d. Tarybos sprendimui (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, patikslinta nuosavų išteklių ir kitų pajamų prognozė“ (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, kuris buvo galutinai priimtas 2020 m. gruodžio 18 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, kuris buvo galutinai priimtas 2020 m. gruodžio 18 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (toliau – DFP reglamentas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (toliau – DFP reglamentas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (4) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (4) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) Nr. 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) Nr. 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projektą, kurį Komisija priėmė 2021 m. liepos 2 d. (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projektą, kurį Komisija priėmė 2021 m. liepos 2 d. (COM(2021)0444),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 21 d. priimtą ir sekančią dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 21 d. priimtą ir sekančią dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0268/2021),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto tikslas – atnaujinti biudžeto pajamų dalį, kad būtų atsižvelgta į 2021 m. birželio 1 d. įsigaliojusį Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053, taikomą nuo 2021 m. sausio 1 d., atnaujintas 2021 m. biudžeto nuosavų išteklių prognozes, dėl kurių 2021 m. gegužės 26 d. susitarė Nuosavų išteklių patariamasis komitetas, ir atnaujinti kitas pajamas, pavyzdžiui, iš Jungtinės Karalystės įnašo, baudų ir kt.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto tikslas – atnaujinti biudžeto pajamų dalį, kad būtų atsižvelgta į 2021 m. birželio 1 d. įsigaliojusį Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053, taikomą nuo 2021 m. sausio 1 d., atnaujintas 2021 m. biudžeto nuosavų išteklių prognozes, dėl kurių 2021 m. gegužės 26 d. susitarė Nuosavų išteklių patariamasis komitetas, ir atnaujinti kitas pajamas, pavyzdžiui, iš Jungtinės Karalystės įnašo, baudų ir kt.;

| B. | kadangi pagrindiniai Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2020/2053 padaryti pakeitimai yra šie: padidintos nuosavų išteklių viršutinės ribos, padidinta valstybių narių muitų surinkimo išlaidų norma (25 proc. vietoj 20 proc. pagal Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas (6)), nustatytas vienodas be išimties PVM pareikalavimo tarifas ir supaprastinta PVM bazės apibrėžtis, nustatyti nauji neperdirbtų plastiko pakuočių atliekų kiekiu pagrįsti nuosavi ištekliai ir pakeistas bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįstų nuosavų išteklių bendras sumažinimas Danijai, Vokietijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindiniai Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2020/2053 padaryti pakeitimai yra šie: padidintos nuosavų išteklių viršutinės ribos, padidinta valstybių narių muitų surinkimo išlaidų norma (25 proc. vietoj 20 proc. pagal Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas (6)), nustatytas vienodas be išimties PVM pareikalavimo tarifas ir supaprastinta PVM bazės apibrėžtis, nustatyti nauji neperdirbtų plastiko pakuočių atliekų kiekiu pagrįsti nuosavi ištekliai ir pakeistas bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįstų nuosavų išteklių bendras sumažinimas Danijai, Vokietijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai;

| C. | kadangi Komisijos pajamų projekcijos grindžiamos Komisijos 2021 m. pavasario ekonomine prognoze (7), kurioje numatoma, kad Sąjungos ekonomika iki 2022 m. pabaigos vėl pasieks prieš krizę buvusį lygį; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos pajamų projekcijos grindžiamos Komisijos 2021 m. pavasario ekonomine prognoze (7), kurioje numatoma, kad Sąjungos ekonomika iki 2022 m. pabaigos vėl pasieks prieš krizę buvusį lygį;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projektą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia ypatingą Parlamento įsipareigojimą dėl naujų nuosavų išteklių ir jų taikymo 2021–2027 m. DFP laikotarpiu, laikantis Tarpinstituciniame susitarime nustatytų veiksmų gairių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2021 projekto; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 4/2021 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 93, 2021 3 17.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(4)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(5)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

(6)  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

(7)  Europos Komisija, 2021, 2021 m. pavasario Europos ekonominė prognozė, Europos ekonomika, Institucijos dokumentas Nr. 149.

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Kredito administratoriai ir kredito pirkėjai ***I

2021 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 184/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0135),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, į 53 straipsnį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, į 53 straipsnį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0115/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 20 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 20 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 16 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui padalyti minėtąjį Komisijos pasiūlymą ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 16 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui padalyti minėtąjį Komisijos pasiūlymą ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0003/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 444, 2018 12 10, p. 15.

(2)  OL C 367, 2018 10 10, p. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. spalio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/... dėl kredito administratorių ir kredito pirkėjų, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2021/2167.)

---

2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrasis biudžetas – visi skirsniai

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2) (toliau – Finansinis reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2) (toliau – Finansinis reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (toliau – DFP reglamentas) (3), ir bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (4), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (toliau – DFP reglamentas) (3), ir bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (4), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (6),

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2022 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2022 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 9 d. Komisijos priimtą 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2021)0300) (toliau – Biudžeto projektas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 9 d. Komisijos priimtą 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2021)0300) (toliau – Biudžeto projektas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 6 d. Tarybos priimtą poziciją dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, kuri 2021 m. rugsėjo 10 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 6 d. Tarybos priimtą poziciją dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto, kuri 2021 m. rugsėjo 10 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamų komitetų nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamų komitetų nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0281/2021),

III skirsnis. Komisija

Bendroji apžvalga

| 1. | primena, jog minėtoje 2021 m. kovo 25 d. rezoliucijoje dėl 2022 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių Parlamentas apibrėžė aiškius 2022 m. biudžeto politinius prioritetus, kad būtų remiamas atsigavimas po COVID-19 krizės, skatinamos investicijos ir kovojama su nedarbu, taip pat padėtas atsparesnės ir tvaresnės Sąjungos pagrindas; dar kartą patvirtina, jog yra tvirtai pasiryžęs siekti tų prioritetų, ir išdėsto toliau nurodytą poziciją siekdamas užtikrinti tinkamą prioritetų finansavimo lygį tam, kad šie prioritetai būtų įgyvendinti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, jog Sąjungos biudžetas turi būti aprūpintas priemonėmis, kad jį pasitelkiant tuo pačiu metu būtų galima reaguoti į įvairias krizes; pakartoja Parlamento nuomonę, kad 2022-ieji turėtų būti visiško įgyvendinimo metai ir 2022 m. biudžetas turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį užtikrinant teigiamą ir apčiuopiamą poveikį piliečių gyvenimui; atsižvelgdamas į tai, pritaria lėšų didinimui siekiant skatinti investicijas, ypač daug dėmesio skiriant MVĮ, kurios yra Sąjungos ekonomikos kertinis akmuo ir atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį užtikrinant aukštos kokybės investicijas bei kuriant darbo vietas visose valstybėse narėse, stiprinti pastangas siekiant vykdyti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, suteikti naujų galimybių jaunimui ir užtikrinti vaikų apsaugą, kurti tvirtą Europos sveikatos sąjungą ir remti programą COVAX; taip pat patvirtina prioritetus saugumo, migracijos, prieglobsčio ir integracijos, pagrindinių teisių ir Sąjungos vertybių srityse, kartu pripažindamas pastaruoju metu blogėjančią padėtį išorės politikos ir humanitarinės pagalbos srityje ir poreikį turėti galimybę vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu greitai reaguoti į būsimus iššūkius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į Tarybos poziciją dėl Biudžeto projekto, pagal kurią 1,43 mlrd. EUR sumažinti DFP išlaidų kategorijoms numatyti įsipareigojimų asignavimai, palyginti su Komisijos pasiūlymu; mano, kad Tarybos siūlomas lėšų mažinimas grindžiamas įprastu principu „iš viršaus į apačią“, kuriuo įgyvendinamas bendro savavališko mažinimo tikslas, kuris nėra grindžiamas nei objektyviu įgyvendinimo tendencijų vertinimu, nei lėšų panaudojimo pajėgumais ir neatspindi daugybės iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga, ar įgaliojimų, kuriuos Sąjunga prisiėmė; atkreipia dėmesį į prieštaravimą pagrindiniams bendriems politikos prioritetams; daro išvadą, kad Tarybos pozicija toli gražu neatitinka Parlamento lūkesčių, susijusių su ekonomikos gaivinimui skirtu biudžetu; todėl nusprendžia apskritai į visas eilutes, kurių lėšas Taryba sumažino, vėl įrašyti Biudžeto projekte numatytus asignavimus, kalbant ir apie veiklos, ir administracines išlaidas, ir rengiant savo poziciją Biudžeto projektu vadovautis kaip atskaitos tašku; tačiau sutinka 2022 m. į prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervą įrašyti 1 299 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, nes tai atspindi politinį susitarimą dėl Reglamento dėl prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai reikalauja, kad nauji politikos prioritetai ar užduotys būtų nustatomi kartu numatant naujus išteklius ir kad agentūros įsteigimas ar jos įgaliojimų išplėtimas neturėtų būti vykdomas esamų programų ar agentūrų sąskaita; todėl vėl įrašo sumažintus asignavimus, skirtus finansavimo programoms, kurias Komisija pasiūlė siekdama padidinti decentralizuotų agentūrų finansinius paketus; pabrėžia, kad reikia tinkamai koordinuoti agentūrų veiklą ir užtikrinti jų sąveiką siekiant padidinti jų darbo veiksmingumą, ypač tais atvejais, kai esama konvergencijos siekiant konkrečių politikos tikslų, kad būtų sudarytos sąlygos sąžiningai ir veiksmingai naudoti viešąsias lėšas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į neseniai pradėtą iniciatyvą dėl Europos pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucijos (HERA); reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Parlamentas nebuvo įtrauktas į sprendimų priėmimo procedūrą siekiant įsteigti tokią instituciją; be to, atkreipia dėmesį į svarbias šios iniciatyvos pasekmes biudžetui ir į būtinybę suteikti Parlamentui galimybę visapusiškai atlikti savo, kaip vienos iš biudžeto valdymo institucijų, vaidmenį; griežtai prieštarauja bet kokiai finansavimo struktūrai, pagal kurią lėšos būtų perkeliamos nukreipiant jas nuo svarbiausių tikslų ir veiksmų, kuriuos iš pradžių suplanavo ir dėl kurių susitarė teisėkūros institucijos pagal programas „Europos horizontas“, „ES – sveikatos labui“ ir „rescEU“; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą Europos kovos su vėžiu plano finansavimą, nes šis planas yra prioritetinis Sąjungos biudžeto tikslas, kuriam neturėtų būti pakenkta dėl lėšų perskirstymo kitoms politikos iniciatyvoms; pabrėžia, kad dėl šios iniciatyvos pateikimo laiko Parlamentas negalėjo į ją atsižvelgti per savo svarstymą dėl 2022 m. biudžeto; tikisi, kad šis klausimas bus sprendžiamas per taikinimo procedūrą 2022 m. biudžeto klausimu, ir ragina šiuo tikslu išnagrinėti kitas finansavimo priemones; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taip pat pabrėžia, kad Komisija po to, kai buvo paskelbtas jos Biudžeto projektas, pranešė apie pabėgėliams iš Sirijos skirtą priemonių rinkinį; atsižvelgdamas į tai, ragina per taikinimo procedūrą dėl 2022 m. biudžeto, kuri apimtų ir Taisomojo biudžeto Nr. 5/2021 projektą, pasiekti išsamų susitarimą dėl viso priemonių rinkinio; pripažįsta, kad reikės papildomų priemonių siekiant tinkamai reaguoti į pastarojo meto įvykius Afganistane ir, be kita jo, teikti paramą piliečiams, įskaitant moteris ir mergaites, vaikus, pažeidžiamas grupes, taip pat labai tikslines rizikos grupes, pvz., mokslininkus, mokytojus, gydytojus ir mokslininkus, kurie neturi galimybės tęsti savo gyvenimo ir darbo Afganistane; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į kintančią padėtį ir tai, kad nėra išsamaus ir ilgesnio laikotarpio poreikių vertinimo, šie klausimai negalėjo būti visapusiškai įtraukti į Parlamento svarstymą ir bus iš naujo įvertinti atsižvelgiant į Komisijos taisomąjį raštą Nr. 1/2022 ir vėliau pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nusprendžia padidinti lėšų pagal eilutes, pagal kurias numatytų lėšų panaudojimo lygis ir esamas veiklos pajėgumas yra puikūs, kad 2022 m. būtų galima panaudoti papildomus asignavimus; nurodo, kad, siekiant tinkamai finansuoti pirmiau nurodytus neatidėliotinus prioritetus, reikia visapusiškai pasinaudoti lankstumo priemone ir toliau reikės iš dalies panaudoti bendros maržos priemonę (suma, kompensuojama iš einamųjų metų maržų); taip pat prašo, kad 2022 m. būtų galima panaudoti visą 2020 m. panaikintų įsipareigojimų sumą pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia vėl įrašyti Biudžeto projekte numatytą Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės (toliau – EURI) finansavimo išlaidų lygį, kad būtų išvengta neigiamo signalo finansų rinkoms, kol Komisija per taikinimo procedūrą dar kartą įvertins prognozuojamus poreikius; pakartoja savo aiškią poziciją, kuri buvo ginama derybose dėl 2021–2027 m. DFP, kad NGEU palūkanų išlaidos ir grąžinamos sumos turėtų būti skaičiuojamos viršijant DFP numatytas viršutines ribas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad svarbu remti klimato politiką ir aplinkos apsaugą suteikiant papildomų išteklių atitinkamoms Sąjungos programoms ir priemonėms 2022 m.; be to, pabrėžia, kad, siekiant integruoti klimato aspektą, reikėtų dėti daugiau pastangų visose politikos srityse, kad būtų pasiektas bendras su klimatu susijusių išlaidų tikslas, kad per visą 2021–2027 m. DFP jos siektų bent 30 proc. Sąjungos biudžeto ir EURI išlaidų bendros sumos; be to, pabrėžia, kad reikia nuolat dėti pastangas, kad 2024 m. 7,5 proc. metinių DFP išlaidų sudarytų išlaidos biologinės įvairovės tikslams ir nuo 2026 m. jos siektų 10 proc.; pabrėžia, kad Komisija, prieš pateikdama 2023 m. biudžeto projektą, turi nustatyti veiksmingą metodiką, visų pirma skirtą biologinės įvairovės nykimui stebėti ir sustabdyti ir ją atkurti, siekiant užtikrinti, kad Tarpinstituciniame susitarime nustatytas 2024 m. tikslas galėtų būti veiksmingai pasiektas; primygtinai prašo, kad Parlamentas būtų visapusiškai įtrauktas rengiant patikimesnes, skaidresnes ir išsamesnes tokių išlaidų įgyvendinimo ir stebėjimo metodikas, ir toliau yra pasiryžęs vykdyti metines konsultacijas ir glaudžiai bendradarbiauti su Komisija ir Taryba, kaip nustatyta Tarpinstituciniame susitarime; primena, kad tam, kad būtų įgyvendintas žaliasis kursas, labai svarbu, kad finansavimas būtų skiriamas tik veiklai, kuri atitinka reikšmingos žalos nedarymo principą ir yra suderinama su Paryžiaus susitarimo tikslais; pabrėžia, kad paskelbtos gairės dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės turėtų būti laikomos visų kitų to paties pobūdžio išlaidų standartu ir turi būti konkrečiai naudojamos kaip pamatiniai sanglaudos politikos įgyvendinimo principai; primena, kad įgyvendinant biologinės įvairovės principą turi būti daroma daugiau nei visapusiškas atitinkamo Sąjungos acquis laikymasis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad moterys neproporcingai kenčia nuo COVID-19 krizės sukeltų pasekmių; pabrėžia lyčių aspekto integravimo į visas atitinkamas programas pagal 2022 m. biudžetą ir biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą svarbą siekiant užtikrinti, kad viešųjų lėšų naudojimas būtų vienodai naudingas moterims ir vyrams; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Parlamentu, kuo greičiau pradėti taikyti veiksmingą, skaidrią ir išsamią metodiką atitinkamoms su lyčių lygybe susijusioms išlaidoms įvertinti, kaip nustatyta Tarpinstituciniame susitarime, kad būtų galima pasiekti apčiuopiamų rezultatų su 2022 m. biudžetu susijusiame procese ir metodikos taikymą išplėsti, kad ji apimtų visas DFP programas, ir, atsižvelgdamas į visa tai, ypač ragina vykdant visas Sąjungos politikos priemones ir programas užtikrinti sistemingą ir visapusišką duomenų rinkimą ir analizę, siekiant įvertinti atitinkamą jų poveikį lyčių lygybei visais aspektais ir visais biudžeto rengimo, stebėjimo, įgyvendinimo ir vertinimo etapais; be to, ragina skubiai įgyvendinti 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją ir numatyti konkrečių privalomų tikslų ir papildomų veiksmų, visų pirma, mokymo ir iniciatyvų, kuriomis būtų skatinama lyčių lygybė ir kovojama su šališkumu lyčių atžvilgiu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad daug Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų dokumentų ir pranešimų pateikiama tik anglų kalba; taip pat pažymi, kad darbo posėdžiai rengiami be galimybės gauti vertimo žodžiu paslaugų; reikalauja, kad būtų paisoma principų, teisių ir pareigų, išdėstytų Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Reglamente Nr. 1/1958 (11), taip pat gairėse ir vidaus sprendimuose, pavyzdžiui, Gero administracinio elgesio kodekse; todėl ragina Sąjungos institucijas, įstaigas, organus ir agentūras skirti reikiamų žmogiškųjų išteklių, kad būtų padidintas darbuotojų, atsakingų už vertimą raštu ir žodžiu, skaičius ir taip užtikrinta pagarba daugiakalbystei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | todėl nustato bendrą 2022 m. biudžeto (visi skirsniai) asignavimų sumą – 171 802 114 290 EUR įsipareigojimų asignavimų, t. y. 4 008 766 380 EUR daugiau, palyginti su Biudžeto projektu; nusprendžia skirti papildomą 486 000 000 EUR įsipareigojimų asignavimų sumą be panaikintų asignavimų pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį; nustato bendrą 2022 m. biudžeto (visi skirsniai) asignavimų sumą – 172 467 593 189 EUR mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

12.

1 išlaidų kategorija. Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika

| 13. | mano, kad sėkminga mokslinių tyrimų programa yra labai svarbi Sąjungos klestėjimui ateityje; pabrėžia, kad labai didelę Europos pridėtinę vertę turinti programa „Europos horizontas“ labai svariai prisidės prie žaliojo kurso ir pastangų kuriant neutralaus poveikio klimatui ekonomiką, prie sėkmingos skaitmeninės pertvarkos ir Sąjungos ekonomikos atsigavimo po pandemijos; ypač pabrėžia, kad reikia didinti Sąjungos investicijas į mokslinius tyrimus sveikatos srityje, įskaitant vėžio mokslinių tyrimų finansavimą; pabrėžia puikų šios programos įgyvendinimo rodiklį, kuris rodo, kad įgyvendinant programą galima panaudoti papildomus kitų metų biudžeto asignavimus; todėl 305 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma padidina programai „Europos Horizontas“ Biudžeto projekte numatytą asignavimų sumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pritaria Biudžeto projekte pateiktam pasiūlymui skirti 77,3 mln. EUR panaikintų įsipareigojimų trims veiksmų grupėms, nurodytoms atitinkamame bendrame politiniame pareiškime, pridėtame prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ (12); vis dėlto pažymi, kad likę 2020 m. panaikinti įsipareigojimai moksliniams tyrimams sudaro 408,7 mln. EUR; pakartoja savo tvirtą įsitikinimą, kad ši netikėtai didelė panaikintų asignavimų mokslinių tyrimų srityje suma, kurios Komisija neprognozavo per derybas dėl DFP, turėtų būti visa suteikta pagal programą „Europos horizontas“, visapusiškai laikantis Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalies; yra tvirtai įsitikinęs, kad, atsižvelgiant į tebesitęsiančią sveikatos krizę, pusė likusios sumos turėtų būti skirta veiksmų grupei „Sveikata“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) atlieka itin svarbų vaidmenį kuriant aukštos kokybės, tvarius, įperkamus ir tarpusavyje sujungtus transeuropinius transporto, energetikos ir skaitmeninius tinklus, todėl ji yra Sąjungos ekonomikos stiprinimo ir žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sėkmės pagrindas; primena, kad EITP labai svariai prisideda siekiant bendro tikslo, kad bent 30 proc. DFP ir priemonės „Nex GenerationEU“ (NGEU) lėšų būtų skiriama su klimatu susijusioms išlaidoms finansuoti; pažymi, kad EITP atlieka esminį vaidmenį skatinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir junglumą visoje Sąjungos teritorijoje; todėl siūlo padidinti trims EITP kryptims skiriamą finansavimą bendra 207,3 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma, palyginti su Biudžeto projekte numatytais asignavimais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad reikia įveikti skaitmeninę atskirtį ir sustiprinti Sąjungos atsparumą ir skaitmeninį suverenumą. mano, kad Skaitmeninės Europos programa yra gyvybiškai svarbi priemonė siekiant padidinti skaitmeninimą Sąjungoje, nes taip gerokai padidėtų našumas, taip pat padedant remti investicijas į kibernetinį saugumą ir dirbtinį intelektą; primena, kad reikia remti įmones, ypač novatoriškas skaitmenines MVĮ ir startuolius; taip pat mano, kad reikia papildomų asignavimų siekiant skatinti skaitmeninę įtrauktį ir skaitmeninį raštingumą bei įgūdžius visoje Europoje, ypatingą dėmesį skiriant moterų skaitmeniniam raštingumui; todėl siūlo programai skirtą sumą padidinti šiek tiek daugiau kaip 71 mln. EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | remia įvairioms veiksmų grupės „Bendroji rinka“ kryptims skiriamo finansavimo padidinimą iš viso šiek tiek didesne kaip 37 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma, palyginti su Biudžeto projekte numatytais asignavimais; pabrėžia tinkamai finansuojamos Bendrosios rinkos programos svarbą siekiant didinti konkurencingumą, skatinti verslumą ir veiksmingai remti mažąsias įmones, įskaitant startuolius, išsikėlusias dvejopą žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos iššūkį; todėl atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad reikia gerokai padidinti pagal biudžeto eilutę, skirtą įmonių konkurencingumui ir jų patekimui į rinkas gerinti, numatomus asignavimus visų pirma atsižvelgiant į sunkius ir ilgalaikius sveikatos krizės padarinius MVĮ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia savo seniai pateiktą prašymą dėl specialios biudžeto eilutės ir lėšų turizmui, ypač atsižvelgiant į didelį veiklos masto šiame sektoriuje, apimančiame daug MVĮ, sumažėjimą dėl COVID-19 pandemijos; pripažįsta, kad daugelis Sąjungos programų prisideda prie ilgalaikio šio sektoriaus konkurencingumo ir tvarumo, tačiau yra tvirtai įsitikinęs, kad Sąjungos turizmo programa padėtų užtikrinti labiau koordinuojamus, matomus ir skaidrius veiksmus, kuriais būtų veiksmingai remiamas sektoriaus atsigavimas ir pasuktų jį tvarios ateities linkme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad „InvestEU“ yra ekonomikos gaivinimo strategijos kertinis akmuo, ir pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai lėšų 2022 m. biudžete, kad įgyvendinant programą būtų galima nedelsiant pasiekti jos tikslus ir atkurti ilgalaikį Europos konkurencingumą; be to, pabrėžia „InvestEU“ konsultacijų centro ir „InvestEU“ portalo svarbą stiprinant investavimo ir verslo aplinką visoje Sąjungoje; todėl atmeta bet kokį Tarybos pasiūlytą šios programos lėšų sumažinimą ir nusprendžia kaip minimalų reikalavimą vėl įrašyti visas atitinkamas biudžeto eilutes į BP numatytą lygį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nusprendžia sudaryti rezervą su sąlyga, kad bus toliau gerinamas Tarptautinių apskaitos standartų valdybos, veikiančios pagal Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondą, valdymas, atsižvelgiant į 2016 m. birželio 7 d. rezoliucijoje pateiktus reikalavimus (13); nusprendžia sukurti rezervą Europos bankininkystės institucijai (EBI), atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2021 nustatytus didelius trūkumus ir spragas, susijusius su nepakankamais veiksmais kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje, kol bus visiškai laikomasi Europos Audito Rūmų rekomendacijų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atsižvelgdamas į nustatytus Europos Sąjungos geležinkelių agentūros (ERA) poreikius, stiprina tą agentūrą, siekdamas užtikrinti, kad ji galėtų tinkamai atlikti savo vaidmenį remdama perėjimą prie transporto rūšių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, taip pat tuose segmentuose, kuriuose tiesioginė elektrifikacija yra sudėtinga, ir užtikrinti iš esmės vienodas sąlygas su kitomis transporto rūšimis, be kita ko, užtikrinant trūkstamų geležinkelių jungčių, ypač tarpvalstybinių, užbaigimą; pabrėžia, kad Agentūrai reikia daugiau darbuotojų, kad ji galėtų patenkinti didelį poreikį išduoti transporto priemonių leidimus, bendrus saugos sertifikatus (SSC) ir ERTMS geležinkelio kelio patvirtinimus ir įgyvendinti 4-ąjį geležinkelių dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | todėl padidina 1 išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų sumą 668 593 067 EUR, palyginti su Biudžeto projektu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant esamą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; be to, šiai išlaidų kategorijai skiria bendrą 486 000 000 EUR įsipareigojimų asignavimų sumą, atitinkančią pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį panaikintus asignavimus; |
| --- | --- |

22.

2a išlaidų pakategorė. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 23. | nusprendžia sukurti atskirą „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) biudžeto eilutę, pagal kurią būtų skiriamas specialus papildomas asignavimas Europos vaikų garantijų iniciatyvos įgyvendinimui skatinti, siekiant prisidėti prie vaikų skurdo panaikinimo ir įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslus, kartu švelninant neigiamą pandemijos poveikį vaikams; šiuo tikslu padidina 2a išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų sumą 700 000 000 EUR, palyginti su Biudžeto projektu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant esamą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad sanglaudos ir Europos teritorijų atkūrimo paramos (REACT-EU) parama ESF+ ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui (EPLSAF) turėtų padėti visų pirma kurti darbo vietas ir kurti kokybiškas darbo vietas, ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, taip pat įgyvendinti socialinės įtraukties ir skurdo panaikinimo priemones, visų pirma susijusias su vaikų skurdu; |
| --- | --- |

24.

2b išlaidų pakategorė. Atsparumas ir vertybės

| 25. | atsižvelgdamas į COVID-19 krizę, pabrėžia, kad reikia sukurti stiprią Europos sveikatos sąjungą ir didinti sveikatos sistemų atsparumą; todėl nusprendžia 80 mln. EUR padidinti programos „ES – sveikatos labui“ išteklius; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugoms teikti visų pirma turėtų būti skirti papildomi ištekliai, pirmiausia siekiant laiku užtikrinti nemokamą prieigą bei paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad jaunimas išlieka svarbiausias Sąjungos biudžeto prioritetas; todėl padidina finansavimą bendra šiek tiek didesne nei 137 mln. EUR suma, kad patenkintų didėjančią programos „Erasmus+“ paklausą, nes 5 proc. padidėjimas reiškia papildomus 40 000 judumo mainų, ir tai yra svarbus žingsnis siekiant kompensuoti praėjusių metų prarastas galimybes; primena, kad programa „Erasmus+“ – tai svarbiausia pavyzdinė ir viena iš sėkmingiausių Sąjungos programų, strategiškai investuojanti į Sąjungos ir jos piliečių ateitį; primena, kad nepakankamas programos „Erasmus+“ finansavimas keltų pavojų tolesniam naujų galimybių jaunimui kūrimui ir didesnėms jų įsidarbinimo galimybėms; be to, 5 mln. EUR padidina Europos solidarumo korpusui skiriamą finansavimą, nes dėl COVID-19 pandemijos kilusi ekonomikos krizė neturėtų daryti neigiamos įtakos jaunimui skirtai paramai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad susidarius nepaprastajai padėčiai, įskaitant padėtis, susijusias su vis stiprėjančiu klimato kaitos poveikiu, Sąjungos biudžete turi būti sutelkta pakankamai išteklių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu 10 mln. EUR padidinti Sąjungos civilinės saugos mechanizmui („rescEU“) numatytas lėšas, visų pirma atsižvelgiant į gaivalines nelaimes Europoje, kad būtų sustiprinta Sąjungos piliečių apsauga ir pagerintas pasirengimas būsimų nelaimių dėl klimato kaitos atveju; todėl pabrėžia, kad reikia investuoti į klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos ypač pažeidžiamiems regionams ir kad reikia juos atkurti tvariau; |
| --- | --- |

28.

| 29. | taip pat siūlo padidinti programos „Kūrybiška Europa“ paprogramei „Kultūra“ skiriamų lėšų kiekį 10 mlrd. EUR, siekiant remti Europos kultūros ir kūrybos sektorių ir kūrybos pramonės, kurie ypač stipriai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, atsigavimą; pabrėžia, kad nė vienos iš trijų programos „Kūrybiška Europa“ paprogramių lėšos neturėtų būti naudojamos projektams pagal iniciatyvą „New European Bauhaus“ finansuoti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia itin svarbų Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programos vaidmenį stiprinant Europos pilietiškumą ir demokratiją, lygybę, lyčių lygybę ir teisinės valstybės principus Sąjungoje, taip pat remiant smurto dėl lyties aukas ir primygtinai tvirtina, kad šiems tikslams remti reikalingi papildomi asignavimai; padidina Teisingumo programai skiriamas lėšas, kad būtų kompensuotas siūlomas lėšų sumažinimas siekiant finansuoti didesnes Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros (eu-LISA) užduotis pagal pasiūlymą dėl e. CODEX; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nusprendžia padidinti biudžeto eilutės „Žiniasklaidos veiksmai“ biudžetą, sukurti rezervą siekiant paskatinti Komisiją radijo tinklams, informuojantiems ES temomis, užtikrinti daugiau stabilumo ir nuspėjamumo (skiriant finansavimą bent dvejiems metams) ir paaiškinti skirtingus tikslus, kuriems pasiekti finansavimas skiriamas per šią biudžeto eilutę; taip pat padidina asignavimus socialiniam dialogui, kad būtų stiprinamas socialinis dialogas ir, visų pirma, reaguojant į COVID-19 krizę ir jos ilgalaikes pasekmes, būtų remiami nacionaliniai socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, jog būtina padidinti Kirpo turkų bendruomenei skirtos biudžeto eilutės asignavimus, taip siekiant ryžtingai prisidėti prie Kipro be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto misijos tęsimo ir intensyvesnės veiklos ir paremti iš abiejų bendruomenių atstovų sudarytą Kultūros paveldo apsaugos techninį komitetą, tokiu būdu skatinant šių dviejų bendruomenių pasitikėjimą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | padidina ESF+ fondo Užimtumo ir socialinių inovacijų krypčiai skiriamus asignavimus, daugiausia dėmesio skiriant moterų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena svarbų decentralizuotų agentūrų, veikiančių pagal šią išlaidų pakategorę, vaidmenį; atsižvelgdamas į nustatytus Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA), Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) poreikius, nusprendžia padidinti šių agentūrų finansavimą; be to, padidina Europos vaistų agentūros (EMA), FRA ir Eurojusto darbuotojų skaičių; taip pat pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Sąjungos agentūrų, kovosiančių su COVID-19 sveikatos krizės padariniais ateityje, ypač Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC), poreikius ir vadovaujantis iš dalies pakeistu steigimo reglamentu, svarbu toliau vertinti ir galbūt dar didinti finansavimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti Sąjungos biudžeto apsaugą nuo sukčiavimo ir pažeidimų; atsižvelgdamas į tai pakartoja, kad Europos prokuratūra atlieka esminį vaidmenį apsaugant finansinius Sąjungos interesus, įskaitant priemonės „NextGenerationEU“ lėšų naudojimą, taip pat užtikrinant teisinės valstybės principo laikymąsi; todėl nusprendžia tikslingai padidinti Europos prokuratūrai skirtus išteklius ir padidinti jos darbuotojų skaičių, kad ji galėtų, laikydamasi su jos įgaliojimų vykdymu susijusių reikalavimų, vykdyti savo pareigas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduria Europos prokuratūra, 2021 m. įdarbindama reikiamus darbuotojus savo įgaliojimams įvykdyti, parodyti reikiamą lankstumą ir užtikrinti, kad ateityje bus galima visapusiškai pasinaudoti biudžeto valdymo institucijos patvirtintais asignavimais; atkreipia dėmesį į didelį neišnagrinėtų bylų skaičių ir į tai, kad vos tik po kelių veiklos savaičių Europos prokuratūra užregistravo daugiau kaip 1 000 pranešimų apie Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą, o tai ypač parodo, kad prašymas skubus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | padidina 2b išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų sumą iš viso 296 065 210 EUR, palyginti su Biudžeto projektu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant galimą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

36.

3 išlaidų kategorija. Gamtos ištekliai ir aplinka

| 37. | pastebi, kad kilusi COVID-19 pandemija ypač padėjo atkreipti dėmesį į strateginį vaidmenį, kurį žemės ūkis, visoje Europoje užtikrindamas saugių ir aukštos kokybės maisto produktų tiekimą už prieinamą kainą, atlieka siekiant išvengti maisto krizės; primygtinai reikalauja, kad, siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį, 2022 m. pagal kai kurias biudžeto eilutes būtų finansuojamos papildomos pasirinktiems žemės ūkio sektoriams skirtos paramos priemonės, t. y. paramos mokykloms programa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia skubiai imtis veiksmų klimato kaitos srityje, kaip pabrėžta naujausioje 2021 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtoje Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaitoje; primena programos LIFE svarbą Sąjungoje remiant klimato srities veiksmus ir aplinkos apsaugą ir juos skatinant; atsižvelgdamas į puikų programos gebėjimą panaudoti lėšas, 171 mln. EUR (25 proc. daugiau nei BP) padidina biudžeto paramą LIFE pagal įvairias programos kryptis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, jog, siekiant skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad Europos aplinkos agentūra galėtų visapusiškai įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir su juo susijusią politiką, taip pat siekiant vėliausiai iki 2050 m. įgyvendinti tikslą – neutralizuoti poveikį klimatui, reikia gerokai padidinti šios agentūros biudžetą; pabrėžia, kad Europos aplinkos agentūros sustiprinimas neturėtų būti finansuojamas pagal programą LIFE, kurios teisės aktų leidėjai šiais tikslais naudoti neplanavo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai ragina padidinti paramą atokiausiems regionams, visų pirma pasitelkiant atokiausiems regionams ir saloms skirtą programą (POSEI); |
| --- | --- |

40.

| 41. | todėl ragina padidinti 3 išlaidų kategorijai skiriamą įsipareigojimų asignavimų sumą 212 750 473 EUR, palyginti su Biudžeto projekte numatytu finansavimu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant dalį galimos maržos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad taisomajame rašte paprastai dar bus išsamiai apžvelgiamos turimos Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) lėšos ir kad požiūris į 3 išlaidų kategorijos pakeitimus gali būti atitinkamai pakoreguotas taikinimo procedūros metu; |
| --- | --- |

42.

4 išlaidų kategorija. Migracija ir sienų valdymas

| 43. | pabrėžia, kad svarbu didinti Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo asignavimus, ypač atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius Afganistane; taip pat panaikina Sienų valdymo ir vizų priemonei numatytų asignavimų sumažinimą, atliktą dėl to kad Komisija numatė finansuoti naujas Europolo užduotis pagal jo sustiprintus įgaliojimus, nes Europolui reikalingi asignavimai turėtų būti paimti tik iš nepaskirstytų maržų pagal atitinkamos DFP išlaidų kategorijos viršutines ribas ir (arba) mobilizuojant atitinkamas DFP specialias priemones; šiomis aplinkybėmis agentūrai eu-LISA taip pat kompensuoja Sienų valdymo ir vizų priemonės asignavimų perskirstymą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena, jog svarbu užtikrinti pakankamai išsamią Sąjungos biudžeto nomenklatūrą, kad biudžeto valdymo institucija galėtų veiksmingai atlikti savo sprendimų priėmimo vaidmenį, o Parlamentas, visų pirma, galėtų atlikti savo demokratinės priežiūros ir kontrolės funkcijas visų išlaidų kategorijų atveju; todėl apgailestauja, kad Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui netaikoma išsamesnė nomenklatūra, atspindinti konkrečius šio fondo tikslus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į užduotis, numatytas politiniame susitarime dėl Europos Sąjungos prieglobsčio agentūros, būtina didinti Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) finansavimą ir darbuotojų skaičių; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į agentūros nustatytus poreikius, reikia toliau didinti agentūros eu-LISA darbuotojų skaičių, padedant agentūrai 2022 m. įgyvendinti keletą itin svarbių Sąjungos vidaus saugumo ir sienų valdymo projektų, pvz., susijusių su AIS, ETIAS, sąveikumu, VIS peržiūrėtu reglamentu ir EURODAC reglamento peržiūra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panaikina Tarybos atliktą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (Frontex) asignavimų sumažinimą, nes ši agentūra turi turėti deramų priemonių, o jos darbuotojai turi būti paaukštinti, kad galėtų vykdyti veiklą visose šiai agentūrai pagal naujus įgaliojimus numatytos atsakomybės srityse; tačiau nusprendžia į rezervą įrašyti 90 000 000 EUR su sąlyga, kad bus įdarbinti 20 likusių AD kategorijos pagrindinių teisių stebėtojų bei trys vykdomojo direktoriaus pavaduotojai ir bus patvirtinta Reglamento (ES) 2019/1896 (14) 46 straipsnio įgyvendinimo procedūra; |
| --- | --- |

46.

| 47. | todėl padidina 4 išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų sumą 106 231 750 EUR, palyginti su Biudžeto projekte numatytu finansavimu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant galimą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

47.

5 išlaidų kategorija. Saugumas ir gynyba

| 48. | pabrėžia, kad svarbu palaipsniui formuoti bendrą Sąjungos saugumo ir gynybos politiką, kartu gerbiant kai kurių valstybių narių neutralumo statusą; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu stiprinti Europos bendradarbiavimą gynybos klausimais, nes dėl jo Europa ir jos piliečiai ne tik tampa saugesni, bet ir sumažėja išlaidos; pažymi, kad Europos bendradarbiavimo gynybos srityje tikslas – sukurti sinergiją ir išvengti dvigubo išlaidų panaudojimo valstybėse narėse; ragina skirti daugiau lėšų Europos gynybos fondui ir kariniam mobilumui siekiant visapusiškai skatinti novatorišką ir konkurencingą gynybos pramoninę bazę, kuri padėtų didinti labai reikalingą Sąjungos strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena svarbų decentralizuotų agentūrų, veikiančių saugumo ir teisėsaugos srityje, vaidmenį, visų pirma atsižvelgiant į Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL), Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrą (EMCDDA) ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrą (Europolą), ir siūlo tikslingai didinti jų finansavimą ir (arba) atlikti darbuotojų skaičiaus pakeitimus, kad šios įstaigos galėtų tinkamai atlikti savo užduotis; pabrėžia, kad, iki 2021 m. pabaigos nepatvirtinus peržiūrėto Europolo teisinio pagrindo, dėl agentūros biudžete palikto rezervo gali būti vėluojama įdarbinti darbuotojus, o tai yra būtina siekiant užtikrinti pasirengimą veiksmingam peržiūrėto Europolo teisinio pagrindo ir įgaliojimų įgyvendinimui, taip pat sustiprinti Europolo atsaką į terorizmą ir kibernetinius nusikaltimus, inovacijas, remti didelio masto tyrimus, bendradarbiavimą su Europos prokuratūra ir kovos su pinigų plovimu veiklą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | padidina 5 išlaidų kategorijai skiriamą asignavimų sumą iš viso 82 621 461 EUR, palyginti su Biudžeto projekte numatytu finansavimu, ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant dalį galimos maržos; |
| --- | --- |

50.

6 išlaidų kategorija. Kaimyninės šalys ir pasaulis

| 51. | pabrėžia, kad šiuo metu, kai išorės sunkumai ir tarptautinės politikos klausimai tampa vis svarbesni tarptautinėje politikoje, Sąjunga privalo užtikrinti, jog jos biudžeto išorės aspektas būtų tinkamai finansuojamas, kad būtų pasirengta nedelsiant reaguoti į dabartinius, naujus ir būsimus bei ilgalaikius iššūkius; primygtinai ragina remti sutartus prioritetus pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP „Globali Europa“) ir Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP III); |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad reikia didinti finansavimą Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), pripažįstant jos esminį vaidmenį prisidėti prie stabilumo regione ir būti unikalia gyvybiškai svarbių paslaugų milijonams Palestinos pabėgėlių teikėja; pabrėžia, kad siūlomu padidinimu siekiama užtikrinti nuspėjamą UNRWA finansavimą; pabrėžia vaikų švietimo svarbą tolerancijai, taikai ir abipusei pagarbai; ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su Palestinos Administracija ir UNRWA siekiant skatinti kokybišką Palestinos vaikų švietimą ir toliau užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi UNESCO standartų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad reikia padidinti finansavimą Vakarų Balkanų šalims ir rytinėms bei pietinėms kaimyninėms šalims, siekiant remti visapusiškas reformas ir atsigavimą po COVID-19 krizės ir jos ilgalaikių socialinių, ekologinių ir ekonominių padarinių, taip pat padidinti finansavimą narystės siekiančių šalių pilietinei visuomenei ir nevalstybiniams subjektams; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą tokiose svarbiose srityse kaip parama demokratijai, pilietinė visuomenė ir teisinė valstybė; ypač ragina toliau remti žmogaus teisių ir demokratijos aktyvistus ir pilietinės visuomenės organizacijas Baltarusijoje ir kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reiškia didelį susirūpinimą dėl dabartinės padėties Afganistane; mano, kad humanitarinės pagalbos biudžetas Afganistanui ir kaimyninėms šalims turėtų būti stipriai padidintas siekiant paremti ir apsaugoti pažeidžiamus afganistaniečius, visų pirma moteris, vaikus ir labai tikslines rizikos grupes, ir jų šeimas; be to, primygtinai ragina, kad visas nepriklausomų Afganistano vystymosi ir humanitarinės pagalbos organizacijų finansavimas būtų tiesiogiai skiriamas šioms organizacijoms, nepasitelkiant Talibano vyriausybės kaip tarpininkės; atsižvelgdamas į numatomus poreikius, kurie kyla dėl esamo padėties Afganistane ir kitose pasaulio vietose, kurie turės būti finansuojami iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (tiek vidaus, tiek išorės) ir dėl kurių gali atsirasti finansinių sunkumų, nusprendžia 20 proc. padidinti humanitarinės pagalbos finansavimą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja dėl nevienodos skiepijimo aprėpties pasaulyje; todėl pabrėžia, kad reikia suteikti prieigą prie COVID-19 vakcinų besivystančiose šalyse, visų pirma pasitelkiant COVAX iniciatyvą, taip pat remti jų sveikatos priežiūros sistemų tobulinimą; todėl nusprendžia 2022 m. šiam tikslui skirti 1 mlrd. EUR sumą pagal KVTBP „Globali Europa“ biudžeto eilutę „Nauji uždaviniai ir prioritetai“, iš šios sumos atimant KPTBP lėšas, perkeltas iš 2021 m., taip pat papildomus 100 mln. EUR pagal eilutę „Žmonės – Visuotiniai uždaviniai“ be visų jau Komisijos pasiimtų įsipareigojimų ir pasižadėjimų; prašo valstybių narių skubiai įvykdyti pagal priemonę COVAX jau prisiimtus įsipareigojimus ir ragina jas per pirmąjį 2022 m. pusmetį skirti papildomus 2 mlrd. EUR arba priemonei COVAX, arba vakcinos dozėmis; primena, kad pagal eilutę „Žmonės – Visuotiniai uždaviniai“ taip pat siekiama finansuoti skubius, vidutinės trukmės ir ilgalaikius iššūkius; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į visuotines Sąjungos pastangas remti pabėgėlius ir primena svarbų Turkijos ir kitų priimančiųjų šalių, visų pirma pietinių Viduržemio jūros regiono šalių, vaidmenį priimant pabėgėlius, ypač iš Sirijos; dar kartą patvirtina, kad Sąjunga ir jos valstybės narės turi toliau teikti veiksmingą ir stebimą pagalbą Sirijos pabėgėliams priimančiosiose šalyse; pabrėžia, kad būsimas Sirijos pabėgėlių poreikių finansavimas nebuvo įtrauktas į derybas dėl DFP arba KPTBP „Globali Europa“, todėl neturėtų būti vykdomas suprogramuotų priemonių, įskaitant KPTBP „Globali Europa“ rezervą, sąskaita, nes pabėgėliams iš Sirijos, Irako ir kitų šalių numatytas paketas nėra skirtas tam, kad būtų reaguojama į naują krizę ar nenumatytus poreikius; prašo, kad bet kokia ES pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę pakeisianti priemonė būtų finansuojama naujais asignavimais ir papildomais valstybių narių įnašais ir kartu atitinkamai būtų persvarstytas DFP reglamentas siekiant padidinti 6 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, kad būtų atsižvelgta į faktinius Sąjungos išorės veiksmų finansinius poreikius; prašo Komisijos užtikrinti, kad Turkijos vyriausybė tiesiogiai nedalyvautų administruojant ir skirstant lėšas pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę pakeisiančią priemonę ir kad šios lėšos pirmiausia būtų tiesiogiai skiriamos pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms ir jas administruotų organizacijos, užtikrinančios atskaitomybę ir skaidrumą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia svarbų ES makrofinansinės pagalbos Moldovai, Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Sakartvelui, Jordanijai, Kosovui, Juodkalnijai, Šiaurės Makedonijai, Tunisui ir Ukrainai vaidmenį skatinant investicijas ir remiant atsigavimą po COVID-19 krizės; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad žmogaus teisių ir demokratijos apsauga bei skatinimas pasaulyje, taip pat moterų įgalėjimas ir pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, vaikų, apsauga ir toliau yra pagrindinis Sąjungos išorės veiksmų tikslas; todėl nusprendžia padidinti šių eilučių finansavimą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nusprendžia padidinti strateginei komunikacijai, ypač kovos su visuotine dezinformacija priemonėms, sistemingai sekant ir atskleidžiant dezinformaciją, kurią skleidžia valstybė ir kiti subjektai, skiriamą paramą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | todėl padidina 6 išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų sumą 563 429 451 EUR, palyginti su Biudžeto projektu (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir siūlo šį padidinimą finansuoti panaudojant esamą maržą ir mobilizuojant specialias priemones; |
| --- | --- |

60.

7 išlaidų kategorija. Europos viešasis administravimas

| 61. | mano, kad Tarybos lėšų mažinimas yra nepagrįstas ir dėl jo Komisija negalėtų vykdyti savo užduočių; todėl vėl įrašo Biudžeto projekte numatytas sumas, skirtas Komisijos administracinėms išlaidoms finansuoti, įskaitant išlaidas jos biurams; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į naujus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir strategines iniciatyvas, kurių reikia imtis dėl Europos žaliojo kurso tikslų, pvz., į pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, Biologinės įvairovės strategiją, cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti ir didesnes Sąjungos išlaidas dėl NGEU bei Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, reikės padidinti kai kurių tarnybų, visų pirma Komisijos Aplinkos generalinio direktorato ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF), darbuotojų skaičių; prašo Komisijos, kaip sąžiningos tarpininkės, nedelsiant iš naujo įvertinti šiuos poreikius ir taisomajame rašte arba vykstant taikinimo procedūrai pasiūlyti atitinkamus padidinimus, nepakenkiant faktiniam žmogiškųjų išteklių lygiui kitose savo tarnybose ar agentūrose; pabrėžia, kad dabartinis biudžeto lygis ir darbuotųjų skaičius mažina OLAF gebėjimą vykdyti veiklą visose valstybėse narėse; taip pat pabrėžia, kad padidėjo OLAF darbo krūvis, susijęs su Sąjungos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimu ir ryšių su EPPO palaikymu; |
| --- | --- |

62.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 63. | primena bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų svarbą, nes jie yra priemonės, padedančios formuluoti politinius prioritetus ir pradėti naujas iniciatyvas, kurios turi galimybių tapti nuolatine Sąjungos veikla ir programomis; atidžiai išnagrinėjęs visus pateiktus pasiūlymus ir visapusiškai atsižvelgdamas į Komisijos atliktą jų teisinių reikalavimų laikymosi ir įgyvendinamumo vertinimą, priima suderintą bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų paketą, kuris atspindi Parlamento politinius prioritetus; ragina Komisiją greitai įgyvendinti bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus ir teikti grįžtamąją informaciją apie jų veiksmingumą ir vietoje pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

63.

Mokėjimai

| 64. | pabrėžia, kad būtina 2022 m. biudžete numatyti pakankamą mokėjimų asignavimų lygį, ir todėl nusprendžia panaikinti Tarybos atliktus finansavimo sumažinimus ir padidinti mokėjimų asignavimus tose eilutėse, kuriose iš dalies pakeisti įsipareigojimų asignavimai; |
| --- | --- |

64.

Kiti skirsniai

I skirsnis. Europos Parlamentas

| 65. | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. plenariniame posėdyje priimtą pajamų ir išlaidų sąmatą, išlaiko nepakeistą bendrą savo 2022 m. biudžeto lygį, kuris yra 2 112 904 198 EUR; įtraukia biudžetui poveikio nedarančius techninius koregavimus siekiant atsižvelgti į naujausią informaciją, kurios dar nebuvo ankstesniu šių metų laikotarpiu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atsižvelgdamas į pirmiau minėtą 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl savo 2022 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos:






  a) | atkreipia dėmesį į būsimą aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) laikotarpio vidurio strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą; pakartoja savo raginimą iš dalies pakeisti dabartinį išmetamo CO2 kiekio mažinimo planą siekiant iki 2030 m. užtikrinti anglies dioksido poveikio neutralumą naudojant vidaus anglies dioksido kainą; |
| --- | --- | --- |

66.

a)

atkreipia dėmesį į būsimą aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) laikotarpio vidurio strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą; pakartoja savo raginimą iš dalies pakeisti dabartinį išmetamo CO2 kiekio mažinimo planą siekiant iki 2030 m. užtikrinti anglies dioksido poveikio neutralumą naudojant vidaus anglies dioksido kainą;

| b) | atkreipia dėmesį į tai, kad viena iš pagrindinių EMAS prioritetinių sričių vidutinės trukmės laikotarpiu bus dėl asmenų transporto susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas; pakartoja savo raginimą tinkamai sumažinti kelionių siekiant dalyvauti posėdžiuose, kuriuos galima veiksmingai rengti nuotoliniu arba mišriu būdu, skaičių ir skatinti pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų visų likusių kelionių atvejais, jei tai nedaro poveikio teisėkūros ir politinio darbo kokybei; |
| --- | --- |

b)

atkreipia dėmesį į tai, kad viena iš pagrindinių EMAS prioritetinių sričių vidutinės trukmės laikotarpiu bus dėl asmenų transporto susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas; pakartoja savo raginimą tinkamai sumažinti kelionių siekiant dalyvauti posėdžiuose, kuriuos galima veiksmingai rengti nuotoliniu arba mišriu būdu, skaičių ir skatinti pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų visų likusių kelionių atvejais, jei tai nedaro poveikio teisėkūros ir politinio darbo kokybei;

| c) | palankiai vertina tai, kad išplėstas savanoriškas nuotolinis Parlamento darbuotojų darbas; pakartoja savo raginimą pirmenybę teikti mišriems arba visiškai nuotoliniams posėdžiams, kai jie nėra susiję su politinių sprendimų priėmimu, kaip antai klausymai ir keitimaisi nuomonėmis arba vidaus ir parengiamieji susitikimai; pakartoja savo raginimą kaip leidimo suteikimo sąlygą nustatyti, kad visų oficialių delegacijų vizitų atveju būtų organizuojami visiškai nuotoliniai parengiamieji posėdžiai ir informaciniai susitikimai po komandiruotės, ir riboti leidimų išdavimą delegacijų kelionėms, nuo 2022 m. leidžiant vykdyti tik įgaliojimus atitinkančias delegacijų keliones; pakartoja savo raginimą Biurui užtikrinti, kad neeiliniai komitetų posėdžiai Strasbūre būtų griežtai ribojami, leidžiant juos rengti tik išskirtinėmis aplinkybėmis, ir kad prieš patvirtinant juos kiekvienu atskiru atveju jie būtų tinkamai pagrįsti; |
| --- | --- |

c)

palankiai vertina tai, kad išplėstas savanoriškas nuotolinis Parlamento darbuotojų darbas; pakartoja savo raginimą pirmenybę teikti mišriems arba visiškai nuotoliniams posėdžiams, kai jie nėra susiję su politinių sprendimų priėmimu, kaip antai klausymai ir keitimaisi nuomonėmis arba vidaus ir parengiamieji susitikimai; pakartoja savo raginimą kaip leidimo suteikimo sąlygą nustatyti, kad visų oficialių delegacijų vizitų atveju būtų organizuojami visiškai nuotoliniai parengiamieji posėdžiai ir informaciniai susitikimai po komandiruotės, ir riboti leidimų išdavimą delegacijų kelionėms, nuo 2022 m. leidžiant vykdyti tik įgaliojimus atitinkančias delegacijų keliones; pakartoja savo raginimą Biurui užtikrinti, kad neeiliniai komitetų posėdžiai Strasbūre būtų griežtai ribojami, leidžiant juos rengti tik išskirtinėmis aplinkybėmis, ir kad prieš patvirtinant juos kiekvienu atskiru atveju jie būtų tinkamai pagrįsti;

| d) | palankiai vertina vykstantį komandiruočių taisyklių persvarstymo procesą; pakartoja savo raginimą užtikrinti tinkamą poreikiais grindžiamą patvirtinimą ir, kai įmanoma, naudoti mažo anglies dioksido kiekio transporto rūšis; pakartoja savo raginimą laikantis tų pačių principų persvarstyti akredituotų Parlamento narių padėjėjų komandiruočių taisykles; |
| --- | --- |

d)

palankiai vertina vykstantį komandiruočių taisyklių persvarstymo procesą; pakartoja savo raginimą užtikrinti tinkamą poreikiais grindžiamą patvirtinimą ir, kai įmanoma, naudoti mažo anglies dioksido kiekio transporto rūšis; pakartoja savo raginimą laikantis tų pačių principų persvarstyti akredituotų Parlamento narių padėjėjų komandiruočių taisykles;

| e) | ragina Parlamento narius naudoti mažo anglies dioksido kiekio transporto alternatyvas; pakartoja savo raginimą persvarstyti Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo priemones, kad keliaujant Sąjungoje būtų kompensuojamos lanksčiomis sąlygomis parduodamų ekonominės klasės lėktuvų bilietų kainos, išskyrus tinkamai pagrįstas išimtis; |
| --- | --- |

e)

ragina Parlamento narius naudoti mažo anglies dioksido kiekio transporto alternatyvas; pakartoja savo raginimą persvarstyti Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo priemones, kad keliaujant Sąjungoje būtų kompensuojamos lanksčiomis sąlygomis parduodamų ekonominės klasės lėktuvų bilietų kainos, išskyrus tinkamai pagrįstas išimtis;

| f) | pakartoja savo raginimą Parlamentui glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis vietos valdžios institucijomis, ypač su Briuselio regionu, siekiant tapti lyderiu tvaraus judumo mieste srityje, imantis aktyvaus vaidmens įgyvendinant planą „GoodMove“, ypač kalbant apie automobilių stovėjimo aikšteles; pakartoja savo raginimą išplėsti tarnybinių dviračių sistemą Parlamente ir naudoti tarnybinius automobilius vežti Parlamento nariams, darbuotojams ir akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, vykstantiems į komandiruotes tarp Strasbūro ir Briuselio; pakartoja savo raginimą atitinkamai padidinti automobilių stovėjimo vietų, skirtų tik elektra varomoms transporto priemonėms, skaičių; |
| --- | --- |

f)

pakartoja savo raginimą Parlamentui glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis vietos valdžios institucijomis, ypač su Briuselio regionu, siekiant tapti lyderiu tvaraus judumo mieste srityje, imantis aktyvaus vaidmens įgyvendinant planą „GoodMove“, ypač kalbant apie automobilių stovėjimo aikšteles; pakartoja savo raginimą išplėsti tarnybinių dviračių sistemą Parlamente ir naudoti tarnybinius automobilius vežti Parlamento nariams, darbuotojams ir akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, vykstantiems į komandiruotes tarp Strasbūro ir Briuselio; pakartoja savo raginimą atitinkamai padidinti automobilių stovėjimo vietų, skirtų tik elektra varomoms transporto priemonėms, skaičių;

| g) | palankiai vertina būsimą pasiūlymą persvarstyti lankytojų grupėms taikomas taisykles; atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių ėmėsi atsakingos tarnybos, kad informuotų lankytojų grupes apie jų naudojamo transporto poveikį aplinkai; pakartoja raginimą 2022 m. sukurti skatinamąją kelionės išlaidų kompensavimo sistemą, grindžiamą poveikiu aplinkai; ragina užtikrinti, kad persvarstytos taisyklės atitiktų Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), visų pirma to komunikato 9 dalį dėl kolektyvinių kelionių, taip pat pritaikyti lankytojų grupių kelionės išlaidų nuostatas prie kintančių rinkos kainų ir leisti jas koreguoti, kad būtų išvengta su kelionės išlaidomis susijusių rinkos svyravimų, dėl kurių atsirastų netiesioginė geografinė lankytojų diskriminacija; |
| --- | --- |

g)

palankiai vertina būsimą pasiūlymą persvarstyti lankytojų grupėms taikomas taisykles; atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių ėmėsi atsakingos tarnybos, kad informuotų lankytojų grupes apie jų naudojamo transporto poveikį aplinkai; pakartoja raginimą 2022 m. sukurti skatinamąją kelionės išlaidų kompensavimo sistemą, grindžiamą poveikiu aplinkai; ragina užtikrinti, kad persvarstytos taisyklės atitiktų Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), visų pirma to komunikato 9 dalį dėl kolektyvinių kelionių, taip pat pritaikyti lankytojų grupių kelionės išlaidų nuostatas prie kintančių rinkos kainų ir leisti jas koreguoti, kad būtų išvengta su kelionės išlaidomis susijusių rinkos svyravimų, dėl kurių atsirastų netiesioginė geografinė lankytojų diskriminacija;

| h) | pažymi, kad šiuo metu atliekamos galimybių studijos siekiant įvertinti naujų fotovoltinių plokščių įrengimo keliuose pastatuose Briuselyje ekonominį efektyvumą, ir tuo pačiu pakartoja savo raginimą iki 2023 m. Briuselyje instaliuoti moderniausią ant stogo montuojamą fotovoltinę įrangą siekiant maksimaliai pasinaudoti šiuo potencialu; pakartoja savo raginimą nebeatnaujinti šildymo iškastiniu kuru įrenginių ir 2022 m. priimti iškastinio kuro laipsniško atsisakymo veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs etapai, siekiant, kad neatsirastų neišnaudojamo turto, ir atlikti šilumos siurblių sistemų ir kitų atitinkamų technologijų naudojimo veiksmingumo ir efektyvumo analizę atsižvelgiant į EMAS tikslus; pakartoja savo raginimą kilmės garantijomis pagrįstus viešuosius pirkimus palaipsniui pakeisti pereinant prie vietos atsinaujinančiųjų energijos išteklių; |
| --- | --- |

h)

pažymi, kad šiuo metu atliekamos galimybių studijos siekiant įvertinti naujų fotovoltinių plokščių įrengimo keliuose pastatuose Briuselyje ekonominį efektyvumą, ir tuo pačiu pakartoja savo raginimą iki 2023 m. Briuselyje instaliuoti moderniausią ant stogo montuojamą fotovoltinę įrangą siekiant maksimaliai pasinaudoti šiuo potencialu; pakartoja savo raginimą nebeatnaujinti šildymo iškastiniu kuru įrenginių ir 2022 m. priimti iškastinio kuro laipsniško atsisakymo veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs etapai, siekiant, kad neatsirastų neišnaudojamo turto, ir atlikti šilumos siurblių sistemų ir kitų atitinkamų technologijų naudojimo veiksmingumo ir efektyvumo analizę atsižvelgiant į EMAS tikslus; pakartoja savo raginimą kilmės garantijomis pagrįstus viešuosius pirkimus palaipsniui pakeisti pereinant prie vietos atsinaujinančiųjų energijos išteklių;

| i) | primena, kad didelė Parlamento narių dauguma remia vienos būstinės koncepciją, kad būtų užtikrintas veiksmingas Sąjungos mokesčių mokėtojų lėšų panaudojimas ir kad Parlamentas prisiimtų institucinę atsakomybę mažinti savo anglies dioksido išmetimo rodiklį; primena, kad pagal Europos Sąjungos sutartį Europos Parlamentas turi turėti būstinę Strasbūre; pabrėžia, kad, norint įtvirtinti pokyčius, reikėtų pakeisti Sutartį, o tam reikalingas vieningas sprendimas; |
| --- | --- |

i)

primena, kad didelė Parlamento narių dauguma remia vienos būstinės koncepciją, kad būtų užtikrintas veiksmingas Sąjungos mokesčių mokėtojų lėšų panaudojimas ir kad Parlamentas prisiimtų institucinę atsakomybę mažinti savo anglies dioksido išmetimo rodiklį; primena, kad pagal Europos Sąjungos sutartį Europos Parlamentas turi turėti būstinę Strasbūre; pabrėžia, kad, norint įtvirtinti pokyčius, reikėtų pakeisti Sutartį, o tam reikalingas vieningas sprendimas;

| j) | palankiai vertina tai, kad 2021 m. EMAS veiksmų plane numatytos privalomos konsultacijos su Žaliųjų viešųjų pirkimų pagalbos tarnyba dėl visų pirkimo procedūrų prioritetinėse produktų kategorijose, jei manoma, kad tai tikslinga; vis dėlto pakartoja savo raginimą įpareigoti konsultuotis su Žaliųjų viešųjų pirkimų pagalbos tarnyba viešųjų pirkimų, kurių vertė viršija 15 000 EUR, atveju; |
| --- | --- |

j)

palankiai vertina tai, kad 2021 m. EMAS veiksmų plane numatytos privalomos konsultacijos su Žaliųjų viešųjų pirkimų pagalbos tarnyba dėl visų pirkimo procedūrų prioritetinėse produktų kategorijose, jei manoma, kad tai tikslinga; vis dėlto pakartoja savo raginimą įpareigoti konsultuotis su Žaliųjų viešųjų pirkimų pagalbos tarnyba viešųjų pirkimų, kurių vertė viršija 15 000 EUR, atveju;

| k) | primena, kad, atsižvelgiant į 2018 m. Biuro sprendimą dėl bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos, plenariniame posėdyje priimti vėlesni sprendimai, todėl pakartoja savo prašymą Biurui iki 2021 m. pabaigos atlikti taisyklių, kuriomis reglamentuojama bendroms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka, pakeitimus; |
| --- | --- |

k)

primena, kad, atsižvelgiant į 2018 m. Biuro sprendimą dėl bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos, plenariniame posėdyje priimti vėlesni sprendimai, todėl pakartoja savo prašymą Biurui iki 2021 m. pabaigos atlikti taisyklių, kuriomis reglamentuojama bendroms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka, pakeitimus;

| l) | prašo Biuro nustatyti aiškius ir teisiškai tvirtus standartus, pagal kuriuos gali būti suteikiama pranešėjų apie pažeidimus, įskaitant akredituotus Parlamento narių padėjėjus, apsauga, ir juos paskelbti; |
| --- | --- |

l)

prašo Biuro nustatyti aiškius ir teisiškai tvirtus standartus, pagal kuriuos gali būti suteikiama pranešėjų apie pažeidimus, įskaitant akredituotus Parlamento narių padėjėjus, apsauga, ir juos paskelbti;

| m) | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia persvarstyti Parlamento žmogiškųjų išteklių politiką, kad institucija galėtų pasinaudoti visų Parlamento darbuotojų įgytomis ekspertinėmis žiniomis; mano, jog dėl šios priežasties būtina pakeisti taisykles, kad visų kategorijų darbuotojai, įskaitant akredituotus Parlamento narių padėjėjus, galėtų dalyvauti vidaus konkursuose, ir sukurti žmogiškųjų išteklių plėtojimo sistemas, kurios suteiktų galimybių Parlamentui naudotis šių kategorijų darbuotojų ekspertinėmis žiniomis institucijos labui; |
| --- | --- |

m)

atkreipia dėmesį į tai, jog reikia persvarstyti Parlamento žmogiškųjų išteklių politiką, kad institucija galėtų pasinaudoti visų Parlamento darbuotojų įgytomis ekspertinėmis žiniomis; mano, jog dėl šios priežasties būtina pakeisti taisykles, kad visų kategorijų darbuotojai, įskaitant akredituotus Parlamento narių padėjėjus, galėtų dalyvauti vidaus konkursuose, ir sukurti žmogiškųjų išteklių plėtojimo sistemas, kurios suteiktų galimybių Parlamentui naudotis šių kategorijų darbuotojų ekspertinėmis žiniomis institucijos labui;

| n) | apgailestauja dėl to, kad Biuras atsisako įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią imtis veiksmų siekiant visiškai suderinti išmokų, mokamų už pareigūnų, kitų tarnautojų ir akredituotų Parlamento narių padėjėjų tarnybines keliones tarp trijų Parlamento darbo vietų, dydį; ragina Biurą nebedelsiant spręsti šią problemą, kad būtų panaikinta ši nelygybė, ir nedelsiant imtis veiksmų, susijusių su taikomų taisyklių persvarstymu, nes tai būtina siekiant pakeisti teisinę sistemą; |
| --- | --- |

n)

apgailestauja dėl to, kad Biuras atsisako įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią imtis veiksmų siekiant visiškai suderinti išmokų, mokamų už pareigūnų, kitų tarnautojų ir akredituotų Parlamento narių padėjėjų tarnybines keliones tarp trijų Parlamento darbo vietų, dydį; ragina Biurą nebedelsiant spręsti šią problemą, kad būtų panaikinta ši nelygybė, ir nedelsiant imtis veiksmų, susijusių su taikomų taisyklių persvarstymu, nes tai būtina siekiant pakeisti teisinę sistemą;

| o) | pakartoja savo raginimą Pirmininkų sueigai persvarstyti Delegacijų darbą ir misijas už Europos Sąjungos ribų reglamentuojančias įgyvendinimo nuostatas; pabrėžia, kad atliekant tokį persvarstymą turėtų būti atsižvelgiama į galimybę akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, laikantis tam tikrų sąlygų, lydėti Parlamento narius į oficialias Parlamento delegacijų keliones ir misijas; |
| --- | --- |

o)

pakartoja savo raginimą Pirmininkų sueigai persvarstyti Delegacijų darbą ir misijas už Europos Sąjungos ribų reglamentuojančias įgyvendinimo nuostatas; pabrėžia, kad atliekant tokį persvarstymą turėtų būti atsižvelgiama į galimybę akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, laikantis tam tikrų sąlygų, lydėti Parlamento narius į oficialias Parlamento delegacijų keliones ir misijas;

| p) | atkreipia dėmesį į Biuro 2021 m. vasario 8 d. sprendimą dėl balsavimo pagal nuotolinio dalyvavimo tvarką; pažymi, kad balsavimas nuotoliniu būdu, jei Pirmininkas nepriima sprendimo, kuriuo nustatomos ypatingos aplinkybės, šiuo metu nėra įmanomas; dar kartą ragina Biurą leisti Parlamento nariams pasinaudoti savo teise balsuoti motinystės ar tėvystės atostogų metu, lėtinės ligos arba force majeure atvejais; |
| --- | --- |

p)

atkreipia dėmesį į Biuro 2021 m. vasario 8 d. sprendimą dėl balsavimo pagal nuotolinio dalyvavimo tvarką; pažymi, kad balsavimas nuotoliniu būdu, jei Pirmininkas nepriima sprendimo, kuriuo nustatomos ypatingos aplinkybės, šiuo metu nėra įmanomas; dar kartą ragina Biurą leisti Parlamento nariams pasinaudoti savo teise balsuoti motinystės ar tėvystės atostogų metu, lėtinės ligos arba force majeure atvejais;

| q) | atkreipia dėmesį į vykdomus darbus, kuriais trijose darbo vietose siekiama pakeisti „Wi-Fi“ infrastruktūrą; ragina greitai įrengti naują infrastruktūrą; |
| --- | --- |

q)

atkreipia dėmesį į vykdomus darbus, kuriais trijose darbo vietose siekiama pakeisti „Wi-Fi“ infrastruktūrą; ragina greitai įrengti naują infrastruktūrą;

| r) | primena informacijos saugumui ir privatumui būdingą riziką, kylančią naudojant nuo trečiųjų šalių priklausomus sprendimus, ir teigiamą atvirojo kodo programinės įrangos naudojimo poveikį; primygtinai pabrėžia, kad naudotojams turėtų būti suteikta galimybė Parlamento prietaisuose naudoti atvirojo kodo programinę įrangą ir kad būtini decentralizuoti, atvirųjų šaltinių sprendimai, skirti virtualiems posėdžiams ir tikralaikiams pokalbiams; pabrėžia, kad reikia tinkamai mokyti naudotojus, ypač daug dėmesio skiriant kibernetiniam saugumui; pabrėžia, kad reikalinga automatinės kalbų transkripcijos ir vertimo raštu programinė įranga, kuri padėtų visomis oficialiosiomis kalbomis vienodai skleisti informaciją; |
| --- | --- |

r)

primena informacijos saugumui ir privatumui būdingą riziką, kylančią naudojant nuo trečiųjų šalių priklausomus sprendimus, ir teigiamą atvirojo kodo programinės įrangos naudojimo poveikį; primygtinai pabrėžia, kad naudotojams turėtų būti suteikta galimybė Parlamento prietaisuose naudoti atvirojo kodo programinę įrangą ir kad būtini decentralizuoti, atvirųjų šaltinių sprendimai, skirti virtualiems posėdžiams ir tikralaikiams pokalbiams; pabrėžia, kad reikia tinkamai mokyti naudotojus, ypač daug dėmesio skiriant kibernetiniam saugumui; pabrėžia, kad reikalinga automatinės kalbų transkripcijos ir vertimo raštu programinė įranga, kuri padėtų visomis oficialiosiomis kalbomis vienodai skleisti informaciją;

| s) | atkreipia dėmesį į 2020 m. birželio mėn. Biuro patvirtintas debesijos strategines gaires; dar kartą ragina imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad Parlamentas, vykdydamas programinės įrangos ir skaitmeninės infrastruktūros, įskaitant debesijos sprendimus, viešuosius pirkimus, vengtų susaistymo su pardavėju efekto – taikytų perkeliamumo ir visiško sąveikumo reikalavimus, naudotų atvirojo kodo programinę įrangą ir rezervuotų galimybes viešuosiuose pirkimuose dalyvauti MVĮ ir startuoliams; |
| --- | --- |

s)

atkreipia dėmesį į 2020 m. birželio mėn. Biuro patvirtintas debesijos strategines gaires; dar kartą ragina imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad Parlamentas, vykdydamas programinės įrangos ir skaitmeninės infrastruktūros, įskaitant debesijos sprendimus, viešuosius pirkimus, vengtų susaistymo su pardavėju efekto – taikytų perkeliamumo ir visiško sąveikumo reikalavimus, naudotų atvirojo kodo programinę įrangą ir rezervuotų galimybes viešuosiuose pirkimuose dalyvauti MVĮ ir startuoliams;

| t) | atkreipia dėmesį į kai kurių EPRB teikiamas paslaugas ne oficialiosiomis Sąjungos kalbomis; prašo Biuro išanalizuoti galimybes teikti komunikacijos medžiagą, pvz., „Europa Experience“ centrams, įvairių valstybių narių kalbinių mažumų, regionų ir bendruomenių kalbomis ir įvertinti jų finansines išlaidas; |
| --- | --- |

t)

atkreipia dėmesį į kai kurių EPRB teikiamas paslaugas ne oficialiosiomis Sąjungos kalbomis; prašo Biuro išanalizuoti galimybes teikti komunikacijos medžiagą, pvz., „Europa Experience“ centrams, įvairių valstybių narių kalbinių mažumų, regionų ir bendruomenių kalbomis ir įvertinti jų finansines išlaidas;

| u) | atkreipia dėmesį į apytikres pagrindinių užsienio politikos rezoliucijų vertimo raštu į atitinkamos šalies oficialiąją kalbą užsakomųjų paslaugų išlaidas; pakartoja savo raginimą parengti tokių dokumentų vertimą raštu, siekiant padidinti Parlamento veiklos užsienio reikalų srityje poveikį ir aprėptį, ir užtikrinti, kad šiam tikslui būtų skirta pakankamai asignavimų; |
| --- | --- |

u)

atkreipia dėmesį į apytikres pagrindinių užsienio politikos rezoliucijų vertimo raštu į atitinkamos šalies oficialiąją kalbą užsakomųjų paslaugų išlaidas; pakartoja savo raginimą parengti tokių dokumentų vertimą raštu, siekiant padidinti Parlamento veiklos užsienio reikalų srityje poveikį ir aprėptį, ir užtikrinti, kad šiam tikslui būtų skirta pakankamai asignavimų;

| v) | atkreipia dėmesį į projektą „Immersive Online Experience“ ir kitą lankytojams prieinamą internetinę veiklą; ragina valstybių narių ir šalių partnerių piliečiams ir gyventojams suteikti galimybę dalyvauti virtualiose ekskursijose su gidu Parlamente ir tokias ekskursijas propaguoti, kad plačioji visuomenė geriau suprastų institucijos veiklą ir vertybes; |
| --- | --- |

v)

atkreipia dėmesį į projektą „Immersive Online Experience“ ir kitą lankytojams prieinamą internetinę veiklą; ragina valstybių narių ir šalių partnerių piliečiams ir gyventojams suteikti galimybę dalyvauti virtualiose ekskursijose su gidu Parlamente ir tokias ekskursijas propaguoti, kad plačioji visuomenė geriau suprastų institucijos veiklą ir vertybes;

| w) | pakartoja savo prašymą Biurui paskelbti savo sprendimą dėl Paulio-Henri Spaako pastato, įskaitant išsamų išlaidų paskirstymą ir patvirtinamuosius dokumentus; |
| --- | --- |

w)

pakartoja savo prašymą Biurui paskelbti savo sprendimą dėl Paulio-Henri Spaako pastato, įskaitant išsamų išlaidų paskirstymą ir patvirtinamuosius dokumentus;

| x) | primena Europos Parlamento narių statuto 27 straipsnio 1 ir 2 dalis dėl Parlamento įsteigto savanoriško pensijų kaupimo fondo; |
| --- | --- |

x)

primena Europos Parlamento narių statuto 27 straipsnio 1 ir 2 dalis dėl Parlamento įsteigto savanoriško pensijų kaupimo fondo;

| y) | atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių ėmėsi Parlamentas, siekdamas sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį valymo ir maitinimo paslaugų teikėjams; dar kartą ragina Biurą persvarstyti Parlamento valymo ir maitinimo paslaugų teikimo perdavimo išorės subjektams politiką; |
| --- | --- |

y)

atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių ėmėsi Parlamentas, siekdamas sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį valymo ir maitinimo paslaugų teikėjams; dar kartą ragina Biurą persvarstyti Parlamento valymo ir maitinimo paslaugų teikimo perdavimo išorės subjektams politiką;

Kiti skirsniai (IV–X skirsniai)

| 67. | pažymi, kad Biudžeto projektas daugiausia atspindi įvairių institucijų, kurios patenka į kitus biudžeto skirsnius, sąmatas ir todėl (su kai kuriomis išimtimis) atitinka jų finansinius poreikius; todėl mano, kad Tarybos siūlomas sistemingas lėšų mažinimas turėtų žalingą poveikį atitinkamų institucijų darbui ir atitinkamai jų labai svarbiam indėliui į Sąjungos veikimą; atsižvelgdamas į tai, siūlo beveik visais atvejais, įskaitant Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną ir Regionų komitetą, palikti Biudžeto projekte numatytas sumas, įskaitant etatų planą, kad jie galėtų atlikti visas jiems pavestas užduotis, įskaitant naujas funkcijas; laikydamasis savanoriško susitarimo, nekeičia Tarybos svarstymo teksto nuostatų, susijusių su Taryba ir Europos Vadovų Taryba; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad kai kuriais atvejais, taip pat atsižvelgiant į institucijų sąmatas, būtina padidinti Biudžeto projekte numatytus eilučių asignavimus ar darbuotojų skaičių, kad būtų tenkinami nauji poreikiai ir įgyvendinami nauji politikos tikslai; todėl siūlo:






  a) | kiek tai susiję su Europos Sąjungos Teisingumo Teismu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, padidinti Biudžeto projekte numatytus asignavimus eilutėse, susijusiose su darbuotojų atlyginimu ir išmokomis, be kita ko, atsižvelgiant į etatų planus, kad būtų išlaikytas jų sąmatas atitinkantis asignavimų lygis; |
| --- | --- | --- |

68.

a)

kiek tai susiję su Europos Sąjungos Teisingumo Teismu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, padidinti Biudžeto projekte numatytus asignavimus eilutėse, susijusiose su darbuotojų atlyginimu ir išmokomis, be kita ko, atsižvelgiant į etatų planus, kad būtų išlaikytas jų sąmatas atitinkantis asignavimų lygis;

| b) | kiek tai susiję su Europos Audito Rūmais, padidinti Biudžeto projekto 1200 eilutėje „Darbo užmokestis ir išmokos“ numatytus asignavimus, be kita ko, atsižvelgiant į jų etatų planą, kad būtų išlaikytas asignavimų lygis, kurį Europos Audito Rūmai laiko būtinu, visų pirma siekiant finansuoti papildomas audito užduotis, susijusias su padidėjusiomis Sąjungos lėšomis (Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir NGEU); |
| --- | --- |

b)

kiek tai susiję su Europos Audito Rūmais, padidinti Biudžeto projekto 1200 eilutėje „Darbo užmokestis ir išmokos“ numatytus asignavimus, be kita ko, atsižvelgiant į jų etatų planą, kad būtų išlaikytas asignavimų lygis, kurį Europos Audito Rūmai laiko būtinu, visų pirma siekiant finansuoti papildomas audito užduotis, susijusias su padidėjusiomis Sąjungos lėšomis (Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir NGEU);

| c) | kiek tai susiję su Europos išorės veiksmų tarnyba, padidinti Biudžeto projekto 2214 eilutėje „Strateginės komunikacijos pajėgumai“ ir 1200 eilutėje „Sutartininkai“ numatytus asignavimus, kad būtų dar labiau sustiprinta kova su dezinformacija, visų pirma Tolimųjų Rytų regione; be to, padidinti į 1100 eilutę „Baziniai atlyginimai“ ir į kai kurias kitas susijusias eilutes įrašytus asignavimus ir etatų planą, kad Europos išorės veiksmų tarnyba galėtų deleguotuosius nacionalinius ekspertus pakeisti statutiniais darbuotojais ir vykdyti savo funkcijas pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą. |
| --- | --- |

c)

kiek tai susiję su Europos išorės veiksmų tarnyba, padidinti Biudžeto projekto 2214 eilutėje „Strateginės komunikacijos pajėgumai“ ir 1200 eilutėje „Sutartininkai“ numatytus asignavimus, kad būtų dar labiau sustiprinta kova su dezinformacija, visų pirma Tolimųjų Rytų regione; be to, padidinti į 1100 eilutę „Baziniai atlyginimai“ ir į kai kurias kitas susijusias eilutes įrašytus asignavimus ir etatų planą, kad Europos išorės veiksmų tarnyba galėtų deleguotuosius nacionalinius ekspertus pakeisti statutiniais darbuotojais ir vykdyti savo funkcijas pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą.

o

o o

| 69. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su bendrojo biudžeto projekto pakeitimais Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

(2)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(4)  OL C 444 I, 2020 12 22.

(5)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, projekto, 2 priedas: deklaracijos (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0357).

(6)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(7)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0106.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0158.

(10)  2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1755, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas (OL L 357, 2021 10 8, p. 1).

(11)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL P 17, 1958 10 6, p. 385).

(12)  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

(13)  2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių apskaitos standartų (TAS) vertinimo bei Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) fondo, Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) ir Viešojo intereso priežiūros tarybos (PIOB) veiklos (OL C 86, 2018 3 6, p. 24).

(14)  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Motorinių transporto priemonių draudimas ***I

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 184/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0336),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0211/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0035/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 85.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2019 m. vasario 13 d. priimtus pakeitimus (OL C 449, 2020 12 23, p. 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2021/2118.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/103/EB

Komisija neatsisako įsipareigojimo ginti aukšto lygio nukentėjusiųjų apsaugą pagal Motorinių transporto priemonių draudimo direktyvą. Mūsų tikslas – užtikrinti, kad nukentėjusiems, įskaitant tarpvalstybinius atvejus, būtų kuo greičiau atlyginama ir nebūtų taikomi neproporcingi procedūrų reikalavimai, kurie gali trukdyti gauti žalos atlyginimą. Žalos atlyginimo veiksmingumas labai priklauso nuo to, ar tai daroma laiku. Šiuo atžvilgiu atkreipiame dėmesį į Europos Parlamento ne kartą išreikštą susirūpinimą dėl valstybių narių skirtumų, susijusių su senaties terminais, t. y. atitinkamu laikotarpiu, per kurį nukentėjęs asmuo gali pareikšti ieškinį. Komisija nuodugniai apsvarstys šį klausimą ir išnagrinės galimas taisomąsias priemones, siekiant toliau stiprinti nukentėjusiųjų apsaugą, jei iš įrodymų bus matyti, kad būtų pagrįsta imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu.

---

| 2022 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Bendrosios įmonės pagal programą „Europos horizontas“ *

2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2022/C 184/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0087),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0166/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0246/2021),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | siekiant kuo didesnio galimo Sąjungos finansavimo poveikio ir kuo veiksmingesnio indėlio į Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu [XXXX] (10) (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) nustatyta Europos partnerysčių su privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais politinė ir teisinė sistema. Svarbus programos „Europos horizontas“ politikos metodo elementas – Europos partnerystės. Jos sukurtos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ nustatytus Sąjungos prioritetus ir užtikrinti aiškų poveikį ES ir jos žmonėms, kurį būtų galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, remiantis strategine vizija, kuri yra bendra ir kurios atžvilgiu įsipareigojimus prisiėmė partneriai, o ne vien Sąjunga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

siekiant kuo didesnio galimo Sąjungos finansavimo poveikio ir kuo veiksmingesnio indėlio į Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu [XXXX] (10) (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) nustatyta Europos partnerysčių su privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais politinė ir teisinė sistema. Svarbus programos „Europos horizontas“ politikos metodo elementas – Europos partnerystės. Jos sukurtos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ nustatytus Sąjungos prioritetus ir užtikrinti aiškų poveikį ES ir jos žmonėms, kurį būtų galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, remiantis strategine vizija, kuri yra bendra ir kurios atžvilgiu įsipareigojimus prisiėmė partneriai, o ne vien Sąjunga;

| (1) | siekiant kuo didesnio galimo Sąjungos finansavimo poveikio ir kuo veiksmingesnio indėlio į Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu [XXXX] (10) (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) nustatyta Europos partnerysčių su privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais politinė ir teisinė sistema. Svarbus programos „Europos horizontas“ politikos metodo elementas – Europos partnerystės. Jos sukurtos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ nustatytus Sąjungos
  įsipareigojimus ir
  prioritetus ir užtikrinti aiškų poveikį ES ir jos žmonėms
  bei aplinkai
  , kurį būtų galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, remiantis strategine vizija, kuri yra bendra ir kurios atžvilgiu įsipareigojimus prisiėmė partneriai, o ne vien Sąjunga; |
| --- | --- |

(1)

siekiant kuo didesnio galimo Sąjungos finansavimo poveikio ir kuo veiksmingesnio indėlio į Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu [XXXX] (10) (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) nustatyta Europos partnerysčių su privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais politinė ir teisinė sistema. Svarbus programos „Europos horizontas“ politikos metodo elementas – Europos partnerystės. Jos sukurtos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ nustatytus Sąjungos
  įsipareigojimus ir
  prioritetus ir užtikrinti aiškų poveikį ES ir jos žmonėms
  bei aplinkai
  , kurį būtų galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, remiantis strategine vizija, kuri yra bendra ir kurios atžvilgiu įsipareigojimus prisiėmė partneriai, o ne vien Sąjunga;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | visų pirma, Europos partnerystės programos „Europos horizontas“ veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ yra svarbios siekiant strateginių tikslų, pavyzdžiui, spartinti
  perėjimą prie
  darnaus vystymosi tikslų bei žaliosios ir skaitmeninės Europos, ir turėtų
  padėti atsigauti
  po precedento neturinčios su COVID-19 susijusios krizės. Europos partnerystėmis sprendžiami sudėtingi tarpvalstybiniai uždaviniai, todėl reikalingas integruotas metodas. Jos padeda spręsti prie šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose aprašytus transformacinius, sisteminius ir rinkos nepakankamumus, suburdamos įvairius vertės grandinių ir ekosistemų subjektus, kad jie siektų bendros vizijos ir šiuo atžvilgiu parengtų konkrečius veiksmų planus bei darniai vykdytų veiklą. Be to, jomis sudaromos sąlygos sutelkti pastangas ir išteklius siekiant bendrų prioritetų, kad būtų sprendžiami sudėtingi uždaviniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

visų pirma, Europos partnerystės programos „Europos horizontas“ veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ yra svarbios siekiant strateginių tikslų, pavyzdžiui, spartinti
  perėjimą prie
  darnaus vystymosi tikslų bei žaliosios ir skaitmeninės Europos, ir turėtų
  padėti atsigauti
  po precedento neturinčios su COVID-19 susijusios krizės. Europos partnerystėmis sprendžiami sudėtingi tarpvalstybiniai uždaviniai, todėl reikalingas integruotas metodas. Jos padeda spręsti prie šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose aprašytus transformacinius, sisteminius ir rinkos nepakankamumus, suburdamos įvairius vertės grandinių ir ekosistemų subjektus, kad jie siektų bendros vizijos ir šiuo atžvilgiu parengtų konkrečius veiksmų planus bei darniai vykdytų veiklą. Be to, jomis sudaromos sąlygos sutelkti pastangas ir išteklius siekiant bendrų prioritetų, kad būtų sprendžiami sudėtingi uždaviniai;

| (2) | visų pirma, Europos partnerystės programos „Europos horizontas“ veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ yra svarbios siekiant strateginių tikslų, pavyzdžiui, spartinti
  Jungtinių Tautų (JT)
  darnaus vystymosi tikslų
  (DVT), Sąjungos įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją

   (1a)

  (toliau – Paryžiaus susitarimas), įgyvendinimą
  bei
  perėjimą prie
  žaliosios ir skaitmeninės Europos, ir turėtų
  prisidėti prie socialiniu, ekonominiu ir aplinkos požiūriu atsparaus ekonomikos atsigavimo
  po precedento neturinčios su COVID-19 susijusios krizės
  , kartu stiprinant Europos pramonės pirmavimą
  . Europos partnerystėmis sprendžiami sudėtingi tarpvalstybiniai uždaviniai, todėl reikalingas integruotas metodas. Jos padeda spręsti prie šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose aprašytus transformacinius, sisteminius ir rinkos nepakankamumus, suburdamos įvairius vertės grandinių ir ekosistemų subjektus, kad jie siektų bendros vizijos ir šiuo atžvilgiu parengtų konkrečius veiksmų planus bei darniai vykdytų veiklą. Be to, jomis sudaromos sąlygos sutelkti pastangas ir išteklius siekiant bendrų prioritetų, kad būtų sprendžiami sudėtingi uždaviniai
  visuomenės labui
  ; |
| --- | --- |

(2)

visų pirma, Europos partnerystės programos „Europos horizontas“ veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ yra svarbios siekiant strateginių tikslų, pavyzdžiui, spartinti
  Jungtinių Tautų (JT)
  darnaus vystymosi tikslų
  (DVT), Sąjungos įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją

   (1a)

  (toliau – Paryžiaus susitarimas), įgyvendinimą
  bei
  perėjimą prie
  žaliosios ir skaitmeninės Europos, ir turėtų
  prisidėti prie socialiniu, ekonominiu ir aplinkos požiūriu atsparaus ekonomikos atsigavimo
  po precedento neturinčios su COVID-19 susijusios krizės
  , kartu stiprinant Europos pramonės pirmavimą
  . Europos partnerystėmis sprendžiami sudėtingi tarpvalstybiniai uždaviniai, todėl reikalingas integruotas metodas. Jos padeda spręsti prie šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose aprašytus transformacinius, sisteminius ir rinkos nepakankamumus, suburdamos įvairius vertės grandinių ir ekosistemų subjektus, kad jie siektų bendros vizijos ir šiuo atžvilgiu parengtų konkrečius veiksmų planus bei darniai vykdytų veiklą. Be to, jomis sudaromos sąlygos sutelkti pastangas ir išteklius siekiant bendrų prioritetų, kad būtų sprendžiami sudėtingi uždaviniai
  visuomenės labui
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | siekiant užtikrinti mokslinę kompetenciją ir vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 13 straipsniu, turėtų būti užtikrinama mokslinių tyrimų laisvė ir skatinama taikyti aukščiausius mokslinės etikos standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

siekiant užtikrinti mokslinę kompetenciją ir vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 13 straipsniu, turėtų būti užtikrinama mokslinių tyrimų laisvė ir skatinama taikyti aukščiausius mokslinės etikos standartus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | svarbu, kad visos Europos partnerystės laikytųsi etiškos praktikos ir pagrindinių etikos principų, kartu laikydamosi etikos standartų, nustatytų įvairiuose nacionaliniuose, sektorių ar institucijų etikos kodeksuose. Jų mokslinių tyrimų veikloje visada turėtų būti taikomi principai, nustatyti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 19 straipsnyje ir Komisijos pareiškime dėl etikos principų ir kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų, susijusių su tuo straipsniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

svarbu, kad visos Europos partnerystės laikytųsi etiškos praktikos ir pagrindinių etikos principų, kartu laikydamosi etikos standartų, nustatytų įvairiuose nacionaliniuose, sektorių ar institucijų etikos kodeksuose. Jų mokslinių tyrimų veikloje visada turėtų būti taikomi principai, nustatyti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 19 straipsnyje ir Komisijos pareiškime dėl etikos principų ir kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų, susijusių su tuo straipsniu;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant įgyvendinti prioritetus ir užtikrinti poveikį, Europos partnerystės turėtų būti plėtojamos plačiai įtraukiant
  atitinkamas suinteresuotąsias šalis
  visoje Europoje, įskaitant pramonę, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, teikiančias viešąsias paslaugas vietos, regionų, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu,
  ir
  pilietinės visuomenės organizacijas,
  pavyzdžiui
  , fondus, remiančius ir (arba) vykdančius mokslinius tyrimus ir diegiančius inovacijas. Jos taip pat turėtų būti viena iš priemonių privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip suteikiant abipusę naudą žmonėms bei įmonėms ir kartu užtikrinant, kad Sąjunga galėtų
  ginti savo interesus strateginėse srityse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant įgyvendinti prioritetus ir užtikrinti poveikį, Europos partnerystės turėtų būti plėtojamos plačiai įtraukiant
  atitinkamas suinteresuotąsias šalis
  visoje Europoje, įskaitant pramonę, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, teikiančias viešąsias paslaugas vietos, regionų, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu,
  ir
  pilietinės visuomenės organizacijas,
  pavyzdžiui
  , fondus, remiančius ir (arba) vykdančius mokslinius tyrimus ir diegiančius inovacijas. Jos taip pat turėtų būti viena iš priemonių privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip suteikiant abipusę naudą žmonėms bei įmonėms ir kartu užtikrinant, kad Sąjunga galėtų
  ginti savo interesus strateginėse srityse
  ;

| (3) | siekiant įgyvendinti prioritetus ir užtikrinti poveikį, Europos partnerystės turėtų būti plėtojamos plačiai įtraukiant
  visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus
  visoje Europoje, įskaitant pramonę,
  mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) bei startuolius, universitetus,
  mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, teikiančias viešąsias paslaugas vietos, regionų, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, pilietinės visuomenės organizacijas,
  įskaitant nevyriausybines organizacijas (NVO)
  ,
  ir
  fondus, remiančius ir (arba) vykdančius mokslinius tyrimus ir diegiančius inovacijas. Jos taip pat turėtų būti viena iš priemonių privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip suteikiant abipusę naudą žmonėms bei įmonėms ir kartu užtikrinant, kad Sąjunga galėtų
  plėtoti strateginę autonomiją išlaikant atvirą ekonomiką
  ; |
| --- | --- |

(3)

siekiant įgyvendinti prioritetus ir užtikrinti poveikį, Europos partnerystės turėtų būti plėtojamos plačiai įtraukiant
  visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus
  visoje Europoje, įskaitant pramonę,
  mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) bei startuolius, universitetus,
  mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, teikiančias viešąsias paslaugas vietos, regionų, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, pilietinės visuomenės organizacijas,
  įskaitant nevyriausybines organizacijas (NVO)
  ,
  ir
  fondus, remiančius ir (arba) vykdančius mokslinius tyrimus ir diegiančius inovacijas. Jos taip pat turėtų būti viena iš priemonių privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip suteikiant abipusę naudą žmonėms bei įmonėms ir kartu užtikrinant, kad Sąjunga galėtų
  plėtoti strateginę autonomiją išlaikant atvirą ekonomiką
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | Reglamentu (ES) 2020/852 (11) sukuriama bendra sistema, pagal kurią nustatoma, ar ekonominė veikla, apibrėžiant tvarias investicijas, laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Juo nustatomas bendras principas, kuriuo investuotojai, bankai, pramonė ir mokslininkai gali pasinaudoti investuodami į projektus ir ekonominę veiklą, kuriais daromas didelis teigiamas poveikis klimatui ir aplinkai ir nedaroma didelės žalos nė vienam iš jų. Šis principas – žaliosios investicijos Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Reglamentu (ES) 2020/852 (11) sukuriama bendra sistema, pagal kurią nustatoma, ar ekonominė veikla, apibrėžiant tvarias investicijas, laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Juo nustatomas bendras principas, kuriuo investuotojai, bankai, pramonė ir mokslininkai gali pasinaudoti investuodami į projektus ir ekonominę veiklą, kuriais daromas didelis teigiamas poveikis klimatui ir aplinkai ir nedaroma didelės žalos nė vienam iš jų. Šis principas – žaliosios investicijos Sąjungoje;

| (6) | Reglamentu (ES) 2020/852 (11) sukuriama bendra sistema, pagal kurią nustatoma, ar ekonominė veikla, apibrėžiant tvarias investicijas, laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Juo nustatomas bendras principas, kuriuo investuotojai, bankai, pramonė ir mokslininkai gali pasinaudoti investuodami į projektus ir ekonominę veiklą,
  kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį ir
  kuriais daromas didelis teigiamas poveikis klimatui ir aplinkai ir nedaroma didelės žalos nė vienam iš jų. Šis principas – žaliosios investicijos Sąjungoje; |
| --- | --- |

(6)

Reglamentu (ES) 2020/852 (11) sukuriama bendra sistema, pagal kurią nustatoma, ar ekonominė veikla, apibrėžiant tvarias investicijas, laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Juo nustatomas bendras principas, kuriuo investuotojai, bankai, pramonė ir mokslininkai gali pasinaudoti investuodami į projektus ir ekonominę veiklą,
  kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį ir
  kuriais daromas didelis teigiamas poveikis klimatui ir aplinkai ir nedaroma didelės žalos nė vienam iš jų. Šis principas – žaliosios investicijos Sąjungoje;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | kai tinkama, įgyvendinant partnerystes, Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nustatyti techninės analizės kriterijai ir 17 straipsnyje nustatytas reikšmingos žalos nedarymo principas turėtų būti apsvarstyti kaip priemonė, skirta geriau pasirengti vykdyti projektus ir pasinaudoti galimybe gauti žaliąjį finansavimą, kuris bus labai svarbus įsisavinimui rinkoje ir platesniam novatoriškų technologijų bei sprendimų, kurie bus pateikti, diegimui. Techninės analizės kriterijai grindžiami moksliniais įrodymais. Partnerysčių vykdomi moksliniai tyrimai ir diegiamos inovacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiekti reglamente nustatytus standartus ir ribines vertes arba juos viršyti, o techninės analizės kriterijai būtų nuolat atnaujinami ir atitiktų Europos žaliojo kurso tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

kai tinkama, įgyvendinant partnerystes, Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nustatyti techninės analizės kriterijai ir 17 straipsnyje nustatytas reikšmingos žalos nedarymo principas turėtų būti apsvarstyti kaip priemonė, skirta geriau pasirengti vykdyti projektus ir pasinaudoti galimybe gauti žaliąjį finansavimą, kuris bus labai svarbus įsisavinimui rinkoje ir platesniam novatoriškų technologijų bei sprendimų, kurie bus pateikti, diegimui. Techninės analizės kriterijai grindžiami moksliniais įrodymais. Partnerysčių vykdomi moksliniai tyrimai ir diegiamos inovacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiekti reglamente nustatytus standartus ir ribines vertes arba juos viršyti, o techninės analizės kriterijai būtų nuolat atnaujinami ir atitiktų Europos žaliojo kurso tikslus;

| (7) | kai tinkama, įgyvendinant partnerystes, Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nustatyti techninės analizės kriterijai ir 17 straipsnyje nustatytas reikšmingos žalos nedarymo principas
  , kai bendrosios įmonės veikla patenka į to reglamento taikymo sritį,
  turėtų būti apsvarstyti kaip priemonė, skirta geriau pasirengti vykdyti projektus ir pasinaudoti galimybe gauti žaliąjį finansavimą, kuris bus labai svarbus įsisavinimui rinkoje ir platesniam novatoriškų technologijų bei sprendimų, kurie bus pateikti, diegimui. Techninės analizės kriterijai grindžiami moksliniais įrodymais. Partnerysčių vykdomi moksliniai tyrimai ir diegiamos inovacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiekti reglamente nustatytus standartus ir ribines vertes arba juos viršyti, o techninės analizės kriterijai būtų nuolat atnaujinami ir atitiktų Europos žaliojo kurso tikslus; |
| --- | --- |

(7)

kai tinkama, įgyvendinant partnerystes, Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nustatyti techninės analizės kriterijai ir 17 straipsnyje nustatytas reikšmingos žalos nedarymo principas
  , kai bendrosios įmonės veikla patenka į to reglamento taikymo sritį,
  turėtų būti apsvarstyti kaip priemonė, skirta geriau pasirengti vykdyti projektus ir pasinaudoti galimybe gauti žaliąjį finansavimą, kuris bus labai svarbus įsisavinimui rinkoje ir platesniam novatoriškų technologijų bei sprendimų, kurie bus pateikti, diegimui. Techninės analizės kriterijai grindžiami moksliniais įrodymais. Partnerysčių vykdomi moksliniai tyrimai ir diegiamos inovacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiekti reglamente nustatytus standartus ir ribines vertes arba juos viršyti, o techninės analizės kriterijai būtų nuolat atnaujinami ir atitiktų Europos žaliojo kurso tikslus;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo bendrosios įmonės, turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“. Siekdamos didžiausio poveikio, bendrosios įmonės turėtų plėtoti glaudžią sąveiką su kitomis Sąjungos programomis ir finansavimo priemonėmis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra, kad būtų padidinta ekonominė ir socialinė sanglauda
  bei
  sumažintas disbalansas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo bendrosios įmonės, turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“. Siekdamos didžiausio poveikio, bendrosios įmonės turėtų plėtoti glaudžią sąveiką su kitomis Sąjungos programomis ir finansavimo priemonėmis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra, kad būtų padidinta ekonominė ir socialinė sanglauda
  bei
  sumažintas disbalansas;

| (10) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo bendrosios įmonės, turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“. Siekdamos didžiausio poveikio, bendrosios įmonės turėtų plėtoti glaudžią sąveiką su kitomis Sąjungos programomis ir finansavimo priemonėmis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų
  tvarių
  sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra,
  siekiant reaguoti į pasaulinius iššūkius ir tam,
  kad būtų padidinta ekonominė ir socialinė sanglauda
  ir
  sumažintas disbalansas
  bei sušvelnintas poveikis aplinkai
  ; |
| --- | --- |

(10)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo bendrosios įmonės, turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“. Siekdamos didžiausio poveikio, bendrosios įmonės turėtų plėtoti glaudžią sąveiką su kitomis Sąjungos programomis ir finansavimo priemonėmis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų
  tvarių
  sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra,
  siekiant reaguoti į pasaulinius iššūkius ir tam,
  kad būtų padidinta ekonominė ir socialinė sanglauda
  ir
  sumažintas disbalansas
  bei sušvelnintas poveikis aplinkai
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | remiantis naujuoju Europos partnerysčių politikos metodu, visų pirma susijusiu su institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, reikia sukurti naują teisinę sistemą, pagal kurią jos veiktų. Nors bendrųjų įmonių steigimas pagal SESV 187 straipsnį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ pasirodė esąs veiksmingas, būtina jį paspartinti. Todėl šiuo reglamentu siekiama padidinti įgyvendinimo nuoseklumą, efektyvumą, veiksmingumą ir labiau jį orientuoti į poveikį, programos „Europos horizontas“ nuostatas ir patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, perkeliant į bendras bendrųjų įmonių nuostatas suderintu būdu. Juo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos partnerysčių bendradarbiavimui ir sąveikai, taip visapusiškai išnaudojant jų tarpusavio ryšius organizaciniu lygmeniu. Bendrosios įmonės, rengdamos savo darbo programas, turėtų ieškoti galimybių įtraukti kitų Europos partnerysčių atstovus į diskusijas, nustatyti sritis, kuriose vykdant papildomą ar bendrą veiklą būtų veiksmingiau ir efektyviau sprendžiami uždaviniai, vengti dubliavimosi, derinti savo veiklos laiką ir užtikrinti galimybę susipažinti su rezultatais bei naudotis kitomis atitinkamomis keitimosi žiniomis priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

remiantis naujuoju Europos partnerysčių politikos metodu, visų pirma susijusiu su institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, reikia sukurti naują teisinę sistemą, pagal kurią jos veiktų. Nors bendrųjų įmonių steigimas pagal SESV 187 straipsnį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ pasirodė esąs veiksmingas, būtina jį paspartinti. Todėl šiuo reglamentu siekiama padidinti įgyvendinimo nuoseklumą, efektyvumą, veiksmingumą ir labiau jį orientuoti į poveikį, programos „Europos horizontas“ nuostatas ir patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, perkeliant į bendras bendrųjų įmonių nuostatas suderintu būdu. Juo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos partnerysčių bendradarbiavimui ir sąveikai, taip visapusiškai išnaudojant jų tarpusavio ryšius organizaciniu lygmeniu. Bendrosios įmonės, rengdamos savo darbo programas, turėtų ieškoti galimybių įtraukti kitų Europos partnerysčių atstovus į diskusijas, nustatyti sritis, kuriose vykdant papildomą ar bendrą veiklą būtų veiksmingiau ir efektyviau sprendžiami uždaviniai, vengti dubliavimosi, derinti savo veiklos laiką ir užtikrinti galimybę susipažinti su rezultatais bei naudotis kitomis atitinkamomis keitimosi žiniomis priemonėmis;

| (11) | remiantis naujuoju Europos partnerysčių politikos metodu, visų pirma susijusiu su institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, reikia sukurti naują teisinę sistemą, pagal kurią jos veiktų. Nors bendrųjų įmonių steigimas pagal SESV 187 straipsnį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ pasirodė esąs veiksmingas, būtina jį paspartinti. Todėl šiuo reglamentu siekiama padidinti įgyvendinimo nuoseklumą, efektyvumą, veiksmingumą ir labiau jį orientuoti į poveikį
  bei pridėtinę vertę visuomenei
  , programos „Europos horizontas“ nuostatas ir patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, perkeliant į bendras bendrųjų įmonių nuostatas suderintu būdu. Juo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos partnerysčių bendradarbiavimui ir sąveikai, taip visapusiškai išnaudojant jų tarpusavio ryšius organizaciniu lygmeniu. Bendrosios įmonės, rengdamos savo darbo programas, turėtų ieškoti galimybių įtraukti kitų Europos partnerysčių atstovus į diskusijas, nustatyti sritis, kuriose vykdant papildomą ar bendrą veiklą būtų veiksmingiau ir efektyviau sprendžiami uždaviniai, vengti dubliavimosi, derinti savo veiklos laiką ir užtikrinti galimybę susipažinti su rezultatais bei naudotis kitomis atitinkamomis keitimosi žiniomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(11)

remiantis naujuoju Europos partnerysčių politikos metodu, visų pirma susijusiu su institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, reikia sukurti naują teisinę sistemą, pagal kurią jos veiktų. Nors bendrųjų įmonių steigimas pagal SESV 187 straipsnį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ pasirodė esąs veiksmingas, būtina jį paspartinti. Todėl šiuo reglamentu siekiama padidinti įgyvendinimo nuoseklumą, efektyvumą, veiksmingumą ir labiau jį orientuoti į poveikį
  bei pridėtinę vertę visuomenei
  , programos „Europos horizontas“ nuostatas ir patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, perkeliant į bendras bendrųjų įmonių nuostatas suderintu būdu. Juo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos partnerysčių bendradarbiavimui ir sąveikai, taip visapusiškai išnaudojant jų tarpusavio ryšius organizaciniu lygmeniu. Bendrosios įmonės, rengdamos savo darbo programas, turėtų ieškoti galimybių įtraukti kitų Europos partnerysčių atstovus į diskusijas, nustatyti sritis, kuriose vykdant papildomą ar bendrą veiklą būtų veiksmingiau ir efektyviau sprendžiami uždaviniai, vengti dubliavimosi, derinti savo veiklos laiką ir užtikrinti galimybę susipažinti su rezultatais bei naudotis kitomis atitinkamomis keitimosi žiniomis priemonėmis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | nustačius jų sąveiką, bendrosios įmonės turėtų siekti nustatyti biudžeto dalis, kurios turėtų būti naudojamos papildomai ar bendrai bendrųjų įmonių veiklai. Be to, šiuo reglamentu siekiama didesnio taisyklių efektyvumo ir suderinimo stiprinant operatyvinį bendradarbiavimą ir tiriant masto ekonomiją, be kita ko,
  įsteigiant bendrą
  netiesioginio aptarnavimo
  padalinį
  ,
  kuris
  turėtų teikti
  horizontaliąsias paramos funkcijas
  bendrosioms įmonėms.
  Bendras administracinis padalinys turėtų padėti
  pasiekti didesnį bendrų punktų poveikį ir suderinimą, kartu išlaikant tam tikrą lankstumą, kad būtų patenkinti konkretūs kiekvienos bendrosios įmonės poreikiai.
  Struktūra turėtų būti sukurta pagal paslaugų lygio susitarimus, kuriuos kartu turi sudaryti bendrosios įmonės.
  Bendro administracinio padalinio funkcijos
  turėtų
  apimti koordinavimo ir administracinės paramos teikimo funkcijas tose srityse, kuriose patikra pasirodė esanti veiksminga ir ekonomiškai efektyvi, ir turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip kiekvienas leidimus išduodantis pareigūnas laikosi atskaitomybės reikalavimo.
  Teisinė struktūra
  turėtų
  būtų sukurta taip, kad geriausiai atitiktų bendrųjų įmonių bendrus poreikius
  , kad būtų užtikrintas glaudus jų bendradarbiavimas ir išnagrinėta visa galima Europos partnerysčių ir atitinkamai įvairių programos „Europos horizontas“ dalių bei kitų bendrųjų įmonių valdomų programų sąveika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

nustačius jų sąveiką, bendrosios įmonės turėtų siekti nustatyti biudžeto dalis, kurios turėtų būti naudojamos papildomai ar bendrai bendrųjų įmonių veiklai. Be to, šiuo reglamentu siekiama didesnio taisyklių efektyvumo ir suderinimo stiprinant operatyvinį bendradarbiavimą ir tiriant masto ekonomiją, be kita ko,
  įsteigiant bendrą
  netiesioginio aptarnavimo
  padalinį
  ,
  kuris
  turėtų teikti
  horizontaliąsias paramos funkcijas
  bendrosioms įmonėms.
  Bendras administracinis padalinys turėtų padėti
  pasiekti didesnį bendrų punktų poveikį ir suderinimą, kartu išlaikant tam tikrą lankstumą, kad būtų patenkinti konkretūs kiekvienos bendrosios įmonės poreikiai.
  Struktūra turėtų būti sukurta pagal paslaugų lygio susitarimus, kuriuos kartu turi sudaryti bendrosios įmonės.
  Bendro administracinio padalinio funkcijos
  turėtų
  apimti koordinavimo ir administracinės paramos teikimo funkcijas tose srityse, kuriose patikra pasirodė esanti veiksminga ir ekonomiškai efektyvi, ir turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip kiekvienas leidimus išduodantis pareigūnas laikosi atskaitomybės reikalavimo.
  Teisinė struktūra
  turėtų
  būtų sukurta taip, kad geriausiai atitiktų bendrųjų įmonių bendrus poreikius
  , kad būtų užtikrintas glaudus jų bendradarbiavimas ir išnagrinėta visa galima Europos partnerysčių ir atitinkamai įvairių programos „Europos horizontas“ dalių bei kitų bendrųjų įmonių valdomų programų sąveika;

| (12) | nustačius jų sąveiką, bendrosios įmonės turėtų siekti nustatyti biudžeto dalis, kurios turėtų būti naudojamos papildomai ar bendrai bendrųjų įmonių veiklai. Be to, šiuo reglamentu siekiama didesnio taisyklių efektyvumo ir suderinimo stiprinant operatyvinį bendradarbiavimą ir tiriant masto ekonomiją, be kita ko,
  kai taikytina, suteikiant galimybę nustatyti bendras
  netiesioginio aptarnavimo
  padalinio funkcijas
  ,
  kurios
  turėtų
  užtikrinti horizontaliąją paramą
  bendrosioms įmonėms.
  Funkcijų, kurias bendrai vykdo bendrosios įmonės, skaičiaus didinimas padės
  pasiekti didesnį bendrų punktų poveikį ir suderinimą, kartu išlaikant tam tikrą lankstumą, kad būtų patenkinti konkretūs kiekvienos bendrosios įmonės poreikiai. Bendro administracinio padalinio funkcijos
  galėtų
  apimti koordinavimo ir administracinės paramos teikimo funkcijas tose srityse, kuriose patikra pasirodė esanti veiksminga ir ekonomiškai efektyvi, ir turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip kiekvienas leidimus išduodantis pareigūnas laikosi atskaitomybės reikalavimo.
  Bendrosios įmonės
  turėtų
  galėti kartu sudaryti susitarimus dėl paslaugų lygio
  , kad būtų užtikrintas glaudus jų bendradarbiavimas ir išnagrinėta visa galima Europos partnerysčių ir atitinkamai įvairių programos „Europos horizontas“ dalių bei kitų bendrųjų įmonių valdomų programų sąveika; |
| --- | --- |

(12)

nustačius jų sąveiką, bendrosios įmonės turėtų siekti nustatyti biudžeto dalis, kurios turėtų būti naudojamos papildomai ar bendrai bendrųjų įmonių veiklai. Be to, šiuo reglamentu siekiama didesnio taisyklių efektyvumo ir suderinimo stiprinant operatyvinį bendradarbiavimą ir tiriant masto ekonomiją, be kita ko,
  kai taikytina, suteikiant galimybę nustatyti bendras
  netiesioginio aptarnavimo
  padalinio funkcijas
  ,
  kurios
  turėtų
  užtikrinti horizontaliąją paramą
  bendrosioms įmonėms.
  Funkcijų, kurias bendrai vykdo bendrosios įmonės, skaičiaus didinimas padės
  pasiekti didesnį bendrų punktų poveikį ir suderinimą, kartu išlaikant tam tikrą lankstumą, kad būtų patenkinti konkretūs kiekvienos bendrosios įmonės poreikiai. Bendro administracinio padalinio funkcijos
  galėtų
  apimti koordinavimo ir administracinės paramos teikimo funkcijas tose srityse, kuriose patikra pasirodė esanti veiksminga ir ekonomiškai efektyvi, ir turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip kiekvienas leidimus išduodantis pareigūnas laikosi atskaitomybės reikalavimo.
  Bendrosios įmonės
  turėtų
  galėti kartu sudaryti susitarimus dėl paslaugų lygio
  , kad būtų užtikrintas glaudus jų bendradarbiavimas ir išnagrinėta visa galima Europos partnerysčių ir atitinkamai įvairių programos „Europos horizontas“ dalių bei kitų bendrųjų įmonių valdomų programų sąveika;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | bendrosios įmonės turėtų pagerinti savo įžvalgas ir taikyti integruotesnį ir sistemingesnį požiūrį į savo mokslinių tyrimų sričių veiklos valdymą. Papildomumas ir sąveika su bendrų mokslinių tyrimų darbo programomis ir su Europos mokslinių tyrimų taryba skatintų iš apačios į viršų inicijuojamą inovacijų procesą. Tai sudarytų galimybes vykdyti mokslinius tyrimus tose srityse, kuriose jie šiuo metu nėra atliekami, ir taip pat skatintų diegti taikomąsias programas kituose sektoriuose, tiek tolesniais, tiek pradiniais šio proceso etapais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, nuoseklesnis ir poveikiu grindžiamas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant tarpinį programos „Horizontas 2020“ vertinimą. Atsižvelgiant į naują užmojį, šiuo reglamentu siekiama veiksmingiau naudoti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti iki 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir sritis. Glaudus bendradarbiavimas ir sąveika su kitomis atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens iniciatyvomis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis, yra labai svarbūs siekiant didesnio poveikio ir užtikrinant rezultatų panaudojimą. Vertinant bendrą poveikį, reikėtų atsižvelgti ne tik į partnerių įnašus, bet ir į platesnio masto investicijas, kurias paskatino bendrosios įmonės, prisidedančios prie jų tikslų įgyvendinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, nuoseklesnis ir poveikiu grindžiamas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant tarpinį programos „Horizontas 2020“ vertinimą. Atsižvelgiant į naują užmojį, šiuo reglamentu siekiama veiksmingiau naudoti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti iki 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir sritis. Glaudus bendradarbiavimas ir sąveika su kitomis atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens iniciatyvomis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis, yra labai svarbūs siekiant didesnio poveikio ir užtikrinant rezultatų panaudojimą. Vertinant bendrą poveikį, reikėtų atsižvelgti ne tik į partnerių įnašus, bet ir į platesnio masto investicijas, kurias paskatino bendrosios įmonės, prisidedančios prie jų tikslų įgyvendinimo;

| (14) | programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, nuoseklesnis ir poveikiu grindžiamas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant tarpinį programos „Horizontas 2020“ vertinimą. Atsižvelgiant į naują užmojį, šiuo reglamentu siekiama veiksmingiau naudoti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti iki 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir sritis. Glaudus bendradarbiavimas ir sąveika su kitomis atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens iniciatyvomis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis, yra labai svarbūs siekiant didesnio poveikio
  mokslui, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai
  ir užtikrinant rezultatų panaudojimą.
  Komisija turėtų parengti aiškias, paprastas ir konkrečias gaires, kad būtų sudarytos sąlygos įvairių rūšių sąveikai, pavyzdžiui, išteklių perkėlimui, alternatyviam finansavimui, kaupiamajam finansavimui ir integruotam finansavimui. Ypač svarbu, kad valstybės narės ir regionai kuo labiau suderintų savo pažangiosios specializacijos strategijas ir veiklos programas su bendrųjų įmonių darbo programomis, kad būtų galima taikyti galimą 5 proc. Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų pervedimo į bendrąsias įmones mechanizmą, kaip numatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 5 dalyje ir laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamose Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060

   (1a)

  (Bendrųjų nuostatų reglamento) nuostatose. Taip pat reikėtų išnagrinėti sąveiką ir papildomumą su Europos finansų įstaigomis, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Europos investicijų banku, taip pat tarp pačių bendrųjų įmonių ir su kitomis Sąjungos finansavimo programomis bei atitinkamais pramonės aljansais, labdaros fondais ir patikos fondais. Siekiant palengvinti novatoriškų sprendimų įsisavinimą rinkoje,
  vertinant bendrą poveikį, reikėtų atsižvelgti ne tik į partnerių įnašus, bet ir į platesnio masto investicijas, kurias paskatino bendrosios įmonės, prisidedančios prie jų tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(14)

programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, nuoseklesnis ir poveikiu grindžiamas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant tarpinį programos „Horizontas 2020“ vertinimą. Atsižvelgiant į naują užmojį, šiuo reglamentu siekiama veiksmingiau naudoti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti iki 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir sritis. Glaudus bendradarbiavimas ir sąveika su kitomis atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens iniciatyvomis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis, yra labai svarbūs siekiant didesnio poveikio
  mokslui, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai
  ir užtikrinant rezultatų panaudojimą.
  Komisija turėtų parengti aiškias, paprastas ir konkrečias gaires, kad būtų sudarytos sąlygos įvairių rūšių sąveikai, pavyzdžiui, išteklių perkėlimui, alternatyviam finansavimui, kaupiamajam finansavimui ir integruotam finansavimui. Ypač svarbu, kad valstybės narės ir regionai kuo labiau suderintų savo pažangiosios specializacijos strategijas ir veiklos programas su bendrųjų įmonių darbo programomis, kad būtų galima taikyti galimą 5 proc. Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų pervedimo į bendrąsias įmones mechanizmą, kaip numatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 5 dalyje ir laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamose Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060

   (1a)

  (Bendrųjų nuostatų reglamento) nuostatose. Taip pat reikėtų išnagrinėti sąveiką ir papildomumą su Europos finansų įstaigomis, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Europos investicijų banku, taip pat tarp pačių bendrųjų įmonių ir su kitomis Sąjungos finansavimo programomis bei atitinkamais pramonės aljansais, labdaros fondais ir patikos fondais. Siekiant palengvinti novatoriškų sprendimų įsisavinimą rinkoje,
  vertinant bendrą poveikį, reikėtų atsižvelgti ne tik į partnerių įnašus, bet ir į platesnio masto investicijas, kurias paskatino bendrosios įmonės, prisidedančios prie jų tikslų įgyvendinimo;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | šis reglamentas grindžiamas Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytais principais ir kriterijais, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, stiprų sverto poveikį ir ilgalaikius visų susijusių šalių įsipareigojimus. Vienas šio reglamento tikslų – užtikrinti iniciatyvų atvirumą, kad jas vykdant galėtų dalyvauti įvairūs subjektai, įskaitant naujus subjektus. Partnerystės turėtų būti atviros visiems subjektams, kurie nori ir gali siekti bendro tikslo, ir jomis turėtų būti skatinamas plataus masto ir aktyvus suinteresuotųjų
  šalių
  dalyvavimas jų veikloje, įgyvendinant narystę ir valdymą, taip pat užtikrinama, kad rezultatai būtų naudingi visiems europiečiams, visų pirma plačiai skleidžiant rezultatus ir vykdant veiklą prieš jų naudojimą visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

šis reglamentas grindžiamas Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytais principais ir kriterijais, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, stiprų sverto poveikį ir ilgalaikius visų susijusių šalių įsipareigojimus. Vienas šio reglamento tikslų – užtikrinti iniciatyvų atvirumą, kad jas vykdant galėtų dalyvauti įvairūs subjektai, įskaitant naujus subjektus. Partnerystės turėtų būti atviros visiems subjektams, kurie nori ir gali siekti bendro tikslo, ir jomis turėtų būti skatinamas plataus masto ir aktyvus suinteresuotųjų
  šalių
  dalyvavimas jų veikloje, įgyvendinant narystę ir valdymą, taip pat užtikrinama, kad rezultatai būtų naudingi visiems europiečiams, visų pirma plačiai skleidžiant rezultatus ir vykdant veiklą prieš jų naudojimą visoje Sąjungoje;

| (15) | šis reglamentas grindžiamas Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytais principais ir kriterijais, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, stiprų sverto poveikį ir ilgalaikius visų susijusių šalių įsipareigojimus. Vienas šio reglamento tikslų – užtikrinti iniciatyvų atvirumą, kad jas vykdant galėtų dalyvauti įvairūs subjektai, įskaitant naujus subjektus. Partnerystės turėtų būti atviros visiems subjektams, kurie nori ir gali siekti bendro tikslo, ir jomis turėtų būti skatinamas plataus masto ir aktyvus suinteresuotųjų
  subjektų
  dalyvavimas jų veikloje, įgyvendinant narystę ir valdymą, taip pat užtikrinama, kad rezultatai būtų naudingi visiems europiečiams,
  kartu prisidedant prie visuotinio darnaus vystymosi,
  visų pirma plačiai skleidžiant rezultatus ir
  kuo platesniu mastu
  vykdant veiklą prieš jų naudojimą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(15)

šis reglamentas grindžiamas Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytais principais ir kriterijais, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, stiprų sverto poveikį ir ilgalaikius visų susijusių šalių įsipareigojimus. Vienas šio reglamento tikslų – užtikrinti iniciatyvų atvirumą, kad jas vykdant galėtų dalyvauti įvairūs subjektai, įskaitant naujus subjektus. Partnerystės turėtų būti atviros visiems subjektams, kurie nori ir gali siekti bendro tikslo, ir jomis turėtų būti skatinamas plataus masto ir aktyvus suinteresuotųjų
  subjektų
  dalyvavimas jų veikloje, įgyvendinant narystę ir valdymą, taip pat užtikrinama, kad rezultatai būtų naudingi visiems europiečiams,
  kartu prisidedant prie visuotinio darnaus vystymosi,
  visų pirma plačiai skleidžiant rezultatus ir
  kuo platesniu mastu
  vykdant veiklą prieš jų naudojimą visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | 5,4  mlrd. EUR dalis, skirta programai „Europos horizontas“ iš priemonės „Next Generation EU“ pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (toliau – DFP), gali padėti padidinti bendrųjų įmonių lėšas. Tas įnašas taip pat gali būti papildytas nepanaudotomis lėšomis, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046

   (1a)

  (toliau – Finansinis reglamentas) 15 straipsnio 3 dalyje, ir pakoreguotas siekiant atspindėti asocijuotųjų šalių įnašus. Papildomi Sąjungos įnašai pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 13 straipsnį, Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093

   (1b)

  (toliau – DFP reglamentas) 5 straipsnį ir Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį turi būti sąžiningai paskirstomi programos „Europos horizontas“ II ramsčio grupėse, atsižvelgiant į Sąjungos mokslinių tyrimų prioritetus ir jos politikos tikslus. Bet koks papildomas Sąjungos įnašas turėtų būti suderintas su kitų nei Sąjunga narių įnašais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

5,4  mlrd. EUR dalis, skirta programai „Europos horizontas“ iš priemonės „Next Generation EU“ pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (toliau – DFP), gali padėti padidinti bendrųjų įmonių lėšas. Tas įnašas taip pat gali būti papildytas nepanaudotomis lėšomis, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046

   (1a)

  (toliau – Finansinis reglamentas) 15 straipsnio 3 dalyje, ir pakoreguotas siekiant atspindėti asocijuotųjų šalių įnašus. Papildomi Sąjungos įnašai pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 13 straipsnį, Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093

   (1b)

  (toliau – DFP reglamentas) 5 straipsnį ir Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį turi būti sąžiningai paskirstomi programos „Europos horizontas“ II ramsčio grupėse, atsižvelgiant į Sąjungos mokslinių tyrimų prioritetus ir jos politikos tikslus. Bet koks papildomas Sąjungos įnašas turėtų būti suderintas su kitų nei Sąjunga narių įnašais;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | atsižvelgiant į Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytus užmojus, viena iš institucionalizuotųjų partnerysčių steigimo sąlygų yra užtikrinti partnerių įnašus per iniciatyvų įgyvendinimo laikotarpį. Šiomis aplinkybėmis privatūs partneriai didelę savo įnašų dalį turėtų skirti nepiniginiams įnašams bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti. Bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikta galimybė, pasitelkiant savo darbo programas, ieškoti priemonių, kaip sudaryti palankesnes sąlygas šiems įnašams
  , visų pirma mažinant finansavimo normas
  . Šios priemonės turėtų būti grindžiamos konkrečiais bendrosios įmonės poreikiais ir pagrindine veikla. Pagrįstais atvejais turėtų būti įmanoma nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės narys ar ją sudarantys arba su ja susiję subjektai, orientuojantis į veiklą, kurioje bendrosios įmonės pramonės partneriai gali atlikti pagrindinį vaidmenį,
  pavyzdžiui, vykdant didelio masto parodomuosius ir pavyzdinius projektus, ir labiau prisidėti taikant mažesnes finansavimo normas
  . Vykdomasis direktorius turėtų stebėti narių dalyvavimo lygį, kad valdyba galėtų imtis atitinkamų veiksmų, užtikrindama partnerių įsipareigojimų ir atvirumo pusiausvyrą. Tinkamai pagrįstais atvejais kapitalo išlaidos, skirtos, pavyzdžiui, didelio masto demonstraciniams arba pavyzdiniams projektams, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal taikomą teisinę sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

atsižvelgiant į Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytus užmojus, viena iš institucionalizuotųjų partnerysčių steigimo sąlygų yra užtikrinti partnerių įnašus per iniciatyvų įgyvendinimo laikotarpį. Šiomis aplinkybėmis privatūs partneriai didelę savo įnašų dalį turėtų skirti nepiniginiams įnašams bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti. Bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikta galimybė, pasitelkiant savo darbo programas, ieškoti priemonių, kaip sudaryti palankesnes sąlygas šiems įnašams
  , visų pirma mažinant finansavimo normas
  . Šios priemonės turėtų būti grindžiamos konkrečiais bendrosios įmonės poreikiais ir pagrindine veikla. Pagrįstais atvejais turėtų būti įmanoma nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės narys ar ją sudarantys arba su ja susiję subjektai, orientuojantis į veiklą, kurioje bendrosios įmonės pramonės partneriai gali atlikti pagrindinį vaidmenį,
  pavyzdžiui, vykdant didelio masto parodomuosius ir pavyzdinius projektus, ir labiau prisidėti taikant mažesnes finansavimo normas
  . Vykdomasis direktorius turėtų stebėti narių dalyvavimo lygį, kad valdyba galėtų imtis atitinkamų veiksmų, užtikrindama partnerių įsipareigojimų ir atvirumo pusiausvyrą. Tinkamai pagrįstais atvejais kapitalo išlaidos, skirtos, pavyzdžiui, didelio masto demonstraciniams arba pavyzdiniams projektams, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal taikomą teisinę sistemą;

| (18) | atsižvelgiant į Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytus užmojus, viena iš institucionalizuotųjų partnerysčių steigimo sąlygų yra užtikrinti partnerių įnašus per iniciatyvų įgyvendinimo laikotarpį. Šiomis aplinkybėmis privatūs partneriai didelę savo įnašų dalį turėtų skirti nepiniginiams įnašams bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti. Bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikta galimybė, pasitelkiant savo darbo programas, ieškoti priemonių, kaip sudaryti palankesnes sąlygas šiems įnašams. Šios priemonės turėtų būti grindžiamos konkrečiais bendrosios įmonės poreikiais ir pagrindine veikla. Pagrįstais atvejais turėtų būti įmanoma nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės narys ar ją sudarantys arba su ja susiję subjektai, orientuojantis į veiklą, kurioje bendrosios įmonės pramonės partneriai gali atlikti pagrindinį vaidmenį,
  arba įgyvendinti integruotos sistemos programą
  . Vykdomasis direktorius turėtų stebėti narių dalyvavimo lygį, kad valdyba galėtų imtis atitinkamų veiksmų, užtikrindama partnerių įsipareigojimų ir atvirumo pusiausvyrą. Tinkamai pagrįstais atvejais kapitalo išlaidos, skirtos, pavyzdžiui, didelio masto demonstraciniams arba pavyzdiniams projektams, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal taikomą teisinę sistemą; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytus užmojus, viena iš institucionalizuotųjų partnerysčių steigimo sąlygų yra užtikrinti partnerių įnašus per iniciatyvų įgyvendinimo laikotarpį. Šiomis aplinkybėmis privatūs partneriai didelę savo įnašų dalį turėtų skirti nepiniginiams įnašams bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti. Bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikta galimybė, pasitelkiant savo darbo programas, ieškoti priemonių, kaip sudaryti palankesnes sąlygas šiems įnašams. Šios priemonės turėtų būti grindžiamos konkrečiais bendrosios įmonės poreikiais ir pagrindine veikla. Pagrįstais atvejais turėtų būti įmanoma nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės narys ar ją sudarantys arba su ja susiję subjektai, orientuojantis į veiklą, kurioje bendrosios įmonės pramonės partneriai gali atlikti pagrindinį vaidmenį,
  arba įgyvendinti integruotos sistemos programą
  . Vykdomasis direktorius turėtų stebėti narių dalyvavimo lygį, kad valdyba galėtų imtis atitinkamų veiksmų, užtikrindama partnerių įsipareigojimų ir atvirumo pusiausvyrą. Tinkamai pagrįstais atvejais kapitalo išlaidos, skirtos, pavyzdžiui, didelio masto demonstraciniams arba pavyzdiniams projektams, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal taikomą teisinę sistemą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | vadovaujantis sąžiningo įnašų pasiskirstymo tarp bendrųjų įmonių narių principu, Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių finansiniai įnašai bendrųjų įmonių administracinėms išlaidoms padengti turėtų būti vienodai paskirstomi. Nukrypimai nuo šio principo turėtų būti svarstomi tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai dėl kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario dydžio ar narystės struktūros bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų, visų pirma
  mažųjų ir vidutinių įmonių (
  MVĮ), įnašai būtų tokie dideli, kad jais būtų rimtai pakenkta paskatai tapti ar likti bendrąją įmonę sudarančiu ar su ja susijusiu subjektu. Tokiais atvejais mažiausia kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, o MVĮ įnašai turėtų būti gerokai mažesni nei didesnių bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų įnašai. Pasiekus narių kritinę masę, pagal kurią įnašas gali viršyti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, bendrąją įmonę sudarančio ar su ja susijusio subjekto metinis įnašas turėtų būti išlaikytas arba padidintas, siekiant palaipsniui padidinti kitų nei Sąjunga narių dalį bendrame įnaše metinėms bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų stengtis padidinti bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį įnašas būtų padidintas iki 50 proc. administracinių išlaidų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

vadovaujantis sąžiningo įnašų pasiskirstymo tarp bendrųjų įmonių narių principu, Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių finansiniai įnašai bendrųjų įmonių administracinėms išlaidoms padengti turėtų būti vienodai paskirstomi. Nukrypimai nuo šio principo turėtų būti svarstomi tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai dėl kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario dydžio ar narystės struktūros bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų, visų pirma
  mažųjų ir vidutinių įmonių (
  MVĮ), įnašai būtų tokie dideli, kad jais būtų rimtai pakenkta paskatai tapti ar likti bendrąją įmonę sudarančiu ar su ja susijusiu subjektu. Tokiais atvejais mažiausia kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, o MVĮ įnašai turėtų būti gerokai mažesni nei didesnių bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų įnašai. Pasiekus narių kritinę masę, pagal kurią įnašas gali viršyti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, bendrąją įmonę sudarančio ar su ja susijusio subjekto metinis įnašas turėtų būti išlaikytas arba padidintas, siekiant palaipsniui padidinti kitų nei Sąjunga narių dalį bendrame įnaše metinėms bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų stengtis padidinti bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį įnašas būtų padidintas iki 50 proc. administracinių išlaidų;

| (19) | visų bendrųjų įmonių administracinių išlaidų ir bendro biudžeto santykis turėtų būti palyginamo dydžio ir neturėtų viršyti 5 proc. jų biudžeto. Be to, vadovaujantis
  sąžiningo įnašų pasiskirstymo tarp bendrųjų įmonių narių principu, Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių finansiniai įnašai bendrųjų įmonių administracinėms išlaidoms padengti turėtų būti vienodai paskirstomi.
  Kiti nei Sąjunga nariai turėtų tarpusavyje susitarti dėl sąžiningo savo bendrųjų įmonių administracinių išlaidų dalies paskirstymo.
  Nukrypimai nuo šio principo turėtų būti svarstomi tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai dėl kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario dydžio ar narystės struktūros bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų, visų pirma MVĮ
  , mokslinių tyrimų organizacijų ar universitetų
  , įnašai būtų tokie dideli, kad jais būtų rimtai pakenkta paskatai tapti ar likti bendrąją įmonę sudarančiu ar su ja susijusiu subjektu. Tokiais atvejais mažiausia kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, o MVĮ
  , mokslinių tyrimų organizacijų ir universitetų
  įnašai turėtų būti gerokai mažesni nei didesnių bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų įnašai. Pasiekus narių kritinę masę, pagal kurią įnašas gali viršyti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, bendrąją įmonę sudarančio ar su ja susijusio subjekto metinis įnašas turėtų būti išlaikytas arba padidintas, siekiant palaipsniui padidinti kitų nei Sąjunga narių dalį bendrame įnaše metinėms bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų stengtis padidinti bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį įnašas būtų padidintas iki 50 proc. administracinių išlaidų; |
| --- | --- |

(19)

visų bendrųjų įmonių administracinių išlaidų ir bendro biudžeto santykis turėtų būti palyginamo dydžio ir neturėtų viršyti 5 proc. jų biudžeto. Be to, vadovaujantis
  sąžiningo įnašų pasiskirstymo tarp bendrųjų įmonių narių principu, Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių finansiniai įnašai bendrųjų įmonių administracinėms išlaidoms padengti turėtų būti vienodai paskirstomi.
  Kiti nei Sąjunga nariai turėtų tarpusavyje susitarti dėl sąžiningo savo bendrųjų įmonių administracinių išlaidų dalies paskirstymo.
  Nukrypimai nuo šio principo turėtų būti svarstomi tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai dėl kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario dydžio ar narystės struktūros bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų, visų pirma MVĮ
  , mokslinių tyrimų organizacijų ar universitetų
  , įnašai būtų tokie dideli, kad jais būtų rimtai pakenkta paskatai tapti ar likti bendrąją įmonę sudarančiu ar su ja susijusiu subjektu. Tokiais atvejais mažiausia kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, o MVĮ
  , mokslinių tyrimų organizacijų ir universitetų
  įnašai turėtų būti gerokai mažesni nei didesnių bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų įnašai. Pasiekus narių kritinę masę, pagal kurią įnašas gali viršyti 20 proc. visų metinių administracinių išlaidų, bendrąją įmonę sudarančio ar su ja susijusio subjekto metinis įnašas turėtų būti išlaikytas arba padidintas, siekiant palaipsniui padidinti kitų nei Sąjunga narių dalį bendrame įnaše metinėms bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų stengtis padidinti bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį įnašas būtų padidintas iki 50 proc. administracinių išlaidų;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ partneriai privalo parodyti savo ilgalaikius įsipareigojimus, įskaitant mažiausią viešųjų ir (arba) privačių investicijų dalį. Todėl būtina, kad Sąjunga šiame reglamente nustatytų valstybėse narėse įsikūrusius narius steigėjus, programos „Europos horizontas“ asocijuotąsias valstybes arba tarptautines organizacijas. Tačiau prireikus turėtų būti įmanoma išplėsti bendrųjų įmonių narių bazę po to, kai jos yra įsteigtos su susijusiais nariais, atrinktais taikant atviras ir skaidrias procedūras,
  visų pirma
  atsižvelgiant į naujus technologinius pokyčius arba programos „Europos horizontas“ papildomų valstybių asociaciją. Juridiniams asmenims, suinteresuotiems paremti bendrųjų įmonių tikslus savo konkrečiose mokslinių tyrimų srityse, netampant jų nariais, taip pat turėtų būti suteikta galimybė tapti šių bendrųjų įmonių prisidedančiaisiais partneriais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ partneriai privalo parodyti savo ilgalaikius įsipareigojimus, įskaitant mažiausią viešųjų ir (arba) privačių investicijų dalį. Todėl būtina, kad Sąjunga šiame reglamente nustatytų valstybėse narėse įsikūrusius narius steigėjus, programos „Europos horizontas“ asocijuotąsias valstybes arba tarptautines organizacijas. Tačiau prireikus turėtų būti įmanoma išplėsti bendrųjų įmonių narių bazę po to, kai jos yra įsteigtos su susijusiais nariais, atrinktais taikant atviras ir skaidrias procedūras,
  visų pirma
  atsižvelgiant į naujus technologinius pokyčius arba programos „Europos horizontas“ papildomų valstybių asociaciją. Juridiniams asmenims, suinteresuotiems paremti bendrųjų įmonių tikslus savo konkrečiose mokslinių tyrimų srityse, netampant jų nariais, taip pat turėtų būti suteikta galimybė tapti šių bendrųjų įmonių prisidedančiaisiais partneriais;

| (20) | pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ partneriai privalo parodyti savo ilgalaikius įsipareigojimus, įskaitant mažiausią viešųjų ir (arba) privačių investicijų dalį. Todėl būtina, kad Sąjunga šiame reglamente nustatytų valstybėse narėse įsikūrusius narius steigėjus, programos „Europos horizontas“ asocijuotąsias valstybes arba tarptautines organizacijas. Tačiau prireikus turėtų būti įmanoma išplėsti bendrųjų įmonių narių bazę po to, kai jos yra įsteigtos su susijusiais nariais, atrinktais
  reguliariai
  taikant atviras
  , sąžiningas
  ir skaidrias
  kvietimo pareikšti susidomėjimą ir susijusias atrankos
  procedūras, atsižvelgiant į 
  mokslinio patariamojo organo nuomonę ir
  naujus technologinius pokyčius
  bei novatoriškus metodus
  arba programos „Europos horizontas“ papildomų valstybių asociaciją. Juridiniams asmenims, suinteresuotiems paremti bendrųjų įmonių tikslus savo konkrečiose mokslinių tyrimų srityse, netampant jų nariais, taip pat turėtų būti suteikta galimybė tapti šių bendrųjų įmonių prisidedančiaisiais partneriais; |
| --- | --- |

(20)

pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ partneriai privalo parodyti savo ilgalaikius įsipareigojimus, įskaitant mažiausią viešųjų ir (arba) privačių investicijų dalį. Todėl būtina, kad Sąjunga šiame reglamente nustatytų valstybėse narėse įsikūrusius narius steigėjus, programos „Europos horizontas“ asocijuotąsias valstybes arba tarptautines organizacijas. Tačiau prireikus turėtų būti įmanoma išplėsti bendrųjų įmonių narių bazę po to, kai jos yra įsteigtos su susijusiais nariais, atrinktais
  reguliariai
  taikant atviras
  , sąžiningas
  ir skaidrias
  kvietimo pareikšti susidomėjimą ir susijusias atrankos
  procedūras, atsižvelgiant į 
  mokslinio patariamojo organo nuomonę ir
  naujus technologinius pokyčius
  bei novatoriškus metodus
  arba programos „Europos horizontas“ papildomų valstybių asociaciją. Juridiniams asmenims, suinteresuotiems paremti bendrųjų įmonių tikslus savo konkrečiose mokslinių tyrimų srityse, netampant jų nariais, taip pat turėtų būti suteikta galimybė tapti šių bendrųjų įmonių prisidedančiaisiais partneriais;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | įsteigiant bendrąją įmonę užtikrinama abipusiškai naudinga suinteresuotųjų narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, be kita ko, skatinant tikrumą dėl didelių biudžeto asignavimų atitinkamoms pramonės šakoms septynerių metų laikotarpiu
  . Tapus nariu steigėju ar asocijuotuoju nariu arba vienu iš bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų galima tiesiogiai arba per pramonės atstovus įgyti įtakos bendrosios įmonės valdyboje
  . Valdyba yra bendrosios įmonės sprendimų priėmimo organas, kuris sprendžia dėl ilgalaikės strateginės partnerystės krypties ir jos metinių prioritetų. Todėl nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, jei taikytina, atstovaujantys bendrąją įmonę narį sudarantiems subjektams, turėtų galėti prisidėti prie bendrosios įmonės darbotvarkės ir prioritetų nustatymo priimdami ir galbūt
  keisdami
  strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, taip pat priimdami metinę darbo programą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taikytiną kiekvienos kvietimo srities finansavimo normą ir susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūrų taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

įsteigiant bendrąją įmonę užtikrinama abipusiškai naudinga suinteresuotųjų narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, be kita ko, skatinant tikrumą dėl didelių biudžeto asignavimų atitinkamoms pramonės šakoms septynerių metų laikotarpiu
  . Tapus nariu steigėju ar asocijuotuoju nariu arba vienu iš bendrąją įmonę sudarančių ar su ja susijusių subjektų galima tiesiogiai arba per pramonės atstovus įgyti įtakos bendrosios įmonės valdyboje
  . Valdyba yra bendrosios įmonės sprendimų priėmimo organas, kuris sprendžia dėl ilgalaikės strateginės partnerystės krypties ir jos metinių prioritetų. Todėl nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, jei taikytina, atstovaujantys bendrąją įmonę narį sudarantiems subjektams, turėtų galėti prisidėti prie bendrosios įmonės darbotvarkės ir prioritetų nustatymo priimdami ir galbūt
  keisdami
  strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, taip pat priimdami metinę darbo programą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taikytiną kiekvienos kvietimo srities finansavimo normą ir susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūrų taisykles;

| (21) | įsteigiant bendrąją įmonę užtikrinama abipusiškai naudinga suinteresuotųjų narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, be kita ko, skatinant tikrumą dėl didelių biudžeto asignavimų atitinkamoms pramonės šakoms septynerių metų laikotarpiu
  , taip pat siunčiant politinį signalą, užtikrinant geresnį planavimą ir tikrumą investuotojams
  . Valdyba yra bendrosios įmonės sprendimų priėmimo organas, kuris sprendžia dėl ilgalaikės strateginės partnerystės krypties ir jos metinių prioritetų
  , atsižvelgdamas į partnerių, įskaitant privatųjį sektorių, mokslininkų bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pelno nesiekiančias pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamų bendrųjų įmonių srityje, indėlį
  . Todėl nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, jei taikytina, atstovaujantys bendrąją įmonę narį sudarantiems subjektams,
  taip pat visi kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai
  turėtų galėti prisidėti prie bendrosios įmonės darbotvarkės ir prioritetų nustatymo priimdami ir galbūt
  persvarstydami
  strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, taip pat priimdami metinę darbo programą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taikytiną kiekvienos kvietimo srities finansavimo normą ir susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūrų taisykles; |
| --- | --- |

(21)

įsteigiant bendrąją įmonę užtikrinama abipusiškai naudinga suinteresuotųjų narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, be kita ko, skatinant tikrumą dėl didelių biudžeto asignavimų atitinkamoms pramonės šakoms septynerių metų laikotarpiu
  , taip pat siunčiant politinį signalą, užtikrinant geresnį planavimą ir tikrumą investuotojams
  . Valdyba yra bendrosios įmonės sprendimų priėmimo organas, kuris sprendžia dėl ilgalaikės strateginės partnerystės krypties ir jos metinių prioritetų
  , atsižvelgdamas į partnerių, įskaitant privatųjį sektorių, mokslininkų bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pelno nesiekiančias pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamų bendrųjų įmonių srityje, indėlį
  . Todėl nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, jei taikytina, atstovaujantys bendrąją įmonę narį sudarantiems subjektams,
  taip pat visi kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai
  turėtų galėti prisidėti prie bendrosios įmonės darbotvarkės ir prioritetų nustatymo priimdami ir galbūt
  persvarstydami
  strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, taip pat priimdami metinę darbo programą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taikytiną kiekvienos kvietimo srities finansavimo normą ir susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūrų taisykles;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | tikslinga, kad kiti nei Sąjunga nariai įsipareigojimo raštu įsipareigotų įgyvendinti šį reglamentą. Šie įsipareigojimo raštai turėtų būti teisiškai galiojantys visą iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpį ir atidžiai stebimi bendrosios įmonės ir Komisijos. Bendrosios įmonės turėtų sukurti teisinę ir organizacinę aplinką, kuri leistų nariams vykdyti savo įsipareigojimus, kartu užtikrinant nuolatinį iniciatyvos atvirumą
  ir
  skaidrumą jos įgyvendinimo metu, visų pirma nustatant prioritetus ir dalyvaujant kvietimuose teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

tikslinga, kad kiti nei Sąjunga nariai įsipareigojimo raštu įsipareigotų įgyvendinti šį reglamentą. Šie įsipareigojimo raštai turėtų būti teisiškai galiojantys visą iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpį ir atidžiai stebimi bendrosios įmonės ir Komisijos. Bendrosios įmonės turėtų sukurti teisinę ir organizacinę aplinką, kuri leistų nariams vykdyti savo įsipareigojimus, kartu užtikrinant nuolatinį iniciatyvos atvirumą
  ir
  skaidrumą jos įgyvendinimo metu, visų pirma nustatant prioritetus ir dalyvaujant kvietimuose teikti pasiūlymus;

| (22) | bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę dirbti dinamiškai, paprastai ir lanksčiai ir būti nusistačiusios aiškių taisyklių rinkinį, taip padidindamos patrauklumą visiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma pramonės įmonėms, MVĮ, mokslinių tyrimų organizacijoms ir dalyvaujančiosioms valstybėms.
  Tikslinga, kad kiti nei Sąjunga nariai įsipareigojimo raštu įsipareigotų įgyvendinti šį reglamentą. Šie įsipareigojimo raštai turėtų būti
  laiku skelbiami atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje, kartu užtikrinant, kad būtų laikomasi konfidencialumo taisyklių, ir jie turėtų būti
  teisiškai galiojantys visą iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpį ir atidžiai stebimi bendrosios įmonės ir Komisijos. Bendrosios įmonės turėtų sukurti teisinę ir organizacinę aplinką, kuri leistų nariams vykdyti savo įsipareigojimus, kartu užtikrinant nuolatinį iniciatyvos atvirumą, skaidrumą
  ir taisyklių


  dėl interesų konfliktų laikymąsi
  jos įgyvendinimo metu, visų pirma nustatant prioritetus ir dalyvaujant kvietimuose teikti pasiūlymus
  , kuriais skatinamas dalyvavimas užtikrinant lyčių pusiausvyrą ir geografinę įvairovę
  .
  Bendrosios įmonės, kai tinkama, turėtų nurodyti kvietimus teikti pasiūlymus, kai skatinamas dalyvaujančių MVĮ koordinuojamasis vaidmuo; |
| --- | --- |

(22)

bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę dirbti dinamiškai, paprastai ir lanksčiai ir būti nusistačiusios aiškių taisyklių rinkinį, taip padidindamos patrauklumą visiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma pramonės įmonėms, MVĮ, mokslinių tyrimų organizacijoms ir dalyvaujančiosioms valstybėms.
  Tikslinga, kad kiti nei Sąjunga nariai įsipareigojimo raštu įsipareigotų įgyvendinti šį reglamentą. Šie įsipareigojimo raštai turėtų būti
  laiku skelbiami atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje, kartu užtikrinant, kad būtų laikomasi konfidencialumo taisyklių, ir jie turėtų būti
  teisiškai galiojantys visą iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpį ir atidžiai stebimi bendrosios įmonės ir Komisijos. Bendrosios įmonės turėtų sukurti teisinę ir organizacinę aplinką, kuri leistų nariams vykdyti savo įsipareigojimus, kartu užtikrinant nuolatinį iniciatyvos atvirumą, skaidrumą
  ir taisyklių


  dėl interesų konfliktų laikymąsi
  jos įgyvendinimo metu, visų pirma nustatant prioritetus ir dalyvaujant kvietimuose teikti pasiūlymus
  , kuriais skatinamas dalyvavimas užtikrinant lyčių pusiausvyrą ir geografinę įvairovę
  .
  Bendrosios įmonės, kai tinkama, turėtų nurodyti kvietimus teikti pasiūlymus, kai skatinamas dalyvaujančių MVĮ koordinuojamasis vaidmuo;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | tolesnis supaprastinimas yra programos „Europos horizontas“ kertinis akmuo. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti taikomas supaprastintas partnerių, kurie nebeprivalo teikti ataskaitų dėl netinkamų finansuoti išlaidų, ataskaitų teikimo mechanizmas. Nepiniginiai įnašai veiklai turėtų būti apskaitomi tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas. Tai leidžia automatizuotai apskaičiuoti nepiniginius įnašus veiklai, pasitelkiant programos „Europos horizontas“ IT priemones, sumažina partnerių administracinę naštą ir padaro įnašų ataskaitų teikimo mechanizmą veiksmingesnį. Bendrosios įmonės turėtų atidžiai stebėti nepiniginius įnašus veiklai, o valdybos vykdomasis direktorius turėtų rengti reguliarias ataskaitas, kad būtų galima nustatyti, ar pažanga siekiant nepiniginių įnašų tikslų yra pakankama. Valdyba turėtų įvertinti narių, prisidedančių prie operatyvinės veiklos, pastangas ir pasiektus rezultatus, taip pat kitus veiksnius, pavyzdžiui, MVĮ dalyvavimo lygį
  ir
  iniciatyvos patrauklumą naujiems subjektams. Prireikus ji turėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų ir priemonių, atsižvelgdama į atvirumo ir skaidrumo principus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

tolesnis supaprastinimas yra programos „Europos horizontas“ kertinis akmuo. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti taikomas supaprastintas partnerių, kurie nebeprivalo teikti ataskaitų dėl netinkamų finansuoti išlaidų, ataskaitų teikimo mechanizmas. Nepiniginiai įnašai veiklai turėtų būti apskaitomi tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas. Tai leidžia automatizuotai apskaičiuoti nepiniginius įnašus veiklai, pasitelkiant programos „Europos horizontas“ IT priemones, sumažina partnerių administracinę naštą ir padaro įnašų ataskaitų teikimo mechanizmą veiksmingesnį. Bendrosios įmonės turėtų atidžiai stebėti nepiniginius įnašus veiklai, o valdybos vykdomasis direktorius turėtų rengti reguliarias ataskaitas, kad būtų galima nustatyti, ar pažanga siekiant nepiniginių įnašų tikslų yra pakankama. Valdyba turėtų įvertinti narių, prisidedančių prie operatyvinės veiklos, pastangas ir pasiektus rezultatus, taip pat kitus veiksnius, pavyzdžiui, MVĮ dalyvavimo lygį
  ir
  iniciatyvos patrauklumą naujiems subjektams. Prireikus ji turėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų ir priemonių, atsižvelgdama į atvirumo ir skaidrumo principus;

| (23) | tolesnis supaprastinimas yra programos „Europos horizontas“ kertinis akmuo. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti taikomas supaprastintas partnerių, kurie nebeprivalo teikti ataskaitų dėl netinkamų finansuoti išlaidų, ataskaitų teikimo mechanizmas. Nepiniginiai įnašai veiklai turėtų būti apskaitomi tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas. Tai leidžia automatizuotai apskaičiuoti nepiniginius įnašus veiklai, pasitelkiant programos „Europos horizontas“ IT priemones, sumažina partnerių administracinę naštą ir padaro įnašų ataskaitų teikimo mechanizmą veiksmingesnį. Bendrosios įmonės turėtų atidžiai stebėti nepiniginius įnašus veiklai, o valdybos vykdomasis direktorius turėtų rengti reguliarias ataskaitas
  ir laiku paskelbti jas atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje
  , kad būtų galima nustatyti, ar pažanga siekiant nepiniginių įnašų tikslų yra pakankama. Valdyba turėtų įvertinti narių, prisidedančių prie operatyvinės veiklos, pastangas ir pasiektus rezultatus, taip pat kitus veiksnius, pavyzdžiui, MVĮ dalyvavimo lygį, iniciatyvos patrauklumą naujiems subjektams
  ir geografinę įvairovę
  . Prireikus ji turėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų ir priemonių, atsižvelgdama į atvirumo ir skaidrumo principus; |
| --- | --- |

(23)

tolesnis supaprastinimas yra programos „Europos horizontas“ kertinis akmuo. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti taikomas supaprastintas partnerių, kurie nebeprivalo teikti ataskaitų dėl netinkamų finansuoti išlaidų, ataskaitų teikimo mechanizmas. Nepiniginiai įnašai veiklai turėtų būti apskaitomi tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas. Tai leidžia automatizuotai apskaičiuoti nepiniginius įnašus veiklai, pasitelkiant programos „Europos horizontas“ IT priemones, sumažina partnerių administracinę naštą ir padaro įnašų ataskaitų teikimo mechanizmą veiksmingesnį. Bendrosios įmonės turėtų atidžiai stebėti nepiniginius įnašus veiklai, o valdybos vykdomasis direktorius turėtų rengti reguliarias ataskaitas
  ir laiku paskelbti jas atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje
  , kad būtų galima nustatyti, ar pažanga siekiant nepiniginių įnašų tikslų yra pakankama. Valdyba turėtų įvertinti narių, prisidedančių prie operatyvinės veiklos, pastangas ir pasiektus rezultatus, taip pat kitus veiksnius, pavyzdžiui, MVĮ dalyvavimo lygį, iniciatyvos patrauklumą naujiems subjektams
  ir geografinę įvairovę
  . Prireikus ji turėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų ir priemonių, atsižvelgdama į atvirumo ir skaidrumo principus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | bendrosios įmonės turėtų suteikti sisteminę galimybę ir paskatą kitiems nei Sąjunga nariams derinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su bendrosios įmonės veikla. Bendroji įmonė neturėti teikti finansinės paramos papildomai veiklai. Tačiau ji gali būti apskaitoma kaip narių nepiniginiai įnašai, kai ja prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji tiesiogiai susijusi su bendrosios įmonės veikla. Šį ryšį galima nustatyti pasinaudojant netiesioginių veiksmų, finansuojamų bendrosios įmonės arba jos ankstesnių iniciatyvų, rezultatais arba atskleidžiant didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkretesnės nuostatos dėl kiekvienos bendrosios įmonės papildomos veiklos srities tiek, kiek būtina siekiant pageidaujamo kryptingumo ir poveikio. Bendrųjų įmonių valdybose turėtų būti toliau sprendžiama, ar, vertinant įnašus, būtina taikyti paprastesnius metodus, pavyzdžiui, fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius, kad būtų užtikrintas supaprastinimas, išlaidų efektyvumas ir tinkamas konfidencialių komercinių duomenų apsaugos lygis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

bendrosios įmonės turėtų suteikti sisteminę galimybę ir paskatą kitiems nei Sąjunga nariams derinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su bendrosios įmonės veikla. Bendroji įmonė neturėti teikti finansinės paramos papildomai veiklai. Tačiau ji gali būti apskaitoma kaip narių nepiniginiai įnašai, kai ja prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji tiesiogiai susijusi su bendrosios įmonės veikla. Šį ryšį galima nustatyti pasinaudojant netiesioginių veiksmų, finansuojamų bendrosios įmonės arba jos ankstesnių iniciatyvų, rezultatais arba atskleidžiant didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkretesnės nuostatos dėl kiekvienos bendrosios įmonės papildomos veiklos srities tiek, kiek būtina siekiant pageidaujamo kryptingumo ir poveikio. Bendrųjų įmonių valdybose turėtų būti toliau sprendžiama, ar, vertinant įnašus, būtina taikyti paprastesnius metodus, pavyzdžiui, fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius, kad būtų užtikrintas supaprastinimas, išlaidų efektyvumas ir tinkamas konfidencialių komercinių duomenų apsaugos lygis;

| (24) | bendrosios įmonės turėtų suteikti sisteminę galimybę ir paskatą kitiems nei Sąjunga nariams derinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su bendrosios įmonės veikla. Bendroji įmonė neturėti teikti finansinės paramos papildomai veiklai. Tačiau ji gali būti apskaitoma kaip narių nepiniginiai įnašai, kai ja prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji tiesiogiai susijusi su bendrosios įmonės veikla. Šį ryšį galima nustatyti pasinaudojant netiesioginių veiksmų, finansuojamų bendrosios įmonės arba jos ankstesnių iniciatyvų, rezultatais arba atskleidžiant didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkretesnės nuostatos dėl kiekvienos bendrosios įmonės papildomos veiklos srities
  kuo skaidresnio nustatymo
  tiek, kiek būtina siekiant pageidaujamo kryptingumo ir poveikio. Bendrųjų įmonių valdybose turėtų būti toliau sprendžiama, ar, vertinant įnašus, būtina taikyti paprastesnius metodus, pavyzdžiui, fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius, kad būtų užtikrintas supaprastinimas, išlaidų efektyvumas ir tinkamas konfidencialių komercinių duomenų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

(24)

bendrosios įmonės turėtų suteikti sisteminę galimybę ir paskatą kitiems nei Sąjunga nariams derinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su bendrosios įmonės veikla. Bendroji įmonė neturėti teikti finansinės paramos papildomai veiklai. Tačiau ji gali būti apskaitoma kaip narių nepiniginiai įnašai, kai ja prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji tiesiogiai susijusi su bendrosios įmonės veikla. Šį ryšį galima nustatyti pasinaudojant netiesioginių veiksmų, finansuojamų bendrosios įmonės arba jos ankstesnių iniciatyvų, rezultatais arba atskleidžiant didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkretesnės nuostatos dėl kiekvienos bendrosios įmonės papildomos veiklos srities
  kuo skaidresnio nustatymo
  tiek, kiek būtina siekiant pageidaujamo kryptingumo ir poveikio. Bendrųjų įmonių valdybose turėtų būti toliau sprendžiama, ar, vertinant įnašus, būtina taikyti paprastesnius metodus, pavyzdžiui, fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius, kad būtų užtikrintas supaprastinimas, išlaidų efektyvumas ir tinkamas konfidencialių komercinių duomenų apsaugos lygis;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | siekdamos remti jaunų mokslininkų karjerą ir skatinti kompetenciją mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, bendrosios įmonės turėtų teikti naujausią informaciją ir užtikrinti reguliariai skelbiamus doktorantūros studentams ir doktorantūros studijas baigusiems tyrėjams skirtus atvirus konkursus, susijusius su atitinkamos bendrosios įmonės kompetencijos sritimi, jei reikia, skatinant papildomumą ir sąveiką su programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

siekdamos remti jaunų mokslininkų karjerą ir skatinti kompetenciją mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, bendrosios įmonės turėtų teikti naujausią informaciją ir užtikrinti reguliariai skelbiamus doktorantūros studentams ir doktorantūros studijas baigusiems tyrėjams skirtus atvirus konkursus, susijusius su atitinkamos bendrosios įmonės kompetencijos sritimi, jei reikia, skatinant papildomumą ir sąveiką su programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | bendrųjų įmonių valdymu turėtų būti užtikrinta, kad jų sprendimų priėmimo procesai atitiktų sparčiai kintančią socialinę, ekonominę ir technologinę aplinką bei pasaulinius uždavinius. Bendrosios įmonės turėtų naudotis visų susijusių suinteresuotųjų
  šalių
  ekspertinėmis žiniomis, konsultacijomis ir parama, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti savo užduotis ir užtikrinti sąveiką Sąjungos
  ir
  nacionaliniu lygmenimis. Todėl bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikti įgaliojimai steigti patariamuosius organus, kurie joms teiktų ekspertų konsultacijas ir atliktų bet kokią kitą patariamojo pobūdžio užduotį, būtiną bendrųjų įmonių tikslams pasiekti. Steigdamos patariamuosius organus, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti subalansuotą ekspertų atstovavimą bendrosios įmonės veiklos srityje
  , kartu užtikrindamos lyčių pusiausvyrą
  . Šių organų teikiamos konsultacijos turėtų suteikti mokslinių perspektyvų, taip pat atskleisti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų
  ir
  kitų bendrųjų įmonių suinteresuotųjų
  šalių
  nuomones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

bendrųjų įmonių valdymu turėtų būti užtikrinta, kad jų sprendimų priėmimo procesai atitiktų sparčiai kintančią socialinę, ekonominę ir technologinę aplinką bei pasaulinius uždavinius. Bendrosios įmonės turėtų naudotis visų susijusių suinteresuotųjų
  šalių
  ekspertinėmis žiniomis, konsultacijomis ir parama, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti savo užduotis ir užtikrinti sąveiką Sąjungos
  ir
  nacionaliniu lygmenimis. Todėl bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikti įgaliojimai steigti patariamuosius organus, kurie joms teiktų ekspertų konsultacijas ir atliktų bet kokią kitą patariamojo pobūdžio užduotį, būtiną bendrųjų įmonių tikslams pasiekti. Steigdamos patariamuosius organus, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti subalansuotą ekspertų atstovavimą bendrosios įmonės veiklos srityje
  , kartu užtikrindamos lyčių pusiausvyrą
  . Šių organų teikiamos konsultacijos turėtų suteikti mokslinių perspektyvų, taip pat atskleisti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų
  ir
  kitų bendrųjų įmonių suinteresuotųjų
  šalių
  nuomones;

| (25) | bendrųjų įmonių valdymu turėtų būti užtikrinta, kad jų sprendimų priėmimo procesai
  būtų skaidrūs ir
  atitiktų sparčiai kintančią socialinę, ekonominę ir technologinę aplinką bei pasaulinius uždavinius.
  Bendrųjų įmonių valdymo organai turėtų atsižvelgti į lyčių pusiausvyros ir geografinės įvairovės principą.
  Bendrosios įmonės turėtų naudotis visų susijusių suinteresuotųjų
  subjektų, įskaitant universitetus ir kitas mokslinių tyrimų organizacijas, pramonės ir MVĮ atstovus, bet jais neapsiribojant,
  ekspertinėmis žiniomis, konsultacijomis ir parama, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti savo užduotis ir užtikrinti sąveiką Sąjungos, nacionaliniu
  ir regioniniu
  lygmenimis. Todėl bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikti įgaliojimai steigti patariamuosius organus, kurie joms teiktų ekspertų konsultacijas ir atliktų bet kokią kitą patariamojo pobūdžio užduotį, būtiną bendrųjų įmonių tikslams pasiekti. Steigdamos patariamuosius organus, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti subalansuotą ekspertų atstovavimą bendrosios įmonės veiklos srityje. Šių organų teikiamos konsultacijos turėtų suteikti mokslinių perspektyvų, taip pat atskleisti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų, kitų bendrųjų įmonių suinteresuotųjų
  subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų
  nuomones; |
| --- | --- |

(25)

bendrųjų įmonių valdymu turėtų būti užtikrinta, kad jų sprendimų priėmimo procesai
  būtų skaidrūs ir
  atitiktų sparčiai kintančią socialinę, ekonominę ir technologinę aplinką bei pasaulinius uždavinius.
  Bendrųjų įmonių valdymo organai turėtų atsižvelgti į lyčių pusiausvyros ir geografinės įvairovės principą.
  Bendrosios įmonės turėtų naudotis visų susijusių suinteresuotųjų
  subjektų, įskaitant universitetus ir kitas mokslinių tyrimų organizacijas, pramonės ir MVĮ atstovus, bet jais neapsiribojant,
  ekspertinėmis žiniomis, konsultacijomis ir parama, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti savo užduotis ir užtikrinti sąveiką Sąjungos, nacionaliniu
  ir regioniniu
  lygmenimis. Todėl bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikti įgaliojimai steigti patariamuosius organus, kurie joms teiktų ekspertų konsultacijas ir atliktų bet kokią kitą patariamojo pobūdžio užduotį, būtiną bendrųjų įmonių tikslams pasiekti. Steigdamos patariamuosius organus, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti subalansuotą ekspertų atstovavimą bendrosios įmonės veiklos srityje. Šių organų teikiamos konsultacijos turėtų suteikti mokslinių perspektyvų, taip pat atskleisti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų, kitų bendrųjų įmonių suinteresuotųjų
  subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų
  nuomones;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | bendrosios įmonės turėtų
  turėti galimybę
  įsteigti patariamąjį organą, atliekantį mokslinę patariamąją funkciją. Tas organas arba jo nariai turėtų
  turėti galimybę
  teikti nepriklausomas mokslines konsultacijas ir paramą atitinkamai bendrajai įmonei. Mokslinės konsultacijos visų pirma turėtų būti susijusios su metiniais darbo planais, papildoma veikla ir prireikus visais kitais bendrųjų įmonių užduočių aspektais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

bendrosios įmonės turėtų
  turėti galimybę
  įsteigti patariamąjį organą, atliekantį mokslinę patariamąją funkciją. Tas organas arba jo nariai turėtų
  turėti galimybę
  teikti nepriklausomas mokslines konsultacijas ir paramą atitinkamai bendrajai įmonei. Mokslinės konsultacijos visų pirma turėtų būti susijusios su metiniais darbo planais, papildoma veikla ir prireikus visais kitais bendrųjų įmonių užduočių aspektais;

| (26) | bendrosios įmonės turėtų įsteigti patariamąjį organą, atliekantį mokslinę patariamąją funkciją. Tas organas arba jo nariai turėtų teikti nepriklausomas mokslines konsultacijas ir paramą atitinkamai bendrajai įmonei
  , nepriklausomai nuo kitų bendrosios įmonės valdymo organų narių
  . Mokslinės konsultacijos visų pirma turėtų būti susijusios su
  strateginiais moksliniais tyrimais ir inovacijų darbotvarke,
  metiniais darbo planais, papildoma veikla
  , socialiniu ir ekonominiu poveikiu, poveikiu aplinkai ir klimatui, galimais naujais nariais
  ir prireikus visais kitais bendrųjų įmonių užduočių aspektais; |
| --- | --- |

(26)

bendrosios įmonės turėtų įsteigti patariamąjį organą, atliekantį mokslinę patariamąją funkciją. Tas organas arba jo nariai turėtų teikti nepriklausomas mokslines konsultacijas ir paramą atitinkamai bendrajai įmonei
  , nepriklausomai nuo kitų bendrosios įmonės valdymo organų narių
  . Mokslinės konsultacijos visų pirma turėtų būti susijusios su
  strateginiais moksliniais tyrimais ir inovacijų darbotvarke,
  metiniais darbo planais, papildoma veikla
  , socialiniu ir ekonominiu poveikiu, poveikiu aplinkai ir klimatui, galimais naujais nariais
  ir prireikus visais kitais bendrųjų įmonių užduočių aspektais;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | valdybos turėtų laiku teikti moksliniam patariamajam organui informaciją apie sprendimus, susijusius su mokslinio patariamojo organo siūlomomis rekomendacijomis ir nuomonėmis. Tie sprendimai turėtų būti skelbiami viešai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

valdybos turėtų laiku teikti moksliniam patariamajam organui informaciją apie sprendimus, susijusius su mokslinio patariamojo organo siūlomomis rekomendacijomis ir nuomonėmis. Tie sprendimai turėtų būti skelbiami viešai;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | siekdamos sužinoti suinteresuotųjų
  šalių
  visoje vertės grandinėje pozicijas ir nuomonę atitinkamose srityse, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę sudaryti savo atitinkamas patariamąsias suinteresuotųjų
  šalių
  grupes, su kuriomis galėtų konsultuotis horizontaliaisiais arba konkrečiais klausimais, atsižvelgiant į kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Tokios grupės turėtų būti atviros visoms viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotosioms šalims
  , įskaitant organizuotas interesų grupes, ir
  tarptautinėms
  interesų
  grupėms
  iš valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų valstybių, veikiančių bendrosios įmonės srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

siekdamos sužinoti suinteresuotųjų
  šalių
  visoje vertės grandinėje pozicijas ir nuomonę atitinkamose srityse, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę sudaryti savo atitinkamas patariamąsias suinteresuotųjų
  šalių
  grupes, su kuriomis galėtų konsultuotis horizontaliaisiais arba konkrečiais klausimais, atsižvelgiant į kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Tokios grupės turėtų būti atviros visoms viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotosioms šalims
  , įskaitant organizuotas interesų grupes, ir
  tarptautinėms
  interesų
  grupėms
  iš valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų valstybių, veikiančių bendrosios įmonės srityje;

| (28) | siekdamos sužinoti suinteresuotųjų
  subjektų
  visoje vertės grandinėje pozicijas ir nuomonę atitinkamose srityse, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę sudaryti savo atitinkamas patariamąsias suinteresuotųjų
  subjektų
  grupes, su kuriomis galėtų konsultuotis horizontaliaisiais arba konkrečiais klausimais, atsižvelgiant į kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Tokios grupės turėtų būti atviros visoms viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotiesiems subjektams
  , įskaitant organizuotas interesų grupes,
  pilietinės visuomenės organizacijas
  ir
  tarptautines
  interesų
  grupes
  iš valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų valstybių, veikiančių bendrosios įmonės srityje; |
| --- | --- |

(28)

siekdamos sužinoti suinteresuotųjų
  subjektų
  visoje vertės grandinėje pozicijas ir nuomonę atitinkamose srityse, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę sudaryti savo atitinkamas patariamąsias suinteresuotųjų
  subjektų
  grupes, su kuriomis galėtų konsultuotis horizontaliaisiais arba konkrečiais klausimais, atsižvelgiant į kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Tokios grupės turėtų būti atviros visoms viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotiesiems subjektams
  , įskaitant organizuotas interesų grupes,
  pilietinės visuomenės organizacijas
  ir
  tarptautines
  interesų
  grupes
  iš valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų valstybių, veikiančių bendrosios įmonės srityje;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | bendrosios įmonės turėtų veikti atvirai ir skaidriai, laiku teikdamos visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir propaguodamos savo veiklą, įskaitant plačiajai visuomenei skirtą informavimo ir sklaidos veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

bendrosios įmonės turėtų veikti atvirai ir skaidriai, laiku teikdamos visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir propaguodamos savo veiklą, įskaitant plačiajai visuomenei skirtą informavimo ir sklaidos veiklą;

| (29) | bendrosios įmonės turėtų veikti
  paprastai, lanksčiai,
  atvirai
  , sąžiningai
  ir skaidriai, laiku teikdamos visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir propaguodamos savo veiklą, įskaitant plačiajai visuomenei skirtą informavimo ir sklaidos veiklą
  , dalyvaudamos informavimo kampanijose ir skatindamos švietimo ir sklaidos veiklą, kurioje dalyvautų akademiniai, mokslo ir žinių tinklai, socialiniai ir ekonominiai partneriai, žiniasklaidos, pramonę ir MVĮ atstovaujančios organizacijos bei kiti subjektai. Visos bendrosios įmonės turėtų dėti tikslines pastangas siekdamos užtikrinti, kad visuomenė būtų pakankamai ir laiku informuojama apie bendrųjų įmonių veiklą, ir turėtų savo atitinkamose interneto svetainėse skelbti atitinkamą informaciją, įskaitant susijusius dokumentus, kaip antai metines veiklos, pažangos ataskaitas, darbotvarkes ir valdybos posėdžių protokolus, laikantis konfidencialumo taisyklių. Jos turėtų stiprinti dialogą su visuomene, didinti informuotumą, skatinti aktyvų dalyvavimą visuose mokslinio tyrimo etapuose ir taip sudaryti sąlygas piliečiams bendrai kurti sprendimus, prisidėti prie idėjų ir formuoti konstruktyvų požiūrį į bendrųjų įmonių veiklą ir rezultatus, taip didindamos pasitikėjimą esamų ir būsimų problemų technologiniais sprendimais; |
| --- | --- |

(29)

bendrosios įmonės turėtų veikti
  paprastai, lanksčiai,
  atvirai
  , sąžiningai
  ir skaidriai, laiku teikdamos visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir propaguodamos savo veiklą, įskaitant plačiajai visuomenei skirtą informavimo ir sklaidos veiklą
  , dalyvaudamos informavimo kampanijose ir skatindamos švietimo ir sklaidos veiklą, kurioje dalyvautų akademiniai, mokslo ir žinių tinklai, socialiniai ir ekonominiai partneriai, žiniasklaidos, pramonę ir MVĮ atstovaujančios organizacijos bei kiti subjektai. Visos bendrosios įmonės turėtų dėti tikslines pastangas siekdamos užtikrinti, kad visuomenė būtų pakankamai ir laiku informuojama apie bendrųjų įmonių veiklą, ir turėtų savo atitinkamose interneto svetainėse skelbti atitinkamą informaciją, įskaitant susijusius dokumentus, kaip antai metines veiklos, pažangos ataskaitas, darbotvarkes ir valdybos posėdžių protokolus, laikantis konfidencialumo taisyklių. Jos turėtų stiprinti dialogą su visuomene, didinti informuotumą, skatinti aktyvų dalyvavimą visuose mokslinio tyrimo etapuose ir taip sudaryti sąlygas piliečiams bendrai kurti sprendimus, prisidėti prie idėjų ir formuoti konstruktyvų požiūrį į bendrųjų įmonių veiklą ir rezultatus, taip didindamos pasitikėjimą esamų ir būsimų problemų technologiniais sprendimais;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | bendrosios
  įmonės turėtų būti įgyvendinamos taikant struktūrą ir taisykles, kuriomis didinamas efektyvumas ir užtikrinamas supaprastinimas. Tuo tikslu bendrosios įmonės turėtų patvirtinti jų poreikius atitinkančias finansines taisykles, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 71 straipsnio (2); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

bendrosios
  įmonės turėtų būti įgyvendinamos taikant struktūrą ir taisykles, kuriomis didinamas efektyvumas ir užtikrinamas supaprastinimas. Tuo tikslu bendrosios įmonės turėtų patvirtinti jų poreikius atitinkančias finansines taisykles, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 71 straipsnio (2);

| (30) | bendrųjų įmonių valdymo struktūra ir specialiųjų programų biuras yra unikalios jų savybės, kurios turėtų leisti vykdyti aukštesnio lygio pasitikėjimu grindžiamas operacijas. Bendrosios
  įmonės turėtų būti įgyvendinamos taikant struktūrą ir taisykles, kuriomis didinamas
  jų poveikis,
  efektyvumas ir užtikrinamas
  kuo didesnis administracinis
  supaprastinimas
  naudos gavėjams ir jų administracinės naštos sumažinimas
  . Tuo tikslu bendrosios įmonės turėtų patvirtinti jų poreikius atitinkančias finansines taisykles, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 71 straipsnio (2)

  . Kad bendrosios įmonės galėtų vykdyti savo užduotis ir papildomą veiklą, turėtų būti užtikrintas tinkamas darbuotojų skaičius ir kategorijos; |
| --- | --- |

(30)

bendrųjų įmonių valdymo struktūra ir specialiųjų programų biuras yra unikalios jų savybės, kurios turėtų leisti vykdyti aukštesnio lygio pasitikėjimu grindžiamas operacijas. Bendrosios
  įmonės turėtų būti įgyvendinamos taikant struktūrą ir taisykles, kuriomis didinamas
  jų poveikis,
  efektyvumas ir užtikrinamas
  kuo didesnis administracinis
  supaprastinimas
  naudos gavėjams ir jų administracinės naštos sumažinimas
  . Tuo tikslu bendrosios įmonės turėtų patvirtinti jų poreikius atitinkančias finansines taisykles, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 71 straipsnio (2)

  . Kad bendrosios įmonės galėtų vykdyti savo užduotis ir papildomą veiklą, turėtų būti užtikrintas tinkamas darbuotojų skaičius ir kategorijos;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos bendrosios įmonės finansuoja pagal programą „Europos horizontas“, turėtų atitikti Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytas taisykles. Bendrosios įmonės turėtų užtikrinti nuoseklų šių taisyklių taikymą, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis. Bendrosios įmonės turėtų naudotis Komisijos parengtu įmonių pavyzdiniu dotacijos susitarimu. Kalbant apie laikotarpį, per kurį reikia pateikti prieštaravimą dėl nuosavybės teisės į rezultatus perdavimo, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [36 straipsnio 4 dalyje], reikėtų atsižvelgti į inovacijų ciklų trukmę atitinkamose bendrosiose įmonėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos bendrosios įmonės finansuoja pagal programą „Europos horizontas“, turėtų atitikti Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytas taisykles. Bendrosios įmonės turėtų užtikrinti nuoseklų šių taisyklių taikymą, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis. Bendrosios įmonės turėtų naudotis Komisijos parengtu įmonių pavyzdiniu dotacijos susitarimu. Kalbant apie laikotarpį, per kurį reikia pateikti prieštaravimą dėl nuosavybės teisės į rezultatus perdavimo, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [36 straipsnio 4 dalyje], reikėtų atsižvelgti į inovacijų ciklų trukmę atitinkamose bendrosiose įmonėse;

| (32) | dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos bendrosios įmonės finansuoja pagal programą „Europos horizontas“, turėtų atitikti Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytas taisykles.
  Visų pirma MVĮ gali trūkti išteklių aktyviai dalyvauti Europos projektuose ir visos bendrosios įmonės turėtų jas remti, kad jos dalyvautų jų veikloje. Tačiau tam, kad būtų skatinamas MVĮ dalyvavimas, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę taikyti skirtingas Sąjungos finansavimo pagal veiksmą kompensavimo normas, priklausomai nuo dalyvio rūšies. Kompensavimo normos turėtų būti nurodomos darbo programoje.
  Bendrosios įmonės turėtų užtikrinti nuoseklų šių taisyklių taikymą, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis. Bendrosios įmonės turėtų naudotis Komisijos parengtu įmonių pavyzdiniu dotacijos susitarimu. Kalbant apie laikotarpį, per kurį reikia pateikti prieštaravimą dėl nuosavybės teisės į rezultatus perdavimo, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [36 straipsnio 4 dalyje], reikėtų atsižvelgti į inovacijų ciklų trukmę atitinkamose bendrosiose įmonėse; |
| --- | --- |

(32)

dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos bendrosios įmonės finansuoja pagal programą „Europos horizontas“, turėtų atitikti Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytas taisykles.
  Visų pirma MVĮ gali trūkti išteklių aktyviai dalyvauti Europos projektuose ir visos bendrosios įmonės turėtų jas remti, kad jos dalyvautų jų veikloje. Tačiau tam, kad būtų skatinamas MVĮ dalyvavimas, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę taikyti skirtingas Sąjungos finansavimo pagal veiksmą kompensavimo normas, priklausomai nuo dalyvio rūšies. Kompensavimo normos turėtų būti nurodomos darbo programoje.
  Bendrosios įmonės turėtų užtikrinti nuoseklų šių taisyklių taikymą, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis. Bendrosios įmonės turėtų naudotis Komisijos parengtu įmonių pavyzdiniu dotacijos susitarimu. Kalbant apie laikotarpį, per kurį reikia pateikti prieštaravimą dėl nuosavybės teisės į rezultatus perdavimo, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [36 straipsnio 4 dalyje], reikėtų atsižvelgti į inovacijų ciklų trukmę atitinkamose bendrosiose įmonėse;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

32 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32a) | kadangi įgūdžių trūkumas yra pagrindinė konkurencingumo kliūtis, bendrosios įmonės turėtų aktyviai prisidėti prie konkrečių įgūdžių trūkumo mažinimo visoje Sąjungoje ir imtis priemonių lyčių pusiausvyrai gerinti ir lyčių aspekto klausimui spręsti, be kita ko, gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, padedant kaupti naujas žinias ir stiprinti žmogiškąjį kapitalą, dalyvaujant informuotumo didinimo kampanijose ir skatinant švietimo ir sklaidos veiklą, kurioje dalyvautų akademiniai, mokslo ir žinių tinklai, socialiniai ir ekonominiai partneriai, žiniasklaidos, pramonę ir MVĮ atstovaujančios organizacijos bei kiti subjektai. Bendrosios įmonės turėtų ieškoti galimybių informuoti studentus, kurie gali norėti siekti karjeros mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir kitose su bendrųjų įmonių veikla susijusiose srityse. Bendrosios įmonės turėtų būti viena iš priemonių, padedančių pritraukti talentus ir mažinti protų nutekėjimo problemą, išlaikant subalansuotą mokslininkų ir specializuotų ekspertinių žinių apykaitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32a)

kadangi įgūdžių trūkumas yra pagrindinė konkurencingumo kliūtis, bendrosios įmonės turėtų aktyviai prisidėti prie konkrečių įgūdžių trūkumo mažinimo visoje Sąjungoje ir imtis priemonių lyčių pusiausvyrai gerinti ir lyčių aspekto klausimui spręsti, be kita ko, gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, padedant kaupti naujas žinias ir stiprinti žmogiškąjį kapitalą, dalyvaujant informuotumo didinimo kampanijose ir skatinant švietimo ir sklaidos veiklą, kurioje dalyvautų akademiniai, mokslo ir žinių tinklai, socialiniai ir ekonominiai partneriai, žiniasklaidos, pramonę ir MVĮ atstovaujančios organizacijos bei kiti subjektai. Bendrosios įmonės turėtų ieškoti galimybių informuoti studentus, kurie gali norėti siekti karjeros mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir kitose su bendrųjų įmonių veikla susijusiose srityse. Bendrosios įmonės turėtų būti viena iš priemonių, padedančių pritraukti talentus ir mažinti protų nutekėjimo problemą, išlaikant subalansuotą mokslininkų ir specializuotų ekspertinių žinių apykaitą;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | vienas pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų – skatinti Sąjungos ekonominius pajėgumus, visų pirma jos mokslinį ir technologinį suverenumą. Be to, atsigavimas po pandemijos atskleidžia, kad reikia investuoti į bazines technologijas, tokias kaip 5G, DI,
  debesis
  kompiuterija, kibernetinis saugumas ir žaliosios technologijos,
  ir
  į šių technologijų panaudojimą Sąjungoje. Šiuo atžvilgiu labai svarbūs bus visų dalyvių gauti rezultatai, o visi dalyviai, net ir negavę Sąjungos finansavimo, galės pasinaudoti Sąjungos finansavimu pasitelkdami projekto rezultatus ir galimybes su jais susipažinti. Todėl, siekiant apsaugoti Sąjungos interesus, bendrųjų įmonių teisė pateikti prieštaravimą dėl rezultatų nuosavybės teisės perdavimo arba išimtinės su rezultatais susijusios licencijos išdavimo taip pat turėtų būti suteikta dalyviams, negavusiems Sąjungos finansavimo. Naudodamasi šia teise pateikti prieštaravimą, bendroji įmonė turėtų užtikrinti tinkamą Sąjungos interesų ir pagrindinių teisių dėl finansavimo negavusių dalyvių rezultatų apsaugos pusiausvyrą, atsižvelgdama į tai, kad šie dalyviai negavo jokio Sąjungos finansavimo veiksmams, kurių rezultatai buvo gauti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

vienas pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų – skatinti Sąjungos ekonominius pajėgumus, visų pirma jos mokslinį ir technologinį suverenumą. Be to, atsigavimas po pandemijos atskleidžia, kad reikia investuoti į bazines technologijas, tokias kaip 5G, DI,
  debesis
  kompiuterija, kibernetinis saugumas ir žaliosios technologijos,
  ir
  į šių technologijų panaudojimą Sąjungoje. Šiuo atžvilgiu labai svarbūs bus visų dalyvių gauti rezultatai, o visi dalyviai, net ir negavę Sąjungos finansavimo, galės pasinaudoti Sąjungos finansavimu pasitelkdami projekto rezultatus ir galimybes su jais susipažinti. Todėl, siekiant apsaugoti Sąjungos interesus, bendrųjų įmonių teisė pateikti prieštaravimą dėl rezultatų nuosavybės teisės perdavimo arba išimtinės su rezultatais susijusios licencijos išdavimo taip pat turėtų būti suteikta dalyviams, negavusiems Sąjungos finansavimo. Naudodamasi šia teise pateikti prieštaravimą, bendroji įmonė turėtų užtikrinti tinkamą Sąjungos interesų ir pagrindinių teisių dėl finansavimo negavusių dalyvių rezultatų apsaugos pusiausvyrą, atsižvelgdama į tai, kad šie dalyviai negavo jokio Sąjungos finansavimo veiksmams, kurių rezultatai buvo gauti;

| (33) | vienas
  iš
  pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų – skatinti Sąjungos ekonominius pajėgumus, visų pirma jos
  pramonės,
  mokslinį ir technologinį suverenumą
  , taip pat poveikio klimatui neutralumą, ir sukurti tvaresnę bei konkurencingesnę ekonomiką, pasitelkiant mokslines, skaitmenines ir technologines inovacijas
  . Be to, atsigavimas po pandemijos atskleidžia, kad reikia investuoti į 
  būtiną infrastruktūrą ir
  bazines technologijas, tokias kaip
  naujos ryšių technologijos,
  5G
  ir 6G
  , DI,
  debesija
  , kibernetinis saugumas ir žaliosios technologijos,
  taip pat
  į šių technologijų panaudojimą
  , diegimą ir prekybą
  Sąjungoje.
  Bendrosios įmonės turėtų padėti skatinti atvirąjį mokslą laikantis principų, nustatytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14 ir 39 straipsniuose, kuriuose nustatyta, kad prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų turėtų būti „atvira, kiek įmanoma, ir uždara, kiek būtina“, atsižvelgiant į teisėtus paramos gavėjų interesus
  . Šiuo atžvilgiu labai svarbūs bus visų dalyvių gauti rezultatai, o visi dalyviai, net ir negavę Sąjungos finansavimo, galės pasinaudoti Sąjungos finansavimu pasitelkdami projekto rezultatus ir galimybes su jais susipažinti. Todėl, siekiant apsaugoti Sąjungos interesus, bendrųjų įmonių teisė pateikti prieštaravimą dėl rezultatų nuosavybės teisės perdavimo arba išimtinės su rezultatais susijusios licencijos išdavimo taip pat turėtų būti suteikta dalyviams, negavusiems Sąjungos finansavimo. Naudodamasi šia teise pateikti prieštaravimą, bendroji įmonė turėtų užtikrinti tinkamą Sąjungos interesų ir pagrindinių teisių dėl finansavimo negavusių dalyvių rezultatų apsaugos pusiausvyrą, atsižvelgdama į tai, kad šie dalyviai negavo jokio Sąjungos finansavimo veiksmams, kurių rezultatai buvo gauti; |
| --- | --- |

(33)

vienas
  iš
  pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų – skatinti Sąjungos ekonominius pajėgumus, visų pirma jos
  pramonės,
  mokslinį ir technologinį suverenumą
  , taip pat poveikio klimatui neutralumą, ir sukurti tvaresnę bei konkurencingesnę ekonomiką, pasitelkiant mokslines, skaitmenines ir technologines inovacijas
  . Be to, atsigavimas po pandemijos atskleidžia, kad reikia investuoti į 
  būtiną infrastruktūrą ir
  bazines technologijas, tokias kaip
  naujos ryšių technologijos,
  5G
  ir 6G
  , DI,
  debesija
  , kibernetinis saugumas ir žaliosios technologijos,
  taip pat
  į šių technologijų panaudojimą
  , diegimą ir prekybą
  Sąjungoje.
  Bendrosios įmonės turėtų padėti skatinti atvirąjį mokslą laikantis principų, nustatytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14 ir 39 straipsniuose, kuriuose nustatyta, kad prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų turėtų būti „atvira, kiek įmanoma, ir uždara, kiek būtina“, atsižvelgiant į teisėtus paramos gavėjų interesus
  . Šiuo atžvilgiu labai svarbūs bus visų dalyvių gauti rezultatai, o visi dalyviai, net ir negavę Sąjungos finansavimo, galės pasinaudoti Sąjungos finansavimu pasitelkdami projekto rezultatus ir galimybes su jais susipažinti. Todėl, siekiant apsaugoti Sąjungos interesus, bendrųjų įmonių teisė pateikti prieštaravimą dėl rezultatų nuosavybės teisės perdavimo arba išimtinės su rezultatais susijusios licencijos išdavimo taip pat turėtų būti suteikta dalyviams, negavusiems Sąjungos finansavimo. Naudodamasi šia teise pateikti prieštaravimą, bendroji įmonė turėtų užtikrinti tinkamą Sąjungos interesų ir pagrindinių teisių dėl finansavimo negavusių dalyvių rezultatų apsaugos pusiausvyrą, atsižvelgdama į tai, kad šie dalyviai negavo jokio Sąjungos finansavimo veiksmams, kurių rezultatai buvo gauti;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 8 straipsnio 2 dalies c punktą bendrosios įmonės turėtų laikytis aiškaus įgyvendinimo ciklo metodo. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, bendrosios įmonės turėtų būti steigiamos laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d., kad jos galėtų vykdyti savo įsipareigojimus dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 8 straipsnio 2 dalies c punktą bendrosios įmonės turėtų laikytis aiškaus įgyvendinimo ciklo metodo. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, bendrosios įmonės turėtų būti steigiamos laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d., kad jos galėtų vykdyti savo įsipareigojimus dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai;

| (38) | bendrosios įmonės turėtų būti finansuojamos įgyvendinant Sąjungos programas pagal DFP ir, kai taikytina, pagal priemonę „Next Generation EU“.
  Pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 8 straipsnio 2 dalies c punktą bendrosios įmonės turėtų laikytis aiškaus įgyvendinimo ciklo metodo. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, bendrosios įmonės turėtų būti steigiamos laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d., kad jos galėtų vykdyti savo įsipareigojimus dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai; |
| --- | --- |

(38)

bendrosios įmonės turėtų būti finansuojamos įgyvendinant Sąjungos programas pagal DFP ir, kai taikytina, pagal priemonę „Next Generation EU“.
  Pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 8 straipsnio 2 dalies c punktą bendrosios įmonės turėtų laikytis aiškaus įgyvendinimo ciklo metodo. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, bendrosios įmonės turėtų būti steigiamos laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d., kad jos galėtų vykdyti savo įsipareigojimus dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

38 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (38a) | bendroji įmonė, jos organai ir darbuotojai vykdydami veiklą turėtų vengti bet kokio interesų konflikto. Valdyba ir vykdomieji direktoriai turėtų priimti interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles. Mokslinio komiteto nariai turėtų viešai skelbti ir nuolat atnaujinti išsamią profesinės veiklos, finansinių interesų ir interesų konfliktų deklaraciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38a)

bendroji įmonė, jos organai ir darbuotojai vykdydami veiklą turėtų vengti bet kokio interesų konflikto. Valdyba ir vykdomieji direktoriai turėtų priimti interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles. Mokslinio komiteto nariai turėtų viešai skelbti ir nuolat atnaujinti išsamią profesinės veiklos, finansinių interesų ir interesų konfliktų deklaraciją;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | atsižvelgiant į 
  Europos
  Komisijos prioritetą „Europos žaliasis kursas“ (3), kuris grindžiamas persvarstyta Sąjungos bioekonomikos strategija (4), ES biologinės įvairovės strategija (5), komunikatu „Švari mūsų visų planeta“ (6), žiedinės ekonomikos veiksmų planu (7)

  ir
  naujuoju komunikatu „Nuo ūkio iki stalo“ (8), Europos biožaliavinės ekonomikos sektorius, įskaitant MVĮ, regionus ir pirminius gamintojus, turėtų tapti neutralus klimato kaitos požiūriu, žiediškesnis bei tvaresnis ir kartu išlikti konkurencingas pasaulio mastu. Stipri, efektyviai išteklius naudojanti ir konkurencinga biožaliavinės ekonomikos inovacijų ekosistema gali sumažinti priklausomybę nuo neatsinaujinančiųjų iškastinių žaliavų ir mineralinių išteklių bei paspartinti jų pakeitimą. Ji gali kurti atsinaujinančiuosius biožaliavinius produktus, medžiagas, procesus ir maisto medžiagas iš atliekų ir biomasės, naudodamasi tvarumu ir žiediškumu grindžiamomis inovacijomis. Tokia ekosistema taip pat gali kurti vertę iš vietos žaliavų, įskaitant atliekas, likučius ir šalutinius srautus, kad visoje Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos, skatinamas ekonomikos augimas ir vystymasis ne tik miestuose, bet ir kaimo bei pakrančių teritorijose, kuriose gaminama biomasė ir kurios dažnai yra periferiniai regionai, kuriems pramonės plėtra retai
  naudinga
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

atsižvelgiant į 
  Europos
  Komisijos prioritetą „Europos žaliasis kursas“ (3), kuris grindžiamas persvarstyta Sąjungos bioekonomikos strategija (4), ES biologinės įvairovės strategija (5), komunikatu „Švari mūsų visų planeta“ (6), žiedinės ekonomikos veiksmų planu (7)

  ir
  naujuoju komunikatu „Nuo ūkio iki stalo“ (8), Europos biožaliavinės ekonomikos sektorius, įskaitant MVĮ, regionus ir pirminius gamintojus, turėtų tapti neutralus klimato kaitos požiūriu, žiediškesnis bei tvaresnis ir kartu išlikti konkurencingas pasaulio mastu. Stipri, efektyviai išteklius naudojanti ir konkurencinga biožaliavinės ekonomikos inovacijų ekosistema gali sumažinti priklausomybę nuo neatsinaujinančiųjų iškastinių žaliavų ir mineralinių išteklių bei paspartinti jų pakeitimą. Ji gali kurti atsinaujinančiuosius biožaliavinius produktus, medžiagas, procesus ir maisto medžiagas iš atliekų ir biomasės, naudodamasi tvarumu ir žiediškumu grindžiamomis inovacijomis. Tokia ekosistema taip pat gali kurti vertę iš vietos žaliavų, įskaitant atliekas, likučius ir šalutinius srautus, kad visoje Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos, skatinamas ekonomikos augimas ir vystymasis ne tik miestuose, bet ir kaimo bei pakrančių teritorijose, kuriose gaminama biomasė ir kurios dažnai yra periferiniai regionai, kuriems pramonės plėtra retai
  naudinga
  ;

| (39) | atsižvelgiant į Komisijos prioritetą „Europos žaliasis kursas“ (3), kuris grindžiamas persvarstyta Sąjungos bioekonomikos strategija (4), ES biologinės įvairovės strategija (5), komunikatu „Švari mūsų visų planeta“ (6), žiedinės ekonomikos veiksmų planu (7), naujuoju komunikatu „Nuo ūkio iki stalo“ (8)

  ir JT DVT
  , Europos biožaliavinės ekonomikos sektorius, įskaitant MVĮ
  ir startuolius
  , regionus ir pirminius gamintojus, turėtų tapti neutralus klimato kaitos požiūriu, žiediškesnis bei tvaresnis ir kartu išlikti konkurencingas pasaulio mastu. Stipri, efektyviai išteklius naudojanti ir konkurencinga biožaliavinės ekonomikos inovacijų ekosistema gali sumažinti priklausomybę nuo neatsinaujinančiųjų iškastinių žaliavų ir mineralinių išteklių bei paspartinti jų pakeitimą. Ji gali kurti atsinaujinančiuosius biožaliavinius produktus, medžiagas, procesus ir maisto medžiagas iš atliekų ir biomasės, naudodamasi tvarumu ir žiediškumu grindžiamomis inovacijomis. Tokia ekosistema taip pat gali kurti vertę iš vietos žaliavų, įskaitant atliekas, likučius ir šalutinius srautus, kad visoje Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos, skatinamas ekonomikos
  , socialinis
  augimas ir vystymasis ne tik miestuose, bet ir kaimo bei pakrančių teritorijose, kuriose gaminama biomasė ir kurios dažnai yra periferiniai regionai, kuriems pramonės plėtra
  ir ekonomikos bei socialinis vystymasis
  retai
  naudingi. Ji taip pat gali padėti rasti sprendimus naudojant išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijas ir metodus; |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgiant į Komisijos prioritetą „Europos žaliasis kursas“ (3), kuris grindžiamas persvarstyta Sąjungos bioekonomikos strategija (4), ES biologinės įvairovės strategija (5), komunikatu „Švari mūsų visų planeta“ (6), žiedinės ekonomikos veiksmų planu (7), naujuoju komunikatu „Nuo ūkio iki stalo“ (8)

  ir JT DVT
  , Europos biožaliavinės ekonomikos sektorius, įskaitant MVĮ
  ir startuolius
  , regionus ir pirminius gamintojus, turėtų tapti neutralus klimato kaitos požiūriu, žiediškesnis bei tvaresnis ir kartu išlikti konkurencingas pasaulio mastu. Stipri, efektyviai išteklius naudojanti ir konkurencinga biožaliavinės ekonomikos inovacijų ekosistema gali sumažinti priklausomybę nuo neatsinaujinančiųjų iškastinių žaliavų ir mineralinių išteklių bei paspartinti jų pakeitimą. Ji gali kurti atsinaujinančiuosius biožaliavinius produktus, medžiagas, procesus ir maisto medžiagas iš atliekų ir biomasės, naudodamasi tvarumu ir žiediškumu grindžiamomis inovacijomis. Tokia ekosistema taip pat gali kurti vertę iš vietos žaliavų, įskaitant atliekas, likučius ir šalutinius srautus, kad visoje Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos, skatinamas ekonomikos
  , socialinis
  augimas ir vystymasis ne tik miestuose, bet ir kaimo bei pakrančių teritorijose, kuriose gaminama biomasė ir kurios dažnai yra periferiniai regionai, kuriems pramonės plėtra
  ir ekonomikos bei socialinis vystymasis
  retai
  naudingi. Ji taip pat gali padėti rasti sprendimus naudojant išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijas ir metodus;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigta Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė daugiausia dėmesio skyrė tvariam išteklių naudojimui, ypač daug išteklių naudojančiuose ir didelį poveikį darančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio, tekstilės gamybos ir statybos, taip pat visų pirma orientuodamasi į vietos veiklos vykdytojus, gamintojus, jėgaines ir gamyklas. 2017 m. spalio mėn. paskelbtame tarpiniame vertinime pateiktos 34 rekomendacijos, atspindėtos šiuo reglamentu įsteigtos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekte. Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra ne tiesioginis Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės pratęsimas, o veikiau programa, pagrįsta pirmtakės pasiekimais ir pašalinanti jos trūkumus. Vadovaujantis rekomendacijomis, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų apimti
  įvairesnes suinteresuotąsias šalis
  , įskaitant pirminį sektorių (žemės ūkį, akvakultūrą, žuvininkystę ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines valdžios institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų. Kad pasiektų savo tikslus, ji turėtų finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka žiediškumo, tvarumo principus
  ir
  planetos galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigta Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė daugiausia dėmesio skyrė tvariam išteklių naudojimui, ypač daug išteklių naudojančiuose ir didelį poveikį darančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio, tekstilės gamybos ir statybos, taip pat visų pirma orientuodamasi į vietos veiklos vykdytojus, gamintojus, jėgaines ir gamyklas. 2017 m. spalio mėn. paskelbtame tarpiniame vertinime pateiktos 34 rekomendacijos, atspindėtos šiuo reglamentu įsteigtos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekte. Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra ne tiesioginis Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės pratęsimas, o veikiau programa, pagrįsta pirmtakės pasiekimais ir pašalinanti jos trūkumus. Vadovaujantis rekomendacijomis, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų apimti
  įvairesnes suinteresuotąsias šalis
  , įskaitant pirminį sektorių (žemės ūkį, akvakultūrą, žuvininkystę ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines valdžios institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų. Kad pasiektų savo tikslus, ji turėtų finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka žiediškumo, tvarumo principus
  ir
  planetos galimybes;

| (40) | pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigta Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė daugiausia dėmesio skyrė tvariam išteklių naudojimui, ypač daug išteklių naudojančiuose ir didelį poveikį darančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio, tekstilės gamybos ir statybos, taip pat visų pirma orientuodamasi į vietos veiklos vykdytojus, gamintojus, jėgaines ir gamyklas. 2017 m. spalio mėn. paskelbtame tarpiniame vertinime pateiktos 34 rekomendacijos, atspindėtos šiuo reglamentu įsteigtos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekte. Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra ne tiesioginis Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės pratęsimas, o veikiau programa, pagrįsta pirmtakės pasiekimais ir pašalinanti jos trūkumus. Vadovaujantis rekomendacijomis, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų apimti
  įvairesnius suinteresuotuosius subjektus
  , įskaitant pirminį sektorių (
  įvairias technologijas,
  žemės ūkį, akvakultūrą, žuvininkystę ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines valdžios institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų
  , taip pat pilietinės visuomenės organizacijų atstovus. Visų pirma ji turėtų užtikrinti atvirumą mažesniems subjektams
  . Kad pasiektų savo tikslus, ji turėtų finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka žiediškumo, tvarumo principus, planetos galimybes
  ir mažina jų galimą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai
  ; |
| --- | --- |

(40)

pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigta Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė daugiausia dėmesio skyrė tvariam išteklių naudojimui, ypač daug išteklių naudojančiuose ir didelį poveikį darančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio, tekstilės gamybos ir statybos, taip pat visų pirma orientuodamasi į vietos veiklos vykdytojus, gamintojus, jėgaines ir gamyklas. 2017 m. spalio mėn. paskelbtame tarpiniame vertinime pateiktos 34 rekomendacijos, atspindėtos šiuo reglamentu įsteigtos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekte. Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra ne tiesioginis Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės pratęsimas, o veikiau programa, pagrįsta pirmtakės pasiekimais ir pašalinanti jos trūkumus. Vadovaujantis rekomendacijomis, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų apimti
  įvairesnius suinteresuotuosius subjektus
  , įskaitant pirminį sektorių (
  įvairias technologijas,
  žemės ūkį, akvakultūrą, žuvininkystę ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines valdžios institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų
  , taip pat pilietinės visuomenės organizacijų atstovus. Visų pirma ji turėtų užtikrinti atvirumą mažesniems subjektams
  . Kad pasiektų savo tikslus, ji turėtų finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka žiediškumo, tvarumo principus, planetos galimybes
  ir mažina jų galimą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai
  ;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų sudaryti įgyvendinimo grupes, kurios turėtų atlikti patariamųjų organų funkciją ir aktyviai dalyvauti strateginėse diskusijose, kuriomis nustatoma partnerystės darbotvarkė. Labai svarbu įtraukti šiuos patariamuosius organus į valdymo struktūrą, siekiant užtikrinti platesnio masto dalyvavimą ir didesnes privačias investicijas žiedinės biožaliavinės ekonomikos sektoriuje. Įgyvendinimo grupės visų pirma turėtų remti strateginius valdybos posėdžius, kuriuose pramonės lyderiai ir suinteresuotųjų
  šalių
  atstovai kartu su aukšto lygio Komisijos atstovais susitinka su valdyba, kad aptartų ir nustatytų strateginę partnerystės kryptį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų sudaryti įgyvendinimo grupes, kurios turėtų atlikti patariamųjų organų funkciją ir aktyviai dalyvauti strateginėse diskusijose, kuriomis nustatoma partnerystės darbotvarkė. Labai svarbu įtraukti šiuos patariamuosius organus į valdymo struktūrą, siekiant užtikrinti platesnio masto dalyvavimą ir didesnes privačias investicijas žiedinės biožaliavinės ekonomikos sektoriuje. Įgyvendinimo grupės visų pirma turėtų remti strateginius valdybos posėdžius, kuriuose pramonės lyderiai ir suinteresuotųjų
  šalių
  atstovai kartu su aukšto lygio Komisijos atstovais susitinka su valdyba, kad aptartų ir nustatytų strateginę partnerystės kryptį;

| (41) | Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų sudaryti įgyvendinimo grupes, kurios turėtų atlikti patariamųjų organų funkciją ir aktyviai dalyvauti strateginėse diskusijose, kuriomis nustatoma partnerystės darbotvarkė. Labai svarbu įtraukti šiuos patariamuosius organus į valdymo struktūrą, siekiant užtikrinti platesnio masto dalyvavimą ir didesnes privačias investicijas žiedinės biožaliavinės ekonomikos sektoriuje. Įgyvendinimo grupės visų pirma turėtų remti strateginius valdybos posėdžius, kuriuose pramonės lyderiai ir suinteresuotųjų
  subjektų
  atstovai kartu su aukšto lygio Komisijos atstovais susitinka su valdyba, kad aptartų ir nustatytų strateginę partnerystės kryptį
  , taip pat užtikrintų jos aplinkosauginį ir socialinį tvarumą
  ; |
| --- | --- |

(41)

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų sudaryti įgyvendinimo grupes, kurios turėtų atlikti patariamųjų organų funkciją ir aktyviai dalyvauti strateginėse diskusijose, kuriomis nustatoma partnerystės darbotvarkė. Labai svarbu įtraukti šiuos patariamuosius organus į valdymo struktūrą, siekiant užtikrinti platesnio masto dalyvavimą ir didesnes privačias investicijas žiedinės biožaliavinės ekonomikos sektoriuje. Įgyvendinimo grupės visų pirma turėtų remti strateginius valdybos posėdžius, kuriuose pramonės lyderiai ir suinteresuotųjų
  subjektų
  atstovai kartu su aukšto lygio Komisijos atstovais susitinka su valdyba, kad aptartų ir nustatytų strateginę partnerystės kryptį
  , taip pat užtikrintų jos aplinkosauginį ir socialinį tvarumą
  ;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | pagrindinis Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslas turėtų būti prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, paspartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, taip reikšmingai prisidedant prie plataus užmojo Europos žaliojo kurso poveikio aplinkai mažinimo tikslų, t. y. iki 2030 m. 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir
  iki
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Šį tikslą galima pasiekti tik spartinant ir optimizuojant aeronautikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus ir didinant Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulyje. Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti, kad švaresnė aviacija išliktų saugi, patikima ir veiksminga keleiviams ir kroviniams gabenti oru; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

pagrindinis Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslas turėtų būti prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, paspartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, taip reikšmingai prisidedant prie plataus užmojo Europos žaliojo kurso poveikio aplinkai mažinimo tikslų, t. y. iki 2030 m. 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir
  iki
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Šį tikslą galima pasiekti tik spartinant ir optimizuojant aeronautikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus ir didinant Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulyje. Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti, kad švaresnė aviacija išliktų saugi, patikima ir veiksminga keleiviams ir kroviniams gabenti oru;

| (42) | pagrindinis Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslas turėtų būti prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, paspartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, taip reikšmingai prisidedant prie plataus užmojo Europos žaliojo kurso
  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119

   (1a)

  (Europos klimato teisės aktas)
  poveikio aplinkai mažinimo tikslų, t. y. iki 2030 m. 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir
  ne vėliau kaip
  2050 m.
  , laikantis Paryžiaus susitarimo,
  užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Šį tikslą galima pasiekti tik spartinant ir optimizuojant aeronautikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus ir didinant Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulyje. Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti, kad švaresnė aviacija išliktų saugi, patikima ir veiksminga keleiviams ir kroviniams gabenti oru; |
| --- | --- |

(42)

pagrindinis Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslas turėtų būti prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, paspartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, taip reikšmingai prisidedant prie plataus užmojo Europos žaliojo kurso
  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119

   (1a)

  (Europos klimato teisės aktas)
  poveikio aplinkai mažinimo tikslų, t. y. iki 2030 m. 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir
  ne vėliau kaip
  2050 m.
  , laikantis Paryžiaus susitarimo,
  užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Šį tikslą galima pasiekti tik spartinant ir optimizuojant aeronautikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus ir didinant Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulyje. Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti, kad švaresnė aviacija išliktų saugi, patikima ir veiksminga keleiviams ir kroviniams gabenti oru;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

44 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (44a) | netarši ir tvari aviacija, kuri susiduria su dideliais iššūkiais dėl COVID-19 pandemijos, buvo pripažinta gyvybiškai svarbiu Sąjungos sėkmės labai konkurencingame pasaulyje elementu. Netaršios aviacijos bendroji įmonė galėtų įvairiais būdais išplėsti paramos aeronautikos moksliniams tyrimams bazę. Ji galėtų padėti importuoti naujas žinias, sprendimus ir inovacijų potencialą, ieškant idėjų kitose mokslo srityse ir sektoriuose. Ji taip pat galėtų sudaryti sąlygas studentams prisidėti pramoninėje aplinkoje, ypač MVĮ. Sėkmingu bendrųjų įmonių ir akademinių institucijų bendradarbiavimu galima užtikrinti remiamų mokslinių tyrimų sutartis, finansuojamą bendradarbiavimą, studentų stažuočių programas, bendrus specializuotus įrenginius, susijusių pramonės subjektų programas, stipendijas, apdovanojimus ir prizus, kuriais būtų skatinama akademinė bendruomenė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44a)

netarši ir tvari aviacija, kuri susiduria su dideliais iššūkiais dėl COVID-19 pandemijos, buvo pripažinta gyvybiškai svarbiu Sąjungos sėkmės labai konkurencingame pasaulyje elementu. Netaršios aviacijos bendroji įmonė galėtų įvairiais būdais išplėsti paramos aeronautikos moksliniams tyrimams bazę. Ji galėtų padėti importuoti naujas žinias, sprendimus ir inovacijų potencialą, ieškant idėjų kitose mokslo srityse ir sektoriuose. Ji taip pat galėtų sudaryti sąlygas studentams prisidėti pramoninėje aplinkoje, ypač MVĮ. Sėkmingu bendrųjų įmonių ir akademinių institucijų bendradarbiavimu galima užtikrinti remiamų mokslinių tyrimų sutartis, finansuojamą bendradarbiavimą, studentų stažuočių programas, bendrus specializuotus įrenginius, susijusių pramonės subjektų programas, stipendijas, apdovanojimus ir prizus, kuriais būtų skatinama akademinė bendruomenė;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | Europai kyla uždavinys imtis pagrindinio vaidmens dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio visuomenės patiriamas išlaidas įtraukiant į oro transporto verslo modelį ir toliau užtikrinant vienodas sąlygas Europos produktams pasaulinėje rinkoje. Todėl Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų remti Europos atstovų pastangas tarptautinio standartizavimo ir tarptautinės teisėkūros srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

Europai kyla uždavinys imtis pagrindinio vaidmens dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio visuomenės patiriamas išlaidas įtraukiant į oro transporto verslo modelį ir toliau užtikrinant vienodas sąlygas Europos produktams pasaulinėje rinkoje. Todėl Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų remti Europos atstovų pastangas tarptautinio standartizavimo ir tarptautinės teisėkūros srityse;

| (47) | Europai kyla uždavinys
  pasaulyje
  imtis pagrindinio vaidmens dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  ir poveikio aplinkai,
  visuomenės patiriamas išlaidas įtraukiant į oro transporto verslo modelį ir toliau užtikrinant vienodas sąlygas Europos produktams
  ir paslaugoms
  pasaulinėje rinkoje
  , taip pat sektoriaus teisę į sujungiamumą ir konkurencingumą
  . Todėl Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų remti Europos atstovų pastangas tarptautinio standartizavimo ir tarptautinės teisėkūros srityse; |
| --- | --- |

(47)

Europai kyla uždavinys
  pasaulyje
  imtis pagrindinio vaidmens dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  ir poveikio aplinkai,
  visuomenės patiriamas išlaidas įtraukiant į oro transporto verslo modelį ir toliau užtikrinant vienodas sąlygas Europos produktams
  ir paslaugoms
  pasaulinėje rinkoje
  , taip pat sektoriaus teisę į sujungiamumą ir konkurencingumą
  . Todėl Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų remti Europos atstovų pastangas tarptautinio standartizavimo ir tarptautinės teisėkūros srityse;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | susidomėjimas vandeniliu per pastaruosius penkerius metus labai išaugo, visoms valstybėms narėms pasirašius ir ratifikavus Klimato kaitos konferencijos (COP 21) Paryžiaus susitarimą. 2019 m. pabaigoje Komisija pristatė Europos žaliąjį kursą, kuriuo siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Prioritetinės sritys apima švarųjį vandenilį, kuro elementus, kitus alternatyvius degalus
  ir
  energijos kaupimą. Daug dėmesio vandeniliui skiriama 2020 m. liepos mėn. komunikatuose dėl neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos ir ES energetikos sistemos integravimo strategijos, taip pat siekiant sukurti Europos švariojo vandenilio aljansą, kuris suvienytų
  visas suinteresuotąsias šalis
  , kad būtų nustatyti technologijų poreikiai, investavimo galimybės ir reguliavimo kliūtys, trukdančios sukurti švariojo vandenilio ekosistemą Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

susidomėjimas vandeniliu per pastaruosius penkerius metus labai išaugo, visoms valstybėms narėms pasirašius ir ratifikavus Klimato kaitos konferencijos (COP 21) Paryžiaus susitarimą. 2019 m. pabaigoje Komisija pristatė Europos žaliąjį kursą, kuriuo siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Prioritetinės sritys apima švarųjį vandenilį, kuro elementus, kitus alternatyvius degalus
  ir
  energijos kaupimą. Daug dėmesio vandeniliui skiriama 2020 m. liepos mėn. komunikatuose dėl neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos ir ES energetikos sistemos integravimo strategijos, taip pat siekiant sukurti Europos švariojo vandenilio aljansą, kuris suvienytų
  visas suinteresuotąsias šalis
  , kad būtų nustatyti technologijų poreikiai, investavimo galimybės ir reguliavimo kliūtys, trukdančios sukurti švariojo vandenilio ekosistemą Sąjungoje;

| (48) | susidomėjimas vandeniliu per pastaruosius penkerius metus labai išaugo, visoms valstybėms narėms pasirašius ir ratifikavus Klimato kaitos konferencijos (COP 21) Paryžiaus susitarimą. 2019 m. pabaigoje Komisija pristatė Europos žaliąjį kursą, kuriuo siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje
  vėliausiai
  2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Prioritetinės sritys apima švarųjį vandenilį, kuro elementus, kitus alternatyvius degalus, energijos kaupimą
  ir išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijas
  . Daug dėmesio vandeniliui skiriama 2020 m. liepos mėn. komunikatuose dėl neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos ir ES energetikos sistemos integravimo strategijos
  ir 2021 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos strategijos dėl vandenilio

   (1a), taip pat siekiant sukurti Europos švariojo vandenilio aljansą, kuris suvienytų
  visus suinteresuotuosius subjektus
  , kad būtų nustatyti technologijų
  mokslinių tyrimų ir infrastruktūros
  poreikiai, investavimo galimybės ir reguliavimo
  bei ekonominės
  kliūtys, trukdančios sukurti švariojo vandenilio ekosistemą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(48)

susidomėjimas vandeniliu per pastaruosius penkerius metus labai išaugo, visoms valstybėms narėms pasirašius ir ratifikavus Klimato kaitos konferencijos (COP 21) Paryžiaus susitarimą. 2019 m. pabaigoje Komisija pristatė Europos žaliąjį kursą, kuriuo siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje
  vėliausiai
  2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Prioritetinės sritys apima švarųjį vandenilį, kuro elementus, kitus alternatyvius degalus, energijos kaupimą
  ir išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijas
  . Daug dėmesio vandeniliui skiriama 2020 m. liepos mėn. komunikatuose dėl neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos ir ES energetikos sistemos integravimo strategijos
  ir 2021 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos strategijos dėl vandenilio

   (1a), taip pat siekiant sukurti Europos švariojo vandenilio aljansą, kuris suvienytų
  visus suinteresuotuosius subjektus
  , kad būtų nustatyti technologijų
  mokslinių tyrimų ir infrastruktūros
  poreikiai, investavimo galimybės ir reguliavimo
  bei ekonominės
  kliūtys, trukdančios sukurti švariojo vandenilio ekosistemą Sąjungoje;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | nuo 2008 m. remiama speciali su vandenilio panaudojimu susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, daugiausia pasitelkiant kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones (KEV bendrąją įmonę ir 2 KEV bendrąją įmonę) pagal BP 7 ir programą „Horizontas 2020“, taip pat tradicinius bendradarbiavimo projektus, apimančius visus vandenilio vertės grandinės etapus ir (arba) sritis. Švariojo vandenilio bendroji įmonė turėtų stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinius pajėgumus, kad paspartintų rinkai paruoštų pažangiųjų švariojo vandenilio taikomųjų programų kūrimą ir tobulinimą energetikos, transporto, statybos ir pramoninio galutinio naudojimo srityse. Tai bus įmanoma tik padidinus Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės, visų pirma MVĮ, konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

nuo 2008 m. remiama speciali su vandenilio panaudojimu susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, daugiausia pasitelkiant kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones (KEV bendrąją įmonę ir 2 KEV bendrąją įmonę) pagal BP 7 ir programą „Horizontas 2020“, taip pat tradicinius bendradarbiavimo projektus, apimančius visus vandenilio vertės grandinės etapus ir (arba) sritis. Švariojo vandenilio bendroji įmonė turėtų stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinius pajėgumus, kad paspartintų rinkai paruoštų pažangiųjų švariojo vandenilio taikomųjų programų kūrimą ir tobulinimą energetikos, transporto, statybos ir pramoninio galutinio naudojimo srityse. Tai bus įmanoma tik padidinus Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės, visų pirma MVĮ, konkurencingumą;

| (49) | nuo 2008 m. remiama speciali su vandenilio panaudojimu susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, daugiausia pasitelkiant kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones (KEV bendrąją įmonę ir 2 KEV bendrąją įmonę) pagal BP 7 ir programą „Horizontas 2020“, taip pat tradicinius bendradarbiavimo projektus, apimančius visus vandenilio vertės grandinės etapus ir (arba) sritis. Švariojo vandenilio bendroji įmonė turėtų stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinius pajėgumus, kad paspartintų rinkai paruoštų pažangiųjų švariojo vandenilio taikomųjų programų kūrimą ir tobulinimą energetikos,
  aviacijos, jūrų ir sunkiojo
  transporto, statybos ir pramoninio galutinio naudojimo srityse. Tai bus įmanoma tik padidinus Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės, visų pirma MVĮ
  ir startuolių
  , konkurencingumą; |
| --- | --- |

(49)

nuo 2008 m. remiama speciali su vandenilio panaudojimu susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, daugiausia pasitelkiant kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones (KEV bendrąją įmonę ir 2 KEV bendrąją įmonę) pagal BP 7 ir programą „Horizontas 2020“, taip pat tradicinius bendradarbiavimo projektus, apimančius visus vandenilio vertės grandinės etapus ir (arba) sritis. Švariojo vandenilio bendroji įmonė turėtų stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinius pajėgumus, kad paspartintų rinkai paruoštų pažangiųjų švariojo vandenilio taikomųjų programų kūrimą ir tobulinimą energetikos,
  aviacijos, jūrų ir sunkiojo
  transporto, statybos ir pramoninio galutinio naudojimo srityse. Tai bus įmanoma tik padidinus Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės, visų pirma MVĮ
  ir startuolių
  , konkurencingumą;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

51 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (51) | kadangi vandenilis gali būti naudojamas kaip kuras, taip pat energijai nešti ir kaupti, labai svarbu, kad Švariojo vandenilio partnerystė padėtų užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą su daugeliu kitų programos „Europos horizontas“ partnerysčių, visų pirma galutinio naudojimo srityje. Švariojo vandenilio partnerystė visų pirma turėtų būti susijusi su netaršiu kelių ir vandens transportu, Europos geležinkeliu, netaršia aviacija, planetos procesais ir švaraus plieno partnerystėmis. Šiuo tikslu turėtų būti sukurta valdybai atskaitinga struktūra, kad būtų užtikrintas šių partnerysčių bendradarbiavimas ir sąveika vandenilio srityje. Švariojo vandenilio iniciatyva būtų vienintelė partnerystė, skirta vandenilio gamybos technologijų klausimui spręsti. Bendradarbiaujant su galutinio naudojimo partnerystėmis visų pirma turėtų būti siekiama pademonstruoti technologiją ir bendrai apibrėžti specifikacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51)

kadangi vandenilis gali būti naudojamas kaip kuras, taip pat energijai nešti ir kaupti, labai svarbu, kad Švariojo vandenilio partnerystė padėtų užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą su daugeliu kitų programos „Europos horizontas“ partnerysčių, visų pirma galutinio naudojimo srityje. Švariojo vandenilio partnerystė visų pirma turėtų būti susijusi su netaršiu kelių ir vandens transportu, Europos geležinkeliu, netaršia aviacija, planetos procesais ir švaraus plieno partnerystėmis. Šiuo tikslu turėtų būti sukurta valdybai atskaitinga struktūra, kad būtų užtikrintas šių partnerysčių bendradarbiavimas ir sąveika vandenilio srityje. Švariojo vandenilio iniciatyva būtų vienintelė partnerystė, skirta vandenilio gamybos technologijų klausimui spręsti. Bendradarbiaujant su galutinio naudojimo partnerystėmis visų pirma turėtų būti siekiama pademonstruoti technologiją ir bendrai apibrėžti specifikacijas;

| (51) | kadangi vandenilis gali būti naudojamas kaip kuras, taip pat energijai nešti ir kaupti, labai svarbu, kad Švariojo vandenilio partnerystė padėtų užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą su daugeliu kitų programos „Europos horizontas“ partnerysčių, visų pirma galutinio naudojimo srityje
  , ir dalyvautų bendriems Europos interesams svarbiuose projektuose
  . Švariojo vandenilio partnerystė visų pirma turėtų būti susijusi
  ir kurti sinergiją
  su netaršiu kelių ir vandens transportu, Europos geležinkeliu, netaršia aviacija, planetos procesais ir švaraus plieno partnerystėmis. Šiuo tikslu turėtų būti sukurta valdybai atskaitinga struktūra, kad būtų užtikrintas šių partnerysčių bendradarbiavimas ir sąveika vandenilio srityje. Švariojo vandenilio iniciatyva būtų vienintelė partnerystė, skirta vandenilio gamybos technologijų
  ir infrastruktūros
  klausimui spręsti. Bendradarbiaujant su galutinio naudojimo partnerystėmis visų pirma turėtų būti siekiama pademonstruoti technologiją ir bendrai apibrėžti specifikacijas; |
| --- | --- |

(51)

kadangi vandenilis gali būti naudojamas kaip kuras, taip pat energijai nešti ir kaupti, labai svarbu, kad Švariojo vandenilio partnerystė padėtų užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą su daugeliu kitų programos „Europos horizontas“ partnerysčių, visų pirma galutinio naudojimo srityje
  , ir dalyvautų bendriems Europos interesams svarbiuose projektuose
  . Švariojo vandenilio partnerystė visų pirma turėtų būti susijusi
  ir kurti sinergiją
  su netaršiu kelių ir vandens transportu, Europos geležinkeliu, netaršia aviacija, planetos procesais ir švaraus plieno partnerystėmis. Šiuo tikslu turėtų būti sukurta valdybai atskaitinga struktūra, kad būtų užtikrintas šių partnerysčių bendradarbiavimas ir sąveika vandenilio srityje. Švariojo vandenilio iniciatyva būtų vienintelė partnerystė, skirta vandenilio gamybos technologijų
  ir infrastruktūros
  klausimui spręsti. Bendradarbiaujant su galutinio naudojimo partnerystėmis visų pirma turėtų būti siekiama pademonstruoti technologiją ir bendrai apibrėžti specifikacijas;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | Europos žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo. Prioritetinės sritys apima perėjimo prie darnaus ir išmaniojo judumo paspartinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

Europos žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo. Prioritetinės sritys apima perėjimo prie darnaus ir išmaniojo judumo paspartinimą;

| (53) | Europos žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai
  energiją ir
  išteklius naudojančia
  , tvaria
  ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo. Prioritetinės sritys apima perėjimo prie darnaus ir išmaniojo judumo paspartinimą; |
| --- | --- |

(53)

Europos žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai
  energiją ir
  išteklius naudojančia
  , tvaria
  ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo. Prioritetinės sritys apima perėjimo prie darnaus ir išmaniojo judumo paspartinimą;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

54 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (54) | Komisijos komunikate dėl naujos Europos pramonės strategijos (22) (2020 m. kovo mėn.) pabrėžiama, kad darnaus ir išmaniojo judumo pramonėms šakoms, pavyzdžiui, geležinkelių pramonei, tenka atsakomybė ir jos turi potencialą skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti Europos pramonės konkurencingumą ir gerinti sujungiamumą. Todėl kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens transportas turėtų padėti iki 2050 m. 90 proc. sumažinti transporto išmetamą teršalų kiekį. Didelė dalis iš 75 proc. šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54)

Komisijos komunikate dėl naujos Europos pramonės strategijos (22) (2020 m. kovo mėn.) pabrėžiama, kad darnaus ir išmaniojo judumo pramonėms šakoms, pavyzdžiui, geležinkelių pramonei, tenka atsakomybė ir jos turi potencialą skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti Europos pramonės konkurencingumą ir gerinti sujungiamumą. Todėl kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens transportas turėtų padėti iki 2050 m. 90 proc. sumažinti transporto išmetamą teršalų kiekį. Didelė dalis iš 75 proc. šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais;

| (54) | Komisijos komunikate dėl naujos Europos pramonės strategijos (22) (2020 m. kovo mėn.)
  , įskaitant atnaujintą 2021 m. gegužės mėn. redakciją,
  pabrėžiama, kad darnaus ir išmaniojo judumo pramonėms šakoms, pavyzdžiui, geležinkelių pramonei, tenka atsakomybė ir jos turi potencialą skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti Europos pramonės konkurencingumą
  , skatinti ekonomikos atsigavimą
  ir gerinti sujungiamumą. Todėl kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens transportas turėtų padėti iki 2050 m. 90 proc. sumažinti transporto išmetamą teršalų kiekį. Didelė dalis iš 75 proc. šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais; |
| --- | --- |

(54)

Komisijos komunikate dėl naujos Europos pramonės strategijos (22) (2020 m. kovo mėn.)
  , įskaitant atnaujintą 2021 m. gegužės mėn. redakciją,
  pabrėžiama, kad darnaus ir išmaniojo judumo pramonėms šakoms, pavyzdžiui, geležinkelių pramonei, tenka atsakomybė ir jos turi potencialą skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti Europos pramonės konkurencingumą
  , skatinti ekonomikos atsigavimą
  ir gerinti sujungiamumą. Todėl kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens transportas turėtų padėti iki 2050 m. 90 proc. sumažinti transporto išmetamą teršalų kiekį. Didelė dalis iš 75 proc. šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

56 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (56) | Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslas turėtų būti sukurti didelio pajėgumo integruotą Europos geležinkelių tinklą, pašalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiško integravimo sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas. Turėtų būti išnaudotas didžiulis skaitmeninimo ir automatizavimo potencialas, kad būtų sumažintos geležinkelių sąnaudos, sustiprinti pajėgumai ir padidintas jų lankstumas bei patikimumas, ir tai turėtų būti grindžiama tvirta pavyzdine funkcine sistemos struktūra, kuria dalijasi sektorius, derindamas veiksmus su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(56)

Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslas turėtų būti sukurti didelio pajėgumo integruotą Europos geležinkelių tinklą, pašalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiško integravimo sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas. Turėtų būti išnaudotas didžiulis skaitmeninimo ir automatizavimo potencialas, kad būtų sumažintos geležinkelių sąnaudos, sustiprinti pajėgumai ir padidintas jų lankstumas bei patikimumas, ir tai turėtų būti grindžiama tvirta pavyzdine funkcine sistemos struktūra, kuria dalijasi sektorius, derindamas veiksmus su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra;

| (56) | Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslas turėtų būti sukurti didelio pajėgumo integruotą Europos geležinkelių tinklą,
  kuriuo siekiama užtikrinti aukščiausius saugos standartus galutiniams naudotojams, įskaitant keleivius, ir geležinkelių sektoriaus darbuotojams,
  pašalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiško integravimo sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas
  , įskaitant tęstinės kelionės bilietų pardavimą
  . Turėtų būti išnaudotas didžiulis skaitmeninimo ir automatizavimo potencialas, kad būtų sumažintos geležinkelių sąnaudos, sustiprinti pajėgumai ir padidintas jų lankstumas bei patikimumas,
  saugumas ir įtraukumas
  ir tai turėtų būti grindžiama tvirta pavyzdine funkcine sistemos struktūra, kuria dalijasi sektorius, derindamas veiksmus su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra; |
| --- | --- |

(56)

Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslas turėtų būti sukurti didelio pajėgumo integruotą Europos geležinkelių tinklą,
  kuriuo siekiama užtikrinti aukščiausius saugos standartus galutiniams naudotojams, įskaitant keleivius, ir geležinkelių sektoriaus darbuotojams,
  pašalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiško integravimo sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas
  , įskaitant tęstinės kelionės bilietų pardavimą
  . Turėtų būti išnaudotas didžiulis skaitmeninimo ir automatizavimo potencialas, kad būtų sumažintos geležinkelių sąnaudos, sustiprinti pajėgumai ir padidintas jų lankstumas bei patikimumas,
  saugumas ir įtraukumas
  ir tai turėtų būti grindžiama tvirta pavyzdine funkcine sistemos struktūra, kuria dalijasi sektorius, derindamas veiksmus su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

58 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (58) | geležinkeliai yra sudėtinga sistema, glaudžiai susijusi su infrastruktūros valdytojais, geležinkelio įmonėmis (traukinių operatoriais) ir
  atitinkama
  jų
  įranga
  (
  infrastruktūra
  ir
  riedmenimis
  ). Neįmanoma diegti inovacijų be bendrų specifikacijų ir strategijos visoje geležinkelių sistemoje. Todėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sistemos ramsčiu turėtų būti sudarytos sąlygos sektoriui orientuotis į bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, kurios yra geležinkelių sistemos veiklos pagrindas, apibrėžimą. Juo turėtų būti suteiktas bendras pagrindas užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų orientuoti į klientų reikalavimus ir veiklos poreikius, dėl kurių bendrai sutariama, taip pat bendrus klientų reikalavimus ir veiklos poreikius. Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdymo modelis ir sprendimų priėmimo procesas turėtų atspindėti pagrindinį Komisijos vaidmenį suvienijant ir integruojant Europos geležinkelių sistemą, ypač greitai ir veiksmingai įgyvendinant bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, kartu įtraukiant privačius partnerius į patariamąją ir techninės pagalbos teikimo veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(58)

geležinkeliai yra sudėtinga sistema, glaudžiai susijusi su infrastruktūros valdytojais, geležinkelio įmonėmis (traukinių operatoriais) ir
  atitinkama
  jų
  įranga
  (
  infrastruktūra
  ir
  riedmenimis
  ). Neįmanoma diegti inovacijų be bendrų specifikacijų ir strategijos visoje geležinkelių sistemoje. Todėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sistemos ramsčiu turėtų būti sudarytos sąlygos sektoriui orientuotis į bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, kurios yra geležinkelių sistemos veiklos pagrindas, apibrėžimą. Juo turėtų būti suteiktas bendras pagrindas užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų orientuoti į klientų reikalavimus ir veiklos poreikius, dėl kurių bendrai sutariama, taip pat bendrus klientų reikalavimus ir veiklos poreikius. Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdymo modelis ir sprendimų priėmimo procesas turėtų atspindėti pagrindinį Komisijos vaidmenį suvienijant ir integruojant Europos geležinkelių sistemą, ypač greitai ir veiksmingai įgyvendinant bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, kartu įtraukiant privačius partnerius į patariamąją ir techninės pagalbos teikimo veiklą;

| (58) | geležinkeliai yra sudėtinga sistema, glaudžiai susijusi su infrastruktūros valdytojais, geležinkelio įmonėmis (traukinių operatoriais) ir
  atitinkamos
  jų
  įrangos
  (
  pvz., infrastruktūros
  ir
  riedmenų
  )
  tiekėjais
  . Neįmanoma diegti inovacijų be bendrų specifikacijų ir strategijos visoje geležinkelių sistemoje. Todėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sistemos ramsčiu turėtų būti sudarytos sąlygos sektoriui orientuotis į bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, kurios yra geležinkelių sistemos veiklos pagrindas, apibrėžimą. Juo turėtų būti suteiktas bendras pagrindas užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų orientuoti į klientų reikalavimus ir veiklos poreikius
  siekiant užtikrinti didesnes keleivių teises
  , dėl kurių bendrai sutariama, taip pat bendrus klientų reikalavimus ir veiklos poreikius. Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdymo modelis ir sprendimų priėmimo procesas turėtų atspindėti pagrindinį Komisijos vaidmenį suvienijant ir integruojant Europos geležinkelių sistemą, ypač greitai ir veiksmingai įgyvendinant bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, kartu įtraukiant privačius partnerius į patariamąją ir techninės pagalbos teikimo veiklą
  ir atsižvelgiant į galutinių naudotojų, įskaitant keleivius, ir darbuotojų poreikius, ypatingą dėmesį skiriant saugumui ir įtraukčiai
  ; |
| --- | --- |

(58)

geležinkeliai yra sudėtinga sistema, glaudžiai susijusi su infrastruktūros valdytojais, geležinkelio įmonėmis (traukinių operatoriais) ir
  atitinkamos
  jų
  įrangos
  (
  pvz., infrastruktūros
  ir
  riedmenų
  )
  tiekėjais
  . Neįmanoma diegti inovacijų be bendrų specifikacijų ir strategijos visoje geležinkelių sistemoje. Todėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sistemos ramsčiu turėtų būti sudarytos sąlygos sektoriui orientuotis į bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, kurios yra geležinkelių sistemos veiklos pagrindas, apibrėžimą. Juo turėtų būti suteiktas bendras pagrindas užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų orientuoti į klientų reikalavimus ir veiklos poreikius
  siekiant užtikrinti didesnes keleivių teises
  , dėl kurių bendrai sutariama, taip pat bendrus klientų reikalavimus ir veiklos poreikius. Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdymo modelis ir sprendimų priėmimo procesas turėtų atspindėti pagrindinį Komisijos vaidmenį suvienijant ir integruojant Europos geležinkelių sistemą, ypač greitai ir veiksmingai įgyvendinant bendrą veiklos koncepciją ir sistemos struktūrą, kartu įtraukiant privačius partnerius į patariamąją ir techninės pagalbos teikimo veiklą
  ir atsižvelgiant į galutinių naudotojų, įskaitant keleivius, ir darbuotojų poreikius, ypatingą dėmesį skiriant saugumui ir įtraukčiai
  ;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

61 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (61) | atsižvelgdama į 
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų
  , visų pirma 3 DVT, ir komunikato dėl visapusiškos strategijos su Afrika kūrimo (23) prioritetus, Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti prie sveiko gyvenimo užtikrinimo ir gerovės visiems skatinimo, kurti dar stipresnę partnerystę tarp mūsų dviejų žemynų ir remti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtrą Afrikoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, be kitų vadinamųjų sveikatos technologijų, turėtų spręsti tinkamos diagnostikos, gydymo ir vakcinų trūkumo klausimą, siekiant spręsti infekcinių ligų, pavyzdžiui, ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat kitų su skurdu susijusių ir apleistų infekcinių ligų, kurios paplitusios Afrikoje, ypač Užsachario Afrikoje, problemą. COVID-19 pandemija parodė, kad stiprėjant įvairių pasaulio regionų ryšiams per pasaulinę prekybą ir turizmą infekcinės ligos gali greitai išplisti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu kurti sveikatos technologijas, siekiant apriboti infekcinių ligų plitimą ir su jomis kovoti joms išplitus, taip pat apsaugoti atitinkamų šalių ir Sąjungos piliečių sveikatą. Siekiant, kad pirmavimas pasaulinės sveikatos priežiūros srityje būtų stipresnis už dabartinę EDCTP2 iniciatyvą, partnerystės taikymo sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų reagavimą į kylančias infekcinių ligų grėsmes, didėjančias atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir neužkrečiamųjų ligų bendras problemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(61)

atsižvelgdama į 
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų
  , visų pirma 3 DVT, ir komunikato dėl visapusiškos strategijos su Afrika kūrimo (23) prioritetus, Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti prie sveiko gyvenimo užtikrinimo ir gerovės visiems skatinimo, kurti dar stipresnę partnerystę tarp mūsų dviejų žemynų ir remti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtrą Afrikoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, be kitų vadinamųjų sveikatos technologijų, turėtų spręsti tinkamos diagnostikos, gydymo ir vakcinų trūkumo klausimą, siekiant spręsti infekcinių ligų, pavyzdžiui, ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat kitų su skurdu susijusių ir apleistų infekcinių ligų, kurios paplitusios Afrikoje, ypač Užsachario Afrikoje, problemą. COVID-19 pandemija parodė, kad stiprėjant įvairių pasaulio regionų ryšiams per pasaulinę prekybą ir turizmą infekcinės ligos gali greitai išplisti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu kurti sveikatos technologijas, siekiant apriboti infekcinių ligų plitimą ir su jomis kovoti joms išplitus, taip pat apsaugoti atitinkamų šalių ir Sąjungos piliečių sveikatą. Siekiant, kad pirmavimas pasaulinės sveikatos priežiūros srityje būtų stipresnis už dabartinę EDCTP2 iniciatyvą, partnerystės taikymo sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų reagavimą į kylančias infekcinių ligų grėsmes, didėjančias atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir neužkrečiamųjų ligų bendras problemas;

| (61) | atsižvelgdama į 
  JT DVT
  , visų pirma 3 DVT, ir komunikato dėl visapusiškos strategijos su Afrika kūrimo (23) prioritetus, Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti prie sveiko gyvenimo užtikrinimo ir gerovės visiems skatinimo, kurti dar stipresnę partnerystę tarp mūsų dviejų žemynų ir remti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtrą Afrikoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, be kitų vadinamųjų sveikatos technologijų, turėtų spręsti tinkamos diagnostikos, gydymo ir vakcinų trūkumo klausimą, siekiant spręsti infekcinių ligų, pavyzdžiui, ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat kitų su skurdu susijusių ir apleistų infekcinių ligų, kurios paplitusios Afrikoje, ypač Užsachario Afrikoje, problemą. COVID-19 pandemija parodė, kad stiprėjant įvairių pasaulio regionų ryšiams per pasaulinę prekybą ir turizmą infekcinės ligos gali greitai išplisti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu kurti sveikatos technologijas, siekiant apriboti infekcinių ligų plitimą ir su jomis kovoti joms išplitus, taip pat apsaugoti
  , gerinti bei puoselėti
  atitinkamų šalių ir Sąjungos piliečių sveikatą
  , remiant sveikatingumo skatinimą ir ligų prevenciją, mažinant sveikatos netolygumus ir užtikrinant vienodas galimybes naudotis visomis sveikatos priežiūros paslaugomis
  . Siekiant, kad pirmavimas pasaulinės sveikatos priežiūros srityje būtų stipresnis už dabartinę EDCTP2 iniciatyvą, partnerystės taikymo sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų reagavimą į kylančias infekcinių ligų grėsmes, didėjančias atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir neužkrečiamųjų ligų bendras problemas; |
| --- | --- |

(61)

atsižvelgdama į 
  JT DVT
  , visų pirma 3 DVT, ir komunikato dėl visapusiškos strategijos su Afrika kūrimo (23) prioritetus, Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti prie sveiko gyvenimo užtikrinimo ir gerovės visiems skatinimo, kurti dar stipresnę partnerystę tarp mūsų dviejų žemynų ir remti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtrą Afrikoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, be kitų vadinamųjų sveikatos technologijų, turėtų spręsti tinkamos diagnostikos, gydymo ir vakcinų trūkumo klausimą, siekiant spręsti infekcinių ligų, pavyzdžiui, ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat kitų su skurdu susijusių ir apleistų infekcinių ligų, kurios paplitusios Afrikoje, ypač Užsachario Afrikoje, problemą. COVID-19 pandemija parodė, kad stiprėjant įvairių pasaulio regionų ryšiams per pasaulinę prekybą ir turizmą infekcinės ligos gali greitai išplisti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu kurti sveikatos technologijas, siekiant apriboti infekcinių ligų plitimą ir su jomis kovoti joms išplitus, taip pat apsaugoti
  , gerinti bei puoselėti
  atitinkamų šalių ir Sąjungos piliečių sveikatą
  , remiant sveikatingumo skatinimą ir ligų prevenciją, mažinant sveikatos netolygumus ir užtikrinant vienodas galimybes naudotis visomis sveikatos priežiūros paslaugomis
  . Siekiant, kad pirmavimas pasaulinės sveikatos priežiūros srityje būtų stipresnis už dabartinę EDCTP2 iniciatyvą, partnerystės taikymo sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų reagavimą į kylančias infekcinių ligų grėsmes, didėjančias atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir neužkrečiamųjų ligų bendras problemas;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

62 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (62) | norint šiuolaikinėmis technologijomis kovoti su Užsachario Afriką veikiančiomis infekcinėmis ligomis, reikia įtraukti daug subjektų ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų tarpininkauti kuriant produktyvius ir tvarius Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tinklus ir skatinant bendradarbiavimą, užmezgant ryšius su daugeliu privačiojo ir viešojo sektorių organizacijų, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas projektų ir institucijų srityje. Įgyvendinant šią programą taip pat turėtų būti padedama užmegzti naujus Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių bendradarbiavimo ryšius, kad Užsachario Afrikoje būtų atliekami daugiašaliai įvairių teritorijų tyrimai. Be to, reguliari tarptautinė konferencija, EDCTP forumas, turėtų sudaryti sąlygas Europos, Afrikos ir kitų šalių mokslininkams ir atitinkamiems tinklams dalytis išvadomis ir sumanymais bei užmegzti bendradarbiavimo ryšius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(62)

norint šiuolaikinėmis technologijomis kovoti su Užsachario Afriką veikiančiomis infekcinėmis ligomis, reikia įtraukti daug subjektų ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų tarpininkauti kuriant produktyvius ir tvarius Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tinklus ir skatinant bendradarbiavimą, užmezgant ryšius su daugeliu privačiojo ir viešojo sektorių organizacijų, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas projektų ir institucijų srityje. Įgyvendinant šią programą taip pat turėtų būti padedama užmegzti naujus Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių bendradarbiavimo ryšius, kad Užsachario Afrikoje būtų atliekami daugiašaliai įvairių teritorijų tyrimai. Be to, reguliari tarptautinė konferencija, EDCTP forumas, turėtų sudaryti sąlygas Europos, Afrikos ir kitų šalių mokslininkams ir atitinkamiems tinklams dalytis išvadomis ir sumanymais bei užmegzti bendradarbiavimo ryšius;

| (62) | norint šiuolaikinėmis technologijomis kovoti su Užsachario Afriką veikiančiomis infekcinėmis ligomis, reikia įtraukti daug subjektų ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų tarpininkauti kuriant produktyvius ir tvarius Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tinklus ir skatinant bendradarbiavimą, užmezgant ryšius su daugeliu privačiojo
  , ne pelno
  ir viešojo sektorių organizacijų, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas projektų ir institucijų srityje.
  EDCTP3 bendroji įmonė turėtų sukurti tvirtus ryšius ir sąveiką su iki šiol Europos plėtros fondo įgyvendinamomis iniciatyvomis ir turėtų pagerinti veiksmų koordinavimą įvairiose veiklos srityse, bendradarbiaujant gebėjimų stiprinimo ir dalijimosi įrenginiais bei infrastruktūra srityse, vykdydama veiksmus, remiamus pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę Afrikoje.
  Įgyvendinant šią programą taip pat turėtų būti padedama užmegzti naujus Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių bendradarbiavimo ryšius, kad Užsachario Afrikoje būtų atliekami daugiašaliai įvairių teritorijų tyrimai. Be to, reguliari tarptautinė konferencija, EDCTP forumas, turėtų sudaryti sąlygas Europos, Afrikos ir kitų šalių mokslininkams ir atitinkamiems tinklams dalytis išvadomis ir sumanymais bei užmegzti bendradarbiavimo ryšius; |
| --- | --- |

(62)

norint šiuolaikinėmis technologijomis kovoti su Užsachario Afriką veikiančiomis infekcinėmis ligomis, reikia įtraukti daug subjektų ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų tarpininkauti kuriant produktyvius ir tvarius Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tinklus ir skatinant bendradarbiavimą, užmezgant ryšius su daugeliu privačiojo
  , ne pelno
  ir viešojo sektorių organizacijų, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas projektų ir institucijų srityje.
  EDCTP3 bendroji įmonė turėtų sukurti tvirtus ryšius ir sąveiką su iki šiol Europos plėtros fondo įgyvendinamomis iniciatyvomis ir turėtų pagerinti veiksmų koordinavimą įvairiose veiklos srityse, bendradarbiaujant gebėjimų stiprinimo ir dalijimosi įrenginiais bei infrastruktūra srityse, vykdydama veiksmus, remiamus pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę Afrikoje.
  Įgyvendinant šią programą taip pat turėtų būti padedama užmegzti naujus Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių bendradarbiavimo ryšius, kad Užsachario Afrikoje būtų atliekami daugiašaliai įvairių teritorijų tyrimai. Be to, reguliari tarptautinė konferencija, EDCTP forumas, turėtų sudaryti sąlygas Europos, Afrikos ir kitų šalių mokslininkams ir atitinkamiems tinklams dalytis išvadomis ir sumanymais bei užmegzti bendradarbiavimo ryšius;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

64 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (64) | itin svarbu, kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojama arba kitaip pagal jos darbo programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla visiškai atitiktų
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių
  chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, etikos principus, įtrauktus į Pasaulio gydytojų asociacijos Helsinkio deklaracijos 2008 m. redakciją, gerosios klinikinės praktikos standartus, kuriuos patvirtino Tarptautinė taryba dėl žmonėms skirtų vaistinių preparatų registracijai taikomų techninių reikalavimų suderinimo, atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir šalių, kuriose bus vykdoma mokslinių tyrimų veikla, vietos etikos reikalavimus. Be to, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų reikalauti, kad inovacijos ir intervenciniai veiksmai, parengti remiantis pagal programą remiamų netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų įperkami ir prieinami pažeidžiamoms gyventojų grupėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(64)

itin svarbu, kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojama arba kitaip pagal jos darbo programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla visiškai atitiktų
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių
  chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, etikos principus, įtrauktus į Pasaulio gydytojų asociacijos Helsinkio deklaracijos 2008 m. redakciją, gerosios klinikinės praktikos standartus, kuriuos patvirtino Tarptautinė taryba dėl žmonėms skirtų vaistinių preparatų registracijai taikomų techninių reikalavimų suderinimo, atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir šalių, kuriose bus vykdoma mokslinių tyrimų veikla, vietos etikos reikalavimus. Be to, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų reikalauti, kad inovacijos ir intervenciniai veiksmai, parengti remiantis pagal programą remiamų netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų įperkami ir prieinami pažeidžiamoms gyventojų grupėms;

| (64) | itin svarbu, kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojama arba kitaip pagal jos darbo programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla visiškai atitiktų Chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, etikos principus, įtrauktus į Pasaulio gydytojų asociacijos Helsinkio deklaracijos 2008 m. redakciją, gerosios klinikinės praktikos standartus, kuriuos patvirtino Tarptautinė taryba dėl žmonėms skirtų vaistinių preparatų registracijai taikomų techninių reikalavimų suderinimo, atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir šalių, kuriose bus vykdoma mokslinių tyrimų veikla, vietos etikos reikalavimus. Be to, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų reikalauti, kad inovacijos ir intervenciniai veiksmai, parengti remiantis pagal programą remiamų netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų įperkami ir prieinami pažeidžiamoms gyventojų grupėms
  , gyvenančioms mažų išteklių sąlygomis. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė taip pat turėtų teikti paramą steigiant etikos komitetus Afrikos šalyse, remdama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą; |
| --- | --- |

(64)

itin svarbu, kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojama arba kitaip pagal jos darbo programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla visiškai atitiktų Chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, etikos principus, įtrauktus į Pasaulio gydytojų asociacijos Helsinkio deklaracijos 2008 m. redakciją, gerosios klinikinės praktikos standartus, kuriuos patvirtino Tarptautinė taryba dėl žmonėms skirtų vaistinių preparatų registracijai taikomų techninių reikalavimų suderinimo, atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir šalių, kuriose bus vykdoma mokslinių tyrimų veikla, vietos etikos reikalavimus. Be to, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų reikalauti, kad inovacijos ir intervenciniai veiksmai, parengti remiantis pagal programą remiamų netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų įperkami ir prieinami pažeidžiamoms gyventojų grupėms
  , gyvenančioms mažų išteklių sąlygomis. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė taip pat turėtų teikti paramą steigiant etikos komitetus Afrikos šalyse, remdama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

65 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (65) | kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė sėkmingai veiktų ir skatintų dalyvauti partnerystėje, bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti skiriamas tik juridiniams asmenims, turintiems teisę gauti finansavimą pagal programą „Europos horizontas“ ir įsteigtiems Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. European and Developing Countries Clinical Trials Partnership, EDCTP) asociaciją sudarančiose valstybėse. Kitose Sąjungos valstybėse narėse, asocijuotosiose valstybėse ir Užsachario Afrikos šalyse įsteigti subjektai vis dar turėtų galėti dalyvauti kvietimuose teikti pasiūlymus negaudami finansavimo. Be to, kitose nei EDCTP3 asociacijos narės šalyse įsteigtiems subjektams taip pat turėtų būti suteikta galimybė gauti finansavimą pagal kvietimus teikti pasiūlymus konkrečiomis temomis arba kvietimo teikti pasiūlymus, kuriais būtų sprendžiama visuomenės sveikatos problema, atveju, kai tai numatyta darbo programoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų imtis visų tinkamų priemonių, įskaitant sutartines, kad apsaugotų Sąjungos finansinius interesus. Reikėtų siekti sudaryti mokslo ir technologijų susitarimus su trečiosiomis valstybėmis. Prieš juos sudarant, kai subjektai, įsteigti trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja gaudami finansavimą netiesioginiams veiksmams, EDCTP3 BĮ turėtų taikyti alternatyvias Sąjungos interesų apsaugos priemones: veiksmo finansinis koordinatorius turėtų būti įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje, o dotacijos susitarimo išankstinio finansavimo suma ir atsakomybės nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad būtų tinkamai atsižvelgta į finansinę riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(65)

kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė sėkmingai veiktų ir skatintų dalyvauti partnerystėje, bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti skiriamas tik juridiniams asmenims, turintiems teisę gauti finansavimą pagal programą „Europos horizontas“ ir įsteigtiems Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. European and Developing Countries Clinical Trials Partnership, EDCTP) asociaciją sudarančiose valstybėse. Kitose Sąjungos valstybėse narėse, asocijuotosiose valstybėse ir Užsachario Afrikos šalyse įsteigti subjektai vis dar turėtų galėti dalyvauti kvietimuose teikti pasiūlymus negaudami finansavimo. Be to, kitose nei EDCTP3 asociacijos narės šalyse įsteigtiems subjektams taip pat turėtų būti suteikta galimybė gauti finansavimą pagal kvietimus teikti pasiūlymus konkrečiomis temomis arba kvietimo teikti pasiūlymus, kuriais būtų sprendžiama visuomenės sveikatos problema, atveju, kai tai numatyta darbo programoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų imtis visų tinkamų priemonių, įskaitant sutartines, kad apsaugotų Sąjungos finansinius interesus. Reikėtų siekti sudaryti mokslo ir technologijų susitarimus su trečiosiomis valstybėmis. Prieš juos sudarant, kai subjektai, įsteigti trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja gaudami finansavimą netiesioginiams veiksmams, EDCTP3 BĮ turėtų taikyti alternatyvias Sąjungos interesų apsaugos priemones: veiksmo finansinis koordinatorius turėtų būti įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje, o dotacijos susitarimo išankstinio finansavimo suma ir atsakomybės nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad būtų tinkamai atsižvelgta į finansinę riziką;

| (65) | kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė sėkmingai veiktų ir skatintų dalyvauti partnerystėje, bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti skiriamas tik juridiniams asmenims, turintiems teisę gauti finansavimą pagal programą „Europos horizontas“ ir įsteigtiems Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. European and Developing Countries Clinical Trials Partnership, EDCTP) asociaciją sudarančiose valstybėse. Kitose Sąjungos valstybėse narėse, asocijuotosiose valstybėse ir Užsachario Afrikos šalyse įsteigti subjektai vis dar turėtų galėti dalyvauti kvietimuose teikti pasiūlymus negaudami finansavimo. Be to, kitose nei EDCTP3 asociacijos narės šalyse įsteigtiems subjektams taip pat turėtų būti suteikta galimybė gauti finansavimą pagal kvietimus teikti pasiūlymus konkrečiomis temomis arba kvietimo teikti pasiūlymus, kuriais būtų sprendžiama visuomenės sveikatos problema, atveju, kai tai numatyta darbo programoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų imtis visų tinkamų priemonių, įskaitant sutartines, kad apsaugotų Sąjungos finansinius interesus. Reikėtų siekti sudaryti mokslo ir technologijų susitarimus su trečiosiomis valstybėmis. Prieš juos sudarant, kai subjektai, įsteigti trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja gaudami finansavimą netiesioginiams veiksmams, EDCTP3 BĮ turėtų taikyti alternatyvias Sąjungos interesų apsaugos priemones:
  išskyrus atvejus, kai projektams vadovauja Afrikos subjektai ir šalys,
  veiksmo finansinis koordinatorius turėtų būti įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje, o dotacijos susitarimo išankstinio finansavimo suma ir atsakomybės nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad būtų tinkamai atsižvelgta į finansinę riziką; |
| --- | --- |

(65)

kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė sėkmingai veiktų ir skatintų dalyvauti partnerystėje, bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti skiriamas tik juridiniams asmenims, turintiems teisę gauti finansavimą pagal programą „Europos horizontas“ ir įsteigtiems Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. European and Developing Countries Clinical Trials Partnership, EDCTP) asociaciją sudarančiose valstybėse. Kitose Sąjungos valstybėse narėse, asocijuotosiose valstybėse ir Užsachario Afrikos šalyse įsteigti subjektai vis dar turėtų galėti dalyvauti kvietimuose teikti pasiūlymus negaudami finansavimo. Be to, kitose nei EDCTP3 asociacijos narės šalyse įsteigtiems subjektams taip pat turėtų būti suteikta galimybė gauti finansavimą pagal kvietimus teikti pasiūlymus konkrečiomis temomis arba kvietimo teikti pasiūlymus, kuriais būtų sprendžiama visuomenės sveikatos problema, atveju, kai tai numatyta darbo programoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų imtis visų tinkamų priemonių, įskaitant sutartines, kad apsaugotų Sąjungos finansinius interesus. Reikėtų siekti sudaryti mokslo ir technologijų susitarimus su trečiosiomis valstybėmis. Prieš juos sudarant, kai subjektai, įsteigti trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja gaudami finansavimą netiesioginiams veiksmams, EDCTP3 BĮ turėtų taikyti alternatyvias Sąjungos interesų apsaugos priemones:
  išskyrus atvejus, kai projektams vadovauja Afrikos subjektai ir šalys,
  veiksmo finansinis koordinatorius turėtų būti įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje, o dotacijos susitarimo išankstinio finansavimo suma ir atsakomybės nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad būtų tinkamai atsižvelgta į finansinę riziką;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

66 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (66) | atsižvelgiant į žmonėms tarnaujančios ekonomikos ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios
  Europos
  Komisijos prioritetus, Europos pramonė, įskaitant MVĮ, turėtų tapti
  žalesnė
  , žiediškesnė ir skaitmeniškesnė ir išlikti konkurencinga pasaulio mastu. Komisija pabrėžė medicinos priemonių ir skaitmeninių technologijų vaidmenį sprendžiant kylančius uždavinius ir naudojant e. sveikatos paslaugas aukštos kokybės sveikatos priežiūrai teikti, taip pat raginimą užtikrinti įperkamų vaistų tiekimą, kad būtų patenkinti
  Sąjungos
  poreikiai, kartu remiant novatorišką ir pasaulyje pirmaujančią Europos farmacijos pramonę. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslas – padėti didinti Sąjungos sveikatos pramonės
  , kuri yra Sąjungos žinių ekonomikos kertinis akmuo,
  konkurencingumą
  , prisidėti prie aktyvesnės ekonominės veiklos
  kuriant sveikatos technologijas, ypač integruotus sveikatos sprendimus, ir taip tapti priemone
  technologiniam suverenumui
  didinti ir mūsų visuomenės skaitmeninei pertvarkai skatinti. Tokius politinius prioritetus galima pasiekti suburiant svarbiausius subjektus – akademinę bendruomenę, įvairaus dydžio įmones ir galutinius sveikatos inovacijų naudotojus – pagal bendrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų padėti siekti Europos kovos su vėžiu plano (9) ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano (10) COM(2020)0102. (11), Europos vaistų strategija (12) ir Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija (13); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(66)

atsižvelgiant į žmonėms tarnaujančios ekonomikos ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios
  Europos
  Komisijos prioritetus, Europos pramonė, įskaitant MVĮ, turėtų tapti
  žalesnė
  , žiediškesnė ir skaitmeniškesnė ir išlikti konkurencinga pasaulio mastu. Komisija pabrėžė medicinos priemonių ir skaitmeninių technologijų vaidmenį sprendžiant kylančius uždavinius ir naudojant e. sveikatos paslaugas aukštos kokybės sveikatos priežiūrai teikti, taip pat raginimą užtikrinti įperkamų vaistų tiekimą, kad būtų patenkinti
  Sąjungos
  poreikiai, kartu remiant novatorišką ir pasaulyje pirmaujančią Europos farmacijos pramonę. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslas – padėti didinti Sąjungos sveikatos pramonės
  , kuri yra Sąjungos žinių ekonomikos kertinis akmuo,
  konkurencingumą
  , prisidėti prie aktyvesnės ekonominės veiklos
  kuriant sveikatos technologijas, ypač integruotus sveikatos sprendimus, ir taip tapti priemone
  technologiniam suverenumui
  didinti ir mūsų visuomenės skaitmeninei pertvarkai skatinti. Tokius politinius prioritetus galima pasiekti suburiant svarbiausius subjektus – akademinę bendruomenę, įvairaus dydžio įmones ir galutinius sveikatos inovacijų naudotojus – pagal bendrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų padėti siekti Europos kovos su vėžiu plano (9) ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano (10) COM(2020)0102. (11), Europos vaistų strategija (12) ir Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija (13);

| (66) | atsižvelgiant į žmonėms tarnaujančios ekonomikos ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Komisijos prioritetus, Europos pramonė, įskaitant MVĮ
  ir startuolius
  , turėtų tapti
  aplinkos atžvilgiu tvari
  , žiediškesnė ir skaitmeniškesnė ir išlikti konkurencinga pasaulio mastu. Komisija pabrėžė medicinos priemonių
  , geresnės diagnostikos, gydymo būdų
  ir skaitmeninių technologijų vaidmenį sprendžiant kylančius
  su sveikata susijusius
  uždavinius ir naudojant e. sveikatos paslaugas aukštos kokybės sveikatos priežiūrai teikti, taip pat raginimą užtikrinti įperkamų vaistų tiekimą, kad būtų patenkinti
  pacientų
  poreikiai, kartu remiant novatorišką ir pasaulyje pirmaujančią Europos farmacijos pramonę. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslas – padėti didinti Sąjungos sveikatos pramonės konkurencingumą kuriant sveikatos technologijas, ypač integruotus sveikatos sprendimus, ir taip
  gerinti sveikatos paslaugų kokybę ir teikimą visoje Sąjungoje,
  tapti priemone
  technologinei plėtrai ir novatoriškiems sprendimams
  didinti ir mūsų visuomenės skaitmeninei pertvarkai skatinti. Tokius politinius prioritetus galima pasiekti suburiant svarbiausius subjektus –
  viešąjį sektorių,
  akademinę bendruomenę, įvairaus dydžio įmones ir galutinius sveikatos inovacijų naudotojus – pagal bendrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų padėti siekti Europos kovos su vėžiu plano (9)

  , programos „Europos horizontas“ Misijos dėl vėžio
  ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano (10) tikslų
  , taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą su įvairiomis Europos retųjų ligų iniciatyvomis
  . Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų būti suderinta su naująja Europos pramonės strategija (11)

  ir jos atnaujinta redakcija
  , Europos vaistų strategija (12) ir Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija (13)

  . Turėtų būti siekiama sąveikos su Europos reagavimo į ekstremaliąsias sveikatos situacijas institucija (HERA), siekiant sukurti struktūrinio bendradarbiavimo priemonę, kurią taikant Sąjunga galėtų veiksmingiau numatyti su sveikata susijusias grėsmes ir su jomis kovoti. Bendradarbiavimo mechanizmai ir sąveika su programa „ES – sveikatos labui“ taip pat


  naudingi didinant sąjungos pasirengimą tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai, stiprinant sveikatos sistemas ir gerinant naujoviškų farmacijos produktų prieinamumą ir įperkamumą. Bendroji įmonė taip pat turėtų plėtoti sinergiją su Europos sveikatos duomenų erdve, taip pat su mokslinių tyrimų iniciatyvomis retųjų ligų srityje; |
| --- | --- |

(66)

atsižvelgiant į žmonėms tarnaujančios ekonomikos ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Komisijos prioritetus, Europos pramonė, įskaitant MVĮ
  ir startuolius
  , turėtų tapti
  aplinkos atžvilgiu tvari
  , žiediškesnė ir skaitmeniškesnė ir išlikti konkurencinga pasaulio mastu. Komisija pabrėžė medicinos priemonių
  , geresnės diagnostikos, gydymo būdų
  ir skaitmeninių technologijų vaidmenį sprendžiant kylančius
  su sveikata susijusius
  uždavinius ir naudojant e. sveikatos paslaugas aukštos kokybės sveikatos priežiūrai teikti, taip pat raginimą užtikrinti įperkamų vaistų tiekimą, kad būtų patenkinti
  pacientų
  poreikiai, kartu remiant novatorišką ir pasaulyje pirmaujančią Europos farmacijos pramonę. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslas – padėti didinti Sąjungos sveikatos pramonės konkurencingumą kuriant sveikatos technologijas, ypač integruotus sveikatos sprendimus, ir taip
  gerinti sveikatos paslaugų kokybę ir teikimą visoje Sąjungoje,
  tapti priemone
  technologinei plėtrai ir novatoriškiems sprendimams
  didinti ir mūsų visuomenės skaitmeninei pertvarkai skatinti. Tokius politinius prioritetus galima pasiekti suburiant svarbiausius subjektus –
  viešąjį sektorių,
  akademinę bendruomenę, įvairaus dydžio įmones ir galutinius sveikatos inovacijų naudotojus – pagal bendrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų padėti siekti Europos kovos su vėžiu plano (9)

  , programos „Europos horizontas“ Misijos dėl vėžio
  ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano (10) tikslų
  , taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą su įvairiomis Europos retųjų ligų iniciatyvomis
  . Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų būti suderinta su naująja Europos pramonės strategija (11)

  ir jos atnaujinta redakcija
  , Europos vaistų strategija (12) ir Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija (13)

  . Turėtų būti siekiama sąveikos su Europos reagavimo į ekstremaliąsias sveikatos situacijas institucija (HERA), siekiant sukurti struktūrinio bendradarbiavimo priemonę, kurią taikant Sąjunga galėtų veiksmingiau numatyti su sveikata susijusias grėsmes ir su jomis kovoti. Bendradarbiavimo mechanizmai ir sąveika su programa „ES – sveikatos labui“ taip pat


  naudingi didinant sąjungos pasirengimą tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai, stiprinant sveikatos sistemas ir gerinant naujoviškų farmacijos produktų prieinamumą ir įperkamumą. Bendroji įmonė taip pat turėtų plėtoti sinergiją su Europos sveikatos duomenų erdve, taip pat su mokslinių tyrimų iniciatyvomis retųjų ligų srityje;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

67 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (67) | Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė grindžiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (2 NVI bendrosios įmonės) sukaupta patirtimi, įskaitant įgyvendinant šią iniciatyvą atliktą darbą kovojant su COVID-19 pandemija. Vadovaujantis 2 NVI bendrosios įmonės tarpinio vertinimo (14) rekomendacijomis, nauja iniciatyva turi būti sudaromos sąlygos aktyviam kitų pramonės sektorių dalyvavimui farmacijos pramonėje, kad būtų pasinaudota jų ekspertinėmis žiniomis kuriant naujas sveikatos priežiūros intervencines priemones. Todėl pramonės sektoriai turi apimti biofarmacijos, biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorius, įskaitant skaitmeninėje srityje veikiančias įmones. Iniciatyvos taikymo sritis turėtų apimti prevenciją, diagnostiką, gydymą ir ligų valdymą ir turi būti nustatyta atsižvelgiant į didelę naštą pacientams ir (arba) visuomenei dėl ligos sunkumo ir (arba) paveiktų žmonių skaičiaus, taip pat didelį ekonominį šios ligos poveikį pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms. Finansuojami veiksmai turi atitikti Sąjungos visuomenės sveikatos poreikius, jais turi būti remiamas būsimų sveikatos inovacijų, kurios būtų saugios, orientuotos į žmones, veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir prieinamos pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms, kūrimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(67)

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė grindžiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (2 NVI bendrosios įmonės) sukaupta patirtimi, įskaitant įgyvendinant šią iniciatyvą atliktą darbą kovojant su COVID-19 pandemija. Vadovaujantis 2 NVI bendrosios įmonės tarpinio vertinimo (14) rekomendacijomis, nauja iniciatyva turi būti sudaromos sąlygos aktyviam kitų pramonės sektorių dalyvavimui farmacijos pramonėje, kad būtų pasinaudota jų ekspertinėmis žiniomis kuriant naujas sveikatos priežiūros intervencines priemones. Todėl pramonės sektoriai turi apimti biofarmacijos, biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorius, įskaitant skaitmeninėje srityje veikiančias įmones. Iniciatyvos taikymo sritis turėtų apimti prevenciją, diagnostiką, gydymą ir ligų valdymą ir turi būti nustatyta atsižvelgiant į didelę naštą pacientams ir (arba) visuomenei dėl ligos sunkumo ir (arba) paveiktų žmonių skaičiaus, taip pat didelį ekonominį šios ligos poveikį pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms. Finansuojami veiksmai turi atitikti Sąjungos visuomenės sveikatos poreikius, jais turi būti remiamas būsimų sveikatos inovacijų, kurios būtų saugios, orientuotos į žmones, veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir prieinamos pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms, kūrimas;

| (67) | Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė grindžiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (2 NVI bendrosios įmonės) sukaupta patirtimi, įskaitant įgyvendinant šią iniciatyvą atliktą darbą kovojant su COVID-19 pandemija. Vadovaujantis 2 NVI bendrosios įmonės tarpinio vertinimo (14) rekomendacijomis, nauja iniciatyva turi būti sudaromos sąlygos aktyviam kitų pramonės sektorių dalyvavimui farmacijos pramonėje, kad būtų pasinaudota jų ekspertinėmis žiniomis kuriant naujas sveikatos priežiūros intervencines priemones. Todėl pramonės sektoriai turi apimti biofarmacijos, biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorius, įskaitant skaitmeninėje srityje veikiančias įmones.
  Naująja iniciatyva turėtų būti užtikrintas aktyvus pilietinės visuomenės ir pacientų organizacijų dalyvavimas.
  Iniciatyvos taikymo sritis turėtų apimti prevenciją, diagnostiką, gydymą ir ligų valdymą ir turi būti nustatyta atsižvelgiant į didelę naštą pacientams
  , jų šeimoms
  ir (arba) visuomenei dėl ligos sunkumo ir (arba) paveiktų
  arba galinčių patirti poveikį
  žmonių skaičiaus, taip pat didelį ekonominį šios ligos poveikį pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms. Finansuojami veiksmai turi atitikti Sąjungos visuomenės sveikatos poreikius, jais turi būti remiamas būsimų sveikatos inovacijų, kurios būtų saugios, orientuotos į žmones
  ir pacientus
  , veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir prieinamos
  bei įperkamos
  pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms
  bei paslaugoms
  , kūrimas
  , kad būtų pagerinta sveikatos kokybė
  ; |
| --- | --- |

(67)

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė grindžiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (2 NVI bendrosios įmonės) sukaupta patirtimi, įskaitant įgyvendinant šią iniciatyvą atliktą darbą kovojant su COVID-19 pandemija. Vadovaujantis 2 NVI bendrosios įmonės tarpinio vertinimo (14) rekomendacijomis, nauja iniciatyva turi būti sudaromos sąlygos aktyviam kitų pramonės sektorių dalyvavimui farmacijos pramonėje, kad būtų pasinaudota jų ekspertinėmis žiniomis kuriant naujas sveikatos priežiūros intervencines priemones. Todėl pramonės sektoriai turi apimti biofarmacijos, biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorius, įskaitant skaitmeninėje srityje veikiančias įmones.
  Naująja iniciatyva turėtų būti užtikrintas aktyvus pilietinės visuomenės ir pacientų organizacijų dalyvavimas.
  Iniciatyvos taikymo sritis turėtų apimti prevenciją, diagnostiką, gydymą ir ligų valdymą ir turi būti nustatyta atsižvelgiant į didelę naštą pacientams
  , jų šeimoms
  ir (arba) visuomenei dėl ligos sunkumo ir (arba) paveiktų
  arba galinčių patirti poveikį
  žmonių skaičiaus, taip pat didelį ekonominį šios ligos poveikį pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms. Finansuojami veiksmai turi atitikti Sąjungos visuomenės sveikatos poreikius, jais turi būti remiamas būsimų sveikatos inovacijų, kurios būtų saugios, orientuotos į žmones
  ir pacientus
  , veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir prieinamos
  bei įperkamos
  pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms
  bei paslaugoms
  , kūrimas
  , kad būtų pagerinta sveikatos kokybė
  ;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

68 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (68) | siekiant užtikrinti geriausią galimybę kurti naujus mokslo sumanymus ir sėkmingai vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, pagrindiniai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės subjektai turėtų būti įvairių viešojo ir privačiojo sektorių subjektų tyrėjai. Be to, galutiniai naudotojai, pavyzdžiui, Sąjungos piliečiai, sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, turėtų prisidėti prie strateginio iniciatyvos rengimo ir veiklos
  , užtikrindami, kad ji atitiktų jų
  poreikius. Be to, Sąjungos ir nacionalinės reguliavimo institucijos, sveikatos technologijų vertinimo įstaigos ir sveikatos priežiūros subjektai taip pat turėtų kuo anksčiau prisidėti prie partnerystės veiklos, kartu užtikrindami, kad nebūtų interesų konfliktų, siekiant padidinti tikimybę, kad finansuojamų veiksmų rezultatai atitiks įsisavinimui būtinus reikalavimus ir taip pasieks numatomą poveikį. Visa ši parama turėtų padėti geriau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas į sritis, kurių poreikiai neįgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(68)

siekiant užtikrinti geriausią galimybę kurti naujus mokslo sumanymus ir sėkmingai vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, pagrindiniai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės subjektai turėtų būti įvairių viešojo ir privačiojo sektorių subjektų tyrėjai. Be to, galutiniai naudotojai, pavyzdžiui, Sąjungos piliečiai, sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, turėtų prisidėti prie strateginio iniciatyvos rengimo ir veiklos
  , užtikrindami, kad ji atitiktų jų
  poreikius. Be to, Sąjungos ir nacionalinės reguliavimo institucijos, sveikatos technologijų vertinimo įstaigos ir sveikatos priežiūros subjektai taip pat turėtų kuo anksčiau prisidėti prie partnerystės veiklos, kartu užtikrindami, kad nebūtų interesų konfliktų, siekiant padidinti tikimybę, kad finansuojamų veiksmų rezultatai atitiks įsisavinimui būtinus reikalavimus ir taip pasieks numatomą poveikį. Visa ši parama turėtų padėti geriau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas į sritis, kurių poreikiai neįgyvendinti;

| (68) | siekiant užtikrinti geriausią galimybę kurti naujus mokslo sumanymus ir sėkmingai vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, pagrindiniai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės subjektai turėtų būti įvairių viešojo ir privačiojo sektorių subjektų tyrėjai. Be to, galutiniai naudotojai, pavyzdžiui, Sąjungos piliečiai,
  jų šeimos, vartotojų ir pacientų grupės,
  sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai
  ir kitos atitinkamos viešojo intereso grupės iš visos Sąjungos
  , turėtų prisidėti prie strateginio iniciatyvos rengimo ir veiklos
  . Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų užtikrinti, kad jos vykdoma veikla atitiktų šiuos
  poreikius. Be to, Sąjungos ir nacionalinės reguliavimo institucijos, sveikatos technologijų vertinimo įstaigos ir sveikatos priežiūros subjektai taip pat turėtų kuo anksčiau prisidėti prie partnerystės veiklos, kartu užtikrindami, kad nebūtų interesų konfliktų, siekiant padidinti tikimybę, kad finansuojamų veiksmų rezultatai atitiks
  pacientų poreikius ir
  įsisavinimui būtinus reikalavimus ir taip pasieks numatomą poveikį. Visa ši parama turėtų padėti geriau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas į sritis, kurių poreikiai neįgyvendinti
  ar nepakankamai finansuojami
  ; |
| --- | --- |

(68)

siekiant užtikrinti geriausią galimybę kurti naujus mokslo sumanymus ir sėkmingai vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, pagrindiniai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės subjektai turėtų būti įvairių viešojo ir privačiojo sektorių subjektų tyrėjai. Be to, galutiniai naudotojai, pavyzdžiui, Sąjungos piliečiai,
  jų šeimos, vartotojų ir pacientų grupės,
  sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai
  ir kitos atitinkamos viešojo intereso grupės iš visos Sąjungos
  , turėtų prisidėti prie strateginio iniciatyvos rengimo ir veiklos
  . Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų užtikrinti, kad jos vykdoma veikla atitiktų šiuos
  poreikius. Be to, Sąjungos ir nacionalinės reguliavimo institucijos, sveikatos technologijų vertinimo įstaigos ir sveikatos priežiūros subjektai taip pat turėtų kuo anksčiau prisidėti prie partnerystės veiklos, kartu užtikrindami, kad nebūtų interesų konfliktų, siekiant padidinti tikimybę, kad finansuojamų veiksmų rezultatai atitiks
  pacientų poreikius ir
  įsisavinimui būtinus reikalavimus ir taip pasieks numatomą poveikį. Visa ši parama turėtų padėti geriau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas į sritis, kurių poreikiai neįgyvendinti
  ar nepakankamai finansuojami
  ;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

70 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (70) | partnerystės tikslai turėtų būti orientuoti į pasirengimą veikti konkurencinėje aplinkoje ir taip turėtų būti sukurta saugi erdvė veiksmingam įvairių sveikatos technologijų srities įmonių bendradarbiavimui. Siekiant atsižvelgti į integracinį iniciatyvos pobūdį, padėti pašalinti sveikatos pramonės sektorių skirtumus ir stiprinti pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, dauguma pagal iniciatyvą finansuojamų projektų turėtų būti tarpsektoriniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(70)

partnerystės tikslai turėtų būti orientuoti į pasirengimą veikti konkurencinėje aplinkoje ir taip turėtų būti sukurta saugi erdvė veiksmingam įvairių sveikatos technologijų srities įmonių bendradarbiavimui. Siekiant atsižvelgti į integracinį iniciatyvos pobūdį, padėti pašalinti sveikatos pramonės sektorių skirtumus ir stiprinti pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, dauguma pagal iniciatyvą finansuojamų projektų turėtų būti tarpsektoriniai;

| (70) | partnerystės tikslai turėtų būti orientuoti į 
  veikimą nekonkurencinėje aplinkoje ir
  pasirengimą veikti konkurencinėje aplinkoje ir taip turėtų būti sukurta saugi erdvė veiksmingam
  ir efektyviam
  įvairių sveikatos technologijų srities įmonių bendradarbiavimui. Siekiant atsižvelgti į integracinį iniciatyvos pobūdį, padėti pašalinti sveikatos pramonės sektorių skirtumus ir stiprinti pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, dauguma pagal iniciatyvą finansuojamų projektų turėtų būti tarpsektoriniai; |
| --- | --- |

(70)

partnerystės tikslai turėtų būti orientuoti į 
  veikimą nekonkurencinėje aplinkoje ir
  pasirengimą veikti konkurencinėje aplinkoje ir taip turėtų būti sukurta saugi erdvė veiksmingam
  ir efektyviam
  įvairių sveikatos technologijų srities įmonių bendradarbiavimui. Siekiant atsižvelgti į integracinį iniciatyvos pobūdį, padėti pašalinti sveikatos pramonės sektorių skirtumus ir stiprinti pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, dauguma pagal iniciatyvą finansuojamų projektų turėtų būti tarpsektoriniai;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

71 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (71) | terminas „bazinės skaitmeninės technologijos“ reiškia elektroninius komponentus ir sistemas, kuriais grindžiami visi pagrindiniai ekonomikos sektoriai. Komisija pabrėžė, kad šias technologijas Europoje būtina valdyti, visų pirma įgyvendinant tokius Europos politikos prioritetus kaip skaitmeninių technologijų autonomija (30). Atsižvelgiant į šios srities svarbą ir sunkumus, su kuriais Sąjungoje susiduria
  suinteresuotosios šalys
  , būtina nedelsiant imtis veiksmų, kad Europos inovacijų ir vertės grandinėse neliktų silpnų grandžių. Todėl turėtų būti įgyvendintas Sąjungos lygio mechanizmas, kuris padėtų sutelkti ir tikslingai nukreipti valstybių narių, Sąjungos ir privačiojo sektoriaus paramos teikimą elektroninių komponentų ir sistemų moksliniams tyrimams ir inovacijoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(71)

terminas „bazinės skaitmeninės technologijos“ reiškia elektroninius komponentus ir sistemas, kuriais grindžiami visi pagrindiniai ekonomikos sektoriai. Komisija pabrėžė, kad šias technologijas Europoje būtina valdyti, visų pirma įgyvendinant tokius Europos politikos prioritetus kaip skaitmeninių technologijų autonomija (30). Atsižvelgiant į šios srities svarbą ir sunkumus, su kuriais Sąjungoje susiduria
  suinteresuotosios šalys
  , būtina nedelsiant imtis veiksmų, kad Europos inovacijų ir vertės grandinėse neliktų silpnų grandžių. Todėl turėtų būti įgyvendintas Sąjungos lygio mechanizmas, kuris padėtų sutelkti ir tikslingai nukreipti valstybių narių, Sąjungos ir privačiojo sektoriaus paramos teikimą elektroninių komponentų ir sistemų moksliniams tyrimams ir inovacijoms;

| (71) | terminas „bazinės skaitmeninės technologijos“ reiškia elektroninius komponentus ir sistemas, kuriais grindžiami visi pagrindiniai ekonomikos sektoriai. Komisija pabrėžė, kad šias technologijas Europoje būtina valdyti, visų pirma įgyvendinant tokius Europos politikos prioritetus kaip skaitmeninių technologijų autonomija (30). Atsižvelgiant į šios srities svarbą ir sunkumus, su kuriais Sąjungoje susiduria
  suinteresuotieji subjektai
  , būtina nedelsiant imtis veiksmų, kad Europos inovacijų ir vertės grandinėse neliktų silpnų grandžių. Todėl turėtų būti įgyvendintas Sąjungos lygio mechanizmas, kuris padėtų sutelkti ir tikslingai nukreipti valstybių narių, Sąjungos ir privačiojo sektoriaus paramos teikimą elektroninių komponentų ir sistemų moksliniams tyrimams ir inovacijoms
  . Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansas ir Pramonės duomenų, tinklo paribio ir debesijos aljansas taip pat turėtų papildyti bendrųjų įmonių iniciatyvas; |
| --- | --- |

(71)

terminas „bazinės skaitmeninės technologijos“ reiškia elektroninius komponentus ir sistemas, kuriais grindžiami visi pagrindiniai ekonomikos sektoriai. Komisija pabrėžė, kad šias technologijas Europoje būtina valdyti, visų pirma įgyvendinant tokius Europos politikos prioritetus kaip skaitmeninių technologijų autonomija (30). Atsižvelgiant į šios srities svarbą ir sunkumus, su kuriais Sąjungoje susiduria
  suinteresuotieji subjektai
  , būtina nedelsiant imtis veiksmų, kad Europos inovacijų ir vertės grandinėse neliktų silpnų grandžių. Todėl turėtų būti įgyvendintas Sąjungos lygio mechanizmas, kuris padėtų sutelkti ir tikslingai nukreipti valstybių narių, Sąjungos ir privačiojo sektoriaus paramos teikimą elektroninių komponentų ir sistemų moksliniams tyrimams ir inovacijoms
  . Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansas ir Pramonės duomenų, tinklo paribio ir debesijos aljansas taip pat turėtų papildyti bendrųjų įmonių iniciatyvas;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

72 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (72) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dėmesį turėtų skirti aiškiai apibrėžtiems klausimams, kurie sudarytų sąlygas Europos pramonei plačiu mastu projektuoti, gaminti ir naudoti pačias novatoriškiausias elektroninių komponentų ir sistemų technologijas. Struktūrinė ir suderinta finansinė parama Europos lygmeniu yra būtina siekiant padėti mokslinių tyrimų grupėms ir Europos pramonės sektoriams išlaikyti savo stipriąsias puses pirmaujant labai konkurencingomis tarptautinėmis aplinkybėmis ir panaikinti atotrūkį technologijų, kurios yra labai svarbios skaitmeninei pertvarkai
  Europoje
  , atspindinčiai pagrindines Sąjungos vertybes, įskaitant privatumą ir pasitikėjimą, saugumą ir saugą. Ekosistemos suinteresuotųjų
  šalių
  , atstovaujančių visiems vertės grandinių segmentams, bendradarbiavimas yra labai svarbus kuriant naujas technologijas ir sparčiai įsisavinant inovacijas rinkoje. Taip pat labai svarbu atvirai ir lanksčiai integruoti
  atitinkamas suinteresuotąsias šalis
  , visų pirma MVĮ, į besiformuojančias arba gretimas technologijų sritis arba į abi šias sritis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(72)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dėmesį turėtų skirti aiškiai apibrėžtiems klausimams, kurie sudarytų sąlygas Europos pramonei plačiu mastu projektuoti, gaminti ir naudoti pačias novatoriškiausias elektroninių komponentų ir sistemų technologijas. Struktūrinė ir suderinta finansinė parama Europos lygmeniu yra būtina siekiant padėti mokslinių tyrimų grupėms ir Europos pramonės sektoriams išlaikyti savo stipriąsias puses pirmaujant labai konkurencingomis tarptautinėmis aplinkybėmis ir panaikinti atotrūkį technologijų, kurios yra labai svarbios skaitmeninei pertvarkai
  Europoje
  , atspindinčiai pagrindines Sąjungos vertybes, įskaitant privatumą ir pasitikėjimą, saugumą ir saugą. Ekosistemos suinteresuotųjų
  šalių
  , atstovaujančių visiems vertės grandinių segmentams, bendradarbiavimas yra labai svarbus kuriant naujas technologijas ir sparčiai įsisavinant inovacijas rinkoje. Taip pat labai svarbu atvirai ir lanksčiai integruoti
  atitinkamas suinteresuotąsias šalis
  , visų pirma MVĮ, į besiformuojančias arba gretimas technologijų sritis arba į abi šias sritis;

| (72) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dėmesį turėtų skirti aiškiai apibrėžtiems klausimams, kurie sudarytų sąlygas Europos pramonei plačiu mastu projektuoti, gaminti ir naudoti pačias novatoriškiausias elektroninių komponentų ir sistemų technologijas. Struktūrinė ir suderinta finansinė parama Europos lygmeniu yra būtina siekiant padėti mokslinių tyrimų grupėms ir Europos pramonės sektoriams išlaikyti savo stipriąsias puses pirmaujant labai konkurencingomis tarptautinėmis aplinkybėmis ir panaikinti atotrūkį technologijų, kurios yra labai svarbios skaitmeninei pertvarkai
  Sąjungoje ir jos lyderystei technologijų srityje
  , atspindinčiai pagrindines Sąjungos vertybes, įskaitant privatumą
  , duomenų apsaugą
  ir pasitikėjimą, saugumą ir saugą
  visuose vertės grandinių lygmenyse
  . Ekosistemos suinteresuotųjų
  subjektų
  , atstovaujančių visiems vertės grandinių segmentams, bendradarbiavimas yra labai svarbus kuriant naujas technologijas
  , pagrįstas privatumu
  ir
  pritaikytuoju saugumu, ir joms
  sparčiai įsisavinant inovacijas rinkoje. Taip pat labai svarbu atvirai ir lanksčiai integruoti
  pilietinės visuomenės organizacijas ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus
  , visų pirma MVĮ, į besiformuojančias arba gretimas technologijų sritis arba į abi šias sritis
  . Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė taip pat turėtų plėtoti mokslinių tyrimų veiklą, siekdama prisidėti prie 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ įtvirtintų tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(72)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dėmesį turėtų skirti aiškiai apibrėžtiems klausimams, kurie sudarytų sąlygas Europos pramonei plačiu mastu projektuoti, gaminti ir naudoti pačias novatoriškiausias elektroninių komponentų ir sistemų technologijas. Struktūrinė ir suderinta finansinė parama Europos lygmeniu yra būtina siekiant padėti mokslinių tyrimų grupėms ir Europos pramonės sektoriams išlaikyti savo stipriąsias puses pirmaujant labai konkurencingomis tarptautinėmis aplinkybėmis ir panaikinti atotrūkį technologijų, kurios yra labai svarbios skaitmeninei pertvarkai
  Sąjungoje ir jos lyderystei technologijų srityje
  , atspindinčiai pagrindines Sąjungos vertybes, įskaitant privatumą
  , duomenų apsaugą
  ir pasitikėjimą, saugumą ir saugą
  visuose vertės grandinių lygmenyse
  . Ekosistemos suinteresuotųjų
  subjektų
  , atstovaujančių visiems vertės grandinių segmentams, bendradarbiavimas yra labai svarbus kuriant naujas technologijas
  , pagrįstas privatumu
  ir
  pritaikytuoju saugumu, ir joms
  sparčiai įsisavinant inovacijas rinkoje. Taip pat labai svarbu atvirai ir lanksčiai integruoti
  pilietinės visuomenės organizacijas ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus
  , visų pirma MVĮ, į besiformuojančias arba gretimas technologijų sritis arba į abi šias sritis
  . Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė taip pat turėtų plėtoti mokslinių tyrimų veiklą, siekdama prisidėti prie 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ įtvirtintų tikslų įgyvendinimo;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

73 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (73) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio šios srities inovacijų diegimo tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei
  ir dalytis rizika
  derinant strategijas ir investicijas siekiant bendrų Europos interesų. Todėl Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei savanoriškai turėtų priklausyti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės bei asociacijos kaip privatūs nariai, atstovaujančios ją sudarančioms bendrovėms [ir kitiems juridiniams asmenims, veikiantiems Europos elektroninių komponentų ir sistemų srityje]. Valstybių narių dalyvavimu bus sudarytos palankesnės sąlygos užtikrinti nuoseklų derinimą su nacionalinėmis programomis ir strategijomis, sumažintas pastangų dubliavimasis ir susiskaidymas, kartu užtikrinant suinteresuotųjų
  šalių
  ir veiklos sąveiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(73)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio šios srities inovacijų diegimo tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei
  ir dalytis rizika
  derinant strategijas ir investicijas siekiant bendrų Europos interesų. Todėl Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei savanoriškai turėtų priklausyti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės bei asociacijos kaip privatūs nariai, atstovaujančios ją sudarančioms bendrovėms [ir kitiems juridiniams asmenims, veikiantiems Europos elektroninių komponentų ir sistemų srityje]. Valstybių narių dalyvavimu bus sudarytos palankesnės sąlygos užtikrinti nuoseklų derinimą su nacionalinėmis programomis ir strategijomis, sumažintas pastangų dubliavimasis ir susiskaidymas, kartu užtikrinant suinteresuotųjų
  šalių
  ir veiklos sąveiką;

| (73) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio šios srities inovacijų diegimo tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei derinant strategijas ir investicijas siekiant bendrų Europos interesų. Todėl Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei savanoriškai turėtų priklausyti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės bei asociacijos kaip privatūs nariai, atstovaujančios ją sudarančioms bendrovėms [ir kitiems juridiniams asmenims, veikiantiems Europos elektroninių komponentų ir sistemų srityje]. Valstybių narių dalyvavimu bus sudarytos palankesnės sąlygos užtikrinti nuoseklų derinimą su nacionalinėmis programomis ir strategijomis, sumažintas pastangų dubliavimasis ir susiskaidymas, kartu užtikrinant suinteresuotųjų
  subjektų
  ir veiklos sąveiką; |
| --- | --- |

(73)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio šios srities inovacijų diegimo tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei derinant strategijas ir investicijas siekiant bendrų Europos interesų. Todėl Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei savanoriškai turėtų priklausyti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės bei asociacijos kaip privatūs nariai, atstovaujančios ją sudarančioms bendrovėms [ir kitiems juridiniams asmenims, veikiantiems Europos elektroninių komponentų ir sistemų srityje]. Valstybių narių dalyvavimu bus sudarytos palankesnės sąlygos užtikrinti nuoseklų derinimą su nacionalinėmis programomis ir strategijomis, sumažintas pastangų dubliavimasis ir susiskaidymas, kartu užtikrinant suinteresuotųjų
  subjektų
  ir veiklos sąveiką;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

74 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (74) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [8 straipsnio 1 dalies c punktą]
  dalyvaujančiosios valstybės
  turėtų
  pavesti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei naudoti jų įnašą
  ,
  skirtą nacionaliniams netiesioginių veiksmų dalyviams. Paramos gavėjai turėtų pasirašyti
  su bendrąja įmone
  vieną dotacijos susitarimą pagal programos „Europos horizontas“ taisykles
  ,
  įskaitant atitinkamą intelektinės nuosavybės teisių sistemą, atsižvelgiant į Sąjungos programą, kurios lėšomis remiama atitinkama dotuojama veikla. Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė
  turėtų
  tvarkyti išlaidų deklaracijas ir vykdyti mokėjimus paramos gavėjams
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(74)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [8 straipsnio 1 dalies c punktą]
  dalyvaujančiosios valstybės
  turėtų
  pavesti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei naudoti jų įnašą
  ,
  skirtą nacionaliniams netiesioginių veiksmų dalyviams. Paramos gavėjai turėtų pasirašyti
  su bendrąja įmone
  vieną dotacijos susitarimą pagal programos „Europos horizontas“ taisykles
  ,
  įskaitant atitinkamą intelektinės nuosavybės teisių sistemą, atsižvelgiant į Sąjungos programą, kurios lėšomis remiama atitinkama dotuojama veikla. Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė
  turėtų
  tvarkyti išlaidų deklaracijas ir vykdyti mokėjimus paramos gavėjams
  ;

| (74) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [8 straipsnio 1 dalies c punktą]
  bendrosios įmonės
  turėtų
  įgyvendinti centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą, taikydamos suderintą požiūrį. Atitinkamai
  ,
  kiekviena dalyvaujanti valstybė turėtų sudaryti administracinį susitarimą
  su bendrąja įmone
  , kuriame būtų nustatytas įnašų mokėjimo pareiškėjams, įsisteigusiems toje dalyvaujančioje valstybėje
  ,
  ir ataskaitų dėl tų įnašų teikimo koordinavimo mechanizmas. Siekiant užtikrinti suderinamumą su nacionaliniais strateginiais prioritetais ir tinkamai pagrįstais atvejais, dalyvaujančios valstybės
  turėtų
  turėti teisę vetuoti savo nacionalinių finansinių įnašų naudojimą konkretiems pareiškėjams
  ; |
| --- | --- |

(74)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [8 straipsnio 1 dalies c punktą]
  bendrosios įmonės
  turėtų
  įgyvendinti centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą, taikydamos suderintą požiūrį. Atitinkamai
  ,
  kiekviena dalyvaujanti valstybė turėtų sudaryti administracinį susitarimą
  su bendrąja įmone
  , kuriame būtų nustatytas įnašų mokėjimo pareiškėjams, įsisteigusiems toje dalyvaujančioje valstybėje
  ,
  ir ataskaitų dėl tų įnašų teikimo koordinavimo mechanizmas. Siekiant užtikrinti suderinamumą su nacionaliniais strateginiais prioritetais ir tinkamai pagrįstais atvejais, dalyvaujančios valstybės
  turėtų
  turėti teisę vetuoti savo nacionalinių finansinių įnašų naudojimą konkretiems pareiškėjams
  ;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

77 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (77) | Sąjungos bendro Europos dangaus teisine sistema (31) siekiama reformuoti Europos oro eismo valdymo (OEV) sistemą, vykdant institucinius, operatyvinius, technologinius ir reguliavimo veiksmus, siekiant pagerinti jos veiklos rezultatus pajėgumų, saugos, efektyvumo ir poveikio aplinkai požiūriu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(77)

Sąjungos bendro Europos dangaus teisine sistema (31) siekiama reformuoti Europos oro eismo valdymo (OEV) sistemą, vykdant institucinius, operatyvinius, technologinius ir reguliavimo veiksmus, siekiant pagerinti jos veiklos rezultatus pajėgumų, saugos, efektyvumo ir poveikio aplinkai požiūriu;

| (77) | Sąjungos bendro Europos dangaus teisine sistema (31) siekiama reformuoti Europos oro eismo valdymo (OEV) sistemą, vykdant institucinius, operatyvinius, technologinius ir reguliavimo veiksmus, siekiant pagerinti jos veiklos rezultatus pajėgumų, saugos, efektyvumo
  , klimato
  ir poveikio aplinkai požiūriu; |
| --- | --- |

(77)

Sąjungos bendro Europos dangaus teisine sistema (31) siekiama reformuoti Europos oro eismo valdymo (OEV) sistemą, vykdant institucinius, operatyvinius, technologinius ir reguliavimo veiksmus, siekiant pagerinti jos veiklos rezultatus pajėgumų, saugos, efektyvumo
  , klimato
  ir poveikio aplinkai požiūriu;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

78 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (78) | Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir plėtros projektu (SESAR projektas) (32) iekiama modernizuoti oro eismo valdymą ir sujungti technologines ir veiklos inovacijas, kad būtų remiamas Bendras Europos dangus. Juo siekiama pateikti technologinius sprendimus, kuriais iki 2035 m. būtų sukurtas itin veiksmingas oro eismo valdymas, užtikrinant, kad oro transporto sektorius būtų neperpildytas, dar saugesnis
  ir
  ekologiškesnis. SESAR projektas apima tris tarpusavyje susijusius, nepertraukiamus ir kintančius bendradarbiavimo procesus, kuriais apibrėžiamos, kuriamos ir diegiamos novatoriškos technologinės sistemos ir veiklos procedūros, kuriomis grindžiamas Europos oro eismo valdymo pagrindiniame plane (33) apibrėžtas skaitmeninis Europos dangus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(78)

Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir plėtros projektu (SESAR projektas) (32) iekiama modernizuoti oro eismo valdymą ir sujungti technologines ir veiklos inovacijas, kad būtų remiamas Bendras Europos dangus. Juo siekiama pateikti technologinius sprendimus, kuriais iki 2035 m. būtų sukurtas itin veiksmingas oro eismo valdymas, užtikrinant, kad oro transporto sektorius būtų neperpildytas, dar saugesnis
  ir
  ekologiškesnis. SESAR projektas apima tris tarpusavyje susijusius, nepertraukiamus ir kintančius bendradarbiavimo procesus, kuriais apibrėžiamos, kuriamos ir diegiamos novatoriškos technologinės sistemos ir veiklos procedūros, kuriomis grindžiamas Europos oro eismo valdymo pagrindiniame plane (33) apibrėžtas skaitmeninis Europos dangus;

| (78) | Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir plėtros projektu (SESAR projektas) (32) siekiama modernizuoti oro eismo valdymą ir sujungti technologines ir veiklos inovacijas, kad būtų remiamas Bendras Europos dangus. Juo siekiama pateikti technologinius sprendimus, kuriais iki 2035 m. būtų sukurtas itin veiksmingas oro eismo valdymas, užtikrinant, kad oro transporto sektorius būtų neperpildytas, dar saugesnis, ekologiškesnis
  ir nekenkiantis klimatui, laikantis Europos žaliojo kurso ir Europos klimato teisės akto
  . SESAR projektas apima tris tarpusavyje susijusius, nepertraukiamus ir kintančius bendradarbiavimo procesus, kuriais apibrėžiamos, kuriamos ir diegiamos novatoriškos technologinės sistemos ir veiklos procedūros, kuriomis grindžiamas Europos oro eismo valdymo pagrindiniame plane (33) apibrėžtas skaitmeninis Europos dangus; |
| --- | --- |

(78)

Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir plėtros projektu (SESAR projektas) (32) siekiama modernizuoti oro eismo valdymą ir sujungti technologines ir veiklos inovacijas, kad būtų remiamas Bendras Europos dangus. Juo siekiama pateikti technologinius sprendimus, kuriais iki 2035 m. būtų sukurtas itin veiksmingas oro eismo valdymas, užtikrinant, kad oro transporto sektorius būtų neperpildytas, dar saugesnis, ekologiškesnis
  ir nekenkiantis klimatui, laikantis Europos žaliojo kurso ir Europos klimato teisės akto
  . SESAR projektas apima tris tarpusavyje susijusius, nepertraukiamus ir kintančius bendradarbiavimo procesus, kuriais apibrėžiamos, kuriamos ir diegiamos novatoriškos technologinės sistemos ir veiklos procedūros, kuriomis grindžiamas Europos oro eismo valdymo pagrindiniame plane (33) apibrėžtas skaitmeninis Europos dangus;

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

79 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (79) | Europos oro eismo valdymo pagrindinis planas yra Europos oro eismo valdymo modernizavimo planavimo priemonė, susiejanti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su diegimo veiklos scenarijais, kad būtų pasiekti su Bendru Europos dangumi susijusios veiklos tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(79)

Europos oro eismo valdymo pagrindinis planas yra Europos oro eismo valdymo modernizavimo planavimo priemonė, susiejanti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su diegimo veiklos scenarijais, kad būtų pasiekti su Bendru Europos dangumi susijusios veiklos tikslai;

| (79) | Europos oro eismo valdymo pagrindinis planas yra Europos oro eismo valdymo modernizavimo planavimo priemonė, susiejanti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su diegimo veiklos scenarijais, kad būtų pasiekti su Bendru Europos dangumi susijusios veiklos tikslai
  , ne tik pagerinant atskirų skrydžių efektyvumą, bet taip pat sudarant sąlygas nuolat pritaikyti savo bendrą pajėgumą prie technologinės pažangos
  ; |
| --- | --- |

(79)

Europos oro eismo valdymo pagrindinis planas yra Europos oro eismo valdymo modernizavimo planavimo priemonė, susiejanti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su diegimo veiklos scenarijais, kad būtų pasiekti su Bendru Europos dangumi susijusios veiklos tikslai
  , ne tik pagerinant atskirų skrydžių efektyvumą, bet taip pat sudarant sąlygas nuolat pritaikyti savo bendrą pajėgumą prie technologinės pažangos
  ;

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

81 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (81) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų remtis bendros įmonės SESAR patirtimi ir toliau koordinuoti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų veiklą Sąjungoje. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pagrindiniai tikslai turėtų būti stiprinti ir toliau integruoti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje,
  padėti
  spartinti sektoriaus skaitmeninimą ir
  padaryti
  jį atsparesnį ir geriau pritaikytą eismo svyravimams. Inovacijomis turėtų būti
  stiprinamas
  pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių ir oro eismo valdymo paslaugų
  konkurencingumas, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas ir augimas
  . Ji turėtų plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti Bendrą Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir aplinką tausojantį dangų pasaulyje, įsisavinimą rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(81)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų remtis bendros įmonės SESAR patirtimi ir toliau koordinuoti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų veiklą Sąjungoje. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pagrindiniai tikslai turėtų būti stiprinti ir toliau integruoti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje,
  padėti
  spartinti sektoriaus skaitmeninimą ir
  padaryti
  jį atsparesnį ir geriau pritaikytą eismo svyravimams. Inovacijomis turėtų būti
  stiprinamas
  pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių ir oro eismo valdymo paslaugų
  konkurencingumas, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas ir augimas
  . Ji turėtų plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti Bendrą Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir aplinką tausojantį dangų pasaulyje, įsisavinimą rinkoje;

| (81) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų remtis bendros įmonės SESAR patirtimi ir toliau koordinuoti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų veiklą Sąjungoje. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pagrindiniai tikslai turėtų būti
  galimybė remti veiksmus, kuriais siekiama
  stiprinti ir toliau integruoti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje,
  kurie savo ruožtu padėtų
  spartinti sektoriaus skaitmeninimą ir
  padarytų
  jį atsparesnį ir geriau pritaikytą eismo svyravimams. Inovacijomis turėtų būti
  padedama stiprinti
  pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių ir oro eismo valdymo paslaugų
  konkurencingumą ir remti ekonominį ir socialinį atsigavimą bei augimą
  . Ji turėtų
  padėti
  plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti Bendrą Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir aplinką tausojantį dangų pasaulyje, įsisavinimą rinkoje; |
| --- | --- |

(81)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų remtis bendros įmonės SESAR patirtimi ir toliau koordinuoti oro eismo valdymo mokslinių tyrimų veiklą Sąjungoje. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pagrindiniai tikslai turėtų būti
  galimybė remti veiksmus, kuriais siekiama
  stiprinti ir toliau integruoti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje,
  kurie savo ruožtu padėtų
  spartinti sektoriaus skaitmeninimą ir
  padarytų
  jį atsparesnį ir geriau pritaikytą eismo svyravimams. Inovacijomis turėtų būti
  padedama stiprinti
  pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių ir oro eismo valdymo paslaugų
  konkurencingumą ir remti ekonominį ir socialinį atsigavimą bei augimą
  . Ji turėtų
  padėti
  plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti Bendrą Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir aplinką tausojantį dangų pasaulyje, įsisavinimą rinkoje;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

83 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (83) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veikloje įvairiais būdais turėtų galėti dalyvauti kuo daugiau suinteresuotųjų valstybių iš visų valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ asocijuotųjų valstybių, įskaitant MVĮ. Visų pirma dalyvavimu turėtų būti užtikrinta tinkama tiek pilotuojamos, tiek nepilotuojamos aviacijos įrangos gamintojų, oro erdvės naudotojų, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro uostų, karinių ir profesinių darbuotojų asociacijų pusiausvyra ir suteikta galimybių MVĮ, akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų organizacijoms. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė potencialiems nariams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(83)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veikloje įvairiais būdais turėtų galėti dalyvauti kuo daugiau suinteresuotųjų valstybių iš visų valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ asocijuotųjų valstybių, įskaitant MVĮ. Visų pirma dalyvavimu turėtų būti užtikrinta tinkama tiek pilotuojamos, tiek nepilotuojamos aviacijos įrangos gamintojų, oro erdvės naudotojų, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro uostų, karinių ir profesinių darbuotojų asociacijų pusiausvyra ir suteikta galimybių MVĮ, akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų organizacijoms. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė potencialiems nariams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę;

| (83) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veikloje įvairiais būdais turėtų galėti dalyvauti kuo daugiau suinteresuotųjų valstybių iš visų valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ asocijuotųjų valstybių, įskaitant MVĮ
  , mokslo srities specialistus ir atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas, be kita ko, veikiančius aplinkosaugos ir klimato srityse
  . Visų pirma dalyvavimu turėtų būti užtikrinta tinkama tiek pilotuojamos, tiek nepilotuojamos aviacijos įrangos gamintojų, oro erdvės naudotojų, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro uostų, karinių ir profesinių darbuotojų asociacijų pusiausvyra ir suteikta galimybių MVĮ, akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų organizacijoms. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė potencialiems nariams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę; |
| --- | --- |

(83)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veikloje įvairiais būdais turėtų galėti dalyvauti kuo daugiau suinteresuotųjų valstybių iš visų valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ asocijuotųjų valstybių, įskaitant MVĮ
  , mokslo srities specialistus ir atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas, be kita ko, veikiančius aplinkosaugos ir klimato srityse
  . Visų pirma dalyvavimu turėtų būti užtikrinta tinkama tiek pilotuojamos, tiek nepilotuojamos aviacijos įrangos gamintojų, oro erdvės naudotojų, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro uostų, karinių ir profesinių darbuotojų asociacijų pusiausvyra ir suteikta galimybių MVĮ, akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų organizacijoms. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė potencialiems nariams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę;

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

86 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (86) | Eurokontrolė turi tinkamą infrastruktūrą ir teikia būtinas administracines, IT, ryšių ir logistikos paramos paslaugas. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasinaudoti tokia Eurokontrolės infrastruktūra ir paslaugomis. Atsižvelgiant į tai, nėra reikšmingos galimos sąveikos, kurią būtų galima pasiekti sutelkus administracinius išteklius su kitomis bendrosiomis įmonėmis
  pasitelkiant bendrą netiesioginio aptarnavimo padalinį
  . Dėl šios priežasties Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų atsisakyti šiame reglamente nustatytų bendro administracinio padalinio funkcijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(86)

Eurokontrolė turi tinkamą infrastruktūrą ir teikia būtinas administracines, IT, ryšių ir logistikos paramos paslaugas. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasinaudoti tokia Eurokontrolės infrastruktūra ir paslaugomis. Atsižvelgiant į tai, nėra reikšmingos galimos sąveikos, kurią būtų galima pasiekti sutelkus administracinius išteklius su kitomis bendrosiomis įmonėmis
  pasitelkiant bendrą netiesioginio aptarnavimo padalinį
  . Dėl šios priežasties Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų atsisakyti šiame reglamente nustatytų bendro administracinio padalinio funkcijų;

| (86) | Eurokontrolė turi tinkamą infrastruktūrą ir teikia būtinas administracines, IT, ryšių ir logistikos paramos paslaugas. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasinaudoti tokia Eurokontrolės infrastruktūra ir paslaugomis. Atsižvelgiant į tai, nėra reikšmingos galimos sąveikos, kurią būtų galima pasiekti sutelkus administracinius išteklius su kitomis bendrosiomis įmonėmis. Dėl šios priežasties Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų atsisakyti šiame reglamente nustatytų bendro administracinio padalinio funkcijų; |
| --- | --- |

(86)

Eurokontrolė turi tinkamą infrastruktūrą ir teikia būtinas administracines, IT, ryšių ir logistikos paramos paslaugas. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasinaudoti tokia Eurokontrolės infrastruktūra ir paslaugomis. Atsižvelgiant į tai, nėra reikšmingos galimos sąveikos, kurią būtų galima pasiekti sutelkus administracinius išteklius su kitomis bendrosiomis įmonėmis. Dėl šios priežasties Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų atsisakyti šiame reglamente nustatytų bendro administracinio padalinio funkcijų;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

88 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (88) | atsižvelgdama į 
  Europos
  Komisijos 2019–2024 m. prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos, žmonėms tarnaujančios ekonomikos prioritetus ir politikos tikslus, nustatytus
  komunikate
  „Europos skaitmeninės ateities formavimas“, Europa turi plėtoti ypatingos svarbos skaitmeninę infrastruktūrą, pagrįstą 5G tinklais, ir iki 2030 m. sustiprinti savo technologinius pajėgumus 6G srityje. Atsižvelgdama į tai, Komisija pabrėžė strateginę Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės svarbą, kad vartotojams ir įmonėms būtų teikiamos saugiomis jungtimis grindžiamos paslaugos. Šiuos prioritetus galima pasiekti suburiant pagrindinius subjektus, t. y. pramonės atstovus, akademinės bendruomenės atstovus ir viešojo sektoriaus institucijas, į bendrą Europos partnerystę, grindžiamą 5G VPSP iniciatyvos, kurią vykdant sėkmingai sukurtos 5G technologijos ir standartai, pasiekimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(88)

atsižvelgdama į 
  Europos
  Komisijos 2019–2024 m. prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos, žmonėms tarnaujančios ekonomikos prioritetus ir politikos tikslus, nustatytus
  komunikate
  „Europos skaitmeninės ateities formavimas“, Europa turi plėtoti ypatingos svarbos skaitmeninę infrastruktūrą, pagrįstą 5G tinklais, ir iki 2030 m. sustiprinti savo technologinius pajėgumus 6G srityje. Atsižvelgdama į tai, Komisija pabrėžė strateginę Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės svarbą, kad vartotojams ir įmonėms būtų teikiamos saugiomis jungtimis grindžiamos paslaugos. Šiuos prioritetus galima pasiekti suburiant pagrindinius subjektus, t. y. pramonės atstovus, akademinės bendruomenės atstovus ir viešojo sektoriaus institucijas, į bendrą Europos partnerystę, grindžiamą 5G VPSP iniciatyvos, kurią vykdant sėkmingai sukurtos 5G technologijos ir standartai, pasiekimais;

| (88) | atsižvelgdama į Komisijos 2019–2024 m. prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos, žmonėms tarnaujančios ekonomikos prioritetus ir politikos tikslus, nustatytus
  komunikatuose
  „Europos skaitmeninės ateities formavimas“
  ir „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis. Europos skaitmeninio dešimtmečio vizija“
  , Europa turi plėtoti ypatingos svarbos skaitmeninę infrastruktūrą, pagrįstą 5G tinklais, ir iki 2030 m. sustiprinti savo
  žinių bazę ir
  technologinius pajėgumus 6G
  ir naujų susijusių ryšių technologijų
  srityje. Atsižvelgdama į tai, Komisija pabrėžė strateginę Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės svarbą, kad vartotojams ir įmonėms būtų teikiamos saugiomis jungtimis grindžiamos paslaugos. Šiuos prioritetus galima pasiekti suburiant pagrindinius subjektus, t. y. pramonės atstovus, akademinės bendruomenės atstovus
  , pilietinės visuomenės organizacijas
  ir viešojo sektoriaus institucijas, į bendrą Europos partnerystę, grindžiamą 5G VPSP iniciatyvos, kurią vykdant sėkmingai sukurtos 5G technologijos ir standartai, pasiekimais; |
| --- | --- |

(88)

atsižvelgdama į Komisijos 2019–2024 m. prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos, žmonėms tarnaujančios ekonomikos prioritetus ir politikos tikslus, nustatytus
  komunikatuose
  „Europos skaitmeninės ateities formavimas“
  ir „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis. Europos skaitmeninio dešimtmečio vizija“
  , Europa turi plėtoti ypatingos svarbos skaitmeninę infrastruktūrą, pagrįstą 5G tinklais, ir iki 2030 m. sustiprinti savo
  žinių bazę ir
  technologinius pajėgumus 6G
  ir naujų susijusių ryšių technologijų
  srityje. Atsižvelgdama į tai, Komisija pabrėžė strateginę Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės svarbą, kad vartotojams ir įmonėms būtų teikiamos saugiomis jungtimis grindžiamos paslaugos. Šiuos prioritetus galima pasiekti suburiant pagrindinius subjektus, t. y. pramonės atstovus, akademinės bendruomenės atstovus
  , pilietinės visuomenės organizacijas
  ir viešojo sektoriaus institucijas, į bendrą Europos partnerystę, grindžiamą 5G VPSP iniciatyvos, kurią vykdant sėkmingai sukurtos 5G technologijos ir standartai, pasiekimais;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

89 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (89) | Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė sukurta skaitmeninės infrastruktūros politikos klausimams spręsti ir 6G tinklų mokslinių tyrimų ir inovacijų technologijų taikymo sričiai išplėsti. Ji turėtų, glaudžiai dalyvaujant valstybėms narėms, sustiprinti atsaką į Sąjungos politikos ir socialinius poreikius, susijusius su tinklo energijos vartojimo efektyvumu, kibernetiniu saugumu, technologiniu suverenumu, privatumu ir etika, ir išplėsti mokslinių tyrimų ir inovacijų aprėptį nuo tinklų iki debesijos paslaugų teikimo, taip pat komponentų ir įrenginių, kuriais suteikiama galimybė teikti paslaugas piliečiams ir įvairiems ekonomikos sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, transporto, gamybos ir žiniasklaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(89)

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė sukurta skaitmeninės infrastruktūros politikos klausimams spręsti ir 6G tinklų mokslinių tyrimų ir inovacijų technologijų taikymo sričiai išplėsti. Ji turėtų, glaudžiai dalyvaujant valstybėms narėms, sustiprinti atsaką į Sąjungos politikos ir socialinius poreikius, susijusius su tinklo energijos vartojimo efektyvumu, kibernetiniu saugumu, technologiniu suverenumu, privatumu ir etika, ir išplėsti mokslinių tyrimų ir inovacijų aprėptį nuo tinklų iki debesijos paslaugų teikimo, taip pat komponentų ir įrenginių, kuriais suteikiama galimybė teikti paslaugas piliečiams ir įvairiems ekonomikos sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, transporto, gamybos ir žiniasklaidos;

| (89) | Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė sukurta skaitmeninės infrastruktūros politikos klausimams spręsti ir 6G
  ir kitų ryšių
  tinklų mokslinių tyrimų ir inovacijų technologijų taikymo sričiai išplėsti. Ji turėtų, glaudžiai dalyvaujant valstybėms narėms, sustiprinti atsaką į Sąjungos politikos ir socialinius poreikius, susijusius su tinklo energijos vartojimo efektyvumu, kibernetiniu saugumu, technologiniu suverenumu
  ir atsparumu
  , privatumu ir etika, ir išplėsti mokslinių tyrimų ir inovacijų aprėptį nuo tinklų iki debesijos paslaugų teikimo, taip pat komponentų ir įrenginių, kuriais suteikiama galimybė teikti paslaugas piliečiams ir įvairiems ekonomikos
  ir socialiniams
  sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, transporto, gamybos ir žiniasklaidos; |
| --- | --- |

(89)

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė sukurta skaitmeninės infrastruktūros politikos klausimams spręsti ir 6G
  ir kitų ryšių
  tinklų mokslinių tyrimų ir inovacijų technologijų taikymo sričiai išplėsti. Ji turėtų, glaudžiai dalyvaujant valstybėms narėms, sustiprinti atsaką į Sąjungos politikos ir socialinius poreikius, susijusius su tinklo energijos vartojimo efektyvumu, kibernetiniu saugumu, technologiniu suverenumu
  ir atsparumu
  , privatumu ir etika, ir išplėsti mokslinių tyrimų ir inovacijų aprėptį nuo tinklų iki debesijos paslaugų teikimo, taip pat komponentų ir įrenginių, kuriais suteikiama galimybė teikti paslaugas piliečiams ir įvairiems ekonomikos
  ir socialiniams
  sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, transporto, gamybos ir žiniasklaidos;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

91 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (91) | pažangioji 5G infrastruktūra
  suteiks
  pagrindą vystyti perėjimo prie skaitmeninių ir žaliųjų technologijų ekosistemas, o kitu etapu – Europos poziciją diegti 6G technologijas. Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalis, taip pat Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“ suteikia galimybių plėtoti 5G, o vėliau ir 6G grindžiamas skaitmenines ekosistemas. Atsižvelgiant į platų viešųjų ir privačių suinteresuotųjų
  šalių
  , dalyvaujančių tokiuose diegimo projektuose, ratą, labai svarbu
  koordinuoti
  strateginės darbotvarkės nustatymą, indėlį į programavimą, taip pat su tokiomis programomis susijusią suinteresuotųjų
  šalių
  informaciją ir dalyvavimą. Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė kaip strateginį šių užduočių pagrindą turėtų koordinuoti atitinkamų diegimo sričių, pavyzdžiui, 5G sistemų keliuose ir geležinkeliuose, strateginio diegimo darbotvarkes. Tose darbotvarkėse, be kita ko, turėtų būti išdėstyti diegimo planai, pagrindinės bendradarbiavimo modelių galimybės ir kiti strateginiai klausimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(91)

pažangioji 5G infrastruktūra
  suteiks
  pagrindą vystyti perėjimo prie skaitmeninių ir žaliųjų technologijų ekosistemas, o kitu etapu – Europos poziciją diegti 6G technologijas. Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalis, taip pat Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“ suteikia galimybių plėtoti 5G, o vėliau ir 6G grindžiamas skaitmenines ekosistemas. Atsižvelgiant į platų viešųjų ir privačių suinteresuotųjų
  šalių
  , dalyvaujančių tokiuose diegimo projektuose, ratą, labai svarbu
  koordinuoti
  strateginės darbotvarkės nustatymą, indėlį į programavimą, taip pat su tokiomis programomis susijusią suinteresuotųjų
  šalių
  informaciją ir dalyvavimą. Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė kaip strateginį šių užduočių pagrindą turėtų koordinuoti atitinkamų diegimo sričių, pavyzdžiui, 5G sistemų keliuose ir geležinkeliuose, strateginio diegimo darbotvarkes. Tose darbotvarkėse, be kita ko, turėtų būti išdėstyti diegimo planai, pagrindinės bendradarbiavimo modelių galimybės ir kiti strateginiai klausimai;

| (91) | pažangioji 5G infrastruktūra
  gali suteikti
  pagrindą vystyti perėjimo prie skaitmeninių ir žaliųjų technologijų ekosistemas, o kitu etapu – Europos poziciją
  skaidriai ir atvirai
  diegti 6G technologijas
  , nes kuriant pasaulinius ir suderinamus 6G standartus būtų sumažintos išlaidos, kuriamos veiksmingesnės skaitmeninės tiekimo grandinės ir skatinamos inovacijos
  . Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalis, taip pat Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“ suteikia galimybių plėtoti 5G, o vėliau ir 6G grindžiamas skaitmenines ekosistemas. Atsižvelgiant į platų viešųjų ir privačių suinteresuotųjų
  subjektų
  , dalyvaujančių tokiuose diegimo projektuose, ratą, labai svarbu
  palengvinti
  strateginės darbotvarkės nustatymą, indėlį į programavimą, taip pat su tokiomis programomis susijusią suinteresuotųjų
  subjektų
  informaciją ir dalyvavimą. Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė kaip strateginį šių užduočių pagrindą turėtų koordinuoti atitinkamų diegimo sričių, pavyzdžiui, 5G sistemų keliuose ir geležinkeliuose, strateginio diegimo darbotvarkes. Tose darbotvarkėse, be kita ko, turėtų būti išdėstyti diegimo planai
  , technologijų rekomendacijos
  , pagrindinės bendradarbiavimo modelių galimybės ir kiti strateginiai klausimai; |
| --- | --- |

(91)

pažangioji 5G infrastruktūra
  gali suteikti
  pagrindą vystyti perėjimo prie skaitmeninių ir žaliųjų technologijų ekosistemas, o kitu etapu – Europos poziciją
  skaidriai ir atvirai
  diegti 6G technologijas
  , nes kuriant pasaulinius ir suderinamus 6G standartus būtų sumažintos išlaidos, kuriamos veiksmingesnės skaitmeninės tiekimo grandinės ir skatinamos inovacijos
  . Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalis, taip pat Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“ suteikia galimybių plėtoti 5G, o vėliau ir 6G grindžiamas skaitmenines ekosistemas. Atsižvelgiant į platų viešųjų ir privačių suinteresuotųjų
  subjektų
  , dalyvaujančių tokiuose diegimo projektuose, ratą, labai svarbu
  palengvinti
  strateginės darbotvarkės nustatymą, indėlį į programavimą, taip pat su tokiomis programomis susijusią suinteresuotųjų
  subjektų
  informaciją ir dalyvavimą. Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė kaip strateginį šių užduočių pagrindą turėtų koordinuoti atitinkamų diegimo sričių, pavyzdžiui, 5G sistemų keliuose ir geležinkeliuose, strateginio diegimo darbotvarkes. Tose darbotvarkėse, be kita ko, turėtų būti išdėstyti diegimo planai
  , technologijų rekomendacijos
  , pagrindinės bendradarbiavimo modelių galimybės ir kiti strateginiai klausimai;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu įsteigiamos devynios bendrosios įmonės, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnyje, siekiant įgyvendinti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, apibrėžtas Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [2 straipsnio 3 dalyje] ir nurodytas [8 straipsnio 1 dalies] [c] punkte. Jame nustatomi jų tikslai ir uždaviniai, narystė, darbo organizavimas ir kitos veiklos taisyklės. | Šiuo reglamentu įsteigiamos devynios bendrosios įmonės, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnyje, siekiant įgyvendinti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, apibrėžtas Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [2 straipsnio 3 dalyje] ir nurodytas [8 straipsnio 1 dalies] [c] punkte
  bei III priede
  . Jame nustatomi jų tikslai ir uždaviniai, narystė, darbo organizavimas ir kitos veiklos taisyklės
  , įskaitant su skaidrumu ir atskaitomybe susijusias taisykles
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu įsteigiamos devynios bendrosios įmonės, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnyje, siekiant įgyvendinti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, apibrėžtas Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [2 straipsnio 3 dalyje] ir nurodytas [8 straipsnio 1 dalies] [c] punkte. Jame nustatomi jų tikslai ir uždaviniai, narystė, darbo organizavimas ir kitos veiklos taisyklės.

Šiuo reglamentu įsteigiamos devynios bendrosios įmonės, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnyje, siekiant įgyvendinti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, apibrėžtas Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [2 straipsnio 3 dalyje] ir nurodytas [8 straipsnio 1 dalies] [c] punkte
  bei III priede
  . Jame nustatomi jų tikslai ir uždaviniai, narystė, darbo organizavimas ir kitos veiklos taisyklės
  , įskaitant su skaidrumu ir atskaitomybe susijusias taisykles
  .

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a. | susiję subjektai – subjektai, apibrėžti Finansinio reglamento 187 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9. | papildoma veikla – į 
  pagrindinę
  darbo programos
  dalį neįtraukta
  veikla, kuriai neskiriama bendrosios įmonės finansinė parama. Šia veikla prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji yra tiesiogiai susijusi su tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų projektų rezultatais arba turi didelę Sąjungos pridėtinę vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9.

papildoma veikla – į 
  pagrindinę
  darbo programos
  dalį neįtraukta
  veikla, kuriai neskiriama bendrosios įmonės finansinė parama. Šia veikla prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji yra tiesiogiai susijusi su tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų projektų rezultatais arba turi didelę Sąjungos pridėtinę vertę;

| 9. | papildoma veikla – į 
  metinį papildomos veiklos planą, pridedamą prie pagrindinės
  darbo programos
  dalies, įtraukta
  veikla, kuriai neskiriama bendrosios įmonės finansinė parama. Šia veikla
  tiesiogiai
  prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji yra tiesiogiai susijusi su tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų projektų rezultatais arba turi didelę Sąjungos pridėtinę vertę
  ir ja prisidedama prie Sąjungos politikos įgyvendinimo
  ; |
| --- | --- |

9.

papildoma veikla – į 
  metinį papildomos veiklos planą, pridedamą prie pagrindinės
  darbo programos
  dalies, įtraukta
  veikla, kuriai neskiriama bendrosios įmonės finansinė parama. Šia veikla
  tiesiogiai
  prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir ji yra tiesiogiai susijusi su tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų projektų rezultatais arba turi didelę Sąjungos pridėtinę vertę
  ir ja prisidedama prie Sąjungos politikos įgyvendinimo
  ;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   3 straipsnyje nurodytos bendrosios įmonės padeda siekti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ bendrųjų tikslų, išdėstytų jo [3 straipsnyje]. | 1.   3 straipsnyje nurodytos bendrosios įmonės padeda siekti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ bendrųjų
  ir konkrečių
  tikslų, išdėstytų jo [3 straipsnyje]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   3 straipsnyje nurodytos bendrosios įmonės padeda siekti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ bendrųjų tikslų, išdėstytų jo [3 straipsnyje].

1.   3 straipsnyje nurodytos bendrosios įmonės padeda siekti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ bendrųjų
  ir konkrečių
  tikslų, išdėstytų jo [3 straipsnyje].

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrosios įmonės
  , dalyvaujant partneriams ir jiems vykdant įsipareigojimus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programos rengimo ir įgyvendinimo srityse,
  siekia šių bendrųjų tikslų: | 2.   Bendrosios įmonės siekia šių bendrųjų tikslų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrosios įmonės
  , dalyvaujant partneriams ir jiems vykdant įsipareigojimus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programos rengimo ir įgyvendinimo srityse,
  siekia šių bendrųjų tikslų:

2.   Bendrosios įmonės siekia šių bendrųjų tikslų:

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies a punktas

4 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslo ir technologijų pajėgumus, kad būtų remiamas aukštos kokybės naujų žinių kūrimas ir sklaida, visų pirma siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, užtikrinti Sąjungos konkurencingumą, tvarumą ir prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslo ir technologijų pajėgumus, kad būtų remiamas aukštos kokybės naujų žinių kūrimas ir sklaida, visų pirma siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, užtikrinti Sąjungos konkurencingumą, tvarumą ir prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo;

| a) | stiprinti ir integruoti Sąjungos
  , valstybių narių ir regionų
  mokslo
  , inovacijų
  ir technologijų pajėgumus, kad būtų remiamas aukštos kokybės naujų žinių kūrimas ir sklaida, visų pirma siekiant spręsti pasaulinius
  visuomenės
  uždavinius, užtikrinti
  ir didinti
  Sąjungos konkurencingumą,
  Europos pridėtinę vertę, atsparumą bei
  tvarumą ir prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir integruoti Sąjungos
  , valstybių narių ir regionų
  mokslo
  , inovacijų
  ir technologijų pajėgumus, kad būtų remiamas aukštos kokybės naujų žinių kūrimas ir sklaida, visų pirma siekiant spręsti pasaulinius
  visuomenės
  uždavinius, užtikrinti
  ir didinti
  Sąjungos konkurencingumą,
  Europos pridėtinę vertę, atsparumą bei
  tvarumą ir prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo;

, valstybių narių ir regionų

, inovacijų

visuomenės

ir didinti

Europos pridėtinę vertę, atsparumą bei

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies b punktas

4 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti tvarumu grindžiamą Sąjungos vertės grandinių pirmavimą pasaulyje ir Sąjungos
  atvirą
  strateginę autonomiją bazinių technologijų ir pramonės srityse, laikantis Europos pramonės strategijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti tvarumu grindžiamą Sąjungos vertės grandinių pirmavimą pasaulyje ir Sąjungos
  atvirą
  strateginę autonomiją bazinių technologijų ir pramonės srityse, laikantis Europos pramonės strategijos;

atvirą

| b) | užtikrinti tvarumu grindžiamą Sąjungos vertės grandinių pirmavimą pasaulyje ir
  atsparumą bei apsaugoti
  Sąjungos strateginę autonomiją
  , kartu išsaugant atvirą ekonomiką,
  bazinių technologijų ir pramonės srityse, laikantis Europos pramonės
  ir MVĮ
  strategijos
  , Europos žaliojo kurso, kitų sričių Sąjungos politikos ir Europos ekonomikos gaivinimo plano
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti tvarumu grindžiamą Sąjungos vertės grandinių pirmavimą pasaulyje ir
  atsparumą bei apsaugoti
  Sąjungos strateginę autonomiją
  , kartu išsaugant atvirą ekonomiką,
  bazinių technologijų ir pramonės srityse, laikantis Europos pramonės
  ir MVĮ
  strategijos
  , Europos žaliojo kurso, kitų sričių Sąjungos politikos ir Europos ekonomikos gaivinimo plano
  ;

atsparumą bei apsaugoti

, kartu išsaugant atvirą ekonomiką,

ir MVĮ

, Europos žaliojo kurso, kitų sričių Sąjungos politikos ir Europos ekonomikos gaivinimo plano

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies c punktas

4 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų diegimą visoje Sąjungoje, sprendžiant klimato, aplinkos, sveikatos ir kitas pasaulines visuomenės problemas, prisidedant prie Sąjungos strateginių prioritetų,
  visų pirma siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų
  ir poveikio klimatui neutralumo Sąjungoje
  iki
  2050 m. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų diegimą visoje Sąjungoje, sprendžiant klimato, aplinkos, sveikatos ir kitas pasaulines visuomenės problemas, prisidedant prie Sąjungos strateginių prioritetų,
  visų pirma siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų
  ir poveikio klimatui neutralumo Sąjungoje
  iki
  2050 m.

visų pirma siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų

iki

| c) | plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų diegimą visoje Sąjungoje, sprendžiant klimato, aplinkos, sveikatos
  , skaitmenines
  ir kitas pasaulines visuomenės problemas, prisidedant prie Sąjungos strateginių prioritetų,
  spartinant Sąjungos ekonomikos augimą ir skatinant inovacijų ekosistemą, kartu siekiant JT DVT
  ir poveikio klimatui neutralumo Sąjungoje
  ne vėliau kaip
  2050 m.
  , laikantis Paryžiaus susitarimo. |
| --- | --- |

c)

plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų diegimą visoje Sąjungoje, sprendžiant klimato, aplinkos, sveikatos
  , skaitmenines
  ir kitas pasaulines visuomenės problemas, prisidedant prie Sąjungos strateginių prioritetų,
  spartinant Sąjungos ekonomikos augimą ir skatinant inovacijų ekosistemą, kartu siekiant JT DVT
  ir poveikio klimatui neutralumo Sąjungoje
  ne vėliau kaip
  2050 m.
  , laikantis Paryžiaus susitarimo.

, skaitmenines

spartinant Sąjungos ekonomikos augimą ir skatinant inovacijų ekosistemą, kartu siekiant JT DVT

ne vėliau kaip

, laikantis Paryžiaus susitarimo.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies a punktas

4 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | didinti kritinę masę ir mokslo pajėgumus tarpsektorinių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

didinti kritinę masę ir mokslo pajėgumus tarpsektorinių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visoje Sąjungoje;

| a) | didinti kritinę masę ir mokslo
  bei technologinius
  pajėgumus
  bendradarbiavimu grindžiamų,
  tarpsektorinių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

didinti kritinę masę ir mokslo
  bei technologinius
  pajėgumus
  bendradarbiavimu grindžiamų,
  tarpsektorinių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visoje Sąjungoje;

bei technologinius

bendradarbiavimu grindžiamų,

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies b punktas

4 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | spartinti
  socialinę, ekologinę
  ir
  ekonominę
  pertvarką Sąjungos prioritetams strategiškai svarbiose srityse ir sektoriuose, visų pirma iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Europos žaliajame kurse nustatytus tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

spartinti
  socialinę, ekologinę
  ir
  ekonominę
  pertvarką Sąjungos prioritetams strategiškai svarbiose srityse ir sektoriuose, visų pirma iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Europos žaliajame kurse nustatytus tikslus;

socialinę, ekologinę

ekonominę

| b) | spartinti
  žaliąją
  ir
  skaitmeninę
  pertvarką Sąjungos prioritetams strategiškai svarbiose srityse ir sektoriuose, visų pirma iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Europos žaliajame kurse
  ir Europos klimato teisės akte
  nustatytus
  klimato ir energetikos sričių
  tikslus
  , taip pat prisidėti įgyvendinant nulinės taršos ir aplinkos be toksinių medžiagų tikslus, kartu išsaugant ir atkuriant ekosistemas ir biologinę įvairovę
  ; |
| --- | --- |

b)

spartinti
  žaliąją
  ir
  skaitmeninę
  pertvarką Sąjungos prioritetams strategiškai svarbiose srityse ir sektoriuose, visų pirma iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Europos žaliajame kurse
  ir Europos klimato teisės akte
  nustatytus
  klimato ir energetikos sričių
  tikslus
  , taip pat prisidėti įgyvendinant nulinės taršos ir aplinkos be toksinių medžiagų tikslus, kartu išsaugant ir atkuriant ekosistemas ir biologinę įvairovę
  ;

žaliąją

skaitmeninę

ir Europos klimato teisės akte

klimato ir energetikos sričių

, taip pat prisidėti įgyvendinant nulinės taršos ir aplinkos be toksinių medžiagų tikslus, kartu išsaugant ir atkuriant ekosistemas ir biologinę įvairovę

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies c punktas

4 straipsnio 3 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | stiprinti esamų ir naujų Europos
  mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  vertės grandinių, įskaitant
  mažąsias
  ir
  vidutines įmones (
  MVĮ), inovacijų pajėgumus ir gerinti veiklos rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

stiprinti esamų ir naujų Europos
  mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  vertės grandinių, įskaitant
  mažąsias
  ir
  vidutines įmones (
  MVĮ), inovacijų pajėgumus ir gerinti veiklos rezultatus;

mokslinių tyrimų

inovacijų

mažąsias

vidutines įmones (

| c) | stiprinti esamų ir naujų Europos
  ekosistemų
  ir vertės grandinių, įskaitant MVĮ ir
  startuolius, mokslinių tyrimų ir
  inovacijų pajėgumus ir gerinti veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

c)

stiprinti esamų ir naujų Europos
  ekosistemų
  ir vertės grandinių, įskaitant MVĮ ir
  startuolius, mokslinių tyrimų ir
  inovacijų pajėgumus ir gerinti veiklos rezultatus;

ekosistemų

startuolius, mokslinių tyrimų ir

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies d punktas

4 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | spartinti novatoriškų sprendimų diegimą, įsisavinimą ir sklaidą sustiprintose Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemose, be kita ko, plačiai ir anksti įtraukiant galutinius naudotojus, piliečius ir reguliavimo bei standartizavimo įstaigas ir kuriant kartu su jais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

spartinti novatoriškų sprendimų diegimą, įsisavinimą ir sklaidą sustiprintose Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemose, be kita ko, plačiai ir anksti įtraukiant galutinius naudotojus, piliečius ir reguliavimo bei standartizavimo įstaigas ir kuriant kartu su jais;

| d) | spartinti novatoriškų sprendimų
  , technologijų, paslaugų ir įgūdžių
  diegimą, įsisavinimą ir sklaidą sustiprintose Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  bei pramonės
  ekosistemose
  ir galiausiai visuomenėje
  , be kita ko, plačiai ir anksti įtraukiant galutinius naudotojus
  , įskaitant MVĮ, startuolius, vartotojų organizacijas
  , piliečius ir reguliavimo bei standartizavimo įstaigas ir kuriant kartu su jais; |
| --- | --- |

d)

spartinti novatoriškų sprendimų
  , technologijų, paslaugų ir įgūdžių
  diegimą, įsisavinimą ir sklaidą sustiprintose Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  bei pramonės
  ekosistemose
  ir galiausiai visuomenėje
  , be kita ko, plačiai ir anksti įtraukiant galutinius naudotojus
  , įskaitant MVĮ, startuolius, vartotojų organizacijas
  , piliečius ir reguliavimo bei standartizavimo įstaigas ir kuriant kartu su jais;

, technologijų, paslaugų ir įgūdžių

bei pramonės

ir galiausiai visuomenėje

, įskaitant MVĮ, startuolius, vartotojų organizacijas

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies d a punktas (naujas)

4 straipsnio 3 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | padėti mažinti konkrečių įgūdžių spragas visoje Sąjungoje didinant informuotumą ir padedant kaupti naujas žinias bei stiprinti žmogiškąjį kapitalą, susijusius su jų mokslinių tyrimų sritimis; padėti paspartinti Europos darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat MVĮ dalyvavimą pramonės ekosistemose, susijusiose su bendrųjų įmonių veikla; padėti visoje Sąjungoje integruoti atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencijas į mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) ekosistemas ir vertės grandines; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

padėti mažinti konkrečių įgūdžių spragas visoje Sąjungoje didinant informuotumą ir padedant kaupti naujas žinias bei stiprinti žmogiškąjį kapitalą, susijusius su jų mokslinių tyrimų sritimis; padėti paspartinti Europos darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat MVĮ dalyvavimą pramonės ekosistemose, susijusiose su bendrųjų įmonių veikla; padėti visoje Sąjungoje integruoti atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencijas į mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) ekosistemas ir vertės grandines;

padėti mažinti konkrečių įgūdžių spragas visoje Sąjungoje didinant informuotumą ir padedant kaupti naujas žinias bei stiprinti žmogiškąjį kapitalą, susijusius su jų mokslinių tyrimų sritimis; padėti paspartinti Europos darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat MVĮ dalyvavimą pramonės ekosistemose, susijusiose su bendrųjų įmonių veikla; padėti visoje Sąjungoje integruoti atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencijas į mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) ekosistemas ir vertės grandines;

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies e punktas

4 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | pasitelkus
  Sąjungos pajėgumus ir išteklius, gerinti naujų produktų ir paslaugų poveikį aplinkai ir našumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

pasitelkus
  Sąjungos pajėgumus ir išteklius, gerinti naujų produktų ir paslaugų poveikį aplinkai ir našumą.

pasitelkus

| e) | tarpusavyje sujungiant ir visapusiškai išnaudojant
  Sąjungos pajėgumus ir išteklius, gerinti naujų produktų
  , technologijų, taikomųjų programų
  ir paslaugų poveikį aplinkai
  , energijos ir išteklių taupymą, tvarumą, socialinę padėtį
  ir našumą
  bei žiediškumą
  . |
| --- | --- |

e)

tarpusavyje sujungiant ir visapusiškai išnaudojant
  Sąjungos pajėgumus ir išteklius, gerinti naujų produktų
  , technologijų, taikomųjų programų
  ir paslaugų poveikį aplinkai
  , energijos ir išteklių taupymą, tvarumą, socialinę padėtį
  ir našumą
  bei žiediškumą
  .

tarpusavyje sujungiant ir visapusiškai išnaudojant

, technologijų, taikomųjų programų

, energijos ir išteklių taupymą, tvarumą, socialinę padėtį

bei žiediškumą

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies e a punktas (naujas)

4 straipsnio 3 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | padėti panaikinti lyčių nelygybę Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir įtraukti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų rezultatus, gautus įgyvendinant Europos partnerystes, taip geriau suderinant Europos partnerystes su lyčių lygybės tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

padėti panaikinti lyčių nelygybę Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir įtraukti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų rezultatus, gautus įgyvendinant Europos partnerystes, taip geriau suderinant Europos partnerystes su lyčių lygybės tikslais;

padėti panaikinti lyčių nelygybę Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir įtraukti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų rezultatus, gautus įgyvendinant Europos partnerystes, taip geriau suderinant Europos partnerystes su lyčių lygybės tikslais;

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies e b punktas (naujas)

4 straipsnio 3 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | ieškoti galimybių informuoti studentus, kurie gali norėti siekti karjeros mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir kitose su bendrųjų įmonių veikla susijusiose srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

ieškoti galimybių informuoti studentus, kurie gali norėti siekti karjeros mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir kitose su bendrųjų įmonių veikla susijusiose srityse.

ieškoti galimybių informuoti studentus, kurie gali norėti siekti karjeros mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse ir kitose su bendrųjų įmonių veikla susijusiose srityse.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Vykdydamos savo mokslinių tyrimų veiklą bendrosios įmonės siekia sinergijos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kitomis pagal programą „Europos horizontas“ įgyvendinamomis iniciatyvomis, taip pat visomis su moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu susijusiomis Sąjungos programomis. Be to, bendrosios įmonės veikia savo atitinkamose mokslo srityse glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisijos Jungtiniu tyrimų centru. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Vykdydamos savo mokslinių tyrimų veiklą bendrosios įmonės siekia sinergijos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kitomis pagal programą „Europos horizontas“ įgyvendinamomis iniciatyvomis, taip pat visomis su moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu susijusiomis Sąjungos programomis. Be to, bendrosios įmonės veikia savo atitinkamose mokslo srityse glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisijos Jungtiniu tyrimų centru.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies a punktas

5 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti ir skleisti kompetenciją, be kita ko, skatinant aktyvesnį dalyvavimą visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprinti ir skleisti kompetenciją, be kita ko, skatinant aktyvesnį dalyvavimą visoje Sąjungoje;

| a) | stiprinti ir skleisti kompetenciją, be kita ko, skatinant aktyvesnį dalyvavimą
  ir geografinę įvairovę
  visoje Sąjungoje
  , įskaitant valstybių narių, kurios, remiantis Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinės duomenimis, šiuo metu laikomos silpnomis arba vidutinėmis novatorėmis
  ; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir skleisti kompetenciją, be kita ko, skatinant aktyvesnį dalyvavimą
  ir geografinę įvairovę
  visoje Sąjungoje
  , įskaitant valstybių narių, kurios, remiantis Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinės duomenimis, šiuo metu laikomos silpnomis arba vidutinėmis novatorėmis
  ;

ir geografinę įvairovę

, įskaitant valstybių narių, kurios, remiantis Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinės duomenimis, šiuo metu laikomos silpnomis arba vidutinėmis novatorėmis

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | skatinti mokslinę kompetenciją ir atlyginti už ją, be kita ko, užtikrinant, kad įgyvendinant veiklą būtų atsižvelgiama į naujausius mokslo ir fundamentinių mokslinių tyrimų rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

skatinti mokslinę kompetenciją ir atlyginti už ją, be kita ko, užtikrinant, kad įgyvendinant veiklą būtų atsižvelgiama į naujausius mokslo ir fundamentinių mokslinių tyrimų rezultatus;

skatinti mokslinę kompetenciją ir atlyginti už ją, be kita ko, užtikrinant, kad įgyvendinant veiklą būtų atsižvelgiama į naujausius mokslo ir fundamentinių mokslinių tyrimų rezultatus;

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies c punktas

5 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir, kai tinkama, švietimo ir kitų politikos sričių, įskaitant papildomumą su
  nacionaline ir regionine bei
  Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politika ir veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir, kai tinkama, švietimo ir kitų politikos sričių, įskaitant papildomumą su
  nacionaline ir regionine bei
  Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politika ir veikla;

nacionaline ir regionine bei

| c) | stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir, kai tinkama,
  lyčių lygybės,
  švietimo ir kitų politikos sričių, įskaitant papildomumą su
  nacionaliniais, regioniniais ir
  Sąjungos
  įgūdžiais,
  mokslinių tyrimų ir inovacijų politika ir veikla; |
| --- | --- |

c)

stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir, kai tinkama,
  lyčių lygybės,
  švietimo ir kitų politikos sričių, įskaitant papildomumą su
  nacionaliniais, regioniniais ir
  Sąjungos
  įgūdžiais,
  mokslinių tyrimų ir inovacijų politika ir veikla;

lyčių lygybės,

nacionaliniais, regioniniais ir

įgūdžiais,

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | skatinti atsakingus mokslinius tyrimus ir inovacijas, atsižvelgiant į atsargumo principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

skatinti atsakingus mokslinius tyrimus ir inovacijas, atsižvelgiant į atsargumo principą;

skatinti atsakingus mokslinius tyrimus ir inovacijas, atsižvelgiant į atsargumo principą;

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies c b punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | stiprinti lyčių aspektą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, be kita ko, visose bendrosiose įmonėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

stiprinti lyčių aspektą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, be kita ko, visose bendrosiose įmonėse;

stiprinti lyčių aspektą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, be kita ko, visose bendrosiose įmonėse;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies e punktas

5 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą;

| e) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą
  , atsižvelgiant į Sąjungos išorės politikos tikslus ir tarptautinius įsipareigojimus bei skatinant Europos konkurencingumą ir pramonės pirmavimą, kartu atsižvelgiant į Sąjungos strateginį savarankiškumą, tačiau išsaugant atvirą ekonomiką
  ; |
| --- | --- |

e)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą
  , atsižvelgiant į Sąjungos išorės politikos tikslus ir tarptautinius įsipareigojimus bei skatinant Europos konkurencingumą ir pramonės pirmavimą, kartu atsižvelgiant į Sąjungos strateginį savarankiškumą, tačiau išsaugant atvirą ekonomiką
  ;

, atsižvelgiant į Sąjungos išorės politikos tikslus ir tarptautinius įsipareigojimus bei skatinant Europos konkurencingumą ir pramonės pirmavimą, kartu atsižvelgiant į Sąjungos strateginį savarankiškumą, tačiau išsaugant atvirą ekonomiką

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies f punktas

5 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | didinti visuomenės informuotumą, naujų sprendimų priėmimą, paklausą ir įsisavinimą įtraukiant piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

didinti visuomenės informuotumą, naujų sprendimų priėmimą, paklausą ir įsisavinimą įtraukiant piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus;

| f) | didinti visuomenės informuotumą, naujų sprendimų priėmimą, paklausą ir įsisavinimą įtraukiant piliečius
  , pilietinės visuomenės organizacijas, vartotojų organizacijas
  ir galutinius naudotojus
  , įskaitant MVĮ ir startuolius,
  į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus; |
| --- | --- |

f)

didinti visuomenės informuotumą, naujų sprendimų priėmimą, paklausą ir įsisavinimą įtraukiant piliečius
  , pilietinės visuomenės organizacijas, vartotojų organizacijas
  ir galutinius naudotojus
  , įskaitant MVĮ ir startuolius,
  į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus;

, pilietinės visuomenės organizacijas, vartotojų organizacijas

, įskaitant MVĮ ir startuolius,

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies g punktas

5 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų naudojimą ir
  aktyviai skleisti bei naudoti rezultatus, visų pirma siekiant pritraukti privačių investicijų ir
  vystyti politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų naudojimą ir
  aktyviai skleisti bei naudoti rezultatus, visų pirma siekiant pritraukti privačių investicijų ir
  vystyti politiką;

aktyviai skleisti bei naudoti rezultatus, visų pirma siekiant pritraukti privačių investicijų ir

| g) | skatinti
  aktyvią
  mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų
  sklaidą,
  naudojimą ir
  jų pritaikymą, be kita ko, siekiant
  vystyti politiką
  , pasitelkiant standartizavimą, novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus ir ikiprekybinius pirkimus, siekiant paspartinti mokslinių tyrimų rezultatų ir atitinkamų mokslinių tyrimų sričių rezultatų pateikimo rinkai procesą
  ; |
| --- | --- |

g)

skatinti
  aktyvią
  mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų
  sklaidą,
  naudojimą ir
  jų pritaikymą, be kita ko, siekiant
  vystyti politiką
  , pasitelkiant standartizavimą, novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus ir ikiprekybinius pirkimus, siekiant paspartinti mokslinių tyrimų rezultatų ir atitinkamų mokslinių tyrimų sričių rezultatų pateikimo rinkai procesą
  ;

aktyvią

sklaidą,

jų pritaikymą, be kita ko, siekiant

, pasitelkiant standartizavimą, novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus ir ikiprekybinius pirkimus, siekiant paspartinti mokslinių tyrimų rezultatų ir atitinkamų mokslinių tyrimų sričių rezultatų pateikimo rinkai procesą

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies h punktas

5 straipsnio 1 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | spartinti pramonės pertvarką, be kita ko, tobulinant inovacijų diegimo įgūdžius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

spartinti pramonės pertvarką, be kita ko, tobulinant inovacijų diegimo įgūdžius;

| h) | spartinti pramonės pertvarką
  ir atsparumą vertės grandinėse
  , be kita ko, tobulinant inovacijų diegimo įgūdžius; |
| --- | --- |

h)

spartinti pramonės pertvarką
  ir atsparumą vertės grandinėse
  , be kita ko, tobulinant inovacijų diegimo įgūdžius;

ir atsparumą vertės grandinėse

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | didinti studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir ekspertų įgūdžių ir patirties lygį visoje Sąjungoje, skatinant konkrečių universitetinių laipsnių ir švietimo programų plėtrą įvairiose srityse, ypatingą dėmesį skiriant lyčių perspektyvoms ir užtikrinant plačiausią geografinę aprėptį Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

didinti studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir ekspertų įgūdžių ir patirties lygį visoje Sąjungoje, skatinant konkrečių universitetinių laipsnių ir švietimo programų plėtrą įvairiose srityse, ypatingą dėmesį skiriant lyčių perspektyvoms ir užtikrinant plačiausią geografinę aprėptį Sąjungoje;

didinti studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir ekspertų įgūdžių ir patirties lygį visoje Sąjungoje, skatinant konkrečių universitetinių laipsnių ir švietimo programų plėtrą įvairiose srityse, ypatingą dėmesį skiriant lyčių perspektyvoms ir užtikrinant plačiausią geografinę aprėptį Sąjungoje;

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies i punktas

5 straipsnio 1 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | remti įrodymais pagrįstą susijusių Sąjungos politikos krypčių įgyvendinimą, taip pat reguliavimo, standartizavimo ir tvarių investicijų veiklą Europos ir pasaulio lygmenimis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

remti įrodymais pagrįstą susijusių Sąjungos politikos krypčių įgyvendinimą, taip pat reguliavimo, standartizavimo ir tvarių investicijų veiklą Europos ir pasaulio lygmenimis.

| i) | remti
  moksliniais
  įrodymais pagrįstą susijusių Sąjungos politikos krypčių įgyvendinimą, taip pat reguliavimo, standartizavimo ir tvarių investicijų veiklą
  nacionaliniu,
  Europos ir pasaulio lygmenimis. |
| --- | --- |

i)

remti
  moksliniais
  įrodymais pagrįstą susijusių Sąjungos politikos krypčių įgyvendinimą, taip pat reguliavimo, standartizavimo ir tvarių investicijų veiklą
  nacionaliniu,
  Europos ir pasaulio lygmenimis.

moksliniais

nacionaliniu,

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies a punktas

5 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teikia finansinę paramą, daugiausia dotacijomis, netiesioginiams mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmams, atrinktiems po atvirų ir konkurencingų kvietimų teikti pasiūlymus, išskyrus atvejus,
  kai
  jų darbo programoje
  nurodyta kitaip
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teikia finansinę paramą, daugiausia dotacijomis, netiesioginiams mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmams, atrinktiems po atvirų ir konkurencingų kvietimų teikti pasiūlymus, išskyrus atvejus,
  kai
  jų darbo programoje
  nurodyta kitaip
  ;

kai

nurodyta kitaip

| a) | teikia finansinę paramą, daugiausia dotacijomis, netiesioginiams mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmams, atrinktiems po atvirų
  , sąžiningų, skaidrių
  ir konkurencingų kvietimų teikti pasiūlymus, išskyrus
  tinkamai pagrįstus
  atvejus,
  kurie turi būti nurodyti
  jų darbo programoje; |
| --- | --- |

a)

teikia finansinę paramą, daugiausia dotacijomis, netiesioginiams mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmams, atrinktiems po atvirų
  , sąžiningų, skaidrių
  ir konkurencingų kvietimų teikti pasiūlymus, išskyrus
  tinkamai pagrįstus
  atvejus,
  kurie turi būti nurodyti
  jų darbo programoje;

, sąžiningų, skaidrių

tinkamai pagrįstus

kurie turi būti nurodyti

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies b punktas

5 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | vysto glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystėmis, be kita ko, tam tikrais atvejais skirdamos bendrosios įmonės biudžeto dalį bendriems kvietimams teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

vysto glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystėmis, be kita ko, tam tikrais atvejais skirdamos bendrosios įmonės biudžeto dalį bendriems kvietimams teikti pasiūlymus;

| b) | vysto glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą
  ir sąveiką
  su kitomis Europos partnerystėmis, be kita ko, tam tikrais atvejais skirdamos bendrosios įmonės biudžeto dalį bendriems kvietimams teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

b)

vysto glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą
  ir sąveiką
  su kitomis Europos partnerystėmis, be kita ko, tam tikrais atvejais skirdamos bendrosios įmonės biudžeto dalį bendriems kvietimams teikti pasiūlymus;

ir sąveiką

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies c punktas

5 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | siekia sąveikos su atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens veiklomis ir programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regionų vystymasis, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondais pagal pažangiosios specializacijos strategijas, ir, kai tinkama, su tolesniu finansavimu
  susijusių galimybių
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

siekia sąveikos su atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens veiklomis ir programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regionų vystymasis, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondais pagal pažangiosios specializacijos strategijas, ir, kai tinkama, su tolesniu finansavimu
  susijusių galimybių
  ;

susijusių galimybių

| c) | siekia
  ir užtikrina veiksmingą sąveiką
  su atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens veiklomis ir programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas
  ir įsisavinimas rinkoje, mokymas
  , švietimas ir regionų vystymasis, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondais pagal pažangiosios specializacijos strategijas,
  taip pat su Europos finansų institucijomis, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Europos investicijų banku, su atitinkamais pramonės aljansais ir labdaros fondais bei patikos fondais,
  ir, kai tinkama, su tolesniu finansavimu
  susijusias galimybes
  ; |
| --- | --- |

c)

siekia
  ir užtikrina veiksmingą sąveiką
  su atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens veiklomis ir programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas
  ir įsisavinimas rinkoje, mokymas
  , švietimas ir regionų vystymasis, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondais pagal pažangiosios specializacijos strategijas,
  taip pat su Europos finansų institucijomis, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Europos investicijų banku, su atitinkamais pramonės aljansais ir labdaros fondais bei patikos fondais,
  ir, kai tinkama, su tolesniu finansavimu
  susijusias galimybes
  ;

ir užtikrina veiksmingą sąveiką

ir įsisavinimas rinkoje, mokymas

taip pat su Europos finansų institucijomis, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Europos investicijų banku, su atitinkamais pramonės aljansais ir labdaros fondais bei patikos fondais,

susijusias galimybes

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

5 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | stiprina sąsają tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir veiksmų, numatytų 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikate „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (toliau – Europos įgūdžių darbotvarkė), visų pirma tų, kuriais siekiama ugdyti įgūdžius siekiant remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičių, ypač pramonės ekosistemose, susijusiose su bendrųjų įmonių veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

stiprina sąsają tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir veiksmų, numatytų 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikate „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (toliau – Europos įgūdžių darbotvarkė), visų pirma tų, kuriais siekiama ugdyti įgūdžius siekiant remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičių, ypač pramonės ekosistemose, susijusiose su bendrųjų įmonių veikla;

stiprina sąsają tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir veiksmų, numatytų 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikate „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (toliau – Europos įgūdžių darbotvarkė), visų pirma tų, kuriais siekiama ugdyti įgūdžius siekiant remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičių, ypač pramonės ekosistemose, susijusiose su bendrųjų įmonių veikla;

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies d punktas

5 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | užtikrina, kad jų veikla būtų prisidedama prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 ir 47 straipsniuose] nustatytų strateginio daugiamečio planavimo, ataskaitų teikimo, stebėsenos, vertinimo ir kitų reikalavimų, pavyzdžiui, bendros politikos grįžtamojo ryšio sistemos įgyvendinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

užtikrina, kad jų veikla būtų prisidedama prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 ir 47 straipsniuose] nustatytų strateginio daugiamečio planavimo, ataskaitų teikimo, stebėsenos, vertinimo ir kitų reikalavimų, pavyzdžiui, bendros politikos grįžtamojo ryšio sistemos įgyvendinimo;

| d) | užtikrina, kad jų veikla būtų prisidedama prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 ir 47 straipsniuose] nustatytų strateginio daugiamečio planavimo, ataskaitų teikimo, stebėsenos
  ir vertinimo
  ,
  nedidinant jiems patiems arba jų paramos gavėjams tenkančios administracinės naštos,
  ir kitų reikalavimų, pavyzdžiui, bendros politikos grįžtamojo ryšio sistemos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad jų veikla būtų prisidedama prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 ir 47 straipsniuose] nustatytų strateginio daugiamečio planavimo, ataskaitų teikimo, stebėsenos
  ir vertinimo
  ,
  nedidinant jiems patiems arba jų paramos gavėjams tenkančios administracinės naštos,
  ir kitų reikalavimų, pavyzdžiui, bendros politikos grįžtamojo ryšio sistemos įgyvendinimo;

ir vertinimo

nedidinant jiems patiems arba jų paramos gavėjams tenkančios administracinės naštos,

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies e punktas

5 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | skatina MVĮ
  dalyvauti
  jų veikloje ir
  imasi priemonių, kuriomis užtikrinamas
  MVĮ
  informavimas
  , laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

skatina MVĮ
  dalyvauti
  jų veikloje ir
  imasi priemonių, kuriomis užtikrinamas
  MVĮ
  informavimas
  , laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų;

dalyvauti

imasi priemonių, kuriomis užtikrinamas

informavimas

| e) | skatina
  ir užtikrina
  MVĮ
  ir startuolių bei
  jų
  asociacijų dalyvavimą bendrųjų įmonių
  veikloje ir
  laiku užtikrina
  MVĮ
  ir startuolių informavimą
  , laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų;
  kai tinkama, nurodo kvietimus teikti pasiūlymus, kuriuose koordinavimo vaidmuo yra skirtas tik MVĮ ar startuoliams; |
| --- | --- |

e)

skatina
  ir užtikrina
  MVĮ
  ir startuolių bei
  jų
  asociacijų dalyvavimą bendrųjų įmonių
  veikloje ir
  laiku užtikrina
  MVĮ
  ir startuolių informavimą
  , laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų;
  kai tinkama, nurodo kvietimus teikti pasiūlymus, kuriuose koordinavimo vaidmuo yra skirtas tik MVĮ ar startuoliams;

ir užtikrina

ir startuolių bei

asociacijų dalyvavimą bendrųjų įmonių

laiku užtikrina

ir startuolių informavimą

kai tinkama, nurodo kvietimus teikti pasiūlymus, kuriuose koordinavimo vaidmuo yra skirtas tik MVĮ ar startuoliams;

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

5 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | parengia priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus subjektus, įskaitant MVĮ, į bendrųjų įmonių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir plėsti bendradarbiavimo tinklus, taip pat skatinti geriau susieti esamas nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemas ir tinklus tarpusavyje ir Europos lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

parengia priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus subjektus, įskaitant MVĮ, į bendrųjų įmonių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir plėsti bendradarbiavimo tinklus, taip pat skatinti geriau susieti esamas nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemas ir tinklus tarpusavyje ir Europos lygmeniu;

parengia priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus subjektus, įskaitant MVĮ, į bendrųjų įmonių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir plėsti bendradarbiavimo tinklus, taip pat skatinti geriau susieti esamas nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemas ir tinklus tarpusavyje ir Europos lygmeniu;

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies e b punktas (naujas)

5 straipsnio 2 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | skatina ir užtikrina jaunų tyrėjų, doktorantūros studentų ir doktorantūros studijas baigusių tyrėjų dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje, užtikrinant glaudžią sąveiką su programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

skatina ir užtikrina jaunų tyrėjų, doktorantūros studentų ir doktorantūros studijas baigusių tyrėjų dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje, užtikrinant glaudžią sąveiką su programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

skatina ir užtikrina jaunų tyrėjų, doktorantūros studentų ir doktorantūros studijas baigusių tyrėjų dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje, užtikrinant glaudžią sąveiką su programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies f punktas

5 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | sutelkia viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, reikalingus siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

sutelkia viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, reikalingus siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų;

| f) | sutelkia viešojo ir privačiojo sektorių išteklius,
  taip pat, jei įmanoma, papildomus išteklius,
  reikalingus siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

f)

sutelkia viešojo ir privačiojo sektorių išteklius,
  taip pat, jei įmanoma, papildomus išteklius,
  reikalingus siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų;

taip pat, jei įmanoma, papildomus išteklius,

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies g punktas

5 straipsnio 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | stebi pažangą siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, taip pat atsižvelgdamos į Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnyje] ir [V 
  priede
  ] nustatytus tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

stebi pažangą siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, taip pat atsižvelgdamos į Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnyje] ir [V 
  priede
  ] nustatytus tikslus;

priede

| g) | stebi pažangą siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, taip pat atsižvelgdamos į Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnyje] ir [
  III ir
   V 
  prieduose
  ] nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

g)

stebi pažangą siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, taip pat atsižvelgdamos į Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnyje] ir [
  III ir
   V 
  prieduose
  ] nustatytus tikslus;

III ir

prieduose

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies h punktas

5 straipsnio 2 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | nustato ir įgyvendina savo darbo programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

nustato ir įgyvendina savo darbo programą;

| h) | rengia ir įgyvendina strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kuria remdamosi
  nustato ir įgyvendina savo darbo programą; |
| --- | --- |

h)

rengia ir įgyvendina strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kuria remdamosi
  nustato ir įgyvendina savo darbo programą;

rengia ir įgyvendina strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kuria remdamosi

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies i punktas

5 straipsnio 2 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | palaiko ryšius su
  įvairiausiomis suinteresuotosiomis šalimis
  , įskaitant, bet tuo neapsiribojant, decentralizuotas agentūras, mokslinių tyrimų organizacijas ir universitetus, galutinius naudotojus ir viešojo sektoriaus institucijas, visų pirma siekdamos apibrėžti kiekvienos iniciatyvos prioritetus ir veiklą bei užtikrinti įtrauktį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

palaiko ryšius su
  įvairiausiomis suinteresuotosiomis šalimis
  , įskaitant, bet tuo neapsiribojant, decentralizuotas agentūras, mokslinių tyrimų organizacijas ir universitetus, galutinius naudotojus ir viešojo sektoriaus institucijas, visų pirma siekdamos apibrėžti kiekvienos iniciatyvos prioritetus ir veiklą bei užtikrinti įtrauktį;

įvairiausiomis suinteresuotosiomis šalimis

| i) | palaiko ryšius su
  įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais
  , įskaitant, bet tuo neapsiribojant, decentralizuotas agentūras, mokslinių tyrimų organizacijas ir universitetus,
  pilietinės visuomenės organizacijas,
  galutinius naudotojus
  , MVĮ asociacijas
  ir viešojo sektoriaus institucijas, visų pirma siekdamos apibrėžti kiekvienos iniciatyvos prioritetus ir veiklą bei užtikrinti įtrauktį
  , atvirumą ir pridėtinę vertę visuomenei
  ; |
| --- | --- |

i)

palaiko ryšius su
  įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais
  , įskaitant, bet tuo neapsiribojant, decentralizuotas agentūras, mokslinių tyrimų organizacijas ir universitetus,
  pilietinės visuomenės organizacijas,
  galutinius naudotojus
  , MVĮ asociacijas
  ir viešojo sektoriaus institucijas, visų pirma siekdamos apibrėžti kiekvienos iniciatyvos prioritetus ir veiklą bei užtikrinti įtrauktį
  , atvirumą ir pridėtinę vertę visuomenei
  ;

įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais

pilietinės visuomenės organizacijas,

, MVĮ asociacijas

, atvirumą ir pridėtinę vertę visuomenei

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies j punktas

5 straipsnio 2 dalies j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | vykdo informavimo, komunikacijos, viešinimo ir platinimo bei naudojimo veiklą, mutatis mutandis taikydamos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [46 straipsnį], įskaitant išsamios informacijos apie finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų pateikimo ir prieinamumo užtikrinimą bendroje programos „Europos horizontas“ elektroninėje duomenų bazėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

vykdo informavimo, komunikacijos, viešinimo ir platinimo bei naudojimo veiklą, mutatis mutandis taikydamos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [46 straipsnį], įskaitant išsamios informacijos apie finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų pateikimo ir prieinamumo užtikrinimą bendroje programos „Europos horizontas“ elektroninėje duomenų bazėje;

mutatis mutandis

| j) | vykdo informavimo, komunikacijos, viešinimo ir platinimo bei naudojimo veiklą,
  taikydamos šio reglamento 10 ir 39 straipsnius ir

  mutatis mutandis taikydamos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [46 straipsnį], įskaitant išsamios informacijos apie finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų pateikimo
  plačiajai visuomenei
  ir prieinamumo užtikrinimą bendroje programos „Europos horizontas“ elektroninėje duomenų bazėje
  naudotojams patogiu būdu
  ; |
| --- | --- |

j)

vykdo informavimo, komunikacijos, viešinimo ir platinimo bei naudojimo veiklą,
  taikydamos šio reglamento 10 ir 39 straipsnius ir

  mutatis mutandis taikydamos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [46 straipsnį], įskaitant išsamios informacijos apie finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų pateikimo
  plačiajai visuomenei
  ir prieinamumo užtikrinimą bendroje programos „Europos horizontas“ elektroninėje duomenų bazėje
  naudotojams patogiu būdu
  ;

taikydamos šio reglamento 10 ir 39 straipsnius ir

mutatis mutandis

plačiajai visuomenei

naudotojams patogiu būdu

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

5 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | skatina informuotumo didinimo kampanijas, švietimo ir sklaidos veiklą, dalyvaujant akademiniams, mokslo ir žinių tinklams, teikia atitinkamą informaciją savo atitinkamose interneto svetainėse, įskaitant atitinkamų dokumentų paskelbimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

skatina informuotumo didinimo kampanijas, švietimo ir sklaidos veiklą, dalyvaujant akademiniams, mokslo ir žinių tinklams, teikia atitinkamą informaciją savo atitinkamose interneto svetainėse, įskaitant atitinkamų dokumentų paskelbimą;

skatina informuotumo didinimo kampanijas, švietimo ir sklaidos veiklą, dalyvaujant akademiniams, mokslo ir žinių tinklams, teikia atitinkamą informaciją savo atitinkamose interneto svetainėse, įskaitant atitinkamų dokumentų paskelbimą;

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies l punktas

5 straipsnio 2 dalies l punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| l) | padeda kurti veiksmingesnę mokslo ir politikos sąsają, skatinti atvirąjį mokslą
  užtikrinant geresnį rezultatų panaudojimą
  ir
  tenkinant
  politikos poreikius, taip pat
  skatinant spartesnę
  rezultatų sklaidą ir įsisavinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

l)

padeda kurti veiksmingesnę mokslo ir politikos sąsają, skatinti atvirąjį mokslą
  užtikrinant geresnį rezultatų panaudojimą
  ir
  tenkinant
  politikos poreikius, taip pat
  skatinant spartesnę
  rezultatų sklaidą ir įsisavinimą;

užtikrinant geresnį rezultatų panaudojimą

tenkinant

skatinant spartesnę

| l) | padeda kurti veiksmingesnę mokslo ir politikos sąsają, skatinti atvirąjį mokslą
  ir laikytis jo principų, kaip nustatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14
  ir
  39 straipsniuose, ir tenkinti
  politikos poreikius, taip pat
  skatinti spartesnį
  rezultatų
  panaudojimą,
  sklaidą ir įsisavinimą
  bei didesnį matomumą, kaip nustatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 51 straipsnio 1 dalyje
  ;
  bendrosios įmonės nustato griežtas taisykles dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo atviros prieigos reikalavimų, nustatytų Reglamente dėl programos „Europos horizontas“, o Komisija stebi su atvira prieiga susijusią praktiką; visos išimtys turėtų būti skaidriai nurodytos atitinkamose interneto svetainėse; |
| --- | --- |

l)

padeda kurti veiksmingesnę mokslo ir politikos sąsają, skatinti atvirąjį mokslą
  ir laikytis jo principų, kaip nustatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14
  ir
  39 straipsniuose, ir tenkinti
  politikos poreikius, taip pat
  skatinti spartesnį
  rezultatų
  panaudojimą,
  sklaidą ir įsisavinimą
  bei didesnį matomumą, kaip nustatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 51 straipsnio 1 dalyje
  ;
  bendrosios įmonės nustato griežtas taisykles dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo atviros prieigos reikalavimų, nustatytų Reglamente dėl programos „Europos horizontas“, o Komisija stebi su atvira prieiga susijusią praktiką; visos išimtys turėtų būti skaidriai nurodytos atitinkamose interneto svetainėse;

ir laikytis jo principų, kaip nustatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14

39 straipsniuose, ir tenkinti

skatinti spartesnį

panaudojimą,

bei didesnį matomumą, kaip nustatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 51 straipsnio 1 dalyje

bendrosios įmonės nustato griežtas taisykles dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo atviros prieigos reikalavimų, nustatytų Reglamente dėl programos „Europos horizontas“, o Komisija stebi su atvira prieiga susijusią praktiką; visos išimtys turėtų būti skaidriai nurodytos atitinkamose interneto svetainėse;

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies n punktas

5 straipsnio 2 dalies n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | remia Komisiją kuriant ir įgyvendinant tvirtus mokslu grindžiamus techninės analizės kriterijus pagal Reglamento (ES) 2020/852
  dėl tvarių investicijų
  3 straipsnį,
  stebėdamos ir vertindamos jų įgyvendinimą jų valdomame ekonomikos sektoriuje, kad prireikus būtų teikiama ad hoc grįžtamoji informacija politikai formuoti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

n)

remia Komisiją kuriant ir įgyvendinant tvirtus mokslu grindžiamus techninės analizės kriterijus pagal Reglamento (ES) 2020/852
  dėl tvarių investicijų
  3 straipsnį,
  stebėdamos ir vertindamos jų įgyvendinimą jų valdomame ekonomikos sektoriuje, kad prireikus būtų teikiama ad hoc grįžtamoji informacija politikai formuoti
  ;

dėl tvarių investicijų

stebėdamos ir vertindamos jų įgyvendinimą jų valdomame ekonomikos sektoriuje, kad prireikus būtų teikiama ad hoc grįžtamoji informacija politikai formuoti

| n) | remia Komisiją kuriant ir įgyvendinant tvirtus mokslu grindžiamus techninės analizės kriterijus pagal Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnį,
  kai bendrųjų įmonių veikla patenka į šio reglamento taikymo sritį
  ; |
| --- | --- |

n)

remia Komisiją kuriant ir įgyvendinant tvirtus mokslu grindžiamus techninės analizės kriterijus pagal Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnį,
  kai bendrųjų įmonių veikla patenka į šio reglamento taikymo sritį
  ;

kai bendrųjų įmonių veikla patenka į šio reglamento taikymo sritį

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies o punktas

5 straipsnio 2 dalies o punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| o) | apsvarsto Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje nurodytą reikšmingos žalos nedarymo principą ir prireikus atsižvelgia į to reglamento nuostatas, kad būtų pagerintos galimybės gauti tvarų finansavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

o)

apsvarsto Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje nurodytą reikšmingos žalos nedarymo principą ir prireikus atsižvelgia į to reglamento nuostatas, kad būtų pagerintos galimybės gauti tvarų finansavimą;

| o) | apsvarsto
  galimybę
  Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje nurodytą reikšmingos žalos nedarymo principą
  taikyti bendrųjų įmonių veiklai, patenkančiai į to reglamento taikymo sritį,
  ir prireikus atsižvelgia į to reglamento nuostatas, kad būtų pagerintos galimybės gauti tvarų finansavimą; |
| --- | --- |

o)

apsvarsto
  galimybę
  Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje nurodytą reikšmingos žalos nedarymo principą
  taikyti bendrųjų įmonių veiklai, patenkančiai į to reglamento taikymo sritį,
  ir prireikus atsižvelgia į to reglamento nuostatas, kad būtų pagerintos galimybės gauti tvarų finansavimą;

galimybę

taikyti bendrųjų įmonių veiklai, patenkančiai į to reglamento taikymo sritį,

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Siekdama įgyvendinti 2 dalies c punktą, Komisija parengia aiškias, paprastas ir konkrečias gaires dėl įvairių rūšių bendrųjų įmonių sąveikos, pvz., išteklių perkėlimo, alternatyvaus finansavimo, kaupiamojo finansavimo ir integruoto finansavimo, įgyvendinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Siekdama įgyvendinti 2 dalies c punktą, Komisija parengia aiškias, paprastas ir konkrečias gaires dėl įvairių rūšių bendrųjų įmonių sąveikos, pvz., išteklių perkėlimo, alternatyvaus finansavimo, kaupiamojo finansavimo ir integruoto finansavimo, įgyvendinimo.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekdamos atrinkti asocijuotuosius narius, bendrosios įmonės
  gali skelbti atvirą kvietimą
  pareikšti susidomėjimą.
  Kvietime
  pareikšti susidomėjimą nurodomi pagrindiniai gebėjimai, kurių reikia bendrosios įmonės tikslams pasiekti. Visi kvietimai skelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje, apie juos pranešama visais atitinkamais kanalais, įskaitant, kai taikoma, valstybių atstovų grupę, kad būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas siekiant bendrosios įmonės tikslų. | 1.   Siekdamos atrinkti asocijuotuosius narius, bendrosios įmonės
  skelbia atvirus, sąžiningus ir skaidrius kvietimus
  pareikšti susidomėjimą
  , kartu prisidėdamos prie geografinės įvairovės didinimo
  .
  Kvietimas
  pareikšti susidomėjimą
  skelbiamas atvirai ir skaidriai ir jame
  nurodomi pagrindiniai gebėjimai
  ir nepiniginiai bei finansiniai įnašai
  , kurių reikia bendrosios įmonės tikslams pasiekti. Visi kvietimai skelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje, apie juos pranešama visais atitinkamais kanalais, įskaitant, kai taikoma, valstybių atstovų grupę, kad būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas siekiant bendrosios įmonės tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekdamos atrinkti asocijuotuosius narius, bendrosios įmonės
  gali skelbti atvirą kvietimą
  pareikšti susidomėjimą.
  Kvietime
  pareikšti susidomėjimą nurodomi pagrindiniai gebėjimai, kurių reikia bendrosios įmonės tikslams pasiekti. Visi kvietimai skelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje, apie juos pranešama visais atitinkamais kanalais, įskaitant, kai taikoma, valstybių atstovų grupę, kad būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas siekiant bendrosios įmonės tikslų.

1.   Siekdamos atrinkti asocijuotuosius narius, bendrosios įmonės
  skelbia atvirus, sąžiningus ir skaidrius kvietimus
  pareikšti susidomėjimą
  , kartu prisidėdamos prie geografinės įvairovės didinimo
  .
  Kvietimas
  pareikšti susidomėjimą
  skelbiamas atvirai ir skaidriai ir jame
  nurodomi pagrindiniai gebėjimai
  ir nepiniginiai bei finansiniai įnašai
  , kurių reikia bendrosios įmonės tikslams pasiekti. Visi kvietimai skelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje, apie juos pranešama visais atitinkamais kanalais, įskaitant, kai taikoma, valstybių atstovų grupę, kad būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas siekiant bendrosios įmonės tikslų.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Vykdomasis direktorius
  ,
  padedamas
  nepriklausomų ekspertų ir, kai tinkama, atitinkamų bendrosios įmonės organų, vertina paraiškas dėl narystės,
  remdamasis
  dokumentais pagrįstomis žiniomis, patirtimi ir galima pareiškėjo pridėtine verte siekiant bendrosios įmonės tikslų, pareiškėjo finansiniu patikimumu ir ilgalaikiu įsipareigojimu teikti finansinius ir nepiniginius įnašus bendrajai įmonei, kartu
  atsižvelgdamas
  į galimus interesų konfliktus. | 2.   
  Valdyba
  ,
  padedama
  nepriklausomų ekspertų ir, kai tinkama, atitinkamų bendrosios įmonės organų,
  įskaitant mokslo patariamąją tarybą,
  vertina paraiškas dėl narystės,
  remdamasi
  dokumentais pagrįstomis žiniomis, patirtimi ir galima pareiškėjo pridėtine verte siekiant bendrosios įmonės tikslų, pareiškėjo finansiniu patikimumu ir ilgalaikiu įsipareigojimu teikti finansinius ir nepiniginius įnašus bendrajai įmonei, kartu
  atsižvelgdama
  į galimus interesų konfliktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Vykdomasis direktorius
  ,
  padedamas
  nepriklausomų ekspertų ir, kai tinkama, atitinkamų bendrosios įmonės organų, vertina paraiškas dėl narystės,
  remdamasis
  dokumentais pagrįstomis žiniomis, patirtimi ir galima pareiškėjo pridėtine verte siekiant bendrosios įmonės tikslų, pareiškėjo finansiniu patikimumu ir ilgalaikiu įsipareigojimu teikti finansinius ir nepiniginius įnašus bendrajai įmonei, kartu
  atsižvelgdamas
  į galimus interesų konfliktus.

2.   
  Valdyba
  ,
  padedama
  nepriklausomų ekspertų ir, kai tinkama, atitinkamų bendrosios įmonės organų,
  įskaitant mokslo patariamąją tarybą,
  vertina paraiškas dėl narystės,
  remdamasi
  dokumentais pagrįstomis žiniomis, patirtimi ir galima pareiškėjo pridėtine verte siekiant bendrosios įmonės tikslų, pareiškėjo finansiniu patikimumu ir ilgalaikiu įsipareigojimu teikti finansinius ir nepiniginius įnašus bendrajai įmonei, kartu
  atsižvelgdama
  į galimus interesų konfliktus.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 a dalis (nauja)

7 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Bet kurio programos „Europos horizontas“ asocijuotojoje valstybėje įsisteigusio juridinio asmens narystė nesudaro papildomos naštos bendrosios įmonės steigėjams ir asocijuotiesiems nariams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Bet kurio programos „Europos horizontas“ asocijuotojoje valstybėje įsisteigusio juridinio asmens narystė nesudaro papildomos naštos bendrosios įmonės steigėjams ir asocijuotiesiems nariams.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valdyba vertina ir
  , kai tinkama,
  patvirtina paraiškas dėl narystės. | 3.   Valdyba vertina ir patvirtina
  arba atmeta
  paraiškas dėl narystės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valdyba vertina ir
  , kai tinkama,
  patvirtina paraiškas dėl narystės.

3.   Valdyba vertina ir patvirtina
  arba atmeta
  paraiškas dėl narystės.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Atrinkti asocijuotieji nariai ir vykdomasis direktorius, veikiantis kaip bendrosios įmonės atstovas, pasirašo įsipareigojimo raštą, kuriame išsamiai apibūdinama narystės aprėptis turinio, veiklos ir trukmės požiūriu, asocijuotųjų narių įnašas bendrajai įmonei, įskaitant 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą numatomą papildomą veiklą, taip pat nuostatos, susijusios su asocijuotojo nario atstovavimu ir balsavimo teisėmis valdyboje. | 4.   Atrinkti asocijuotieji nariai ir vykdomasis direktorius, veikiantis kaip bendrosios įmonės atstovas, pasirašo įsipareigojimo raštą, kuriame išsamiai apibūdinama narystės aprėptis turinio, veiklos ir trukmės požiūriu, asocijuotųjų narių
  finansinis ir nepiniginis
  įnašas bendrajai įmonei, įskaitant 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą numatomą papildomą veiklą, taip pat nuostatos, susijusios su asocijuotojo nario atstovavimu ir balsavimo teisėmis valdyboje.
  Atrinktų asocijuotųjų narių įsipareigojimo raštai viešai skelbiami atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje, užtikrinant, kad būtų laikomasi konfidencialumo taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Atrinkti asocijuotieji nariai ir vykdomasis direktorius, veikiantis kaip bendrosios įmonės atstovas, pasirašo įsipareigojimo raštą, kuriame išsamiai apibūdinama narystės aprėptis turinio, veiklos ir trukmės požiūriu, asocijuotųjų narių įnašas bendrajai įmonei, įskaitant 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą numatomą papildomą veiklą, taip pat nuostatos, susijusios su asocijuotojo nario atstovavimu ir balsavimo teisėmis valdyboje.

4.   Atrinkti asocijuotieji nariai ir vykdomasis direktorius, veikiantis kaip bendrosios įmonės atstovas, pasirašo įsipareigojimo raštą, kuriame išsamiai apibūdinama narystės aprėptis turinio, veiklos ir trukmės požiūriu, asocijuotųjų narių
  finansinis ir nepiniginis
  įnašas bendrajai įmonei, įskaitant 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą numatomą papildomą veiklą, taip pat nuostatos, susijusios su asocijuotojo nario atstovavimu ir balsavimo teisėmis valdyboje.
  Atrinktų asocijuotųjų narių įsipareigojimo raštai viešai skelbiami atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje, užtikrinant, kad būtų laikomasi konfidencialumo taisyklių.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kiekvienas narys informuoja bendrąją įmonę apie bet kokį narių susijungimą ar įsigijimą, galintį turėti įtakos bendrajai įmonei, arba apie bet kokį subjekto, kuris nėra bendrosios įmonės narys, įvykdytą nario perėmimą. | 2.   Kiekvienas narys
  nepagrįstai nedelsdamas
  informuoja bendrąją įmonę apie bet kokį narių susijungimą ar įsigijimą, galintį turėti įtakos bendrajai įmonei, arba apie bet kokį subjekto, kuris nėra bendrosios įmonės narys, įvykdytą nario perėmimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kiekvienas narys informuoja bendrąją įmonę apie bet kokį narių susijungimą ar įsigijimą, galintį turėti įtakos bendrajai įmonei, arba apie bet kokį subjekto, kuris nėra bendrosios įmonės narys, įvykdytą nario perėmimą.

2.   Kiekvienas narys
  nepagrįstai nedelsdamas
  informuoja bendrąją įmonę apie bet kokį narių susijungimą ar įsigijimą, galintį turėti įtakos bendrajai įmonei, arba apie bet kokį subjekto, kuris nėra bendrosios įmonės narys, įvykdytą nario perėmimą.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kiekvienas privatus narys informuoja bendrąją įmonę apie kitus reikšmingus jo nuosavybės, kontrolės ar sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pakeitimas tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Valdyba priima sprendimą dėl atitinkamo nario narystės nutraukimo. Atitinkamas privatus narys nedalyvauja valdybos balsavime. | 4.   Kiekvienas privatus narys
  nepagrįstai nedelsdamas
  informuoja bendrąją įmonę apie kitus reikšmingus jo nuosavybės, kontrolės ar sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pakeitimas tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Valdyba priima sprendimą dėl atitinkamo nario narystės nutraukimo. Atitinkamas privatus narys nedalyvauja valdybos balsavime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kiekvienas privatus narys informuoja bendrąją įmonę apie kitus reikšmingus jo nuosavybės, kontrolės ar sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pakeitimas tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Valdyba priima sprendimą dėl atitinkamo nario narystės nutraukimo. Atitinkamas privatus narys nedalyvauja valdybos balsavime.

4.   Kiekvienas privatus narys
  nepagrįstai nedelsdamas
  informuoja bendrąją įmonę apie kitus reikšmingus jo nuosavybės, kontrolės ar sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pakeitimas tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Valdyba priima sprendimą dėl atitinkamo nario narystės nutraukimo. Atitinkamas privatus narys nedalyvauja valdybos balsavime.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekvienas prisidedantis partneris kandidatas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 7 dalyje, pateikia valdybai patvirtinimo raštą. Patvirtinimo rašte nurodoma partnerystės aprėptis, atsižvelgiant į dalyką, veiklą ir trukmę, taip pat nurodomas pareiškėjo įnašas bendrajai įmonei. | 1.   Kiekvienas prisidedantis partneris kandidatas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 7 dalyje, pateikia valdybai patvirtinimo raštą. Patvirtinimo rašte nurodoma partnerystės aprėptis, atsižvelgiant į dalyką, veiklą ir trukmę, taip pat nurodomas pareiškėjo įnašas bendrajai įmonei.
  Patvirtinimo raštas viešai skelbiamas atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje, užtikrinant, kad būtų laikomasi konfidencialumo taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekvienas prisidedantis partneris kandidatas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 7 dalyje, pateikia valdybai patvirtinimo raštą. Patvirtinimo rašte nurodoma partnerystės aprėptis, atsižvelgiant į dalyką, veiklą ir trukmę, taip pat nurodomas pareiškėjo įnašas bendrajai įmonei.

1.   Kiekvienas prisidedantis partneris kandidatas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 7 dalyje, pateikia valdybai patvirtinimo raštą. Patvirtinimo rašte nurodoma partnerystės aprėptis, atsižvelgiant į dalyką, veiklą ir trukmę, taip pat nurodomas pareiškėjo įnašas bendrajai įmonei.
  Patvirtinimo raštas viešai skelbiamas atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje, užtikrinant, kad būtų laikomasi konfidencialumo taisyklių.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valdyba įvertina patvirtinimo raštą ir tvirtina arba atmeta paraišką. | 2.   Valdyba įvertina patvirtinimo raštą ir
  atsižvelgia į bendrųjų įmonių organų mokslines rekomendacijas, taip pat į bet kokį galimą interesų konfliktą, ir
  tvirtina arba atmeta paraišką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valdyba įvertina patvirtinimo raštą ir tvirtina arba atmeta paraišką.

2.   Valdyba įvertina patvirtinimo raštą ir
  atsižvelgia į bendrųjų įmonių organų mokslines rekomendacijas, taip pat į bet kokį galimą interesų konfliktą, ir
  tvirtina arba atmeta paraišką.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos finansiniu įnašu bendrosioms įmonėms, įskaitant ELPA asignavimus, padengiamos administracinės ir veiklos išlaidos, neviršijančios antroje dalyje nurodytos didžiausios sumos. Antroje dalyje nurodytas Sąjungos įnašas
  gali būti padidintas
  trečiųjų valstybių įnašais,
  jei jų yra
  . | 1.   Sąjungos finansiniu įnašu bendrosioms įmonėms, įskaitant ELPA asignavimus, padengiamos administracinės ir veiklos išlaidos, neviršijančios antroje dalyje nurodytos didžiausios sumos
  , jei suma yra bent lygiavertė kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančių ar su jais susijusių subjektų įnašui
  . Antroje dalyje nurodytas Sąjungos įnašas
  padidinamas
  trečiųjų valstybių įnašais,
  kai jie skiriami laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalies
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos finansiniu įnašu bendrosioms įmonėms, įskaitant ELPA asignavimus, padengiamos administracinės ir veiklos išlaidos, neviršijančios antroje dalyje nurodytos didžiausios sumos. Antroje dalyje nurodytas Sąjungos įnašas
  gali būti padidintas
  trečiųjų valstybių įnašais,
  jei jų yra
  .

1.   Sąjungos finansiniu įnašu bendrosioms įmonėms, įskaitant ELPA asignavimus, padengiamos administracinės ir veiklos išlaidos, neviršijančios antroje dalyje nurodytos didžiausios sumos
  , jei suma yra bent lygiavertė kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančių ar su jais susijusių subjektų įnašui
  . Antroje dalyje nurodytas Sąjungos įnašas
  padidinamas
  trečiųjų valstybių įnašais,
  kai jie skiriami laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalies
  .

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas Sąjungos finansinis įnašas gali būti papildytas asignavimais iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 13 straipsnį ir baudomis pagal DFP reglamento 5 straipsnį. Tą įnašą taip pat galima papildyti nepanaudotomis lėšomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalyje. Sąjungos įnašas koreguojamas, kad atspindėtų asocijuotųjų šalių įnašus. Bet koks papildomas Sąjungos įnašas turi būti suderinamas su kitų nei Sąjunga narių įnašais. Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių įnašai turi būti subalansuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas Sąjungos finansinis įnašas gali būti papildytas asignavimais iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 13 straipsnį ir baudomis pagal DFP reglamento 5 straipsnį. Tą įnašą taip pat galima papildyti nepanaudotomis lėšomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalyje. Sąjungos įnašas koreguojamas, kad atspindėtų asocijuotųjų šalių įnašus. Bet koks papildomas Sąjungos įnašas turi būti suderinamas su kitų nei Sąjunga narių įnašais. Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių įnašai turi būti subalansuoti.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 b dalis (nauja)

10 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Papildomi Sąjungos įnašai pagal programos „Europos horizontas“ 13 straipsnį, DFP reglamento 5 straipsnį ir Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį sąžiningai paskirstomi Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ II ramsčio grupėse, atsižvelgiant į Sąjungos mokslinių tyrimų prioritetus ir jos politikos tikslus. Sąžiningai paskirstant lėšas visų pirma atsižvelgiama į bendrąsias įmones, veikiančias labiausiai COVID-19 pandemijos metu nukentėjusiuose sektoriuose, kurie yra patys svarbiausi siekiant Sąjungos tikslų ir socialinio bei ekonominio atsigavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Papildomi Sąjungos įnašai pagal programos „Europos horizontas“ 13 straipsnį, DFP reglamento 5 straipsnį ir Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį sąžiningai paskirstomi Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ II ramsčio grupėse, atsižvelgiant į Sąjungos mokslinių tyrimų prioritetus ir jos politikos tikslus. Sąžiningai paskirstant lėšas visų pirma atsižvelgiama į bendrąsias įmones, veikiančias labiausiai COVID-19 pandemijos metu nukentėjusiuose sektoriuose, kurie yra patys svarbiausi siekiant Sąjungos tikslų ir socialinio bei ekonominio atsigavimo.

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 a dalis (nauja)

10 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas ERPF, ESF+, EJRŽŽŪF ir EŽŪFKP lėšomis, taip pat pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės įnašu į bendrąją įmonę su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento ir konkretiems fondams skirtų reglamentų nuostatų. Komisija parengia paprastas ir praktines gaires, kad išaiškintų, kas yra dalyvaujančios valstybės finansinis įnašas į bendrąją įmonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas ERPF, ESF+, EJRŽŽŪF ir EŽŪFKP lėšomis, taip pat pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės įnašu į bendrąją įmonę su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento ir konkretiems fondams skirtų reglamentų nuostatų. Komisija parengia paprastas ir praktines gaires, kad išaiškintų, kas yra dalyvaujančios valstybės finansinis įnašas į bendrąją įmonę.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu antroje dalyje nenurodyta kitaip, privatūs nariai ne vėliau kaip kiekvienų metų
  kovo 31
   d. savo atitinkamai valdybai pateikia ataskaitą apie
  kiekvienais
  praėjusiais finansiniais metais skirtų 1 dalies b punkte nurodytų įnašų vertę. Siekiant įvertinti šiuos įnašus, išlaidos nustatomos pagal atitinkamų subjektų įprastą išlaidų apskaitos praktiką, pagal šalyje, kurioje įsisteigęs subjektas, taikomus apskaitos standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus.
  Išlaidas
  patvirtina atitinkamo subjekto paskirtas nepriklausomas išorės auditorius. Jei kyla neaiškumų dėl išlaidų patvirtinimo, vertinimo metodą gali patikrinti atitinkama bendroji įmonė. Tinkamai nustatytais atvejais valdyba gali leisti naudoti fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius įnašams vertinti. | 2.   Jeigu antroje dalyje nenurodyta kitaip, privatūs nariai ne vėliau kaip kiekvienų metų
  birželio 30
   d. savo atitinkamai valdybai pateikia ataskaitą apie praėjusiais finansiniais metais skirtų 1 dalies b punkte nurodytų įnašų vertę. Siekiant įvertinti šiuos įnašus, išlaidos nustatomos pagal atitinkamų subjektų įprastą išlaidų apskaitos praktiką, pagal šalyje, kurioje įsisteigęs subjektas, taikomus apskaitos standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus.
  Išlaidų audito neatlieka nei atitinkama bendroji įmonė, nei jokia Sąjungos įstaiga, tačiau jas
  patvirtina atitinkamo subjekto paskirtas nepriklausomas išorės auditorius. Jei kyla neaiškumų dėl išlaidų patvirtinimo, vertinimo metodą gali patikrinti atitinkama bendroji įmonė. Tinkamai nustatytais atvejais valdyba gali leisti naudoti fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius įnašams vertinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu antroje dalyje nenurodyta kitaip, privatūs nariai ne vėliau kaip kiekvienų metų
  kovo 31
   d. savo atitinkamai valdybai pateikia ataskaitą apie
  kiekvienais
  praėjusiais finansiniais metais skirtų 1 dalies b punkte nurodytų įnašų vertę. Siekiant įvertinti šiuos įnašus, išlaidos nustatomos pagal atitinkamų subjektų įprastą išlaidų apskaitos praktiką, pagal šalyje, kurioje įsisteigęs subjektas, taikomus apskaitos standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus.
  Išlaidas
  patvirtina atitinkamo subjekto paskirtas nepriklausomas išorės auditorius. Jei kyla neaiškumų dėl išlaidų patvirtinimo, vertinimo metodą gali patikrinti atitinkama bendroji įmonė. Tinkamai nustatytais atvejais valdyba gali leisti naudoti fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius įnašams vertinti.

2.   Jeigu antroje dalyje nenurodyta kitaip, privatūs nariai ne vėliau kaip kiekvienų metų
  birželio 30
   d. savo atitinkamai valdybai pateikia ataskaitą apie praėjusiais finansiniais metais skirtų 1 dalies b punkte nurodytų įnašų vertę. Siekiant įvertinti šiuos įnašus, išlaidos nustatomos pagal atitinkamų subjektų įprastą išlaidų apskaitos praktiką, pagal šalyje, kurioje įsisteigęs subjektas, taikomus apskaitos standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus.
  Išlaidų audito neatlieka nei atitinkama bendroji įmonė, nei jokia Sąjungos įstaiga, tačiau jas
  patvirtina atitinkamo subjekto paskirtas nepriklausomas išorės auditorius. Jei kyla neaiškumų dėl išlaidų patvirtinimo, vertinimo metodą gali patikrinti atitinkama bendroji įmonė. Tinkamai nustatytais atvejais valdyba gali leisti naudoti fiksuotąsias sumas arba vieneto įkainius įnašams vertinti.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Taikant šį reglamentą nei atitinkama bendroji įmonė, nei jokia kita Sąjungos įstaiga dėl papildomos veiklos patirtų išlaidų audito neatlieka. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Taikant šį reglamentą nei atitinkama bendroji įmonė, nei jokia kita Sąjungos įstaiga dėl papildomos veiklos patirtų išlaidų audito neatlieka.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 7 dalies įžanginė dalis

11 straipsnio 7 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Komisija gali nutraukti, proporcingai sumažinti arba sustabdyti Sąjungos finansinį įnašą bendrajai įmonei arba pradėti 43 straipsnyje nurodytą likvidavimo procedūrą bet kuriuo iš šių atvejų: | 7.   Komisija
  , pradėjusi taikyti savidraudos mechanizmą, numatytą Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 37 straipsnio 7 dalyje,
  gali nutraukti, proporcingai sumažinti arba sustabdyti Sąjungos finansinį įnašą bendrajai įmonei arba pradėti 43 straipsnyje nurodytą likvidavimo procedūrą bet kuriuo iš šių atvejų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Komisija gali nutraukti, proporcingai sumažinti arba sustabdyti Sąjungos finansinį įnašą bendrajai įmonei arba pradėti 43 straipsnyje nurodytą likvidavimo procedūrą bet kuriuo iš šių atvejų:

7.   Komisija
  , pradėjusi taikyti savidraudos mechanizmą, numatytą Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 37 straipsnio 7 dalyje,
  gali nutraukti, proporcingai sumažinti arba sustabdyti Sąjungos finansinį įnašą bendrajai įmonei arba pradėti 43 straipsnyje nurodytą likvidavimo procedūrą bet kuriuo iš šių atvejų:

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 9 a dalis (nauja)

11 straipsnio 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Europos Parlamentas informuojamas apie visus pasikeitimus, susijusius su Sąjungos finansiniais įnašais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a.
     
  Europos Parlamentas informuojamas apie visus pasikeitimus, susijusius su Sąjungos finansiniais įnašais.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis




  Prieš priimdama darbo programą, kiekviena dalyvaujanti valstybė prireikus prisiima orientacinį įsipareigojimą dėl savo nacionalinio finansinio įnašo į bendrąją įmonę sumos.




  Be Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnyje nustatytų kriterijų, į darbo programą kaip priedas gali būti įtraukti nacionalinių juridinių asmenų tinkamumo kriterijai.




  Kiekviena dalyvaujanti valstybė paveda bendrajai įmonei vertinti pasiūlymus pagal programos „Europos horizontas“ taisykles ir kriterijus.




  Pasiūlymai atrenkami remiantis vertinimo komiteto pateiktu reitingo sąrašu. Valdyba nuo to sąrašo gali nukrypti tinkamai pagrįstais atvejais, visų pirma siekdama užtikrinti bendrą rinkiniais grindžiamo požiūrio darną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

Prieš priimdama darbo programą, kiekviena dalyvaujanti valstybė prireikus prisiima orientacinį įsipareigojimą dėl savo nacionalinio finansinio įnašo į bendrąją įmonę sumos.

Be Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnyje nustatytų kriterijų, į darbo programą kaip priedas gali būti įtraukti nacionalinių juridinių asmenų tinkamumo kriterijai.

Kiekviena dalyvaujanti valstybė paveda bendrajai įmonei vertinti pasiūlymus pagal programos „Europos horizontas“ taisykles ir kriterijus.

Pasiūlymai atrenkami remiantis vertinimo komiteto pateiktu reitingo sąrašu. Valdyba nuo to sąrašo gali nukrypti tinkamai pagrįstais atvejais, visų pirma siekdama užtikrinti bendrą rinkiniais grindžiamo požiūrio darną.

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrosios įmonės
  per vienus metus nuo šio reglamento priėmimo sudaro
  paslaugų lygio susitarimus
  dėl bendro administracinio padalinio funkcijų
  , išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip, ir patikėdamos biudžeto vykdymo užduotis bendrosioms įmonėms jos turi užtikrinti tokį pat Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygį. Tokios funkcijos
  apima
  toliau išvardytas sritis, jei patvirtinamas jų perspektyvumas ir patikrinami ištekliai: | 1.   Bendrosios įmonės
  gali vykdyti bendro administracinio padalinio funkcijas sudarydamos
  paslaugų lygio susitarimus, išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip, ir patikėdamos biudžeto vykdymo užduotis bendrosioms įmonėms jos turi užtikrinti tokį pat Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygį. Tokios funkcijos
  gali apimti
  toliau išvardytas sritis, jei patvirtinamas jų perspektyvumas ir patikrinami ištekliai
  , nedarant poveikio konkrečioms bendrųjų įmonių mokslinių tyrimų sritims
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendrosios įmonės
  per vienus metus nuo šio reglamento priėmimo sudaro
  paslaugų lygio susitarimus
  dėl bendro administracinio padalinio funkcijų
  , išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip, ir patikėdamos biudžeto vykdymo užduotis bendrosioms įmonėms jos turi užtikrinti tokį pat Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygį. Tokios funkcijos
  apima
  toliau išvardytas sritis, jei patvirtinamas jų perspektyvumas ir patikrinami ištekliai:

1.   Bendrosios įmonės
  gali vykdyti bendro administracinio padalinio funkcijas sudarydamos
  paslaugų lygio susitarimus, išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip, ir patikėdamos biudžeto vykdymo užduotis bendrosioms įmonėms jos turi užtikrinti tokį pat Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygį. Tokios funkcijos
  gali apimti
  toliau išvardytas sritis, jei patvirtinamas jų perspektyvumas ir patikrinami ištekliai
  , nedarant poveikio konkrečioms bendrųjų įmonių mokslinių tyrimų sritims
  :

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

12 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (ga) | bendrųjų įmonių keitimosi geriausia patirtimi skatinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(ga)

(ga)

bendrųjų įmonių keitimosi geriausia patirtimi skatinimą.

bendrųjų įmonių keitimosi geriausia patirtimi skatinimą.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytas bendro administracinio padalinio funkcijas visiems kitiems
  teikia
  viena ar kelios atrinktos bendrosios įmonės. Tarpusavyje susijusios funkcijos vykdomos toje pačioje bendrojoje įmonėje, kad būtų užtikrinta nuosekli organizacinė struktūra. | 2.   1 dalyje nurodytas bendro administracinio padalinio funkcijas visiems kitiems
  gali teikti
  viena ar kelios atrinktos bendrosios įmonės. Tarpusavyje susijusios funkcijos vykdomos toje pačioje bendrojoje įmonėje, kad būtų užtikrinta nuosekli organizacinė struktūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytas bendro administracinio padalinio funkcijas visiems kitiems
  teikia
  viena ar kelios atrinktos bendrosios įmonės. Tarpusavyje susijusios funkcijos vykdomos toje pačioje bendrojoje įmonėje, kad būtų užtikrinta nuosekli organizacinė struktūra.

2.   1 dalyje nurodytas bendro administracinio padalinio funkcijas visiems kitiems
  gali teikti
  viena ar kelios atrinktos bendrosios įmonės. Tarpusavyje susijusios funkcijos vykdomos toje pačioje bendrojoje įmonėje, kad būtų užtikrinta nuosekli organizacinė struktūra.

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalis

12 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nepažeidžiant kitų užduočių skyrimo bendrojoje įmonėje arba kitų administracinių susitarimų, kurie neturi įtakos darbo sutartims, darbuotojai, kuriems paskirta atlikti
  užduotis, perduotas bendram
  netiesioginio aptarnavimo
  padaliniui
  ,
  kurį prižiūri kita bendroji įmonė
  , gali būti perkelti į tą bendrąją įmonę. Kai atitinkamas darbuotojas raštu išreiškia savo atsisakymą, bendroji įmonė gali nutraukti to darbuotojo sutartį pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 47 straipsnio nuostatas. | 4.   Nepažeidžiant kitų užduočių skyrimo bendrojoje įmonėje arba kitų administracinių susitarimų, kurie neturi įtakos darbo sutartims, darbuotojai, kuriems paskirta atlikti
  bendras
  netiesioginio aptarnavimo
  padalinio funkcijas
  ,
  perduotas vienai bendrajai įmonei
  , gali būti perkelti į tą bendrąją įmonę. Kai atitinkamas darbuotojas raštu išreiškia savo atsisakymą, bendroji įmonė gali nutraukti to darbuotojo sutartį pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 47 straipsnio nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Nepažeidžiant kitų užduočių skyrimo bendrojoje įmonėje arba kitų administracinių susitarimų, kurie neturi įtakos darbo sutartims, darbuotojai, kuriems paskirta atlikti
  užduotis, perduotas bendram
  netiesioginio aptarnavimo
  padaliniui
  ,
  kurį prižiūri kita bendroji įmonė
  , gali būti perkelti į tą bendrąją įmonę. Kai atitinkamas darbuotojas raštu išreiškia savo atsisakymą, bendroji įmonė gali nutraukti to darbuotojo sutartį pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 47 straipsnio nuostatas.

4.   Nepažeidžiant kitų užduočių skyrimo bendrojoje įmonėje arba kitų administracinių susitarimų, kurie neturi įtakos darbo sutartims, darbuotojai, kuriems paskirta atlikti
  bendras
  netiesioginio aptarnavimo
  padalinio funkcijas
  ,
  perduotas vienai bendrajai įmonei
  , gali būti perkelti į tą bendrąją įmonę. Kai atitinkamas darbuotojas raštu išreiškia savo atsisakymą, bendroji įmonė gali nutraukti to darbuotojo sutartį pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 47 straipsnio nuostatas.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   4 dalyje nurodyti darbuotojai, kurie yra perkeliami į bendrąją įmonę,
  prižiūrinčią bendrą netiesioginio aptarnavimo padalinį
  , išsaugo tos pačios rūšies sutartį ir pareigų grupę bei lygį ir laikomi atlikusiais visą savo tarnybą toje bendrojoje įmonėje. | 5.   4 dalyje nurodyti darbuotojai, kurie yra perkeliami į bendrąją įmonę,
  vykdančią konkrečias bendras funkcijas
  , išsaugo tos pačios rūšies sutartį ir pareigų grupę bei lygį ir laikomi atlikusiais visą savo tarnybą toje bendrojoje įmonėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   4 dalyje nurodyti darbuotojai, kurie yra perkeliami į bendrąją įmonę,
  prižiūrinčią bendrą netiesioginio aptarnavimo padalinį
  , išsaugo tos pačios rūšies sutartį ir pareigų grupę bei lygį ir laikomi atlikusiais visą savo tarnybą toje bendrojoje įmonėje.

5.   4 dalyje nurodyti darbuotojai, kurie yra perkeliami į bendrąją įmonę,
  vykdančią konkrečias bendras funkcijas
  , išsaugo tos pačios rūšies sutartį ir pareigų grupę bei lygį ir laikomi atlikusiais visą savo tarnybą toje bendrojoje įmonėje.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena bendroji įmonė turi valdybą
  ir
  vykdomąjį direktorių. | 1.   Kiekviena bendroji įmonė turi valdybą, vykdomąjį direktorių
  ir įstaigą, teikiančią mokslines konsultacijas pagal 19 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekviena bendroji įmonė turi valdybą
  ir
  vykdomąjį direktorių.

1.   Kiekviena bendroji įmonė turi valdybą, vykdomąjį direktorių
  ir įstaigą, teikiančią mokslines konsultacijas pagal 19 straipsnį
  .

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Dedamos visos pastangos, kad narystės valdybose atveju būtų gerbiama lyčių pusiausvyra ir kad jos būtų geografiškai skirtingos, taip pat kad jos atspindėtų skirtingus sektorius ir įvairią patirtį, atsižvelgiant į narių padėtį atitinkamose jų kompetencijos srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Dedamos visos pastangos, kad narystės valdybose atveju būtų gerbiama lyčių pusiausvyra ir kad jos būtų geografiškai skirtingos, taip pat kad jos atspindėtų skirtingus sektorius ir įvairią patirtį, atsižvelgiant į narių padėtį atitinkamose jų kompetencijos srityse.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valdybos pirmininką pagal metinės rotacijos principą paeiliui skiria Sąjunga ir kiti atstovai, išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip. | 3.   Valdybos pirmininką pagal metinės rotacijos principą
  iš jos narių
  paeiliui skiria Sąjunga ir kiti atstovai, išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valdybos pirmininką pagal metinės rotacijos principą paeiliui skiria Sąjunga ir kiti atstovai, išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip.

3.   Valdybos pirmininką pagal metinės rotacijos principą
  iš jos narių
  paeiliui skiria Sąjunga ir kiti atstovai, išskyrus atvejus, kai antroje dalyje nurodyta kitaip.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valdyba rengia eilinius posėdžius bent du kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami pirmininko, vykdomojo direktoriaus, Komisijos, daugumos kitų nei Sąjunga narių arba dalyvaujančiųjų valstybių atstovų prašymu. Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas ir jie vyksta atitinkamos bendrosios įmonės buveinėje, išskyrus atvejus, kai valdyba tinkamai pagrįstais atvejais nusprendžia kitaip. | 4.   Valdyba rengia eilinius posėdžius bent du kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami pirmininko, vykdomojo direktoriaus, Komisijos, daugumos kitų nei Sąjunga narių arba dalyvaujančiųjų valstybių atstovų prašymu. Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas ir jie vyksta atitinkamos bendrosios įmonės buveinėje, išskyrus atvejus, kai valdyba tinkamai pagrįstais atvejais nusprendžia kitaip.
  Dalyvių sąrašas, darbotvarkė ir posėdžių protokolai laiku paskelbiami viešai atitinkamoje konkrečios bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valdyba rengia eilinius posėdžius bent du kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami pirmininko, vykdomojo direktoriaus, Komisijos, daugumos kitų nei Sąjunga narių arba dalyvaujančiųjų valstybių atstovų prašymu. Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas ir jie vyksta atitinkamos bendrosios įmonės buveinėje, išskyrus atvejus, kai valdyba tinkamai pagrįstais atvejais nusprendžia kitaip.

4.   Valdyba rengia eilinius posėdžius bent du kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami pirmininko, vykdomojo direktoriaus, Komisijos, daugumos kitų nei Sąjunga narių arba dalyvaujančiųjų valstybių atstovų prašymu. Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas ir jie vyksta atitinkamos bendrosios įmonės buveinėje, išskyrus atvejus, kai valdyba tinkamai pagrįstais atvejais nusprendžia kitaip.
  Dalyvių sąrašas, darbotvarkė ir posėdžių protokolai laiku paskelbiami viešai atitinkamoje konkrečios bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 7 dalis

15 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Kiti asmenys, visų pirma kitų Europos partnerysčių, vykdomųjų ar reguliavimo agentūrų, Sąjungos regioninių valdžios institucijų ir Europos technologijų platformų atstovai, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, pirmininko taip pat gali būti pakviesti dalyvauti kaip stebėtojai, laikantis konfidencialumo ir interesų
  konflikto
  prevencijos taisyklių. | 7.   Kiti asmenys, visų pirma kitų Europos partnerysčių, vykdomųjų ar reguliavimo agentūrų,
  dalyvaujančių valstybių,
  Sąjungos
  nacionalinių ir
  regioninių valdžios institucijų ir Europos technologijų platformų atstovai, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, pirmininko taip pat gali būti pakviesti dalyvauti kaip stebėtojai, laikantis konfidencialumo ir interesų
  konfliktų
  prevencijos taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Kiti asmenys, visų pirma kitų Europos partnerysčių, vykdomųjų ar reguliavimo agentūrų, Sąjungos regioninių valdžios institucijų ir Europos technologijų platformų atstovai, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, pirmininko taip pat gali būti pakviesti dalyvauti kaip stebėtojai, laikantis konfidencialumo ir interesų
  konflikto
  prevencijos taisyklių.

7.   Kiti asmenys, visų pirma kitų Europos partnerysčių, vykdomųjų ar reguliavimo agentūrų,
  dalyvaujančių valstybių,
  Sąjungos
  nacionalinių ir
  regioninių valdžios institucijų ir Europos technologijų platformų atstovai, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, pirmininko taip pat gali būti pakviesti dalyvauti kaip stebėtojai, laikantis konfidencialumo ir interesų
  konfliktų
  prevencijos taisyklių.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 10 dalis

15 straipsnio 10 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles. | 10.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles
  , įskaitant priemones, kuriomis siekiama išvengti interesų konfliktų sprendimų priėmimo procese
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles.

10.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles
  , įskaitant priemones, kuriomis siekiama išvengti interesų konfliktų sprendimų priėmimo procese
  .

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 11 dalis

15 straipsnio 11 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11.   Narių atstovai privalo laikytis elgesio kodekso nuostatų. Elgesio kodekse nustatomi tokių narių įsipareigojimai užtikrinti atitinkamos bendrosios įmonės ir Sąjungos sąžiningumą ir gerą vardą. | 11.   Narių atstovai
  ir stebėtojai
  privalo laikytis elgesio kodekso nuostatų. Elgesio kodekse nustatomi tokių narių įsipareigojimai užtikrinti atitinkamos bendrosios įmonės ir Sąjungos sąžiningumą ir gerą vardą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11.   Narių atstovai privalo laikytis elgesio kodekso nuostatų. Elgesio kodekse nustatomi tokių narių įsipareigojimai užtikrinti atitinkamos bendrosios įmonės ir Sąjungos sąžiningumą ir gerą vardą.

11.   Narių atstovai
  ir stebėtojai
  privalo laikytis elgesio kodekso nuostatų. Elgesio kodekse nustatomi tokių narių įsipareigojimai užtikrinti atitinkamos bendrosios įmonės ir Sąjungos sąžiningumą ir gerą vardą.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

16 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienos bendrosios įmonės valdybai tenka bendra atsakomybė už tos bendrosios įmonės strateginę kryptį bei veiklą ir ji prižiūri veiklos įgyvendinimą. | Kiekvienos bendrosios įmonės valdybai tenka bendra atsakomybė už tos bendrosios įmonės strateginę kryptį
  , suderinamumą su bendraisiais Sąjungos tikslais ir politika
  bei veiklą ir ji prižiūri veiklos įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekvienos bendrosios įmonės valdybai tenka bendra atsakomybė už tos bendrosios įmonės strateginę kryptį bei veiklą ir ji prižiūri veiklos įgyvendinimą.

Kiekvienos bendrosios įmonės valdybai tenka bendra atsakomybė už tos bendrosios įmonės strateginę kryptį
  , suderinamumą su bendraisiais Sąjungos tikslais ir politika
  bei veiklą ir ji prižiūri veiklos įgyvendinimą.

, suderinamumą su bendraisiais Sąjungos tikslais ir politika

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

16 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija, atlikdama savo vaidmenį valdyboje, siekia užtikrinti bendrosios įmonės veiklos ir pagal Sąjungos finansavimo programas vykdomos atitinkamos veiklos koordinavimą, kad nustatant bendrai atliekamų mokslinių tyrimų prioritetus būtų užtikrinama sąveika ir papildomumas. | Komisija, atlikdama savo vaidmenį valdyboje, siekia užtikrinti bendrosios įmonės veiklos ir pagal Sąjungos finansavimo programas vykdomos atitinkamos veiklos koordinavimą, kad nustatant bendrai atliekamų mokslinių tyrimų prioritetus būtų užtikrinama sąveika ir papildomumas
  , kartu vengiant dubliavimosi
  .
  Komisija užtikrina, kad bendrosios įmonės turėtų tinkamus įgaliojimus, veiklos gaires ir veiksmingus mechanizmus, skirtus reguliuoti, valdyti ir įgyvendinti sąveiką su bendradarbiavimu grindžiamomis mokslinių tyrimų temomis ir atitinkamais projektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija, atlikdama savo vaidmenį valdyboje, siekia užtikrinti bendrosios įmonės veiklos ir pagal Sąjungos finansavimo programas vykdomos atitinkamos veiklos koordinavimą, kad nustatant bendrai atliekamų mokslinių tyrimų prioritetus būtų užtikrinama sąveika ir papildomumas.

Komisija, atlikdama savo vaidmenį valdyboje, siekia užtikrinti bendrosios įmonės veiklos ir pagal Sąjungos finansavimo programas vykdomos atitinkamos veiklos koordinavimą, kad nustatant bendrai atliekamų mokslinių tyrimų prioritetus būtų užtikrinama sąveika ir papildomumas
  , kartu vengiant dubliavimosi
  .
  Komisija užtikrina, kad bendrosios įmonės turėtų tinkamus įgaliojimus, veiklos gaires ir veiksmingus mechanizmus, skirtus reguliuoti, valdyti ir įgyvendinti sąveiką su bendradarbiavimu grindžiamomis mokslinių tyrimų temomis ir atitinkamais projektais.

, kartu vengiant dubliavimosi

Komisija užtikrina, kad bendrosios įmonės turėtų tinkamus įgaliojimus, veiklos gaires ir veiksmingus mechanizmus, skirtus reguliuoti, valdyti ir įgyvendinti sąveiką su bendradarbiavimu grindžiamomis mokslinių tyrimų temomis ir atitinkamais projektais.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies a punktas

16 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrina laiku vykdomą išsamią bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir pavienių veiksmų pažangos stebėseną, atsižvelgiant į 
  Komisijos
  ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės prioritetus, bei prireikus imasi taisomųjų priemonių siekdama užtikrinti, kad bendroji įmonė įgyvendintų savo tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

užtikrina laiku vykdomą išsamią bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir pavienių veiksmų pažangos stebėseną, atsižvelgiant į 
  Komisijos
  ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės prioritetus, bei prireikus imasi taisomųjų priemonių siekdama užtikrinti, kad bendroji įmonė įgyvendintų savo tikslus;

Komisijos

| a) | imasi priemonių užtikrinti bendrosios įmonės bendrųjų, specialiųjų ir veiklos tikslų įgyvendinimą, įvertinti jų efektyvumą ir poveikį,
  užtikrina laiku vykdomą išsamią bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir pavienių veiksmų pažangos stebėseną, atsižvelgiant į 
  bendrųjų Sąjungos tikslų bei politikos
  ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės prioritetus, bei prireikus imasi taisomųjų priemonių siekdama užtikrinti, kad bendroji įmonė įgyvendintų savo tikslus; |
| --- | --- |

a)

imasi priemonių užtikrinti bendrosios įmonės bendrųjų, specialiųjų ir veiklos tikslų įgyvendinimą, įvertinti jų efektyvumą ir poveikį,
  užtikrina laiku vykdomą išsamią bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir pavienių veiksmų pažangos stebėseną, atsižvelgiant į 
  bendrųjų Sąjungos tikslų bei politikos
  ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės prioritetus, bei prireikus imasi taisomųjų priemonių siekdama užtikrinti, kad bendroji įmonė įgyvendintų savo tikslus;

imasi priemonių užtikrinti bendrosios įmonės bendrųjų, specialiųjų ir veiklos tikslų įgyvendinimą, įvertinti jų efektyvumą ir poveikį,

bendrųjų Sąjungos tikslų bei politikos

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies b punktas

16 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal 7 straipsnį vertina, priima arba atmeta paraiškas dėl narystės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal 7 straipsnį vertina, priima arba atmeta paraiškas dėl narystės;

| b) | pagal 7 straipsnį vertina, priima arba atmeta paraiškas dėl narystės
  , atsižvelgdama į mokslinio patariamojo organo rekomendacijas, laikantis 19 straipsnio, ir galimus interesų konfliktus
  ; |
| --- | --- |

b)

pagal 7 straipsnį vertina, priima arba atmeta paraiškas dėl narystės
  , atsižvelgdama į mokslinio patariamojo organo rekomendacijas, laikantis 19 straipsnio, ir galimus interesų konfliktus
  ;

, atsižvelgdama į mokslinio patariamojo organo rekomendacijas, laikantis 19 straipsnio, ir galimus interesų konfliktus

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies c punktas

16 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal 9 straipsnį vertina, priima arba atmeta perspektyvių prisidedančių partnerių paraiškas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal 9 straipsnį vertina, priima arba atmeta perspektyvių prisidedančių partnerių paraiškas;

| c) | pagal 9 straipsnį vertina, priima arba atmeta perspektyvių prisidedančių partnerių paraiškas
  , atsižvelgdama į mokslinio patariamojo organo rekomendacijas, laikantis 19 straipsnio, ir galimus interesų konfliktus
  ; |
| --- | --- |

c)

pagal 9 straipsnį vertina, priima arba atmeta perspektyvių prisidedančių partnerių paraiškas
  , atsižvelgdama į mokslinio patariamojo organo rekomendacijas, laikantis 19 straipsnio, ir galimus interesų konfliktus
  ;

, atsižvelgdama į mokslinio patariamojo organo rekomendacijas, laikantis 19 straipsnio, ir galimus interesų konfliktus

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies i punktas

16 straipsnio 2 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių, pratęsia jo kadenciją, teikia jam rekomendacijas ir stebi jo darbo rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių, pratęsia jo kadenciją, teikia jam rekomendacijas ir stebi jo darbo rezultatus;

| i) | atviros ir skaidrios procedūros metu
  skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių, pratęsia jo kadenciją, teikia jam rekomendacijas ir stebi jo darbo rezultatus
  , laikantis 17 straipsnio, taip pat nustato pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių rinkinį, kad įvertintų vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus
  ; |
| --- | --- |

i)

atviros ir skaidrios procedūros metu
  skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių, pratęsia jo kadenciją, teikia jam rekomendacijas ir stebi jo darbo rezultatus
  , laikantis 17 straipsnio, taip pat nustato pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių rinkinį, kad įvertintų vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus
  ;

atviros ir skaidrios procedūros metu

, laikantis 17 straipsnio, taip pat nustato pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių rinkinį, kad įvertintų vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies j punktas

16 straipsnio 2 dalies j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | iniciatyvos įgyvendinimo pradžioje priima strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir prireikus ją iš dalies keičia per visą programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpį. Strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje nustatomas tikslinis partnerystės poveikis, numatomas veiklos portfelis, išmatuojami numatomi rezultatai, ištekliai, rezultatai ir orientyrai per nustatytą laikotarpį. Joje taip pat nustatomos kitos Europos partnerystės, su kuriomis bendroji įmonė užmezga oficialų ir reguliarų bendradarbiavimą, ir bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sąveikos galimybės, grindžiamos dalyvaujančiųjų valstybių ar valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat sąveika su kitomis Sąjungos programomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

iniciatyvos įgyvendinimo pradžioje priima strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir prireikus ją iš dalies keičia per visą programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpį. Strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje nustatomas tikslinis partnerystės poveikis, numatomas veiklos portfelis, išmatuojami numatomi rezultatai, ištekliai, rezultatai ir orientyrai per nustatytą laikotarpį. Joje taip pat nustatomos kitos Europos partnerystės, su kuriomis bendroji įmonė užmezga oficialų ir reguliarų bendradarbiavimą, ir bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sąveikos galimybės, grindžiamos dalyvaujančiųjų valstybių ar valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat sąveika su kitomis Sąjungos programomis;

| j) | iniciatyvos įgyvendinimo pradžioje priima strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir prireikus ją iš dalies keičia per visą programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpį
  , atsižvelgdama į visų partnerių indėlį, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamos bendrosios įmonės srityje
  . Strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje nustatomas tikslinis partnerystės poveikis, numatomas veiklos portfelis, išmatuojami numatomi rezultatai, ištekliai, rezultatai ir orientyrai per nustatytą laikotarpį. Joje taip pat nustatomos kitos Europos partnerystės, su kuriomis bendroji įmonė užmezga oficialų ir reguliarų bendradarbiavimą, ir bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sąveikos galimybės, grindžiamos dalyvaujančiųjų valstybių ar valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat sąveika
  , laikantis Komisijos pateiktų gairių,
  su kitomis Sąjungos programomis
  ir politika, įskaitant Europos įgūdžių darbotvarkėje numatytus veiksmus
  ; |
| --- | --- |

j)

iniciatyvos įgyvendinimo pradžioje priima strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir prireikus ją iš dalies keičia per visą programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpį
  , atsižvelgdama į visų partnerių indėlį, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamos bendrosios įmonės srityje
  . Strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje nustatomas tikslinis partnerystės poveikis, numatomas veiklos portfelis, išmatuojami numatomi rezultatai, ištekliai, rezultatai ir orientyrai per nustatytą laikotarpį. Joje taip pat nustatomos kitos Europos partnerystės, su kuriomis bendroji įmonė užmezga oficialų ir reguliarų bendradarbiavimą, ir bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sąveikos galimybės, grindžiamos dalyvaujančiųjų valstybių ar valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat sąveika
  , laikantis Komisijos pateiktų gairių,
  su kitomis Sąjungos programomis
  ir politika, įskaitant Europos įgūdžių darbotvarkėje numatytus veiksmus
  ;

, atsižvelgdama į visų partnerių indėlį, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamos bendrosios įmonės srityje

, laikantis Komisijos pateiktų gairių,

ir politika, įskaitant Europos įgūdžių darbotvarkėje numatytus veiksmus

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies k punktas

16 straipsnio 2 dalies k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| k) | tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą darbo programą ir atitinkamus išlaidų įverčius strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkei įgyvendinti, įskaitant administracinę veiklą, kvietimų teikti pasiūlymus turinį, mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikomi bendri kvietimai, ir bendradarbiavimą su kitomis partnerystėmis, taikytiną kiekvienos kvietimo temos finansavimo normą, taip pat susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūras, ypatingą dėmesį skiriant su politikos reikalavimais susijusiai grįžtamajai informacijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

k)

tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą darbo programą ir atitinkamus išlaidų įverčius strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkei įgyvendinti, įskaitant administracinę veiklą, kvietimų teikti pasiūlymus turinį, mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikomi bendri kvietimai, ir bendradarbiavimą su kitomis partnerystėmis, taikytiną kiekvienos kvietimo temos finansavimo normą, taip pat susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūras, ypatingą dėmesį skiriant su politikos reikalavimais susijusiai grįžtamajai informacijai;

| k) | tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą darbo programą ir atitinkamus išlaidų įverčius strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkei įgyvendinti, įskaitant administracinę veiklą, kvietimų teikti pasiūlymus turinį,
  griežtai užtikrinant, kad tam tikras skaičius atvirų konkursų apimtų ir žemesnį technologinio pasirengimo lygį, taip pat kriterijus, kuriais skatinamas lyčių pusiausvyra ir geografine įvairove grindžiamas dalyvavimas,
  mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikomi bendri kvietimai, ir bendradarbiavimą su kitomis partnerystėmis
  bei sąveiką su kitomis Sąjungos programomis
  , taikytiną kiekvienos kvietimo temos finansavimo normą, taip pat susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūras
  , įskaitant konkrečias procedūras siekiant nustatyti interesų konfliktus ir jų išvengti
  , ypatingą dėmesį skiriant su politikos reikalavimais susijusiai grįžtamajai informacijai; |
| --- | --- |

k)

tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą darbo programą ir atitinkamus išlaidų įverčius strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkei įgyvendinti, įskaitant administracinę veiklą, kvietimų teikti pasiūlymus turinį,
  griežtai užtikrinant, kad tam tikras skaičius atvirų konkursų apimtų ir žemesnį technologinio pasirengimo lygį, taip pat kriterijus, kuriais skatinamas lyčių pusiausvyra ir geografine įvairove grindžiamas dalyvavimas,
  mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikomi bendri kvietimai, ir bendradarbiavimą su kitomis partnerystėmis
  bei sąveiką su kitomis Sąjungos programomis
  , taikytiną kiekvienos kvietimo temos finansavimo normą, taip pat susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties sudarymo ir peržiūros procedūras
  , įskaitant konkrečias procedūras siekiant nustatyti interesų konfliktus ir jų išvengti
  , ypatingą dėmesį skiriant su politikos reikalavimais susijusiai grįžtamajai informacijai;

griežtai užtikrinant, kad tam tikras skaičius atvirų konkursų apimtų ir žemesnį technologinio pasirengimo lygį, taip pat kriterijus, kuriais skatinamas lyčių pusiausvyra ir geografine įvairove grindžiamas dalyvavimas,

bei sąveiką su kitomis Sąjungos programomis

, įskaitant konkrečias procedūras siekiant nustatyti interesų konfliktus ir jų išvengti

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies k a punktas (naujas)

16 straipsnio 2 dalies k a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ka) | remia bendrųjų įmonių veiklos matomumą bei atvirumą ir priima priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, universitetus, mokslinių tyrimų organizacijas, pilietinės visuomenės organizacijas, dalyvauti bendrosios įmonės veikloje ir veiksmuose, kartu užtikrinant veiksmingą plačiosios visuomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų vykdomą kontrolę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ka)

ka)

remia bendrųjų įmonių veiklos matomumą bei atvirumą ir priima priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, universitetus, mokslinių tyrimų organizacijas, pilietinės visuomenės organizacijas, dalyvauti bendrosios įmonės veikloje ir veiksmuose, kartu užtikrinant veiksmingą plačiosios visuomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų vykdomą kontrolę;

remia bendrųjų įmonių veiklos matomumą bei atvirumą ir priima priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, universitetus, mokslinių tyrimų organizacijas, pilietinės visuomenės organizacijas, dalyvauti bendrosios įmonės veikloje ir veiksmuose, kartu užtikrinant veiksmingą plačiosios visuomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų vykdomą kontrolę;

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies m a punktas (naujas)

16 straipsnio 2 dalies m a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ma) | imasi tinkamų ir taisomųjų priemonių, atsižvelgdama į Komisijos atlikto tarpinio vertinimo rezultatus, laikantis 171 straipsnyje išdėstytų nuostatų, ir į Europos Audito Rūmų atlikto metinio audito rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ma)

ma)

imasi tinkamų ir taisomųjų priemonių, atsižvelgdama į Komisijos atlikto tarpinio vertinimo rezultatus, laikantis 171 straipsnyje išdėstytų nuostatų, ir į Europos Audito Rūmų atlikto metinio audito rezultatus;

imasi tinkamų ir taisomųjų priemonių, atsižvelgdama į Komisijos atlikto tarpinio vertinimo rezultatus, laikantis 171 straipsnyje išdėstytų nuostatų, ir į Europos Audito Rūmų atlikto metinio audito rezultatus;

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies n punktas

16 straipsnio 2 dalies n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | vertina konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas ir biudžetą, skirtą su kitomis Europos partnerystėmis teikiamiems bendriems kvietimams teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

n)

vertina konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas ir biudžetą, skirtą su kitomis Europos partnerystėmis teikiamiems bendriems kvietimams teikti pasiūlymus;

| n) | vertina
  ir tvirtina
  konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas ir biudžetą, skirtą su kitomis Europos partnerystėmis teikiamiems bendriems kvietimams teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

n)

vertina
  ir tvirtina
  konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas ir biudžetą, skirtą su kitomis Europos partnerystėmis teikiamiems bendriems kvietimams teikti pasiūlymus;

ir tvirtina

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies s punktas

16 straipsnio 2 dalies s punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| s) | tvirtina finansuoti atrinktos veiklos sąrašą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

s)

tvirtina finansuoti atrinktos veiklos sąrašą;

| s) | tvirtina finansuoti atrinktos veiklos sąrašą
  , kai tinkama, pasikonsultavusi su moksliniu patariamuoju organu
  ; |
| --- | --- |

s)

tvirtina finansuoti atrinktos veiklos sąrašą
  , kai tinkama, pasikonsultavusi su moksliniu patariamuoju organu
  ;

, kai tinkama, pasikonsultavusi su moksliniu patariamuoju organu

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies u punktas

16 straipsnio 2 dalies u punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| u) | priima nacionalinių ekspertų delegavimo į bendrąsias įmones arba stažuotojų priėmimo taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

u)

priima nacionalinių ekspertų delegavimo į bendrąsias įmones arba stažuotojų priėmimo taisykles;

| u) | priima nacionalinių ekspertų delegavimo į bendrąsias įmones arba stažuotojų priėmimo taisykles
  , įskaitant taisykles dėl jų atlyginimo
  ; |
| --- | --- |

u)

priima nacionalinių ekspertų delegavimo į bendrąsias įmones arba stažuotojų priėmimo taisykles
  , įskaitant taisykles dėl jų atlyginimo
  ;

, įskaitant taisykles dėl jų atlyginimo

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies w punktas

16 straipsnio 2 dalies w punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| w) | prireikus
  bet kurio bendrosios įmonės nario pasiūlymu
  teikia Komisijai prašymus iš dalies pakeisti šį reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

w)

prireikus
  bet kurio bendrosios įmonės nario pasiūlymu
  teikia Komisijai prašymus iš dalies pakeisti šį reglamentą;

bet kurio bendrosios įmonės nario pasiūlymu

| w) | prireikus
  renka ir
  teikia Komisijai prašymus iš dalies pakeisti šį reglamentą; |
| --- | --- |

w)

prireikus
  renka ir
  teikia Komisijai prašymus iš dalies pakeisti šį reglamentą;

renka ir

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies y punktas

16 straipsnio 2 dalies y punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| y) | iki 2022 m. pabaigos
  pagal vykdomojo direktoriaus rekomendaciją patvirtina planą, pagal kurį laipsniškai nutraukiamas bendrajai įmonei teikiamas finansavimas pagal programą „Europos horizontas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

y)

iki 2022 m. pabaigos
  pagal vykdomojo direktoriaus rekomendaciją patvirtina planą, pagal kurį laipsniškai nutraukiamas bendrajai įmonei teikiamas finansavimas pagal programą „Europos horizontas“;

iki 2022 m. pabaigos

| y) | ne vėliau kaip per vienus metus nuo programos „Europos horizontas“ tarpinio vertinimo, nurodyto Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnio 2 dalyje, ir ne vėliau kaip 2025 m.
  pagal vykdomojo direktoriaus rekomendaciją patvirtina planą, pagal kurį laipsniškai nutraukiamas bendrajai įmonei teikiamas finansavimas pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

y)

ne vėliau kaip per vienus metus nuo programos „Europos horizontas“ tarpinio vertinimo, nurodyto Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnio 2 dalyje, ir ne vėliau kaip 2025 m.
  pagal vykdomojo direktoriaus rekomendaciją patvirtina planą, pagal kurį laipsniškai nutraukiamas bendrajai įmonei teikiamas finansavimas pagal programą „Europos horizontas“;

ne vėliau kaip per vienus metus nuo programos „Europos horizontas“ tarpinio vertinimo, nurodyto Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnio 2 dalyje, ir ne vėliau kaip 2025 m.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vykdomąjį direktorių valdyba skiria remdamasi nuopelnais ir įgūdžiais iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, vadovaudamasi
  atvira
  ir
  skaidria
  atrankos procedūra, kurioje laikomasi lyčių pusiausvyros principo. | 1.   Vykdomąjį direktorių valdyba skiria remdamasi nuopelnais ir įgūdžiais
  bei atitinkama patirtimi
  iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, vadovaudamasi
  atviru
  ir
  skaidriu kvietimu pareikšti susidomėjimą, o po to
  atrankos procedūra, kurioje laikomasi
  kompetencijos,
  lyčių pusiausvyros
  ir geografinės įvairovės
  principo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vykdomąjį direktorių valdyba skiria remdamasi nuopelnais ir įgūdžiais iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, vadovaudamasi
  atvira
  ir
  skaidria
  atrankos procedūra, kurioje laikomasi lyčių pusiausvyros principo.

1.   Vykdomąjį direktorių valdyba skiria remdamasi nuopelnais ir įgūdžiais
  bei atitinkama patirtimi
  iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, vadovaudamasi
  atviru
  ir
  skaidriu kvietimu pareikšti susidomėjimą, o po to
  atrankos procedūra, kurioje laikomasi
  kompetencijos,
  lyčių pusiausvyros
  ir geografinės įvairovės
  principo.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją. | 2.   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga bendrosios įmonės nariais.
  Į kandidatų sąrašą įtraukiami bent 50 proc. kitos lyties kandidatų. Komisija deda visas pastangas siekdama užtikrinti subalansuotą lyčių atstovavimą.
  Tokių konsultacijų tikslu bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją. |
| | Atlikdama atrankos procedūrą, Komisija laikosi aukščiausių skaidrumo standartų, be kita ko, pateikdama kandidatams aiškų tvarkaraštį ir atitinkamą informaciją ir viešai skelbdama kiekvienos bendrosios įmonės kandidatų sąrašą ir rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją.

2.   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga bendrosios įmonės nariais.
  Į kandidatų sąrašą įtraukiami bent 50 proc. kitos lyties kandidatų. Komisija deda visas pastangas siekdama užtikrinti subalansuotą lyčių atstovavimą.
  Tokių konsultacijų tikslu bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją.

Atlikdama atrankos procedūrą, Komisija laikosi aukščiausių skaidrumo standartų, be kita ko, pateikdama kandidatams aiškų tvarkaraštį ir atitinkamą informaciją ir viešai skelbdama kiekvienos bendrosios įmonės kandidatų sąrašą ir rezultatus.

Atlikdama atrankos procedūrą, Komisija laikosi aukščiausių skaidrumo standartų, be kita ko, pateikdama kandidatams aiškų tvarkaraštį ir atitinkamą informaciją ir viešai skelbdama kiekvienos bendrosios įmonės kandidatų sąrašą ir rezultatus.

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 a dalis (nauja)

17 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Prieš paskyrimą, atrinktasis vykdomasis direktorius pasirašo deklaraciją, kurioje patvirtina, jog nesama jokio interesų konflikto, taip pat finansinių interesų deklaraciją, joje nurodydamas per penkerius metus užimtas pareigas, kurias jis ėjo prieš užimdamas bendrosios įmonės vykdomojo direktoriaus pareigas, taip pat savo narystę bet kokiose įmonių valdybose ar komitetuose, NVO, asociacijose ar kituose teisės aktais numatytuose organuose per minėtą laikotarpį. Deklaracija dėl interesų konflikto ir finansinių interesų deklaracija turi būti lengvai prieinamos bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Prieš paskyrimą, atrinktasis vykdomasis direktorius pasirašo deklaraciją, kurioje patvirtina, jog nesama jokio interesų konflikto, taip pat finansinių interesų deklaraciją, joje nurodydamas per penkerius metus užimtas pareigas, kurias jis ėjo prieš užimdamas bendrosios įmonės vykdomojo direktoriaus pareigas, taip pat savo narystę bet kokiose įmonių valdybose ar komitetuose, NVO, asociacijose ar kituose teisės aktais numatytuose organuose per minėtą laikotarpį. Deklaracija dėl interesų konflikto ir finansinių interesų deklaracija turi būti lengvai prieinamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalis

17 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vykdomasis direktorius skiriamas ketverių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija, pasikonsultavusi su kitais nei Sąjunga nariais, įvertina vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir bendrosios įmonės būsimas užduotis bei uždavinius. | 4.   Vykdomasis direktorius skiriamas ketverių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija, pasikonsultavusi su kitais nei Sąjunga nariais, įvertina vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir bendrosios įmonės būsimas užduotis bei uždavinius
  , taip pat pasitelkdama pagrindinių veiklos rodiklių rinkinį atlieka vertinimą, kaip numatyta 16 straipsnio i punkte
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vykdomasis direktorius skiriamas ketverių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija, pasikonsultavusi su kitais nei Sąjunga nariais, įvertina vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir bendrosios įmonės būsimas užduotis bei uždavinius.

4.   Vykdomasis direktorius skiriamas ketverių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija, pasikonsultavusi su kitais nei Sąjunga nariais, įvertina vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir bendrosios įmonės būsimas užduotis bei uždavinius
  , taip pat pasitelkdama pagrindinių veiklos rodiklių rinkinį atlieka vertinimą, kaip numatyta 16 straipsnio i punkte
  .

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies c punktas

18 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | parengia ir pateikia tvirtinti valdybai darbo programą ir atitinkamus bendrosios įmonės išlaidų įverčius, kad būtų įgyvendinta strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

parengia ir pateikia tvirtinti valdybai darbo programą ir atitinkamus bendrosios įmonės išlaidų įverčius, kad būtų įgyvendinta strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė;

| c) | remdamasi partnerių, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamos bendrosios įmonės srityje, indėliu
  parengia ir pateikia tvirtinti valdybai darbo programą ir atitinkamus bendrosios įmonės išlaidų įverčius, kad būtų įgyvendinta strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė; |
| --- | --- |

c)

remdamasi partnerių, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamos bendrosios įmonės srityje, indėliu
  parengia ir pateikia tvirtinti valdybai darbo programą ir atitinkamus bendrosios įmonės išlaidų įverčius, kad būtų įgyvendinta strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė;

remdamasi partnerių, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo bendruomenę, valstybių narių atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias atitinkamos bendrosios įmonės srityje, indėliu

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies f a punktas (naujas)

18 straipsnio 4 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | stebi priemonių, skirtų pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, universitetus ir mokslinių tyrimų organizacijas bei pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

stebi priemonių, skirtų pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, universitetus ir mokslinių tyrimų organizacijas bei pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinimą;

stebi priemonių, skirtų pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, universitetus ir mokslinių tyrimų organizacijas bei pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinimą;

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies n punktas

18 straipsnio 4 dalies n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | įgyvendina bendrosios įmonės komunikacijos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

n)

įgyvendina bendrosios įmonės komunikacijos politiką;

| n) | parengia ir
  įgyvendina
  piliečiams ir MVĮ palankią
  bendrosios įmonės komunikacijos politiką; |
| --- | --- |

n)

parengia ir
  įgyvendina
  piliečiams ir MVĮ palankią
  bendrosios įmonės komunikacijos politiką;

parengia ir

piliečiams ir MVĮ palankią

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalies q punktas

18 straipsnio 4 dalies q punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| q) | saugo Sąjungos finansinius interesus taikydamas prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir bet kuria kita neteisėta veikla priemones, atlikdamas veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, sugrąžindamas nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikydamas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines sankcijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

q)

saugo Sąjungos finansinius interesus taikydamas prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir bet kuria kita neteisėta veikla priemones, atlikdamas veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, sugrąžindamas nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikydamas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines sankcijas;

| q) | saugo Sąjungos
  ir kitų nei Sąjunga narių
  finansinius interesus taikydamas prevencines kovos su sukčiavimu
  , interesų konfliktais
  , korupcija ir bet kuria kita neteisėta veikla priemones, atlikdamas veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, sugrąžindamas nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikydamas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines sankcijas; |
| --- | --- |

q)

saugo Sąjungos
  ir kitų nei Sąjunga narių
  finansinius interesus taikydamas prevencines kovos su sukčiavimu
  , interesų konfliktais
  , korupcija ir bet kuria kita neteisėta veikla priemones, atlikdamas veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, sugrąžindamas nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikydamas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines sankcijas;

ir kitų nei Sąjunga narių

, interesų konfliktais

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 6 dalies b punktas

18 straipsnio 6 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | valdo bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimą viso įgyvendinimo ciklo metu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

valdo bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimą viso įgyvendinimo ciklo metu;

| b) | valdo bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimą viso įgyvendinimo ciklo metu
  ir užtikrina, kad darbo programa ir bet kokie joje įvesti pakeitimai būtų skelbiami viešai
  ; |
| --- | --- |

b)

valdo bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimą viso įgyvendinimo ciklo metu
  ir užtikrina, kad darbo programa ir bet kokie joje įvesti pakeitimai būtų skelbiami viešai
  ;

ir užtikrina, kad darbo programa ir bet kokie joje įvesti pakeitimai būtų skelbiami viešai

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 6 dalies c punktas

18 straipsnio 6 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nariams ir kitiems bendrosios įmonės organams teikia visą aktualią informaciją ir paramą, kurių jiems reikia savo pareigoms atlikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nariams ir kitiems bendrosios įmonės organams teikia visą aktualią informaciją ir paramą, kurių jiems reikia savo pareigoms atlikti;

| c) | nariams ir kitiems bendrosios įmonės organams
  laiku
  teikia visą aktualią informaciją ir paramą, kurių jiems reikia savo pareigoms atlikti; |
| --- | --- |

c)

nariams ir kitiems bendrosios įmonės organams
  laiku
  teikia visą aktualią informaciją ir paramą, kurių jiems reikia savo pareigoms atlikti;

laiku

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

19 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrosios įmonės siekia gauti nepriklausomų mokslinių konsultacijų: | 1.   
  Jei šio reglamento antroje dalyje nenustatyta kitaip,
  bendrosios įmonės siekia gauti nepriklausomų mokslinių konsultacijų
  iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi šio reglamento antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi šio straipsnio nuostatų. Prireikus bendrosios įmonės gali pateikti ad hoc prašymą dėl nepriklausomų išorės ekspertinių žinių konkrečiais klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendrosios įmonės siekia gauti nepriklausomų mokslinių konsultacijų:

1.   
  Jei šio reglamento antroje dalyje nenustatyta kitaip,
  bendrosios įmonės siekia gauti nepriklausomų mokslinių konsultacijų
  iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi šio reglamento antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi šio straipsnio nuostatų. Prireikus bendrosios įmonės gali pateikti ad hoc prašymą dėl nepriklausomų išorės ekspertinių žinių konkrečiais klausimais.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

19 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi šio straipsnio nuostatų, arba jo narių, ir (arba) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi šio straipsnio nuostatų, arba jo narių, ir (arba)

iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi šio straipsnio nuostatų, arba jo narių, ir (arba)

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

19 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pateikdamos ad hoc prašymus dėl išorės ekspertinių žinių, kuriuos valdyba perduoda bendrajai įmonei konkrečiais klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

pateikdamos ad hoc prašymus dėl išorės ekspertinių žinių, kuriuos valdyba perduoda bendrajai įmonei konkrečiais klausimais.

pateikdamos ad hoc prašymus dėl išorės ekspertinių žinių, kuriuos valdyba perduoda bendrajai įmonei konkrečiais klausimais.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

19 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai iš dalies gali teikti mokslines konsultacijas, jei nėra interesų konflikto. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai iš dalies gali teikti mokslines konsultacijas, jei nėra interesų konflikto.

Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai iš dalies gali teikti mokslines konsultacijas, jei nėra interesų konflikto.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Mokslinio patariamojo organo nariai, vykdydami bendrosios įmonės veiklą, proporcingai atstovauja ekspertams, kartu atsižvelgiama į lyčių pusiausvyrą. Kartu mokslinio patariamojo organo nariai turi reikiamą kompetenciją ir ekspertinių žinių techninėje srityje, kad galėtų teikti mokslu pagrįstas rekomendacijas bendrajai įmonei, atsižvelgdami į šių rekomendacijų socialinį
  ir
  ekonominį poveikį ir bendrosios įmonės tikslus. | 2.   Mokslinio patariamojo organo nariai, vykdydami bendrosios įmonės veiklą, proporcingai atstovauja ekspertams, kartu atsižvelgiama į 
  kompetenciją,
  lyčių pusiausvyrą
  ir geografinę įvairovę
  . Kartu mokslinio patariamojo organo nariai turi reikiamą kompetenciją ir ekspertinių žinių techninėje srityje, kad galėtų teikti mokslu pagrįstas rekomendacijas bendrajai įmonei, atsižvelgdami į šių rekomendacijų
  poveikį klimatui, aplinkai ir
  socialinį
  bei
  ekonominį poveikį
  , įskaitant poveikį konkurencingumui ir technologiniam suverenumui,
  ir bendrosios įmonės tikslus
  , taip pat į bendrosios įmonės atlikto tyrimo poveikį su lytimi susijusiems klausimams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Mokslinio patariamojo organo nariai, vykdydami bendrosios įmonės veiklą, proporcingai atstovauja ekspertams, kartu atsižvelgiama į lyčių pusiausvyrą. Kartu mokslinio patariamojo organo nariai turi reikiamą kompetenciją ir ekspertinių žinių techninėje srityje, kad galėtų teikti mokslu pagrįstas rekomendacijas bendrajai įmonei, atsižvelgdami į šių rekomendacijų socialinį
  ir
  ekonominį poveikį ir bendrosios įmonės tikslus.

2.   Mokslinio patariamojo organo nariai, vykdydami bendrosios įmonės veiklą, proporcingai atstovauja ekspertams, kartu atsižvelgiama į 
  kompetenciją,
  lyčių pusiausvyrą
  ir geografinę įvairovę
  . Kartu mokslinio patariamojo organo nariai turi reikiamą kompetenciją ir ekspertinių žinių techninėje srityje, kad galėtų teikti mokslu pagrįstas rekomendacijas bendrajai įmonei, atsižvelgdami į šių rekomendacijų
  poveikį klimatui, aplinkai ir
  socialinį
  bei
  ekonominį poveikį
  , įskaitant poveikį konkurencingumui ir technologiniam suverenumui,
  ir bendrosios įmonės tikslus
  , taip pat į bendrosios įmonės atlikto tyrimo poveikį su lytimi susijusiems klausimams
  .

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valdyba nustato konkrečius bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo narių sudėties kriterijus bei jų atrankos tvarką ir paskiria jo narius.
  Prireikus valdyba atsižvelgia į galimas kandidatūras, kurias pasiūlo valstybių atstovų grupė. | 4.   Valdyba nustato konkrečius bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo narių sudėties kriterijus bei jų atrankos tvarką
  , remdamasi skaidriais ir atvirais kvietimais pareikšti susidomėjimą,
  ir paskiria jo narius
  ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui
  ,
  kuris gali būti pratęstas vieną kartą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valdyba nustato konkrečius bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo narių sudėties kriterijus bei jų atrankos tvarką ir paskiria jo narius.
  Prireikus valdyba atsižvelgia į galimas kandidatūras, kurias pasiūlo valstybių atstovų grupė.

4.   Valdyba nustato konkrečius bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo narių sudėties kriterijus bei jų atrankos tvarką
  , remdamasi skaidriais ir atvirais kvietimais pareikšti susidomėjimą,
  ir paskiria jo narius
  ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui
  ,
  kuris gali būti pratęstas vieną kartą
  .

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 6 dalis

19 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Mokslinis patariamasis organas posėdžiauja ne rečiau kaip du kartus per metus, o posėdžius sušaukia pirmininkas. Pirmininkas į posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis. Mokslinis patariamasis organas priima savo darbo tvarkos taisykles. | 6.   Mokslinis patariamasis organas posėdžiauja ne rečiau kaip du kartus per metus, o posėdžius sušaukia pirmininkas. Pirmininkas į posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis. Mokslinis patariamasis organas priima savo darbo tvarkos taisykles
  , įskaitant priemones, kuriomis siekiama išvengti bet kokio interesų konflikto sprendimų priėmimo procese. Darbotvarkė, dalyviai ir posėdžių protokolai laiku paskelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Mokslinis patariamasis organas posėdžiauja ne rečiau kaip du kartus per metus, o posėdžius sušaukia pirmininkas. Pirmininkas į posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis. Mokslinis patariamasis organas priima savo darbo tvarkos taisykles.

6.   Mokslinis patariamasis organas posėdžiauja ne rečiau kaip du kartus per metus, o posėdžius sušaukia pirmininkas. Pirmininkas į posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis. Mokslinis patariamasis organas priima savo darbo tvarkos taisykles
  , įskaitant priemones, kuriomis siekiama išvengti bet kokio interesų konflikto sprendimų priėmimo procese. Darbotvarkė, dalyviai ir posėdžių protokolai laiku paskelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 7 dalies a punktas

19 straipsnio 7 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teikia konsultacijas dėl mokslinių prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami
  darbo programose, atsižvelgiant į strateginę
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  darbotvarkę
  ir strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teikia konsultacijas dėl mokslinių prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami
  darbo programose, atsižvelgiant į strateginę
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  darbotvarkę
  ir strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą;

darbo programose, atsižvelgiant į strateginę

darbotvarkę

| a) | teikia konsultacijas dėl mokslinių prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami
  strateginėje
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  darbotvarkėje
  ir
  susijusiose darbo programose, atsižvelgiant į
  strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą; |
| --- | --- |

a)

teikia konsultacijas dėl mokslinių prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami
  strateginėje
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  darbotvarkėje
  ir
  susijusiose darbo programose, atsižvelgiant į
  strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą;

strateginėje

darbotvarkėje

susijusiose darbo programose, atsižvelgiant į

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 7 dalies d punktas

19 straipsnio 7 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | valdybos prašymu teikia nepriklausomas konsultacijas ir mokslinę analizę konkrečiais klausimais, visų pirma dėl pokyčių gretimuose sektoriuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

valdybos prašymu teikia nepriklausomas konsultacijas ir mokslinę analizę konkrečiais klausimais, visų pirma dėl pokyčių gretimuose sektoriuose;

| d) | valdybos prašymu teikia nepriklausomas konsultacijas ir mokslinę analizę konkrečiais klausimais, visų pirma dėl pokyčių gretimuose sektoriuose
  , taip pat dėl galimo bendrosios įmonės veiklos poveikio aplinkai, visuomenei ir klimatui
  ; |
| --- | --- |

d)

valdybos prašymu teikia nepriklausomas konsultacijas ir mokslinę analizę konkrečiais klausimais, visų pirma dėl pokyčių gretimuose sektoriuose
  , taip pat dėl galimo bendrosios įmonės veiklos poveikio aplinkai, visuomenei ir klimatui
  ;

, taip pat dėl galimo bendrosios įmonės veiklos poveikio aplinkai, visuomenei ir klimatui

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 7 dalies f a punktas (naujas)

19 straipsnio 7 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | vertina galimų asocijuotųjų narių ir prisidedančių partnerių paraiškas ir pataria valdybai jų klausimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

vertina galimų asocijuotųjų narių ir prisidedančių partnerių paraiškas ir pataria valdybai jų klausimais;

vertina galimų asocijuotųjų narių ir prisidedančių partnerių paraiškas ir pataria valdybai jų klausimais;

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 8 dalis

19 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Po kiekvieno mokslinio patariamojo organo posėdžio jo pirmininkas valdybai pateikia ataskaitą, kurioje išdėstomos organo ir jo narių nuomonės posėdžio metu aptartais klausimais. | 8.   Po kiekvieno mokslinio patariamojo organo posėdžio jo pirmininkas valdybai pateikia ataskaitą, kurioje išdėstomos organo ir jo narių nuomonės posėdžio metu aptartais klausimais.
  Kiek įmanoma, ataskaita viešai paskelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Po kiekvieno mokslinio patariamojo organo posėdžio jo pirmininkas valdybai pateikia ataskaitą, kurioje išdėstomos organo ir jo narių nuomonės posėdžio metu aptartais klausimais.

8.   Po kiekvieno mokslinio patariamojo organo posėdžio jo pirmininkas valdybai pateikia ataskaitą, kurioje išdėstomos organo ir jo narių nuomonės posėdžio metu aptartais klausimais.
  Kiek įmanoma, ataskaita viešai paskelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 9 a dalis (nauja)

19 straipsnio 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Valdyba nepagrįstai nedelsdama praneša moksliniam patariamajam organui apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į jos rekomendacijas ar pasiūlymus, arba nurodo priežastis, dėl kurių nesiimta tolesnių veiksmų, ir viešai jas paskelbia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a.
     
  Valdyba nepagrįstai nedelsdama praneša moksliniam patariamajam organui apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į jos rekomendacijas ar pasiūlymus, arba nurodo priežastis, dėl kurių nesiimta tolesnių veiksmų, ir viešai jas paskelbia.

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 5 dalis

20 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valstybių atstovų grupės pirmininkas į jos posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma atitinkamų Sąjungos federalinių ar regioninių valdžios institucijų, MVĮ asociacijų ar kitų bendrosios įmonės organų atstovus. | 5.   Valstybių atstovų grupės pirmininkas į jos posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma atitinkamų Sąjungos federalinių ar regioninių valdžios institucijų, MVĮ
  ir pramonės
  asociacijų
  , pilietinės visuomenės organizacijų
  ar kitų bendrosios įmonės organų atstovus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Valstybių atstovų grupės pirmininkas į jos posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma atitinkamų Sąjungos federalinių ar regioninių valdžios institucijų, MVĮ asociacijų ar kitų bendrosios įmonės organų atstovus.

5.   Valstybių atstovų grupės pirmininkas į jos posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma atitinkamų Sąjungos federalinių ar regioninių valdžios institucijų, MVĮ
  ir pramonės
  asociacijų
  , pilietinės visuomenės organizacijų
  ar kitų bendrosios įmonės organų atstovus.

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 6 dalis

20 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybių atstovų grupės posėdžių darbotvarkė išplatinama pakankamai anksti, kad būtų užtikrintas tinkamas kiekvienos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės atstovavimas. Darbotvarkė taip pat pateikiama valdybai susipažinti. | 6.   Valstybių atstovų grupės posėdžių darbotvarkė išplatinama pakankamai anksti, kad būtų užtikrintas tinkamas kiekvienos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės atstovavimas. Darbotvarkė taip pat
  laiku
  pateikiama valdybai susipažinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybių atstovų grupės posėdžių darbotvarkė išplatinama pakankamai anksti, kad būtų užtikrintas tinkamas kiekvienos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės atstovavimas. Darbotvarkė taip pat pateikiama valdybai susipažinti.

6.   Valstybių atstovų grupės posėdžių darbotvarkė išplatinama pakankamai anksti, kad būtų užtikrintas tinkamas kiekvienos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės atstovavimas. Darbotvarkė taip pat
  laiku
  pateikiama valdybai susipažinti.

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 7 dalies b punktas

20 straipsnio 7 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | strateginių gairių atnaujinimo, atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ strateginį planavimą ir į kitas Sąjungos bei valstybių narių finansavimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

strateginių gairių atnaujinimo, atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ strateginį planavimą ir į kitas Sąjungos bei valstybių narių finansavimo priemones;

| b) | strateginių gairių atnaujinimo, atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ strateginį planavimą
  , bendrąją Sąjungos politiką ir tikslus
  ir į kitas Sąjungos bei valstybių narių finansavimo priemones; |
| --- | --- |

b)

strateginių gairių atnaujinimo, atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ strateginį planavimą
  , bendrąją Sąjungos politiką ir tikslus
  ir į kitas Sąjungos bei valstybių narių finansavimo priemones;

, bendrąją Sąjungos politiką ir tikslus

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 7 dalies e punktas

20 straipsnio 7 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | MVĮ dalyvavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

MVĮ dalyvavimo.

| e) | MVĮ
  ir startuolių, jų verslo asociacijų, universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų, pilietinės visuomenės organizacijų
  dalyvavimo
  ir priemonių, skirtų pritraukti naujus dalyvius
  . |
| --- | --- |

e)

MVĮ
  ir startuolių, jų verslo asociacijų, universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų, pilietinės visuomenės organizacijų
  dalyvavimo
  ir priemonių, skirtų pritraukti naujus dalyvius
  .

ir startuolių, jų verslo asociacijų, universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų, pilietinės visuomenės organizacijų

ir priemonių, skirtų pritraukti naujus dalyvius

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 7 dalies e a punktas (naujas)

20 straipsnio 7 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | galimo bendrosios įmonės veiklos poveikio aplinkai, klimatui ir jos pridėtinės vertės visuomenei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

galimo bendrosios įmonės veiklos poveikio aplinkai, klimatui ir jos pridėtinės vertės visuomenei.

galimo bendrosios įmonės veiklos poveikio aplinkai, klimatui ir jos pridėtinės vertės visuomenei.

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 8 dalies a punktas

20 straipsnio 8 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių, įskaitant konkrečius įgyvendinamus ar su atitinkamų technologijų ir novatoriškų sprendimų diegimu susijusius numatomus veiksmus, nustatymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių, įskaitant konkrečius įgyvendinamus ar su atitinkamų technologijų ir novatoriškų sprendimų diegimu susijusius numatomus veiksmus, nustatymo;

| a) | atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių, įskaitant konkrečius įgyvendinamus ar su atitinkamų technologijų ir novatoriškų sprendimų
  kūrimu,
  diegimu
  ir patekimu į rinką bei visuomenės naudojimusi
  susijusius numatomus veiksmus
  , pavyzdžiui, dėl bendrųjų įmonių ir jų mokslinių tyrimų ir inovacijų bei investicijų programų konkursų koordinavimo
  , nustatymo; |
| --- | --- |

a)

atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių, įskaitant konkrečius įgyvendinamus ar su atitinkamų technologijų ir novatoriškų sprendimų
  kūrimu,
  diegimu
  ir patekimu į rinką bei visuomenės naudojimusi
  susijusius numatomus veiksmus
  , pavyzdžiui, dėl bendrųjų įmonių ir jų mokslinių tyrimų ir inovacijų bei investicijų programų konkursų koordinavimo
  , nustatymo;

kūrimu,

ir patekimu į rinką bei visuomenės naudojimusi

, pavyzdžiui, dėl bendrųjų įmonių ir jų mokslinių tyrimų ir inovacijų bei investicijų programų konkursų koordinavimo

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 9 dalis

20 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Valstybių atstovų grupė kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje pateikia ataskaitą, kurioje apibūdinama nacionalinė ar regioninė bendrosios įmonės politika ir nurodomi konkretūs bendradarbiavimo įgyvendinant bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus būdai. | 9.   Valstybių atstovų grupė kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje pateikia ataskaitą, kurioje apibūdinama nacionalinė ar regioninė bendrosios įmonės politika ir nurodomi konkretūs bendradarbiavimo įgyvendinant bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus būdai.
  Ataskaita viešai paskelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Valstybių atstovų grupė kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje pateikia ataskaitą, kurioje apibūdinama nacionalinė ar regioninė bendrosios įmonės politika ir nurodomi konkretūs bendradarbiavimo įgyvendinant bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus būdai.

9.   Valstybių atstovų grupė kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje pateikia ataskaitą, kurioje apibūdinama nacionalinė ar regioninė bendrosios įmonės politika ir nurodomi konkretūs bendradarbiavimo įgyvendinant bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus būdai.
  Ataskaita viešai paskelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 13 a dalis (nauja)

20 straipsnio 13 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Vykdydama savo užduotis, valstybių atstovų grupė laikosi 31 ir 40 straipsniuose nustatytų konfidencialumo ir interesų konfliktų taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a.
     
  Vykdydama savo užduotis, valstybių atstovų grupė laikosi 31 ir 40 straipsniuose nustatytų konfidencialumo ir interesų konfliktų taisyklių.

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupės veikloje gali dalyvauti
  visos viešosios ir privačiosios suinteresuotosios šalys
  , įskaitant organizuotas grupes, veikiančias bendrosios įmonės srityje, taip pat valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų šalių tarptautinės interesų grupės. | 2.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupės veikloje gali dalyvauti
  visi viešieji ir privatūs suinteresuotieji subjektai
  , įskaitant organizuotas grupes
  ir pilietinės visuomenės organizacijas
  , veikiančias bendrosios įmonės srityje, taip pat valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų šalių tarptautinės interesų grupės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupės veikloje gali dalyvauti
  visos viešosios ir privačiosios suinteresuotosios šalys
  , įskaitant organizuotas grupes, veikiančias bendrosios įmonės srityje, taip pat valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų šalių tarptautinės interesų grupės.

2.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupės veikloje gali dalyvauti
  visi viešieji ir privatūs suinteresuotieji subjektai
  , įskaitant organizuotas grupes
  ir pilietinės visuomenės organizacijas
  , veikiančias bendrosios įmonės srityje, taip pat valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir kitų šalių tarptautinės interesų grupės.

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valdyba nustato konkrečius suinteresuotųjų subjektų grupės sudėties kriterijus ir atrankos procesą ir siekia užtikrinti, kad narystė būtų grindžiama lyčių pusiausvyra ir geografinę įvairove bei atspindėtų įvairius sektorius ir patirtį. Prireikus, valdyba atsižvelgia į galimas kandidatūras, kurias pasiūlo valstybių atstovų grupė. Užtikrinama, kad suinteresuotųjų subjektų grupė būtų nuolat atvira naujiems nariams; tai turėtų būti vertinama atliekant tarpinį vertinimą ir prireikus koreguojama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valdyba nustato konkrečius suinteresuotųjų subjektų grupės sudėties kriterijus ir atrankos procesą ir siekia užtikrinti, kad narystė būtų grindžiama lyčių pusiausvyra ir geografinę įvairove bei atspindėtų įvairius sektorius ir patirtį. Prireikus, valdyba atsižvelgia į galimas kandidatūras, kurias pasiūlo valstybių atstovų grupė. Užtikrinama, kad suinteresuotųjų subjektų grupė būtų nuolat atvira naujiems nariams; tai turėtų būti vertinama atliekant tarpinį vertinimą ir prireikus koreguojama.

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 3 dalis

21 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupė reguliariai informuojama apie bendrosios įmonės veiklą ir raginama pateikti pastabas dėl planuojamų bendrosios įmonės iniciatyvų. | 3.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupė reguliariai informuojama apie bendrosios įmonės veiklą ir raginama
  , gavus kvietimą arba savo iniciatyva,
  pateikti pastabas dėl planuojamų bendrosios įmonės iniciatyvų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupė reguliariai informuojama apie bendrosios įmonės veiklą ir raginama pateikti pastabas dėl planuojamų bendrosios įmonės iniciatyvų.

3.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupė reguliariai informuojama apie bendrosios įmonės veiklą ir raginama
  , gavus kvietimą arba savo iniciatyva,
  pateikti pastabas dėl planuojamų bendrosios įmonės iniciatyvų.

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 4 dalis

21 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupės posėdžius sušaukia vykdomasis direktorius. | 4.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupės posėdžius
  bent kartą per metus
  sušaukia vykdomasis direktorius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupės posėdžius sušaukia vykdomasis direktorius.

4.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupės posėdžius
  bent kartą per metus
  sušaukia vykdomasis direktorius.

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 5 dalis

21 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Vykdomasis direktorius gali patarti valdybai konsultuotis su suinteresuotųjų
  šalių
  grupe konkrečiais klausimais. Jei tokios konsultacijos vyksta, po atitinkamų diskusijų suinteresuotųjų
  šalių
  grupėje valdybai pateikiama ataskaita. | 5.   Vykdomasis direktorius gali patarti valdybai konsultuotis su suinteresuotųjų
  subjektų
  grupe konkrečiais klausimais. Jei tokios konsultacijos vyksta, po atitinkamų diskusijų suinteresuotųjų
  subjektų
  grupėje valdybai pateikiama ataskaita
  , kuri paskelbiama viešai atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Vykdomasis direktorius gali patarti valdybai konsultuotis su suinteresuotųjų
  šalių
  grupe konkrečiais klausimais. Jei tokios konsultacijos vyksta, po atitinkamų diskusijų suinteresuotųjų
  šalių
  grupėje valdybai pateikiama ataskaita.

5.   Vykdomasis direktorius gali patarti valdybai konsultuotis su suinteresuotųjų
  subjektų
  grupe konkrečiais klausimais. Jei tokios konsultacijos vyksta, po atitinkamų diskusijų suinteresuotųjų
  subjektų
  grupėje valdybai pateikiama ataskaita
  , kuri paskelbiama viešai atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje
  .

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 5 a dalis (nauja)

21 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Vykdydama savo užduotis, suinteresuotųjų subjektų grupė laikosi 31 ir 40 straipsniuose nustatytų konfidencialumo ir interesų konfliktų taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Vykdydama savo užduotis, suinteresuotųjų subjektų grupė laikosi 31 ir 40 straipsniuose nustatytų konfidencialumo ir interesų konfliktų taisyklių.

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 17 straipsnio 2 dalį ir nukrypdamos nuo to reglamento 34 straipsnio, bendrosios įmonės gali taikyti skirtingas Sąjungos finansavimo pagal veiksmą kompensavimo normas, priklausomai nuo dalyvio ir nuo veiksmo rūšies. Kompensavimo normos nurodomos darbo programoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 17 straipsnio 2 dalį ir nukrypdamos nuo to reglamento 34 straipsnio, bendrosios įmonės gali taikyti skirtingas Sąjungos finansavimo pagal veiksmą kompensavimo normas, priklausomai nuo dalyvio ir nuo veiksmo rūšies. Kompensavimo normos nurodomos darbo programoje.

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Darbo programa priimama iki metų, einančių prieš jos įgyvendinimą, pabaigos. Darbo programa skelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje ir, siekiant didesnio suderinamumo su bendrąja programos „Europos horizontas“ strategija, ji teikiama susipažinti
  atitinkamų veiksmų grupių
  programos komitetui. | 2.   Darbo programa priimama iki metų, einančių prieš jos įgyvendinimą, pabaigos. Darbo programa skelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje
  , programos „Europos horizontas“ interneto svetainėje ir bendroje e. duomenų bazėje,
  ir, siekiant didesnio suderinamumo su bendrąja programos „Europos horizontas“ strategija, ji teikiama susipažinti
  atitinkamos sudėties
  programos komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Darbo programa priimama iki metų, einančių prieš jos įgyvendinimą, pabaigos. Darbo programa skelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje ir, siekiant didesnio suderinamumo su bendrąja programos „Europos horizontas“ strategija, ji teikiama susipažinti
  atitinkamų veiksmų grupių
  programos komitetui.

2.   Darbo programa priimama iki metų, einančių prieš jos įgyvendinimą, pabaigos. Darbo programa skelbiama bendrosios įmonės interneto svetainėje
  , programos „Europos horizontas“ interneto svetainėje ir bendroje e. duomenų bazėje,
  ir, siekiant didesnio suderinamumo su bendrąja programos „Europos horizontas“ strategija, ji teikiama susipažinti
  atitinkamos sudėties
  programos komitetui.

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 5 dalis

23 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Metinis biudžetas pritaikomas siekiant atsižvelgti į Sąjungos biudžete nurodytą Sąjungos finansinio įnašo dydį. | 5.   Metinis biudžetas pritaikomas siekiant atsižvelgti į Sąjungos biudžete nurodytą Sąjungos finansinio įnašo dydį
  ir kitų nei Sąjunga narių finansinių ir nepiniginių įnašų sumas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Metinis biudžetas pritaikomas siekiant atsižvelgti į Sąjungos biudžete nurodytą Sąjungos finansinio įnašo dydį.

5.   Metinis biudžetas pritaikomas siekiant atsižvelgti į Sąjungos biudžete nurodytą Sąjungos finansinio įnašo dydį
  ir kitų nei Sąjunga narių finansinių ir nepiniginių įnašų sumas
  .

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vykdomasis direktorius teikia valdybai konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą apie vykdant pareigas pasiektus veiklos rezultatus pagal bendrosios įmonės finansines taisykles. | 1.   Vykdomasis direktorius teikia valdybai konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą apie vykdant pareigas pasiektus veiklos rezultatus pagal bendrosios įmonės finansines taisykles.
  Konsoliduota metinė veiklos ataskaita laiku paskelbiama viešai bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vykdomasis direktorius teikia valdybai konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą apie vykdant pareigas pasiektus veiklos rezultatus pagal bendrosios įmonės finansines taisykles.

1.   Vykdomasis direktorius teikia valdybai konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą apie vykdant pareigas pasiektus veiklos rezultatus pagal bendrosios įmonės finansines taisykles.
  Konsoliduota metinė veiklos ataskaita laiku paskelbiama viešai bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies b punktas

24 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pateiktus pasiūlymus, atskirai nurodant dalyvių rūšis, įskaitant MVĮ, ir valstybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pateiktus pasiūlymus, atskirai nurodant dalyvių rūšis, įskaitant MVĮ, ir valstybes;

| b) | pateiktus pasiūlymus, atskirai nurodant dalyvių rūšis, įskaitant MVĮ, ir valstybes
  , nurodant naujų dalyvių procentinę dalį
  ; |
| --- | --- |

b)

pateiktus pasiūlymus, atskirai nurodant dalyvių rūšis, įskaitant MVĮ, ir valstybes
  , nurodant naujų dalyvių procentinę dalį
  ;

, nurodant naujų dalyvių procentinę dalį

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies e punktas

24 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | bendradarbiavimą su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, ir bendrosios įmonės veiksmų bei nacionalinių ar regioninių iniciatyvų ir politikos sąveiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

bendradarbiavimą su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, ir bendrosios įmonės veiksmų bei nacionalinių ar regioninių iniciatyvų ir politikos sąveiką.

| e) | bendradarbiavimą su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, ir bendrosios įmonės veiksmų bei
  kitų Sąjungos programų, taip pat
  nacionalinių ar regioninių iniciatyvų ir politikos sąveiką. |
| --- | --- |

e)

bendradarbiavimą su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, ir bendrosios įmonės veiksmų bei
  kitų Sąjungos programų, taip pat
  nacionalinių ar regioninių iniciatyvų ir politikos sąveiką.

kitų Sąjungos programų, taip pat

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

24 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | pažangą, padarytą įgyvendinant išmatuojamus numatomus rezultatus, rezultatus ir orientyrus per apibrėžtą laikotarpį, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ir bendrosios įmonės darbo programoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

pažangą, padarytą įgyvendinant išmatuojamus numatomus rezultatus, rezultatus ir orientyrus per apibrėžtą laikotarpį, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ir bendrosios įmonės darbo programoje;

pažangą, padarytą įgyvendinant išmatuojamus numatomus rezultatus, rezultatus ir orientyrus per apibrėžtą laikotarpį, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ir bendrosios įmonės darbo programoje;

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies e b punktas (naujas)

24 straipsnio 2 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | kitų nei Sąjunga narių finansinių įnašų sumas ir faktiškai skirtą Sąjungos finansinį įnašą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

kitų nei Sąjunga narių finansinių įnašų sumas ir faktiškai skirtą Sąjungos finansinį įnašą;

kitų nei Sąjunga narių finansinių įnašų sumas ir faktiškai skirtą Sąjungos finansinį įnašą;

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies e c punktas (naujas)

24 straipsnio 2 dalies e c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ec) | bendrosios įmonės indėlį atitinkamose bendrosios įmonės veiklos srityse įgyvendinant Europos įgūdžių darbotvarkėje numatytus veiksmus, ypač tuos, kuriais siekiama tobulinti įgūdžius siekiant remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką bei didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ec)

ec)

bendrosios įmonės indėlį atitinkamose bendrosios įmonės veiklos srityse įgyvendinant Europos įgūdžių darbotvarkėje numatytus veiksmus, ypač tuos, kuriais siekiama tobulinti įgūdžius siekiant remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką bei didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičių;

bendrosios įmonės indėlį atitinkamose bendrosios įmonės veiklos srityse įgyvendinant Europos įgūdžių darbotvarkėje numatytus veiksmus, ypač tuos, kuriais siekiama tobulinti įgūdžius siekiant remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką bei didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičių;

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies e d punktas (naujas)

24 straipsnio 2 dalies e d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ed) | visus veiksmus, susijusius su lyčių aspekto integravimu, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama mažinti lyčių nelygybę mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ed)

ed)

visus veiksmus, susijusius su lyčių aspekto integravimu, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama mažinti lyčių nelygybę mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.

visus veiksmus, susijusius su lyčių aspekto integravimu, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama mažinti lyčių nelygybę mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kiti nei Sąjunga nariai susitaria, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą
  , vadovaudamiesi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis
  . | 2.   Kiti nei Sąjunga nariai susitaria, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kiti nei Sąjunga nariai susitaria, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą
  , vadovaudamiesi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis
  .

2.   Kiti nei Sąjunga nariai susitaria, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą.

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 a dalis (nauja)

26 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Priimdami sprendimą, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą bendrajai įmonei, kiti nei Sąjunga nariai vadovaujasi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis, nenustatydami jokių apsunkinančių sąlygų MVĮ, kurių dalyvavimas bendrojoje įmonėje taip pat remiamas sukuriant palankias sąlygas, kuriose atsižvelgiama į jų dydį, taip pat į mažesnę jų derybinę galią vertės grandinėje, palyginti su didesniais dalyviais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Priimdami sprendimą, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą bendrajai įmonei, kiti nei Sąjunga nariai vadovaujasi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis, nenustatydami jokių apsunkinančių sąlygų MVĮ, kurių dalyvavimas bendrojoje įmonėje taip pat remiamas sukuriant palankias sąlygas, kuriose atsižvelgiama į jų dydį, taip pat į mažesnę jų derybinę galią vertės grandinėje, palyginti su didesniais dalyviais.

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 6 dalis

26 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Jeigu kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai nevykdo įsipareigojimų dėl savo finansinio įnašo, vykdomasis direktorius tai pažymi raštu ir nustato pagrįstą laikotarpį, per kurį mokėjimo įsipareigojimai turi būti įvykdyti. Jeigu pasibaigus nustatytam laikotarpiui atitinkamas kitas nei Sąjunga narys vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, vykdomasis direktorius informuoja Komisiją apie galimas priemones ir atitinkamą narį, kurio balsavimo teisės valdyboje sustabdomos pagal 11 straipsnio 9 dalį. | 6.   Jeigu kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai nevykdo įsipareigojimų dėl savo finansinio įnašo, vykdomasis direktorius tai pažymi raštu ir nustato pagrįstą laikotarpį, per kurį mokėjimo įsipareigojimai turi būti įvykdyti. Jeigu pasibaigus nustatytam laikotarpiui atitinkamas kitas nei Sąjunga narys vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, vykdomasis direktorius informuoja Komisiją
  ir dalyvaujančias valstybes
  apie galimas priemones ir atitinkamą narį, kurio balsavimo teisės valdyboje sustabdomos pagal 11 straipsnio 9 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Jeigu kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai nevykdo įsipareigojimų dėl savo finansinio įnašo, vykdomasis direktorius tai pažymi raštu ir nustato pagrįstą laikotarpį, per kurį mokėjimo įsipareigojimai turi būti įvykdyti. Jeigu pasibaigus nustatytam laikotarpiui atitinkamas kitas nei Sąjunga narys vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, vykdomasis direktorius informuoja Komisiją apie galimas priemones ir atitinkamą narį, kurio balsavimo teisės valdyboje sustabdomos pagal 11 straipsnio 9 dalį.

6.   Jeigu kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai nevykdo įsipareigojimų dėl savo finansinio įnašo, vykdomasis direktorius tai pažymi raštu ir nustato pagrįstą laikotarpį, per kurį mokėjimo įsipareigojimai turi būti įvykdyti. Jeigu pasibaigus nustatytam laikotarpiui atitinkamas kitas nei Sąjunga narys vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, vykdomasis direktorius informuoja Komisiją
  ir dalyvaujančias valstybes
  apie galimas priemones ir atitinkamą narį, kurio balsavimo teisės valdyboje sustabdomos pagal 11 straipsnio 9 dalį.

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 4 dalis

28 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nepaisant 1–3 dalių nuostatų, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, atitinkama bendroji įmonė, Audito Rūmai, EPPO ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją. | 4.   Nepaisant 1–3 dalių nuostatų, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, atitinkama bendroji įmonė, Audito Rūmai, EPPO ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją
  , nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Nepaisant 1–3 dalių nuostatų, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, atitinkama bendroji įmonė, Audito Rūmai, EPPO ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.

4.   Nepaisant 1–3 dalių nuostatų, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, atitinkama bendroji įmonė, Audito Rūmai, EPPO ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją
  , nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei
  .

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 pastraipa

29 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Netiesioginių veiksmų išlaidų auditai atliekami pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [48 straipsnį], kaip programos „Europos horizontas“ netiesioginių veiksmų dalis, visų pirma laikantis to reglamento [48 straipsnio 2 dalyje] nurodytos audito strategijos. | Netiesioginių veiksmų išlaidų auditai atliekami pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [48 straipsnį], kaip programos „Europos horizontas“ netiesioginių veiksmų dalis, visų pirma laikantis to reglamento [48 straipsnio 2 dalyje] nurodytos audito strategijos
  , nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Netiesioginių veiksmų išlaidų auditai atliekami pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [48 straipsnį], kaip programos „Europos horizontas“ netiesioginių veiksmų dalis, visų pirma laikantis to reglamento [48 straipsnio 2 dalyje] nurodytos audito strategijos.

Netiesioginių veiksmų išlaidų auditai atliekami pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [48 straipsnį], kaip programos „Europos horizontas“ netiesioginių veiksmų dalis, visų pirma laikantis to reglamento [48 straipsnio 2 dalyje] nurodytos audito strategijos
  , nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei
  .

, nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu. | 1.   Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu
  , ir imasi priemonių, kad sumažintų administracinę naštą bendrosioms įmonėms
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu.

1.   Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu
  , ir imasi priemonių, kad sumažintų administracinę naštą bendrosioms įmonėms
  .

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalis

34 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendroji įmonė suteikia galimybę Sąjungos institucijoms ir Sąjungos įstaigoms, tarnyboms ar agentūroms susipažinti su visa informacija, susijusia su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais. Tokią informaciją sudaro bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų veiklos rezultatai arba bet kokia kita informacija, laikoma būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos politiką ar programas. Tokios teisės susipažinti su informacija suteikiamos tik nekomercinio ir nekonkurencinio naudojimo tikslais, laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių. | 1.   Bendroji įmonė suteikia galimybę Sąjungos institucijoms ir Sąjungos įstaigoms, tarnyboms ar agentūroms susipažinti su visa informacija, susijusia su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais. Tokią informaciją sudaro bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų veiklos rezultatai arba bet kokia kita informacija, laikoma būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos politiką ar programas. Tokios teisės susipažinti su informacija suteikiamos tik nekomercinio ir nekonkurencinio naudojimo tikslais, laikantis
  atitinkamų IT saugumo ir informacijos saugumo standartų, būtinumo ir proporcingumo principų bei asmens duomenų apsaugos ir
  taikytinų konfidencialumo taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendroji įmonė suteikia galimybę Sąjungos institucijoms ir Sąjungos įstaigoms, tarnyboms ar agentūroms susipažinti su visa informacija, susijusia su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais. Tokią informaciją sudaro bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų veiklos rezultatai arba bet kokia kita informacija, laikoma būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos politiką ar programas. Tokios teisės susipažinti su informacija suteikiamos tik nekomercinio ir nekonkurencinio naudojimo tikslais, laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių.

1.   Bendroji įmonė suteikia galimybę Sąjungos institucijoms ir Sąjungos įstaigoms, tarnyboms ar agentūroms susipažinti su visa informacija, susijusia su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais. Tokią informaciją sudaro bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų veiklos rezultatai arba bet kokia kita informacija, laikoma būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos politiką ar programas. Tokios teisės susipažinti su informacija suteikiamos tik nekomercinio ir nekonkurencinio naudojimo tikslais, laikantis
  atitinkamų IT saugumo ir informacijos saugumo standartų, būtinumo ir proporcingumo principų bei asmens duomenų apsaugos ir
  taikytinų konfidencialumo taisyklių.

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Sąjungos politikos ir programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais bendroji įmonė pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją. | 2.   Sąjungos politikos ir programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais bendroji įmonė pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją.
  Visi su bendrųjų įmonių pateiktais projektais susiję duomenys įtraukiami į bendrą programos „Europos horizontas“ duomenų bazę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Sąjungos politikos ir programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais bendroji įmonė pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją.

2.   Sąjungos politikos ir programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais bendroji įmonė pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją.
  Visi su bendrųjų įmonių pateiktais projektais susiję duomenys įtraukiami į bendrą programos „Europos horizontas“ duomenų bazę.

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 2 dalis

35 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Darbuotojų ištekliai nustatomi kiekvienos bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu. | 2.   Darbuotojų ištekliai nustatomi kiekvienos bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto
  ir atsižvelgiant į lyčių pusiausvyros principą
  nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu
  , ir tinkamai atspindi etatų ir pareigų grupių skaičių, kuris reikalingas siekiant užtikrinti aukščiausius įdarbinimo standartus šioje srityje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Darbuotojų ištekliai nustatomi kiekvienos bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu.

2.   Darbuotojų ištekliai nustatomi kiekvienos bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto
  ir atsižvelgiant į lyčių pusiausvyros principą
  nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu
  , ir tinkamai atspindi etatų ir pareigų grupių skaičių, kuris reikalingas siekiant užtikrinti aukščiausius įdarbinimo standartus šioje srityje
  .

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 1 dalis

40 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendroji įmonė, jos organai ir darbuotojai
  vykdydami veiklą
  vengia bet kokio interesų konflikto. | 1.   Bendroji įmonė, jos organai ir
  nariai bei
  darbuotojai
  , priimdami sprendimus, susijusius su bendrosios įmonės veikla, ir juos įgyvendindami,
  vengia bet kokio interesų konflikto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendroji įmonė, jos organai ir darbuotojai
  vykdydami veiklą
  vengia bet kokio interesų konflikto.

1.   Bendroji įmonė, jos organai ir
  nariai bei
  darbuotojai
  , priimdami sprendimus, susijusius su bendrosios įmonės veikla, ir juos įgyvendindami,
  vengia bet kokio interesų konflikto.

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 2 dalis

40 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valdyba priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, taikomas bendrosios įmonės darbuotojams, pareigas valdyboje ir kituose bendrosios įmonės organuose ar grupėse einantiems asmenims, vadovaudamasi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis ir Tarnybos nuostatais. | 2.   Valdyba priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, taikomas bendrosios įmonės darbuotojams, pareigas valdyboje ir kituose bendrosios įmonės organuose ar grupėse einantiems asmenims, vadovaudamasi
  šiuo reglamentu,
  bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis ir Tarnybos nuostatais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valdyba priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, taikomas bendrosios įmonės darbuotojams, pareigas valdyboje ir kituose bendrosios įmonės organuose ar grupėse einantiems asmenims, vadovaudamasi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis ir Tarnybos nuostatais.

2.   Valdyba priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, taikomas bendrosios įmonės darbuotojams, pareigas valdyboje ir kituose bendrosios įmonės organuose ar grupėse einantiems asmenims, vadovaudamasi
  šiuo reglamentu,
  bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis ir Tarnybos nuostatais.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 2 a dalis (nauja)

40 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Mokslinio patariamojo organo nariai ir vykdomieji direktoriai viešai skelbia ir nuolat atnaujina išsamią savo profesinės veiklos, finansinių interesų ir interesų konfliktų deklaracijas. Jose taip pat pateikiama informacija apie jų narystę įvairiose valdybose ir komitetuose, taip pat informacija apie visas turimas viešųjų įmonių akcijas, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šių akcijų turėjimo asmuo gali daryti reikšmingą įtaką bendrovės ar partnerystės veiklai. Vykdomieji direktoriai turi turėti profesinę kvalifikaciją, įrodančią, kad jie turi patirties atitinkamos bendrosios įmonės atitinkamame veiklos sektoriuje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Mokslinio patariamojo organo nariai ir vykdomieji direktoriai viešai skelbia ir nuolat atnaujina išsamią savo profesinės veiklos, finansinių interesų ir interesų konfliktų deklaracijas. Jose taip pat pateikiama informacija apie jų narystę įvairiose valdybose ir komitetuose, taip pat informacija apie visas turimas viešųjų įmonių akcijas, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šių akcijų turėjimo asmuo gali daryti reikšmingą įtaką bendrovės ar partnerystės veiklai. Vykdomieji direktoriai turi turėti profesinę kvalifikaciją, įrodančią, kad jie turi patirties atitinkamos bendrosios įmonės atitinkamame veiklos sektoriuje.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 4 dalis

43 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Likviduojant bendrąją įmonę, jos turtas naudojamas jos įsipareigojimams įvykdyti ir su likvidavimu susijusioms išlaidoms padengti. Perteklius paskirstomas likvidavimo metu esantiems nariams proporcingai pagal jų finansinį įnašą į bendrąją įmonę. Sąjungai paskirtas perteklius grąžinamas į 
  Sąjungos bendrąjį
  biudžetą. | 4.   Likviduojant bendrąją įmonę, jos turtas naudojamas jos įsipareigojimams įvykdyti ir su likvidavimu susijusioms išlaidoms padengti. Perteklius paskirstomas likvidavimo metu esantiems nariams proporcingai pagal jų finansinį įnašą į bendrąją įmonę. Sąjungai paskirtas perteklius grąžinamas į 
  programos „Europos horizontas“
  biudžetą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Likviduojant bendrąją įmonę, jos turtas naudojamas jos įsipareigojimams įvykdyti ir su likvidavimu susijusioms išlaidoms padengti. Perteklius paskirstomas likvidavimo metu esantiems nariams proporcingai pagal jų finansinį įnašą į bendrąją įmonę. Sąjungai paskirtas perteklius grąžinamas į 
  Sąjungos bendrąjį
  biudžetą.

4.   Likviduojant bendrąją įmonę, jos turtas naudojamas jos įsipareigojimams įvykdyti ir su likvidavimu susijusioms išlaidoms padengti. Perteklius paskirstomas likvidavimo metu esantiems nariams proporcingai pagal jų finansinį įnašą į bendrąją įmonę. Sąjungai paskirtas perteklius grąžinamas į 
  programos „Europos horizontas“
  biudžetą.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 1 dalies a punktas

44 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | paspartinti inovacijų diegimo procesą ir biožaliavinės ekonomikos novatoriškų sprendimų kūrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

paspartinti inovacijų diegimo procesą ir biožaliavinės ekonomikos novatoriškų sprendimų kūrimą;

| a) | paspartinti
  mokslinių tyrimų ir
  inovacijų diegimo procesą ir
  tvarių
  biožaliavinės ekonomikos novatoriškų sprendimų kūrimą; |
| --- | --- |

a)

paspartinti
  mokslinių tyrimų ir
  inovacijų diegimo procesą ir
  tvarių
  biožaliavinės ekonomikos novatoriškų sprendimų kūrimą;

mokslinių tyrimų ir

tvarių

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 1 dalies b punktas

44 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | paspartinti turimų brandžių ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

paspartinti turimų brandžių ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą rinkoje;

| b) | paspartinti turimų
  tvarių,
  brandžių ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą rinkoje; |
| --- | --- |

b)

paspartinti turimų
  tvarių,
  brandžių ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą rinkoje;

tvarių,

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 1 dalies c punktas

44 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrinti aukšto lygio biožaliavinės pramonės sistemų aplinkosauginį veiksmingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrinti aukšto lygio biožaliavinės pramonės sistemų aplinkosauginį veiksmingumą.

| c) | užtikrinti aukšto lygio biožaliavinės
  tvarios
  pramonės sistemų aplinkosauginį veiksmingumą. |
| --- | --- |

c)

užtikrinti aukšto lygio biožaliavinės
  tvarios
  pramonės sistemų aplinkosauginį veiksmingumą.

tvarios

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies a punktas

44 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | didinti tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos intensyvumą, kad būtų galima pasinaudoti gyvybės mokslų ir kitų mokslinių disciplinų pažangos nauda kuriant ir demonstruojant tvarius biožaliavinės ekonomikos sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

didinti tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos intensyvumą, kad būtų galima pasinaudoti gyvybės mokslų ir kitų mokslinių disciplinų pažangos nauda kuriant ir demonstruojant tvarius biožaliavinės ekonomikos sprendimus;

| a) | didinti tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos intensyvumą, kad būtų galima pasinaudoti gyvybės mokslų ir kitų mokslinių disciplinų pažangos nauda kuriant ir demonstruojant
  ekonomikos, aplinkos ir visuomenės požiūriu
  tvarius biožaliavinės ekonomikos sprendimus; |
| --- | --- |

a)

didinti tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos intensyvumą, kad būtų galima pasinaudoti gyvybės mokslų ir kitų mokslinių disciplinų pažangos nauda kuriant ir demonstruojant
  ekonomikos, aplinkos ir visuomenės požiūriu
  tvarius biožaliavinės ekonomikos sprendimus;

ekonomikos, aplinkos ir visuomenės požiūriu

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies b punktas

44 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | didinti ir integruoti suinteresuotųjų
  šalių
  mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus visoje Sąjungoje, kad būtų išnaudotos vietos bioekonomikos galimybės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

didinti ir integruoti suinteresuotųjų
  šalių
  mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus visoje Sąjungoje, kad būtų išnaudotos vietos bioekonomikos galimybės;

šalių

| b) | didinti ir integruoti suinteresuotųjų
  subjektų
  mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus visoje Sąjungoje, kad būtų išnaudotos vietos bioekonomikos galimybės
  , atitinkančios Sąjungos klimato, aplinkosaugos ir biologinės įvairovės tikslus
  ; |
| --- | --- |

b)

didinti ir integruoti suinteresuotųjų
  subjektų
  mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus visoje Sąjungoje, kad būtų išnaudotos vietos bioekonomikos galimybės
  , atitinkančios Sąjungos klimato, aplinkosaugos ir biologinės įvairovės tikslus
  ;

subjektų

, atitinkančios Sąjungos klimato, aplinkosaugos ir biologinės įvairovės tikslus

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies c punktas

44 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus sprendžiant aplinkos problemas ir kurti
  tvaresnes
  biožaliavines inovacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus sprendžiant aplinkos problemas ir kurti
  tvaresnes
  biožaliavines inovacijas;

tvaresnes

| c) | didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus sprendžiant
  ekonomikos, socialines bei
  aplinkos problemas ir kurti
  tvarias
  biožaliavines inovacijas; |
| --- | --- |

c)

didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus sprendžiant
  ekonomikos, socialines bei
  aplinkos problemas ir kurti
  tvarias
  biožaliavines inovacijas;

ekonomikos, socialines bei

tvarias

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

44 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | padėti nustatyti sprendimus, kuriuose naudojamos išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijos ir metodai bei anglies dioksido sekvestracija gamtinėse sistemose, ir kurie turi kitokios naudos aplinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

padėti nustatyti sprendimus, kuriuose naudojamos išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijos ir metodai bei anglies dioksido sekvestracija gamtinėse sistemose, ir kurie turi kitokios naudos aplinkai;

padėti nustatyti sprendimus, kuriuose naudojamos išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijos ir metodai bei anglies dioksido sekvestracija gamtinėse sistemose, ir kurie turi kitokios naudos aplinkai;

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies d punktas

44 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | stiprinti biožaliavinės ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesų integravimą į Sąjungos pramonės vertės grandines; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

stiprinti biožaliavinės ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesų integravimą į Sąjungos pramonės vertės grandines;

| d) | stiprinti biožaliavinės ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesų integravimą į Sąjungos pramonės vertės grandines
  , kartu skatinant didesnį tvarumą ir žiediškumą
  ; |
| --- | --- |

d)

stiprinti biožaliavinės ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesų integravimą į Sąjungos pramonės vertės grandines
  , kartu skatinant didesnį tvarumą ir žiediškumą
  ;

, kartu skatinant didesnį tvarumą ir žiediškumą

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies e punktas

44 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | sumažinti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių investicijų riziką į biožaliavinės ekonomikos įmones ir projektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

sumažinti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių investicijų riziką į biožaliavinės ekonomikos įmones ir projektus;

| e) | sumažinti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių investicijų riziką į 
  tvarias
  biožaliavinės ekonomikos įmones ir projektus; |
| --- | --- |

e)

sumažinti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių investicijų riziką į 
  tvarias
  biožaliavinės ekonomikos įmones ir projektus;

tvarias

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalies f punktas

44 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities biožaliavinės ekonomikos projektus būtų atsižvelgiama į aplinkos aspektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities biožaliavinės ekonomikos projektus būtų atsižvelgiama į aplinkos aspektus.

| f) | užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities biožaliavinės ekonomikos projektus būtų atsižvelgiama į aplinkos aspektus
  ir galimo neigiamo poveikio švelninimą, siekiant prisidėti prie Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslų įgyvendinimo
  . |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities biožaliavinės ekonomikos projektus būtų atsižvelgiama į aplinkos aspektus
  ir galimo neigiamo poveikio švelninimą, siekiant prisidėti prie Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslų įgyvendinimo
  .

ir galimo neigiamo poveikio švelninimą, siekiant prisidėti prie Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslų įgyvendinimo

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos c punktas

45 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | remia didelio poveikio plataus pobūdžio mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais tobulinamos pramonės inovacijos biožaliavinės pramonės sektoriuje, kad būtų pasiekti Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

remia didelio poveikio plataus pobūdžio mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais tobulinamos pramonės inovacijos biožaliavinės pramonės sektoriuje, kad būtų pasiekti Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės tikslai;

| c) | remia didelio poveikio plataus pobūdžio mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais tobulinamos pramonės inovacijos
  ir tvarumas
  biožaliavinės pramonės sektoriuje, kad būtų pasiekti Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės tikslai
  , atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir energetikos srities tikslus
  ; |
| --- | --- |

c)

remia didelio poveikio plataus pobūdžio mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais tobulinamos pramonės inovacijos
  ir tvarumas
  biožaliavinės pramonės sektoriuje, kad būtų pasiekti Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės tikslai
  , atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir energetikos srities tikslus
  ;

ir tvarumas

, atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir energetikos srities tikslus

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos d punktas

45 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | stiprina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą visoje inovacijų grandinėje nuo žemo iki aukšto technologinės parengties lygio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

stiprina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą visoje inovacijų grandinėje nuo žemo iki aukšto technologinės parengties lygio;

| d) | stiprina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą visoje inovacijų grandinėje nuo žemo iki aukšto technologinės parengties lygio;
  taip pat švelnina jų galimą neigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

d)

stiprina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą visoje inovacijų grandinėje nuo žemo iki aukšto technologinės parengties lygio;
  taip pat švelnina jų galimą neigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai;

taip pat švelnina jų galimą neigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai;

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos e punktas

45 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | sutelkia ir įtraukia kaimo, pakrančių, miestų teritorijų ir regionų, turinčių neišnaudotą biožaliavinės pramonės plėtros potencialą, mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, kad būtų bendradarbiaujama įgyvendinant projektų veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

sutelkia ir įtraukia kaimo, pakrančių, miestų teritorijų ir regionų, turinčių neišnaudotą biožaliavinės pramonės plėtros potencialą, mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, kad būtų bendradarbiaujama įgyvendinant projektų veiklą;

| e) | sutelkia ir
  įvairiais geografiniais lygmenimis
  įtraukia kaimo, pakrančių, miestų teritorijų ir regionų, turinčių neišnaudotą
  tvarios
  biožaliavinės pramonės plėtros potencialą, mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, kad būtų bendradarbiaujama įgyvendinant projektų veiklą; |
| --- | --- |

e)

sutelkia ir
  įvairiais geografiniais lygmenimis
  įtraukia kaimo, pakrančių, miestų teritorijų ir regionų, turinčių neišnaudotą
  tvarios
  biožaliavinės pramonės plėtros potencialą, mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, kad būtų bendradarbiaujama įgyvendinant projektų veiklą;

įvairiais geografiniais lygmenimis

tvarios

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos g punktas

45 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | skatina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektų ir pramonės suinteresuotųjų
  šalių
  bendravimą ir bendradarbiavimą, kad būtų didinamas informuotumas apie sparčią žinių ir technologijų raidą, sudaromos palankesnės sąlygos tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų įsisavinimui rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

skatina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektų ir pramonės suinteresuotųjų
  šalių
  bendravimą ir bendradarbiavimą, kad būtų didinamas informuotumas apie sparčią žinių ir technologijų raidą, sudaromos palankesnės sąlygos tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų įsisavinimui rinkoje;

šalių

| g) | skatina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektų ir pramonės suinteresuotųjų
  subjektų, įskaitant MVĮ, mažas pirminio sektoriaus organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas,
  bendravimą ir bendradarbiavimą, kad būtų didinamas informuotumas apie sparčią žinių ir technologijų raidą, sudaromos palankesnės sąlygos tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir
  tvarių
  novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų įsisavinimui rinkoje; |
| --- | --- |

g)

skatina Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektų ir pramonės suinteresuotųjų
  subjektų, įskaitant MVĮ, mažas pirminio sektoriaus organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas,
  bendravimą ir bendradarbiavimą, kad būtų didinamas informuotumas apie sparčią žinių ir technologijų raidą, sudaromos palankesnės sąlygos tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir
  tvarių
  novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų įsisavinimui rinkoje;

subjektų, įskaitant MVĮ, mažas pirminio sektoriaus organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas,

tvarių

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos h punktas

45 straipsnio 1 pastraipos h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | sutelkia nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

sutelkia nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje;

| h) | sutelkia nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas
  tvarių
  biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje; |
| --- | --- |

h)

sutelkia nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas
  tvarių
  biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje;

tvarių

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos j punktas

45 straipsnio 1 pastraipos j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | informuoja
  politikos formuotojus, pramonės atstovus
  ,
  NVO ir apskritai vartotojus
  apie novatoriškus biožaliavinės ekonomikos sprendimus ir skatina juos taikyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

informuoja
  politikos formuotojus, pramonės atstovus
  ,
  NVO ir apskritai vartotojus
  apie novatoriškus biožaliavinės ekonomikos sprendimus ir skatina juos taikyti.

politikos formuotojus, pramonės atstovus

NVO ir apskritai vartotojus

| j) | skaidriai ir visiems prieinamu būdu skelbia savo išvadas ir rezultatus
  ,
  įskaitant išvadas dėl bendrosios įmonės poveikio visuomenei ir aplinkai Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, taip pat
  informuoja apie
  tvarius
  novatoriškus biožaliavinės ekonomikos sprendimus ir skatina juos taikyti. |
| --- | --- |

j)

skaidriai ir visiems prieinamu būdu skelbia savo išvadas ir rezultatus
  ,
  įskaitant išvadas dėl bendrosios įmonės poveikio visuomenei ir aplinkai Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, taip pat
  informuoja apie
  tvarius
  novatoriškus biožaliavinės ekonomikos sprendimus ir skatina juos taikyti.

skaidriai ir visiems prieinamu būdu skelbia savo išvadas ir rezultatus

įskaitant išvadas dėl bendrosios įmonės poveikio visuomenei ir aplinkai Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, taip pat

tvarius

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 pastraipos b punktas

46 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas, pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija, kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas, pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija, kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės;

| b) | Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas, pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija, kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ; |
| --- | --- |

b)

Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas, pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija, kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ;

, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

49 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nepaisant valdybos įgaliojimų priimti sprendimą dėl papildomos veiklos plano pagal 16 straipsnio 2 dalies l punktą ir pagal 2 straipsnio 9 ir 10 dalis,
  Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas arba jį sudarantys ar su juo susiję subjektai
  kasmet pateikia pasiūlymą dėl papildomos veiklos. Papildoma veikla yra tiesiogiai susijusi Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektais ir veikla, įskaitant visų pirma: | 1.   Nepaisant valdybos įgaliojimų priimti sprendimą dėl papildomos veiklos plano pagal 16 straipsnio 2 dalies l punktą ir pagal 2 straipsnio 9 ir 10 dalis,
  kiti nei Sąjunga nariai
  kasmet pateikia pasiūlymą dėl papildomos veiklos. Papildoma veikla yra tiesiogiai susijusi Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektais ir veikla, įskaitant visų pirma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nepaisant valdybos įgaliojimų priimti sprendimą dėl papildomos veiklos plano pagal 16 straipsnio 2 dalies l punktą ir pagal 2 straipsnio 9 ir 10 dalis,
  Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas arba jį sudarantys ar su juo susiję subjektai
  kasmet pateikia pasiūlymą dėl papildomos veiklos. Papildoma veikla yra tiesiogiai susijusi Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektais ir veikla, įskaitant visų pirma:

1.   Nepaisant valdybos įgaliojimų priimti sprendimą dėl papildomos veiklos plano pagal 16 straipsnio 2 dalies l punktą ir pagal 2 straipsnio 9 ir 10 dalis,
  kiti nei Sąjunga nariai
  kasmet pateikia pasiūlymą dėl papildomos veiklos. Papildoma veikla yra tiesiogiai susijusi Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektais ir veikla, įskaitant visų pirma:

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 dalies b punktas

49 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | investicijas į naują novatorišką ir tvarią gamybos įmonę arba pavyzdinę iniciatyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

investicijas į naują novatorišką ir tvarią gamybos įmonę arba pavyzdinę iniciatyvą;

| b) | investicijas į naują novatorišką ir tvarią gamybos įmonę arba pavyzdinę iniciatyvą
  , įskaitant bandomąją ir novatorišką demonstracinę įrangą
  ; |
| --- | --- |

b)

investicijas į naują novatorišką ir tvarią gamybos įmonę arba pavyzdinę iniciatyvą
  , įskaitant bandomąją ir novatorišką demonstracinę įrangą
  ;

, įskaitant bandomąją ir novatorišką demonstracinę įrangą

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 dalies e punktas

49 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | komunikacijos, sklaidos ir informuotumo didinimo veiklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

komunikacijos, sklaidos ir informuotumo didinimo veiklą.

| e) | komunikacijos, sklaidos ir informuotumo didinimo veiklą
  MVĮ ir plačiosios visuomenės lygmeniu
  . |
| --- | --- |

e)

komunikacijos, sklaidos ir informuotumo didinimo veiklą
  MVĮ ir plačiosios visuomenės lygmeniu
  .

MVĮ ir plačiosios visuomenės lygmeniu

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 2 dalis

52 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valdyba išsirenka pirmininką dvejiems metams. | 2.   Valdyba
  iš savo narių
  išsirenka pirmininką dvejiems metams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valdyba išsirenka pirmininką dvejiems metams.

2.   Valdyba
  iš savo narių
  išsirenka pirmininką dvejiems metams.

Pakeitimas 239

Pakeitimas 239

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 4 dalis

52 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Be
  2
  dalyje nurodytų posėdžių, valdyba taip pat bent kartą per metus rengia strateginį posėdį, kurio pagrindinis tikslas – nustatyti tvarios biožaliavinės pramonės uždavinius ir galimybes ir Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrajai įmonei pateikti papildomas strategines gaires. | 4.   Be
  3
  dalyje nurodytų posėdžių, valdyba taip pat bent kartą per metus rengia strateginį posėdį, kurio pagrindinis tikslas – nustatyti tvarios biožaliavinės pramonės uždavinius ir galimybes ir Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrajai įmonei pateikti papildomas strategines gaires
  , ypač dėl galimybės visapusiška išnaudoti visų Europos dalyvių potencialą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Be
  2
  dalyje nurodytų posėdžių, valdyba taip pat bent kartą per metus rengia strateginį posėdį, kurio pagrindinis tikslas – nustatyti tvarios biožaliavinės pramonės uždavinius ir galimybes ir Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrajai įmonei pateikti papildomas strategines gaires.

4.   Be
  3
  dalyje nurodytų posėdžių, valdyba taip pat bent kartą per metus rengia strateginį posėdį, kurio pagrindinis tikslas – nustatyti tvarios biožaliavinės pramonės uždavinius ir galimybes ir Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrajai įmonei pateikti papildomas strategines gaires
  , ypač dėl galimybės visapusiška išnaudoti visų Europos dalyvių potencialą
  .

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 5 dalis

52 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Dalyvauti strateginiame posėdyje iš pirmaujančių Europos biožaliavinės ekonomikos įmonių ir Komisijos papildomai kviečiami vykdomieji direktoriai arba pareigūnai, turintys įgaliojimus priimti sprendimus. Dalyvauti stebėtojų teisėmis
  gali būti
  kviečiami valstybių atstovų grupės, Mokslinio komiteto ir įgyvendinimo grupių pirmininkai. | 5.   Dalyvauti strateginiame posėdyje iš pirmaujančių Europos biožaliavinės ekonomikos įmonių ir Komisijos papildomai kviečiami vykdomieji direktoriai arba pareigūnai, turintys įgaliojimus priimti sprendimus
  , taip pat, prireikus, nepriklausomi išorės ekspertai ir kiti susiję suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinės visuomenės ir mokslinės bendruomenės atstovus
  . Dalyvauti
  nuolatinių
  stebėtojų teisėmis kviečiami valstybių atstovų grupės, Mokslinio komiteto ir įgyvendinimo grupių pirmininkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Dalyvauti strateginiame posėdyje iš pirmaujančių Europos biožaliavinės ekonomikos įmonių ir Komisijos papildomai kviečiami vykdomieji direktoriai arba pareigūnai, turintys įgaliojimus priimti sprendimus. Dalyvauti stebėtojų teisėmis
  gali būti
  kviečiami valstybių atstovų grupės, Mokslinio komiteto ir įgyvendinimo grupių pirmininkai.

5.   Dalyvauti strateginiame posėdyje iš pirmaujančių Europos biožaliavinės ekonomikos įmonių ir Komisijos papildomai kviečiami vykdomieji direktoriai arba pareigūnai, turintys įgaliojimus priimti sprendimus
  , taip pat, prireikus, nepriklausomi išorės ekspertai ir kiti susiję suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinės visuomenės ir mokslinės bendruomenės atstovus
  . Dalyvauti
  nuolatinių
  stebėtojų teisėmis kviečiami valstybių atstovų grupės, Mokslinio komiteto ir įgyvendinimo grupių pirmininkai.

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 3 dalis

53 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Mokslinio komiteto pirmininkas renkamas dvejiems metams. | 3.   Mokslinio komiteto pirmininkas
  iš jo narių
  renkamas dvejiems metams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Mokslinio komiteto pirmininkas renkamas dvejiems metams.

3.   Mokslinio komiteto pirmininkas
  iš jo narių
  renkamas dvejiems metams.

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 4 dalis

53 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Mokslinis komitetas suformuoja darbo grupę, kurią sudaro atitinkamo profilio nariai, kad būtų galima užtikrinti pakankamą dėmesį visiems darbo programos tvarumo aspektams.
  Jei įmanoma,
  Mokslinio komiteto konsultacijos dėl darbo programos turi apimti aspektus, susijusius su žiediškumu, aplinkos tvarumu, biologinės įvairovės išsaugojimu ir stiprinimu, taip pat platesnius biožaliavinės ekonomikos sistemų
  ir
  susijusių vertės grandinių tvarumo aspektus. | 4.   Mokslinis komitetas suformuoja darbo grupę, kurią sudaro atitinkamo profilio nariai, kad būtų galima užtikrinti pakankamą dėmesį visiems darbo programos tvarumo aspektams. Mokslinio komiteto konsultacijos dėl darbo programos turi apimti aspektus, susijusius su
  ribotu gamtinių išteklių prieinamumu,
  žiediškumu, aplinkos tvarumu, biologinės įvairovės išsaugojimu ir stiprinimu,
  žemės, dirvožemio, vandens kokybe,
  taip pat platesnius
  socialinio poveikio ir poveikio klimatui aspektus ir
  biožaliavinės ekonomikos sistemų
  bei
  susijusių vertės grandinių tvarumo aspektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Mokslinis komitetas suformuoja darbo grupę, kurią sudaro atitinkamo profilio nariai, kad būtų galima užtikrinti pakankamą dėmesį visiems darbo programos tvarumo aspektams.
  Jei įmanoma,
  Mokslinio komiteto konsultacijos dėl darbo programos turi apimti aspektus, susijusius su žiediškumu, aplinkos tvarumu, biologinės įvairovės išsaugojimu ir stiprinimu, taip pat platesnius biožaliavinės ekonomikos sistemų
  ir
  susijusių vertės grandinių tvarumo aspektus.

4.   Mokslinis komitetas suformuoja darbo grupę, kurią sudaro atitinkamo profilio nariai, kad būtų galima užtikrinti pakankamą dėmesį visiems darbo programos tvarumo aspektams. Mokslinio komiteto konsultacijos dėl darbo programos turi apimti aspektus, susijusius su
  ribotu gamtinių išteklių prieinamumu,
  žiediškumu, aplinkos tvarumu, biologinės įvairovės išsaugojimu ir stiprinimu,
  žemės, dirvožemio, vandens kokybe,
  taip pat platesnius
  socialinio poveikio ir poveikio klimatui aspektus ir
  biožaliavinės ekonomikos sistemų
  bei
  susijusių vertės grandinių tvarumo aspektus.

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

54 straipsnio 1 dalis

54 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal 21 straipsnį įsteigiama viena ar daugiau įgyvendinimo grupių. Įgyvendinimo grupių funkcija – teikti konsultacijas valdybai biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje svarbiais klausimais ir skatinti tvarių biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą. | 1.   Pagal 21 straipsnį įsteigiama viena ar daugiau įgyvendinimo grupių. Įgyvendinimo grupių funkcija – teikti konsultacijas valdybai
  tvarių
  biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje svarbiais klausimais ir skatinti tvarių biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pagal 21 straipsnį įsteigiama viena ar daugiau įgyvendinimo grupių. Įgyvendinimo grupių funkcija – teikti konsultacijas valdybai biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje svarbiais klausimais ir skatinti tvarių biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą.

1.   Pagal 21 straipsnį įsteigiama viena ar daugiau įgyvendinimo grupių. Įgyvendinimo grupių funkcija – teikti konsultacijas valdybai
  tvarių
  biožaliavinių inovacijų įsisavinimui rinkoje svarbiais klausimais ir skatinti tvarių biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą.

Pakeitimas 244

Pakeitimas 244

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

54 straipsnio 2 dalis

54 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Įgyvendinimo grupių sudėtimi užtikrinama tinkama teminė aprėptis ir biožaliavinių inovacijų srities suinteresuotųjų
  šalių
  atstovavimas. Norą prisijungti prie įgyvendinimo grupės gali išreikšti
  visos suinteresuotosios šalys
  , išskyrus Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumo narius, jį sudarančius arba su juo susijusius subjektus. Numatomą įgyvendinimo grupių dydį ir sudėtį, narių įgaliojimų trukmę ir kadencijų atnaujinimo galimybę nustato ir šių grupių narius parenka valdyba. Narių sąrašas skelbiamas viešai. | 2.   Įgyvendinimo grupių sudėtimi užtikrinama tinkama teminė aprėptis ir biožaliavinių inovacijų srities suinteresuotųjų
  subjektų
  atstovavimas. Norą prisijungti prie įgyvendinimo grupės gali išreikšti
  visi suinteresuotieji subjektai
  , išskyrus Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumo narius, jį sudarančius arba su juo susijusius subjektus
  , užtikrinant atstovavimą MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijoms
  .
  Įgyvendinimo grupės sudėtimi siekiama kuo platesnio atstovavimo suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pirminį sektorių (žemės ūkį, akvakultūrą, žuvininkystę ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų.
  Numatomą įgyvendinimo grupių dydį ir sudėtį, narių įgaliojimų trukmę ir kadencijų atnaujinimo galimybę nustato ir šių grupių narius parenka valdyba
  , kaip numatyta šio reglamento 21 straipsnyje
  . Narių sąrašas skelbiamas viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Įgyvendinimo grupių sudėtimi užtikrinama tinkama teminė aprėptis ir biožaliavinių inovacijų srities suinteresuotųjų
  šalių
  atstovavimas. Norą prisijungti prie įgyvendinimo grupės gali išreikšti
  visos suinteresuotosios šalys
  , išskyrus Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumo narius, jį sudarančius arba su juo susijusius subjektus. Numatomą įgyvendinimo grupių dydį ir sudėtį, narių įgaliojimų trukmę ir kadencijų atnaujinimo galimybę nustato ir šių grupių narius parenka valdyba. Narių sąrašas skelbiamas viešai.

2.   Įgyvendinimo grupių sudėtimi užtikrinama tinkama teminė aprėptis ir biožaliavinių inovacijų srities suinteresuotųjų
  subjektų
  atstovavimas. Norą prisijungti prie įgyvendinimo grupės gali išreikšti
  visi suinteresuotieji subjektai
  , išskyrus Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumo narius, jį sudarančius arba su juo susijusius subjektus
  , užtikrinant atstovavimą MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijoms
  .
  Įgyvendinimo grupės sudėtimi siekiama kuo platesnio atstovavimo suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pirminį sektorių (žemės ūkį, akvakultūrą, žuvininkystę ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų.
  Numatomą įgyvendinimo grupių dydį ir sudėtį, narių įgaliojimų trukmę ir kadencijų atnaujinimo galimybę nustato ir šių grupių narius parenka valdyba
  , kaip numatyta šio reglamento 21 straipsnyje
  . Narių sąrašas skelbiamas viešai.

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

54 straipsnio 3 dalis

54 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Įgyvendinimo grupės bent kartą per metus surengia fizinį arba virtualų posėdį. Pirmajame posėdyje įgyvendinimo grupės priima savo darbo tvarkos taisykles. Šias darbo tvarkos taisykles tvirtina valdyba. Valdybos prašymu šaukiami neeiliniai įgyvendinimo grupių posėdžiai. Valdyba gali prašyti, kad neeiliniuose posėdžiuose dalyvautų papildomi asmenys. Tų neeilinių posėdžių dalyvių sąrašas
  skelbiamas
  viešai. | 3.   Įgyvendinimo grupės bent kartą per metus surengia fizinį arba virtualų posėdį. Pirmajame posėdyje įgyvendinimo grupės priima savo darbo tvarkos taisykles. Šias darbo tvarkos taisykles tvirtina valdyba. Valdybos prašymu šaukiami neeiliniai įgyvendinimo grupių posėdžiai. Valdyba gali prašyti, kad neeiliniuose posėdžiuose dalyvautų papildomi asmenys. Tų neeilinių posėdžių
  darbotvarkė, protokolai ir
  dalyvių sąrašas
  skelbiami
  viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įgyvendinimo grupės bent kartą per metus surengia fizinį arba virtualų posėdį. Pirmajame posėdyje įgyvendinimo grupės priima savo darbo tvarkos taisykles. Šias darbo tvarkos taisykles tvirtina valdyba. Valdybos prašymu šaukiami neeiliniai įgyvendinimo grupių posėdžiai. Valdyba gali prašyti, kad neeiliniuose posėdžiuose dalyvautų papildomi asmenys. Tų neeilinių posėdžių dalyvių sąrašas
  skelbiamas
  viešai.

3.   Įgyvendinimo grupės bent kartą per metus surengia fizinį arba virtualų posėdį. Pirmajame posėdyje įgyvendinimo grupės priima savo darbo tvarkos taisykles. Šias darbo tvarkos taisykles tvirtina valdyba. Valdybos prašymu šaukiami neeiliniai įgyvendinimo grupių posėdžiai. Valdyba gali prašyti, kad neeiliniuose posėdžiuose dalyvautų papildomi asmenys. Tų neeilinių posėdžių
  darbotvarkė, protokolai ir
  dalyvių sąrašas
  skelbiami
  viešai.

Pakeitimas 246

Pakeitimas 246

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

54 straipsnio 5 dalis

54 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valdybos prašymu įgyvendinimo grupės teikia rekomendacijas su biožaliavinių inovacijų diegimu susijusiais klausimais. Įgyvendinimo grupės taip pat gali bet kada teikti rekomendacijas valdybai savo iniciatyva. | 5.   Valdybos prašymu įgyvendinimo grupės teikia rekomendacijas su
  tvarių
  biožaliavinių inovacijų diegimu susijusiais klausimais. Įgyvendinimo grupės taip pat gali bet kada teikti rekomendacijas valdybai savo iniciatyva. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Valdybos prašymu įgyvendinimo grupės teikia rekomendacijas su biožaliavinių inovacijų diegimu susijusiais klausimais. Įgyvendinimo grupės taip pat gali bet kada teikti rekomendacijas valdybai savo iniciatyva.

5.   Valdybos prašymu įgyvendinimo grupės teikia rekomendacijas su
  tvarių
  biožaliavinių inovacijų diegimu susijusiais klausimais. Įgyvendinimo grupės taip pat gali bet kada teikti rekomendacijas valdybai savo iniciatyva.

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 1 dalies a punktas

55 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | padėti mažinti aviacijos ekologinį pėdsaką, spartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, ir taip labai prisidėti prie bendrų Europos žaliojo kurso (47) tikslų įgyvendinimo, visų pirma siekiant iki 2030 m. sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  iki
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

padėti mažinti aviacijos ekologinį pėdsaką, spartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, ir taip labai prisidėti prie bendrų Europos žaliojo kurso (47) tikslų įgyvendinimo, visų pirma siekiant iki 2030 m. sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  iki
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą;

47

iki

| a) | padėti mažinti aviacijos ekologinį pėdsaką, spartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, ir taip labai prisidėti prie bendrų Europos žaliojo kurso (47) tikslų įgyvendinimo, visų pirma siekiant iki 2030 m. sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  ne vėliau kaip
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; |
| --- | --- |

a)

padėti mažinti aviacijos ekologinį pėdsaką, spartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, ir taip labai prisidėti prie bendrų Europos žaliojo kurso (47) tikslų įgyvendinimo, visų pirma siekiant iki 2030 m. sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  ne vėliau kaip
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą;

47

ne vėliau kaip

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 1 dalies b punktas

55 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti, kad su aeronautika susijusia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla būtų prisidedama prie tvaraus Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumo pasaulyje, taip pat užtikrinti, kad neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijos atitiktų atitinkamus aviacijos saugos reikalavimus (48) ir toliau būtų saugi, patikima, ekonomiška ir efektyvi keleivių ir krovinių vežimo priemonė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti, kad su aeronautika susijusia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla būtų prisidedama prie tvaraus Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumo pasaulyje, taip pat užtikrinti, kad neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijos atitiktų atitinkamus aviacijos saugos reikalavimus (48) ir toliau būtų saugi, patikima, ekonomiška ir efektyvi keleivių ir krovinių vežimo priemonė;

48

| b) | užtikrinti, kad su aeronautika susijusia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla būtų prisidedama prie tvaraus Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumo pasaulyje, taip pat užtikrinti, kad neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijos atitiktų atitinkamus aviacijos saugos reikalavimus (48) ir toliau būtų
  konkurencinga,
  saugi, patikima
  , tvari, įperkama
  , ekonomiška ir efektyvi keleivių ir krovinių vežimo priemonė; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad su aeronautika susijusia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla būtų prisidedama prie tvaraus Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumo pasaulyje, taip pat užtikrinti, kad neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijos atitiktų atitinkamus aviacijos saugos reikalavimus (48) ir toliau būtų
  konkurencinga,
  saugi, patikima
  , tvari, įperkama
  , ekonomiška ir efektyvi keleivių ir krovinių vežimo priemonė;

48

konkurencinga,

, tvari, įperkama

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 2 dalies a punktas

55 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | integruoti ir demonstruoti perversmines orlaivių technologines inovacijas, kurios leistų iki 2030 m. ne mažiau kaip 30 proc., palyginti su 2020 m. pažangiosiomis technologijomis, sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kartu siekiant iki 2050 m. nutiesti kelią neutralaus poveikio klimatui aviacijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

integruoti ir demonstruoti perversmines orlaivių technologines inovacijas, kurios leistų iki 2030 m. ne mažiau kaip 30 proc., palyginti su 2020 m. pažangiosiomis technologijomis, sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kartu siekiant iki 2050 m. nutiesti kelią neutralaus poveikio klimatui aviacijai;

| a) | integruoti ir demonstruoti perversmines orlaivių technologines inovacijas, kurios leistų iki 2030 m. ne mažiau kaip 30 proc., palyginti su 2020 m. pažangiosiomis technologijomis, sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
  įskaitant ne su CO2 išmetimu susijusį poveikį,
  kartu siekiant iki 2050 m. nutiesti kelią neutralaus poveikio klimatui aviacijai; |
| --- | --- |

a)

integruoti ir demonstruoti perversmines orlaivių technologines inovacijas, kurios leistų iki 2030 m. ne mažiau kaip 30 proc., palyginti su 2020 m. pažangiosiomis technologijomis, sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
  įskaitant ne su CO2 išmetimu susijusį poveikį,
  kartu siekiant iki 2050 m. nutiesti kelią neutralaus poveikio klimatui aviacijai;

įskaitant ne su CO2

Pakeitimas 250

Pakeitimas 250

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 2 dalies b punktas

55 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti, kad technologinis ir galimas pramonės pasirengimas diegti inovacijas galėtų padėti iki 2035 m. pradėti eksploatuoti naujus perversminius produktus ir teikti naujas perversmines paslaugas, siekiant iki 2050 m. pakeisti 75 proc. eksploatuojamo laivyno ir sukurti novatorišką, patikimą, saugią ir ekonomiškai efektyvią Europos aviacijos sistemą, kuri
  iki
  2050 m. galėtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti, kad technologinis ir galimas pramonės pasirengimas diegti inovacijas galėtų padėti iki 2035 m. pradėti eksploatuoti naujus perversminius produktus ir teikti naujas perversmines paslaugas, siekiant iki 2050 m. pakeisti 75 proc. eksploatuojamo laivyno ir sukurti novatorišką, patikimą, saugią ir ekonomiškai efektyvią Europos aviacijos sistemą, kuri
  iki
  2050 m. galėtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą;

iki

| b) | užtikrinti, kad technologinis ir galimas pramonės pasirengimas diegti inovacijas galėtų padėti iki 2035 m. pradėti eksploatuoti naujus perversminius produktus ir teikti naujas perversmines paslaugas, siekiant iki 2050 m. pakeisti 75 proc. eksploatuojamo laivyno ir sukurti novatorišką, patikimą, saugią ir ekonomiškai efektyvią Europos aviacijos sistemą, kuri
  ne vėliau kaip
  2050 m. galėtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad technologinis ir galimas pramonės pasirengimas diegti inovacijas galėtų padėti iki 2035 m. pradėti eksploatuoti naujus perversminius produktus ir teikti naujas perversmines paslaugas, siekiant iki 2050 m. pakeisti 75 proc. eksploatuojamo laivyno ir sukurti novatorišką, patikimą, saugią ir ekonomiškai efektyvią Europos aviacijos sistemą, kuri
  ne vėliau kaip
  2050 m. galėtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą;

ne vėliau kaip

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 2 dalies c punktas

55 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | plėsti ir skatinti neutralaus poveikio klimatui aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinių, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas, pramonę
  ir
  MVĮ, integravimą, taip pat pasinaudojant sąveika su kitomis susijusiomis nacionalinėmis ir europinėmis programomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

plėsti ir skatinti neutralaus poveikio klimatui aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinių, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas, pramonę
  ir
  MVĮ, integravimą, taip pat pasinaudojant sąveika su kitomis susijusiomis nacionalinėmis ir europinėmis programomis.

ir

| c) | plėsti ir skatinti neutralaus poveikio klimatui aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinių, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas, pramonę, MVĮ
  ir startuolius bei pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius
  , integravimą, taip pat pasinaudojant sąveika su kitomis susijusiomis nacionalinėmis ir europinėmis programomis
  ir remiant su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimą visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

c)

plėsti ir skatinti neutralaus poveikio klimatui aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinių, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas, pramonę, MVĮ
  ir startuolius bei pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius
  , integravimą, taip pat pasinaudojant sąveika su kitomis susijusiomis nacionalinėmis ir europinėmis programomis
  ir remiant su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimą visoje vertės grandinėje;

ir startuolius bei pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius

ir remiant su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimą visoje vertės grandinėje;

Pakeitimas 252

Pakeitimas 252

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

55 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | propaguoti kokybiškas darbo vietas aviacijos sektoriuje, taip pat atkurti ir skatinti ekonomikos augimą, atsižvelgiant į jo ypatingą svarbą Sąjungos ekonomikos ir socialiniam atsigavimui ir jos klimato bei aplinkosaugos tikslų įgyvendinimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

propaguoti kokybiškas darbo vietas aviacijos sektoriuje, taip pat atkurti ir skatinti ekonomikos augimą, atsižvelgiant į jo ypatingą svarbą Sąjungos ekonomikos ir socialiniam atsigavimui ir jos klimato bei aplinkosaugos tikslų įgyvendinimui.

propaguoti kokybiškas darbo vietas aviacijos sektoriuje, taip pat atkurti ir skatinti ekonomikos augimą, atsižvelgiant į jo ypatingą svarbą Sąjungos ekonomikos ir socialiniam atsigavimui ir jos klimato bei aplinkosaugos tikslų įgyvendinimui.

Pakeitimas 253

Pakeitimas 253

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 pastraipos a punktas

56 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atitinkamose interneto svetainėse skelbia visą informaciją, būtiną rengiant ir teikiant su Netaršios aviacijos bendrąja įmone susijusius pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atitinkamose interneto svetainėse skelbia visą informaciją, būtiną rengiant ir teikiant su Netaršios aviacijos bendrąja įmone susijusius pasiūlymus;

| a) | atitinkamose interneto svetainėse
  skaidriai ir patogiu naudoti būdu
  skelbia visą informaciją, būtiną rengiant ir teikiant su Netaršios aviacijos bendrąja įmone susijusius pasiūlymus; |
| --- | --- |

a)

atitinkamose interneto svetainėse
  skaidriai ir patogiu naudoti būdu
  skelbia visą informaciją, būtiną rengiant ir teikiant su Netaršios aviacijos bendrąja įmone susijusius pasiūlymus;

skaidriai ir patogiu naudoti būdu

Pakeitimas 254

Pakeitimas 254

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 pastraipos b punktas

56 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | stebi ir vertina technologinę pažangą siekiant 55 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų ir sudaro palankias sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija nepriklausomos aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos
  , kuri atliekama tiesiogiai prižiūrint Komisijai,
  tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

stebi ir vertina technologinę pažangą siekiant 55 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų ir sudaro palankias sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija nepriklausomos aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos
  , kuri atliekama tiesiogiai prižiūrint Komisijai,
  tikslais;

, kuri atliekama tiesiogiai prižiūrint Komisijai,

| b) | stebi ir vertina technologinę pažangą siekiant 55 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų ir sudaro palankias sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija nepriklausomos aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos tikslais; |
| --- | --- |

b)

stebi ir vertina technologinę pažangą siekiant 55 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų ir sudaro palankias sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija nepriklausomos aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos tikslais;

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 pastraipos c punktas

56 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Komisijos prašymu padeda jai rengti ir tobulinti taisykles bei standartus, kuriais būtų remiamas netaršios aviacijos sprendimų įsisavinimas rinkoje, visų pirma atlikdama tyrimus, modeliavimą ir teikdama technines konsultacijas, o kartu atsižvelgdama į poreikį panaikinti kliūtis patekti į rinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

Komisijos prašymu padeda jai rengti ir tobulinti taisykles bei standartus, kuriais būtų remiamas netaršios aviacijos sprendimų įsisavinimas rinkoje, visų pirma atlikdama tyrimus, modeliavimą ir teikdama technines konsultacijas, o kartu atsižvelgdama į poreikį panaikinti kliūtis patekti į rinką.

| c) | Komisijos prašymu padeda jai rengti ir tobulinti taisykles bei standartus, kuriais būtų remiamas netaršios aviacijos sprendimų įsisavinimas rinkoje,
  ir teikia grįžtamąją informaciją,
  visų pirma atlikdama tyrimus, modeliavimą ir teikdama technines konsultacijas, o kartu atsižvelgdama į poreikį panaikinti kliūtis patekti į rinką. |
| --- | --- |

c)

Komisijos prašymu padeda jai rengti ir tobulinti taisykles bei standartus, kuriais būtų remiamas netaršios aviacijos sprendimų įsisavinimas rinkoje,
  ir teikia grįžtamąją informaciją,
  visų pirma atlikdama tyrimus, modeliavimą ir teikdama technines konsultacijas, o kartu atsižvelgdama į poreikį panaikinti kliūtis patekti į rinką.

ir teikia grįžtamąją informaciją,

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

56 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | kuria mechanizmus, kuriais didinamas Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklos koordinavimas ir derinimas su nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

kuria mechanizmus, kuriais didinamas Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklos koordinavimas ir derinimas su nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimu;

kuria mechanizmus, kuriais didinamas Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklos koordinavimas ir derinimas su nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimu;

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 pastraipos c b punktas (naujas)

56 straipsnio 1 pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | skatina veiksmų koordinavimą su nacionalinėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis, sudarant sąlygas parengti bendrą pradinio etapo veiksmų planą ir bendrai įgyvendinti tam tikrą veiklą, kad būtų kuo labiau padidintas mokslinių tyrimų programų sinchronizavimo sverto poveikis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

skatina veiksmų koordinavimą su nacionalinėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis, sudarant sąlygas parengti bendrą pradinio etapo veiksmų planą ir bendrai įgyvendinti tam tikrą veiklą, kad būtų kuo labiau padidintas mokslinių tyrimų programų sinchronizavimo sverto poveikis.

skatina veiksmų koordinavimą su nacionalinėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis, sudarant sąlygas parengti bendrą pradinio etapo veiksmų planą ir bendrai įgyvendinti tam tikrą veiklą, kad būtų kuo labiau padidintas mokslinių tyrimų programų sinchronizavimo sverto poveikis.

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 1 dalies b punktas

57 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | I priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą
  besąlygiškai
  prisijungti prie Netaršios aviacijos bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

I priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą
  besąlygiškai
  prisijungti prie Netaršios aviacijos bendrosios įmonės;

besąlygiškai

| b) | I priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą prisijungti prie Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  , kurios narystė grindžiama tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto nepiniginio įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ; |
| --- | --- |

b)

I priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą prisijungti prie Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  , kurios narystė grindžiama tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto nepiniginio įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ;

, kurios narystė grindžiama tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto nepiniginio įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

60 straipsnio 1 dalies a punktas

60 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | veiklą,
  susijusią su netiesioginiais
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  veiksmais
  ,
  bet nefinansuojamą pagal tokius netiesioginius veiksmus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

veiklą,
  susijusią su netiesioginiais
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  veiksmais
  ,
  bet nefinansuojamą pagal tokius netiesioginius veiksmus
  ;

susijusią su netiesioginiais

veiksmais

bet nefinansuojamą pagal tokius netiesioginius veiksmus

| a) | veiklą,
  apimančią visą ne Sąjungos finansuojamą
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  projektų
  ,
  kuriais prisidedama prie bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimo, dalį
  ; |
| --- | --- |

a)

veiklą,
  apimančią visą ne Sąjungos finansuojamą
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  projektų
  ,
  kuriais prisidedama prie bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimo, dalį
  ;

apimančią visą ne Sąjungos finansuojamą

projektų

kuriais prisidedama prie bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimo, dalį

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

60 straipsnio 1 dalies d punktas

60 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus papildančius privačių mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus papildančius privačių mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus;

| d) | strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus papildančius privačių mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus
  , taip pat veiklą, kuria prisidedama prie su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimo visoje vertės grandinėje
  ; |
| --- | --- |

d)

strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus papildančius privačių mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus
  , taip pat veiklą, kuria prisidedama prie su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimo visoje vertės grandinėje
  ;

, taip pat veiklą, kuria prisidedama prie su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimo visoje vertės grandinėje

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

61 straipsnio 1 pastraipos d punktas

61 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | Europos netaršios aviacijos patariamasis organas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

Europos netaršios aviacijos patariamasis organas;

| d) | Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas; |
| --- | --- |

d)

Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas;

mokslinis

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

62 straipsnio 1 pastraipos b punktas

62 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | devyni
  kitų nei Sąjunga narių
  atstovai
  , kuriuos iš savo tarpo išrinko nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, užtikrindami subalansuotą aeronautikos vertės grandinės, pvz., orlaivių
  sistemų integruotojų
  , variklių gamintojų ir įrangos gamintojų, atstovavimą. Valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato kitų nei Sąjunga narių vietų skyrimo rotacijos mechanizmą. Atrinktus atstovus sudaro bent
  vienas
  Europos MVĮ atstovas, vienas mokslinių tyrimų organizacijų atstovas ir vienas akademinių institucijų atstovas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

devyni
  kitų nei Sąjunga narių
  atstovai
  , kuriuos iš savo tarpo išrinko nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, užtikrindami subalansuotą aeronautikos vertės grandinės, pvz., orlaivių
  sistemų integruotojų
  , variklių gamintojų ir įrangos gamintojų, atstovavimą. Valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato kitų nei Sąjunga narių vietų skyrimo rotacijos mechanizmą. Atrinktus atstovus sudaro bent
  vienas
  Europos MVĮ atstovas, vienas mokslinių tyrimų organizacijų atstovas ir vienas akademinių institucijų atstovas.

devyni

atstovai

sistemų integruotojų

vienas

| b) | dvylika
  kitų nei Sąjunga narių
  atstovų
  , kuriuos iš savo tarpo išrinko nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, užtikrindami subalansuotą aeronautikos vertės grandinės, pvz., orlaivių
  gamintojų
  , variklių gamintojų ir įrangos gamintojų, atstovavimą. Valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato kitų nei Sąjunga narių vietų skyrimo rotacijos mechanizmą
  atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą
  . Atrinktus atstovus sudaro bent
  du
  Europos MVĮ
  atstovai, vienas asocijuotųjų narių
  atstovas, vienas mokslinių tyrimų organizacijų atstovas ir vienas akademinių institucijų atstovas. |
| --- | --- |

b)

dvylika
  kitų nei Sąjunga narių
  atstovų
  , kuriuos iš savo tarpo išrinko nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, užtikrindami subalansuotą aeronautikos vertės grandinės, pvz., orlaivių
  gamintojų
  , variklių gamintojų ir įrangos gamintojų, atstovavimą. Valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato kitų nei Sąjunga narių vietų skyrimo rotacijos mechanizmą
  atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą
  . Atrinktus atstovus sudaro bent
  du
  Europos MVĮ
  atstovai, vienas asocijuotųjų narių
  atstovas, vienas mokslinių tyrimų organizacijų atstovas ir vienas akademinių institucijų atstovas.

dvylika

atstovų

gamintojų

atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą

du

atstovai, vienas asocijuotųjų narių

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 1 pastraipos b punktas

64 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | skatina technologijų ir sprendimų, padedančių siekti
  Žaliojo kurso tikslų, įsisavinimą rinkoje ir užtikrina, kad būtų pasiekti
  55 straipsnyje
  nurodyti
  bendrosios įmonės
  konkretūs tikslai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

skatina technologijų ir sprendimų, padedančių siekti
  Žaliojo kurso tikslų, įsisavinimą rinkoje ir užtikrina, kad būtų pasiekti
  55 straipsnyje
  nurodyti
  bendrosios įmonės
  konkretūs tikslai
  ;

Žaliojo kurso tikslų, įsisavinimą rinkoje ir užtikrina, kad būtų pasiekti

nurodyti

konkretūs tikslai

| b) | skatina technologijų ir sprendimų, padedančių siekti 55 straipsnyje
  nurodytų
  bendrosios įmonės
  konkrečių tikslų, laikantis Žaliojo kurso tikslų, įsisavinimą rinkoje
  ; |
| --- | --- |

b)

skatina technologijų ir sprendimų, padedančių siekti 55 straipsnyje
  nurodytų
  bendrosios įmonės
  konkrečių tikslų, laikantis Žaliojo kurso tikslų, įsisavinimą rinkoje
  ;

nurodytų

konkrečių tikslų, laikantis Žaliojo kurso tikslų, įsisavinimą rinkoje

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

64 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valdyba priima sprendimą dėl programos įgyvendinimo ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo, taip pat, be kita ko, dėl: | 2.   Valdyba
  įvertina ir
  priima sprendimą dėl programos įgyvendinimo ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo, taip pat, be kita ko, dėl: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valdyba priima sprendimą dėl programos įgyvendinimo ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo, taip pat, be kita ko, dėl:

2.   Valdyba
  įvertina ir
  priima sprendimą dėl programos įgyvendinimo ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo, taip pat, be kita ko, dėl:

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 dalies a punktas

64 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir galimų jos pakeitimų bei darbo programos, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir galimų jos pakeitimų bei darbo programos, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus;

| a) | strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir galimų jos pakeitimų bei darbo programos, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus
  , konsultavimąsi su Netaršios aviacijos moksliniu patariamuoju organu
  ; |
| --- | --- |

a)

strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir galimų jos pakeitimų bei darbo programos, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus
  , konsultavimąsi su Netaršios aviacijos moksliniu patariamuoju organu
  ;

, konsultavimąsi su Netaršios aviacijos moksliniu patariamuoju organu

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 dalies b punktas

64 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kvietimų teikti pasiūlymus pagal Netaršios aviacijos programą strateginio daugiamečio planavimo ir jų suderinimo su programos „Europos horizontas“ tikslais ir susijusiomis darbo programomis, taip pat techniniais prioritetais ir mokslinių tyrimų veiksmais, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kvietimų teikti pasiūlymus pagal Netaršios aviacijos programą strateginio daugiamečio planavimo ir jų suderinimo su programos „Europos horizontas“ tikslais ir susijusiomis darbo programomis, taip pat techniniais prioritetais ir mokslinių tyrimų veiksmais, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus;

| b) | kvietimų teikti pasiūlymus pagal Netaršios aviacijos programą strateginio daugiamečio planavimo ir jų suderinimo su
  visa apimančiais Sąjungos prioritetais ir tikslais, taip pat
  programos „Europos horizontas“ tikslais ir susijusiomis darbo programomis, taip pat techniniais prioritetais ir mokslinių tyrimų veiksmais, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

b)

kvietimų teikti pasiūlymus pagal Netaršios aviacijos programą strateginio daugiamečio planavimo ir jų suderinimo su
  visa apimančiais Sąjungos prioritetais ir tikslais, taip pat
  programos „Europos horizontas“ tikslais ir susijusiomis darbo programomis, taip pat techniniais prioritetais ir mokslinių tyrimų veiksmais, įskaitant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus;

visa apimančiais Sąjungos prioritetais ir tikslais, taip pat

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 1 dalies a punktas

65 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atitinkamas
  Komisijos ir Sąjungos institucijų
  atstovų skaičius
  , dėl
  kurio
  nusprendė Sąjungos atstovai valdyboje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atitinkamas
  Komisijos ir Sąjungos institucijų
  atstovų skaičius
  , dėl
  kurio
  nusprendė Sąjungos atstovai valdyboje;

atitinkamas

atstovų skaičius

kurio

| a) | du
  Komisijos ir Sąjungos institucijų
  atstovai
  , dėl
  kurių
  nusprendė Sąjungos atstovai valdyboje; |
| --- | --- |

a)

du
  Komisijos ir Sąjungos institucijų
  atstovai
  , dėl
  kurių
  nusprendė Sąjungos atstovai valdyboje;

du

atstovai

kurių

Pakeitimas 268

Pakeitimas 268

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 1 dalies c punktas

65 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | du vyresnieji Netaršios aviacijos bendrosios įmonės atstovai, kuriuos deleguoja vykdomasis direktorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

du vyresnieji Netaršios aviacijos bendrosios įmonės atstovai, kuriuos deleguoja vykdomasis direktorius;

| c) | du vyresnieji Netaršios aviacijos bendrosios įmonės atstovai
  stebėtojų teisėmis
  , kuriuos deleguoja vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

c)

du vyresnieji Netaršios aviacijos bendrosios įmonės atstovai
  stebėtojų teisėmis
  , kuriuos deleguoja vykdomasis direktorius;

stebėtojų teisėmis

Pakeitimas 269

Pakeitimas 269

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 5 dalis

65 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Techninis komitetas
  rengia
  ir
  prižiūri
  programos technologijų veiksmų gaires ir strategiją. Jis siūlo bei rengia mokslinių tyrimų veiksmų apimtį ir programavimą, techninę strategiją ir bendras Netaršios aviacijos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų veiksmų gaires ir teikia juos valdybai priimti. Stebėti jame vykdomą veiklą gali būti deleguotas valdybos narys. | 5.   Techninis komitetas
  atnaujina
  ir
  plėtoja
  programos technologijų veiksmų gaires ir strategiją
  , atsižvelgdamas į techninę pažangą
  . Jis siūlo bei rengia mokslinių tyrimų veiksmų apimtį ir programavimą, techninę strategiją ir bendras Netaršios aviacijos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų veiksmų gaires ir teikia juos valdybai priimti. Stebėti jame vykdomą veiklą gali būti deleguotas valdybos narys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Techninis komitetas
  rengia
  ir
  prižiūri
  programos technologijų veiksmų gaires ir strategiją. Jis siūlo bei rengia mokslinių tyrimų veiksmų apimtį ir programavimą, techninę strategiją ir bendras Netaršios aviacijos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų veiksmų gaires ir teikia juos valdybai priimti. Stebėti jame vykdomą veiklą gali būti deleguotas valdybos narys.

5.   Techninis komitetas
  atnaujina
  ir
  plėtoja
  programos technologijų veiksmų gaires ir strategiją
  , atsižvelgdamas į techninę pažangą
  . Jis siūlo bei rengia mokslinių tyrimų veiksmų apimtį ir programavimą, techninę strategiją ir bendras Netaršios aviacijos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų veiksmų gaires ir teikia juos valdybai priimti. Stebėti jame vykdomą veiklą gali būti deleguotas valdybos narys.

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 6 dalies a punktas

65 straipsnio 6 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | rengia pasiūlymus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės pakeitimų, kad valdyba galėtų juos apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

rengia pasiūlymus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės pakeitimų, kad valdyba galėtų juos apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą;

| a) | remdamasis plataus masto dialogu su suinteresuotaisiais subjektais,
  rengia pasiūlymus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės pakeitimų, kad valdyba galėtų juos apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą; |
| --- | --- |

a)

remdamasis plataus masto dialogu su suinteresuotaisiais subjektais,
  rengia pasiūlymus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės pakeitimų, kad valdyba galėtų juos apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą;

remdamasis plataus masto dialogu su suinteresuotaisiais subjektais,

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 6 dalies b punktas

65 straipsnio 6 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | rengia pasiūlymus dėl techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų veiksmų, kurie turi būti įtraukti į darbo programą, įskaitant atvirų kvietimų teikti pasiūlymus mokslinių tyrimų temas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

rengia pasiūlymus dėl techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų veiksmų, kurie turi būti įtraukti į darbo programą, įskaitant atvirų kvietimų teikti pasiūlymus mokslinių tyrimų temas;

| b) | remdamasis plataus masto dialogu su suinteresuotaisiais subjektais,
  rengia pasiūlymus dėl techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų veiksmų, kurie turi būti įtraukti į darbo programą, įskaitant atvirų kvietimų teikti pasiūlymus mokslinių tyrimų temas; |
| --- | --- |

b)

remdamasis plataus masto dialogu su suinteresuotaisiais subjektais,
  rengia pasiūlymus dėl techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų veiksmų, kurie turi būti įtraukti į darbo programą, įskaitant atvirų kvietimų teikti pasiūlymus mokslinių tyrimų temas;

remdamasis plataus masto dialogu su suinteresuotaisiais subjektais,

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 6 dalies d punktas

65 straipsnio 6 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | siūlo valdybai apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą dėl programos techninės srities persvarstymo arba optimizavimo, siekiant Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  darbo programą ir tikslus suderinti
  su
  bendrąja programa
  „Europos horizontas“ ir kitomis su Europos partnerystėmis susijusiomis darbo programomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

siūlo valdybai apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą dėl programos techninės srities persvarstymo arba optimizavimo, siekiant Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  darbo programą ir tikslus suderinti
  su
  bendrąja programa
  „Europos horizontas“ ir kitomis su Europos partnerystėmis susijusiomis darbo programomis;

darbo programą ir tikslus suderinti

bendrąja programa

| d) | remdamasis nepriklausomomis veiklos rezultatų peržiūromis ir galimo programos poveikio analize,
  siūlo valdybai apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą dėl
  strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir
  programos techninės srities persvarstymo arba optimizavimo, siekiant
  užtikrinti darbo programos derėjimą su
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  tikslais,
  su
  bendrais programos
  „Europos horizontas“
  tikslais
  ir kitomis su Europos partnerystėmis susijusiomis darbo programomis; |
| --- | --- |

d)

remdamasis nepriklausomomis veiklos rezultatų peržiūromis ir galimo programos poveikio analize,
  siūlo valdybai apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą dėl
  strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir
  programos techninės srities persvarstymo arba optimizavimo, siekiant
  užtikrinti darbo programos derėjimą su
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  tikslais,
  su
  bendrais programos
  „Europos horizontas“
  tikslais
  ir kitomis su Europos partnerystėmis susijusiomis darbo programomis;

remdamasis nepriklausomomis veiklos rezultatų peržiūromis ir galimo programos poveikio analize,

strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir

užtikrinti darbo programos derėjimą su

tikslais,

bendrais programos

tikslais

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

66 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be 18 straipsnyje nustatytų užduočių, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės vykdomasis direktorius taip pat atlieka šias užduotis: | Be 18 straipsnyje nustatytų užduočių, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės vykdomasis direktorius
  , vadovaujant valdybai,
  taip pat atlieka šias užduotis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be 18 straipsnyje nustatytų užduočių, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės vykdomasis direktorius taip pat atlieka šias užduotis:

Be 18 straipsnyje nustatytų užduočių, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės vykdomasis direktorius
  , vadovaujant valdybai,
  taip pat atlieka šias užduotis:

, vadovaujant valdybai,

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio 1 pastraipos d punktas

66 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | sudaro palankesnes sąlygas Komisijai, atsižvelgiant
  į Techninio komiteto rekomendacijas,
  koordinuoti
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  veiklą
  ir
  atitinkamą
  pagal programą „Europos horizontas“
  vykdomą
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklą
  , kad būtų išvengta dubliavimosi ir skatinama sąveika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

sudaro palankesnes sąlygas Komisijai, atsižvelgiant
  į Techninio komiteto rekomendacijas,
  koordinuoti
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  veiklą
  ir
  atitinkamą
  pagal programą „Europos horizontas“
  vykdomą
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklą
  , kad būtų išvengta dubliavimosi ir skatinama sąveika;

sudaro palankesnes sąlygas Komisijai, atsižvelgiant

koordinuoti

veiklą

atitinkamą

vykdomą

veiklą

| d) | glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir atsižvelgdamas
  į Techninio komiteto rekomendacijas,
  atsako už
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  veiklos
  ir
  atitinkamos
  pagal programą „Europos horizontas“
  vykdomos
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklos koordinavimą, siekiant ją valdyti ir įgyvendinti
  , kad būtų išvengta dubliavimosi ir
  būtų
  skatinama sąveika
  , ir už atitinkamų veiklos mechanizmų, kuriais siekiama sujungti bendrų mokslinių tyrimų temas ir su jomis susijusius strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus, nustatymą
  ; |
| --- | --- |

d)

glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir atsižvelgdamas
  į Techninio komiteto rekomendacijas,
  atsako už
  Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  veiklos
  ir
  atitinkamos
  pagal programą „Europos horizontas“
  vykdomos
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklos koordinavimą, siekiant ją valdyti ir įgyvendinti
  , kad būtų išvengta dubliavimosi ir
  būtų
  skatinama sąveika
  , ir už atitinkamų veiklos mechanizmų, kuriais siekiama sujungti bendrų mokslinių tyrimų temas ir su jomis susijusius strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus, nustatymą
  ;

glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir atsižvelgdamas

atsako už

veiklos

atitinkamos

vykdomos

veiklos koordinavimą, siekiant ją valdyti ir įgyvendinti

būtų

, ir už atitinkamų veiklos mechanizmų, kuriais siekiama sujungti bendrų mokslinių tyrimų temas ir su jomis susijusius strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus, nustatymą

Pakeitimas 275

Pakeitimas 275

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio 1 pastraipos g punktas

66 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | užtikrina, kad bendroji įmonė sudarytų palankesnes sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija nepriklausomos aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos
  , vykdomos tiesiogiai prižiūrint Komisijai,
  tikslais ir imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio proceso nepriklausomumas nuo pačios Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, pvz., vykdant viešuosius pirkimus, nepriklausomus vertinimus, apžvalgas arba ad hoc analizę. Programos stebėsenos ir vertinimo ataskaita valdybai pateikiama kartą per metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

užtikrina, kad bendroji įmonė sudarytų palankesnes sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija nepriklausomos aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos
  , vykdomos tiesiogiai prižiūrint Komisijai,
  tikslais ir imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio proceso nepriklausomumas nuo pačios Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, pvz., vykdant viešuosius pirkimus, nepriklausomus vertinimus, apžvalgas arba ad hoc analizę. Programos stebėsenos ir vertinimo ataskaita valdybai pateikiama kartą per metus;

, vykdomos tiesiogiai prižiūrint Komisijai,

ad hoc

| g) | užtikrina, kad bendroji įmonė sudarytų palankesnes sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija
  vykdomos
  nepriklausomos aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos tikslais ir imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio proceso nepriklausomumas nuo pačios Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, pvz., vykdant viešuosius pirkimus, nepriklausomus vertinimus, apžvalgas arba ad hoc analizę
  , nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei
  . Programos stebėsenos ir vertinimo ataskaita valdybai pateikiama kartą per metus; |
| --- | --- |

g)

užtikrina, kad bendroji įmonė sudarytų palankesnes sąlygas visapusiškai susipažinti su duomenimis ir informacija
  vykdomos
  nepriklausomos aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenos tikslais ir imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio proceso nepriklausomumas nuo pačios Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, pvz., vykdant viešuosius pirkimus, nepriklausomus vertinimus, apžvalgas arba ad hoc analizę
  , nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei
  . Programos stebėsenos ir vertinimo ataskaita valdybai pateikiama kartą per metus;

vykdomos

ad hoc

, nedidinant administracinės naštos bendrajai įmonei

Pakeitimas 276

Pakeitimas 276

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio pavadinimas

68 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos netaršios aviacijos patariamasis organas | Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos netaršios aviacijos patariamasis organas

Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas

mokslinis

Pakeitimas 277

Pakeitimas 277

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalis

68 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos netaršios aviacijos patariamasis organas
  yra Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  mokslinis
  patariamasis organas, įsteigtas
  pagal 19
  straipsnio 1 dalies a punktą
  . | 1.   Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas
  įsteigiamas
  pagal 19
  straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Europos netaršios aviacijos patariamasis organas
  yra Netaršios aviacijos bendrosios įmonės
  mokslinis
  patariamasis organas, įsteigtas
  pagal 19
  straipsnio 1 dalies a punktą
  .

1.   Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas
  įsteigiamas
  pagal 19
  straipsnį
  .

Pakeitimas 278

Pakeitimas 278

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 2 dalis

68 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos netaršios aviacijos patariamasis organas turi ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių. | 2.   Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas turi ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių
  , kurie nėra nė vieno iš kitų Netaršios aviacijos bendrosios įmonės organų nariai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos netaršios aviacijos patariamasis organas turi ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių.

2.   Europos netaršios aviacijos
  mokslinis
  patariamasis organas turi ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių
  , kurie nėra nė vieno iš kitų Netaršios aviacijos bendrosios įmonės organų nariai;

Pakeitimas 279

Pakeitimas 279

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 3 dalis

68 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos netaršios aviacijos patariamojo organo pirmininkas renkamas dvejiems metams. | 3.   Europos netaršios aviacijos
  mokslinio
  patariamojo organo pirmininkas
  iš jo nuolatinių narių
  renkamas dvejiems metams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos netaršios aviacijos patariamojo organo pirmininkas renkamas dvejiems metams.

3.   Europos netaršios aviacijos
  mokslinio
  patariamojo organo pirmininkas
  iš jo nuolatinių narių
  renkamas dvejiems metams.

Pakeitimas 280

Pakeitimas 280

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 4 dalis

68 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nuolatinis Europos aviacijos patariamojo organo narys yra Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) atstovas. | 4.   Nuolatinis Europos
  netaršios
  aviacijos
  mokslinio
  patariamojo organo narys yra Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) atstovas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Nuolatinis Europos aviacijos patariamojo organo narys yra Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) atstovas.

4.   Nuolatinis Europos
  netaršios
  aviacijos
  mokslinio
  patariamojo organo narys yra Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) atstovas.

Pakeitimas 281

Pakeitimas 281

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 4 a dalis (nauja)

68 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Bent vienas mokslo ekspertas turi būti susipažinęs su aplinkos ir klimato mokslu aviacijos srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Bent vienas mokslo ekspertas turi būti susipažinęs su aplinkos ir klimato mokslu aviacijos srityje.

Pakeitimas 282

Pakeitimas 282

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 1 dalies a punktas

71 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | prisidėti prie 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane (51)

  ir
  Europos žaliajame kurse (52) nustatytų tikslų didinant
  ES
  užmojį iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  iki
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

prisidėti prie 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane (51)

  ir
  Europos žaliajame kurse (52) nustatytų tikslų didinant
  ES
  užmojį iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  iki
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą;

51

ir

52

ES

iki

| a) | prisidėti prie 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane (51), Europos žaliajame kurse (52)

  ir Europos klimato teisės akte
  nustatytų tikslų didinant
  Sąjungos
  užmojį
  taupyti energiją ir plėsti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, taip pat
  iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  ne vėliau kaip
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane (51), Europos žaliajame kurse (52)

  ir Europos klimato teisės akte
  nustatytų tikslų didinant
  Sąjungos
  užmojį
  taupyti energiją ir plėsti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, taip pat
  iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, ir
  ne vėliau kaip
  2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą;

51

52

ir Europos klimato teisės akte

Sąjungos

taupyti energiją ir plėsti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, taip pat

ne vėliau kaip

Pakeitimas 283

Pakeitimas 283

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 1 dalies b punktas

71 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | prisidėti prie 2020 m. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos (53) įgyvendinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

prisidėti prie 2020 m. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos (53) įgyvendinimo;

53

| b) | prisidėti prie 2020 m. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos (53)

  , ES energetikos sistemos integravimo strategijos ir 2021 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl Europos vandenilio strategijos
  įgyvendinimo; |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie 2020 m. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos (53)

  , ES energetikos sistemos integravimo strategijos ir 2021 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl Europos vandenilio strategijos
  įgyvendinimo;

53

, ES energetikos sistemos integravimo strategijos ir 2021 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl Europos vandenilio strategijos

Pakeitimas 284

Pakeitimas 284

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 1 dalies c punktas

71 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | stiprinti Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės konkurencingumą, siekiant teikti paramą, visų pirma susijusioms MVĮ, ir spartinti naujoviškų konkurencingų švarių sprendimų patekimą į rinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

stiprinti Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės konkurencingumą, siekiant teikti paramą, visų pirma susijusioms MVĮ, ir spartinti naujoviškų konkurencingų švarių sprendimų patekimą į rinką;

| c) | plėtoti,
  stiprinti
  Sąjungos lyderystę ir
  Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės konkurencingumą, siekiant teikti paramą, visų pirma susijusioms MVĮ
  ir startuoliams
  , ir spartinti
  mokslinius tyrimus, plėtrą bei
  naujoviškų konkurencingų švarių
  ir energetiniu požiūriu efektyvių
  sprendimų patekimą į rinką; |
| --- | --- |

c)

plėtoti,
  stiprinti
  Sąjungos lyderystę ir
  Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės konkurencingumą, siekiant teikti paramą, visų pirma susijusioms MVĮ
  ir startuoliams
  , ir spartinti
  mokslinius tyrimus, plėtrą bei
  naujoviškų konkurencingų švarių
  ir energetiniu požiūriu efektyvių
  sprendimų patekimą į rinką;

plėtoti,

Sąjungos lyderystę ir

ir startuoliams

mokslinius tyrimus, plėtrą bei

ir energetiniu požiūriu efektyvių

Pakeitimas 285

Pakeitimas 285

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 1 dalies d punktas

71 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | skatinti švariojo vandenilio gamybos, paskirstymo, laikymo ir galutinio naudojimo programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

skatinti švariojo vandenilio gamybos, paskirstymo, laikymo ir galutinio naudojimo programas.

| d) | skatinti švariojo vandenilio gamybos, paskirstymo,
  transportavimo,
  laikymo ir galutinio naudojimo programas. |
| --- | --- |

d)

skatinti švariojo vandenilio gamybos, paskirstymo,
  transportavimo,
  laikymo ir galutinio naudojimo programas.

transportavimo,

Pakeitimas 286

Pakeitimas 286

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

71 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | spartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

spartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba;

spartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba;

Pakeitimas 287

Pakeitimas 287

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 2 dalies a punktas

71 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vykdant mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinti švariojo vandenilio sprendimų, įskaitant Sąjungoje sukurtus gamybos, paskirstymo, laikymo ir galutinio naudojimo būdus (pvz., veiksmingesnius ir pigesnius vandenilio elektrolizerius, pigesnes transporto ir pramonės prietaikas), ekonominį efektyvumą, patikimumą, kiekį ir kokybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vykdant mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinti švariojo vandenilio sprendimų, įskaitant Sąjungoje sukurtus gamybos, paskirstymo, laikymo ir galutinio naudojimo būdus (pvz., veiksmingesnius ir pigesnius vandenilio elektrolizerius, pigesnes transporto ir pramonės prietaikas), ekonominį efektyvumą, patikimumą, kiekį ir kokybę;

| a) | vykdant mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinti švariojo vandenilio sprendimų, įskaitant Sąjungoje sukurtus gamybos, paskirstymo,
  transportavimo,
  laikymo ir galutinio naudojimo būdus (pvz., veiksmingesnius ir pigesnius vandenilio elektrolizerius,
  mažesnius energijos ir konversijos nuostolius,
  pigesnes
  aviacijos, jūrų
  transporto ir
  sunkiojo transporto bei
  pramonės prietaikas
  , ir novatoriškas bei švarias vandenilio technologijas, taip pat jo gamybos, transportavimo ir laikymo saugą ir prieinamumą
  ), ekonominį efektyvumą,
  įperkamumą,
  patikimumą, kiekį ir kokybę; |
| --- | --- |

a)

vykdant mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinti švariojo vandenilio sprendimų, įskaitant Sąjungoje sukurtus gamybos, paskirstymo,
  transportavimo,
  laikymo ir galutinio naudojimo būdus (pvz., veiksmingesnius ir pigesnius vandenilio elektrolizerius,
  mažesnius energijos ir konversijos nuostolius,
  pigesnes
  aviacijos, jūrų
  transporto ir
  sunkiojo transporto bei
  pramonės prietaikas
  , ir novatoriškas bei švarias vandenilio technologijas, taip pat jo gamybos, transportavimo ir laikymo saugą ir prieinamumą
  ), ekonominį efektyvumą,
  įperkamumą,
  patikimumą, kiekį ir kokybę;

transportavimo,

mažesnius energijos ir konversijos nuostolius,

aviacijos, jūrų

sunkiojo transporto bei

, ir novatoriškas bei švarias vandenilio technologijas, taip pat jo gamybos, transportavimo ir laikymo saugą ir prieinamumą

įperkamumą,

Pakeitimas 288

Pakeitimas 288

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 2 dalies b punktas

71 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | stiprinti mokslo ir pramonės subjektų žinias ir gebėjimus visoje Sąjungos vandenilio vertės grandinėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

stiprinti mokslo ir pramonės subjektų žinias ir gebėjimus visoje Sąjungos vandenilio vertės grandinėje;

| b) | stiprinti mokslo ir pramonės subjektų žinias ir gebėjimus visoje Sąjungos vandenilio vertės grandinėje
  , kartu remiant su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimą
  ; |
| --- | --- |

b)

stiprinti mokslo ir pramonės subjektų žinias ir gebėjimus visoje Sąjungos vandenilio vertės grandinėje
  , kartu remiant su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimą
  ;

, kartu remiant su pramone susijusių įgūdžių įsisavinimą

Pakeitimas 289

Pakeitimas 289

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 2 dalies c punktas

71 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | vykdyti švariojo vandenilio sprendimų demonstravimą, kad jie būtų diegiami vietos, regionų ir Sąjungos mastu, sprendžiant atsinaujinančiosios energijos gamybos, paskirstymo, laikymo ir naudojimo transporto ir energijai imliose pramonės šakose bei kitose srityse klausimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

vykdyti švariojo vandenilio sprendimų demonstravimą, kad jie būtų diegiami vietos, regionų ir Sąjungos mastu, sprendžiant atsinaujinančiosios energijos gamybos, paskirstymo, laikymo ir naudojimo transporto ir energijai imliose pramonės šakose bei kitose srityse klausimus;

| c) | vykdyti švariojo vandenilio sprendimų demonstravimą, kad jie būtų diegiami vietos, regionų ir Sąjungos mastu, sprendžiant atsinaujinančiosios energijos gamybos, paskirstymo,
  transportavimo,
  laikymo
  , išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijų
  ir naudojimo
  sunkiai prisitaikančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, jūrų, aviacijos ir sunkiojo
  transporto
  sektoriuose,
  ir energijai imliose pramonės šakose bei kitose srityse klausimus; |
| --- | --- |

c)

vykdyti švariojo vandenilio sprendimų demonstravimą, kad jie būtų diegiami vietos, regionų ir Sąjungos mastu, sprendžiant atsinaujinančiosios energijos gamybos, paskirstymo,
  transportavimo,
  laikymo
  , išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijų
  ir naudojimo
  sunkiai prisitaikančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, jūrų, aviacijos ir sunkiojo
  transporto
  sektoriuose,
  ir energijai imliose pramonės šakose bei kitose srityse klausimus;

transportavimo,

, išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijų

sunkiai prisitaikančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, jūrų, aviacijos ir sunkiojo

sektoriuose,

Pakeitimas 290

Pakeitimas 290

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

71 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | didinti investicijas į inovacijas galutinio vartojimo sektoriuose, ypač daug dėmesio skiriant transporto sektoriui, siekiant remti pažangius sprendimus ir technologijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

didinti investicijas į inovacijas galutinio vartojimo sektoriuose, ypač daug dėmesio skiriant transporto sektoriui, siekiant remti pažangius sprendimus ir technologijas;

didinti investicijas į inovacijas galutinio vartojimo sektoriuose, ypač daug dėmesio skiriant transporto sektoriui, siekiant remti pažangius sprendimus ir technologijas;

Pakeitimas 291

Pakeitimas 291

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 2 dalies d punktas

71 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | visų pirma bendradarbiaujant su kitomis Europos partnerystėmis pagal programą „Europos horizontas“, didinti visuomenės ir privačių subjektų informuotumą apie švariojo vandenilio sprendimus, atvirumą jiems ir jų įsisavinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

visų pirma bendradarbiaujant su kitomis Europos partnerystėmis pagal programą „Europos horizontas“, didinti visuomenės ir privačių subjektų informuotumą apie švariojo vandenilio sprendimus, atvirumą jiems ir jų įsisavinimą.

| d) | visų pirma bendradarbiaujant su kitomis Europos partnerystėmis pagal programą „Europos horizontas“
  ir tokiomis iniciatyvomis kaip Europos švariojo vandenilio aljansas
  , didinti visuomenės ir privačių subjektų informuotumą apie švariojo vandenilio sprendimus
  ir infrastruktūrą
  , atvirumą jiems ir jų įsisavinimą
  , siekiant prisidėti prie ES saugos ir techninių standartų gerinimo, didinant susijusių technologijų ir taikomųjų programų saugą ir saugų tvarkymą
  . |
| --- | --- |

d)

visų pirma bendradarbiaujant su kitomis Europos partnerystėmis pagal programą „Europos horizontas“
  ir tokiomis iniciatyvomis kaip Europos švariojo vandenilio aljansas
  , didinti visuomenės ir privačių subjektų informuotumą apie švariojo vandenilio sprendimus
  ir infrastruktūrą
  , atvirumą jiems ir jų įsisavinimą
  , siekiant prisidėti prie ES saugos ir techninių standartų gerinimo, didinant susijusių technologijų ir taikomųjų programų saugą ir saugų tvarkymą
  .

ir tokiomis iniciatyvomis kaip Europos švariojo vandenilio aljansas

ir infrastruktūrą

, siekiant prisidėti prie ES saugos ir techninių standartų gerinimo, didinant susijusių technologijų ir taikomųjų programų saugą ir saugų tvarkymą

Pakeitimas 292

Pakeitimas 292

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 1 pastraipos a punktas

72 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vertina ir stebi technologinę pažangą
  ir
  technologines, ekonomines
  ir
  visuomenines kliūtis, trukdančias patekti į rinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vertina ir stebi technologinę pažangą
  ir
  technologines, ekonomines
  ir
  visuomenines kliūtis, trukdančias patekti į rinką;

ir

ir

| a) | vertina ir stebi technologinę pažangą
  , pažangą, susijusią su būtina infrastruktūra, taip pat
  technologines, ekonomines
  , reguliavimo,
  visuomenines
  ir ekologines
  kliūtis, trukdančias patekti į rinką
  , ir poveikį aplinkai
  ; |
| --- | --- |

a)

vertina ir stebi technologinę pažangą
  , pažangą, susijusią su būtina infrastruktūra, taip pat
  technologines, ekonomines
  , reguliavimo,
  visuomenines
  ir ekologines
  kliūtis, trukdančias patekti į rinką
  , ir poveikį aplinkai
  ;

, pažangą, susijusią su būtina infrastruktūra, taip pat

, reguliavimo,

ir ekologines

, ir poveikį aplinkai

Pakeitimas 293

Pakeitimas 293

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 1 pastraipos b punktas

72 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą, prisideda prie taisyklių ir standartų rengimo, kad būtų panaikintos kliūtys patekti į rinką ir būtų remiamas pakeičiamumas, sąveikumas ir prekyba vidaus rinkoje ir visame pasaulyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą, prisideda prie taisyklių ir standartų rengimo, kad būtų panaikintos kliūtys patekti į rinką ir būtų remiamas pakeičiamumas, sąveikumas ir prekyba vidaus rinkoje ir visame pasaulyje;

| b) | nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą, prisideda prie taisyklių ir standartų rengimo, kad būtų panaikintos kliūtys patekti į rinką
  , visų pirma MVĮ ir startuoliams, kuo labiau sumažintas poveikis aplinkai, klimatui ir socialinis poveikis, be kita ko, trečiosiose šalyse,
  ir būtų remiamas
  skaidrumas,
  pakeičiamumas, sąveikumas ir prekyba vidaus rinkoje ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

b)

nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą, prisideda prie taisyklių ir standartų rengimo, kad būtų panaikintos kliūtys patekti į rinką
  , visų pirma MVĮ ir startuoliams, kuo labiau sumažintas poveikis aplinkai, klimatui ir socialinis poveikis, be kita ko, trečiosiose šalyse,
  ir būtų remiamas
  skaidrumas,
  pakeičiamumas, sąveikumas ir prekyba vidaus rinkoje ir visame pasaulyje;

, visų pirma MVĮ ir startuoliams, kuo labiau sumažintas poveikis aplinkai, klimatui ir socialinis poveikis, be kita ko, trečiosiose šalyse,

skaidrumas,

Pakeitimas 294

Pakeitimas 294

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 1 pastraipos c punktas

72 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | padeda Komisijai įgyvendinti tarptautines vandenilio strategijos iniciatyvas, pavyzdžiui, Tarptautinę vandenilio ekonomikos partnerystę (IPHE), iniciatyvą „Misija – inovacijos“ ir ministrų forumo švarios energijos klausimais vandenilio iniciatyvą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

padeda Komisijai įgyvendinti tarptautines vandenilio strategijos iniciatyvas, pavyzdžiui, Tarptautinę vandenilio ekonomikos partnerystę (IPHE), iniciatyvą „Misija – inovacijos“ ir ministrų forumo švarios energijos klausimais vandenilio iniciatyvą.

| c) | nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą,
  padeda Komisijai įgyvendinti tarptautines vandenilio strategijos iniciatyvas, pavyzdžiui, Tarptautinę vandenilio ekonomikos partnerystę (IPHE), iniciatyvą „Misija – inovacijos“ ir ministrų forumo švarios energijos klausimais vandenilio iniciatyvą
  , ir teikia technines ekspertines žinias, be kita ko, susitikimų metu
  . |
| --- | --- |

c)

nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą,
  padeda Komisijai įgyvendinti tarptautines vandenilio strategijos iniciatyvas, pavyzdžiui, Tarptautinę vandenilio ekonomikos partnerystę (IPHE), iniciatyvą „Misija – inovacijos“ ir ministrų forumo švarios energijos klausimais vandenilio iniciatyvą
  , ir teikia technines ekspertines žinias, be kita ko, susitikimų metu
  .

nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą,

, ir teikia technines ekspertines žinias, be kita ko, susitikimų metu

Pakeitimas 295

Pakeitimas 295

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

73 straipsnio 1 pastraipos b punktas

73 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe AISBL“ (registracijos numeris 890 025 478), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – pramonės grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe AISBL“ (registracijos numeris 890 025 478), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – pramonės grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės;

| b) | pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe AISBL“ (registracijos numeris 890 025 478), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – pramonės grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ; |
| --- | --- |

b)

pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe AISBL“ (registracijos numeris 890 025 478), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – pramonės grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ;

, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 296

Pakeitimas 296

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

73 straipsnio 1 pastraipos c punktas

73 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe Research AISBL“ (registracijos numeris 0897 679 372), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – mokslinių tyrimų grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą
  besąlygiškai
  prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe Research AISBL“ (registracijos numeris 0897 679 372), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – mokslinių tyrimų grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą
  besąlygiškai
  prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės.

besąlygiškai

| c) | pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe Research AISBL“ (registracijos numeris 0897 679 372), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – mokslinių tyrimų grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  . |
| --- | --- |

c)

pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija „Hydrogen Europe Research AISBL“ (registracijos numeris 0897 679 372), kurios nuolatinė buveinė yra Briuselyje, Belgijoje (toliau – mokslinių tyrimų grupė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  .

, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 297

Pakeitimas 297

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

73 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

73 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | asocijuotieji nariai, kurie valdybos sprendimu atrenkami pagal 7 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

asocijuotieji nariai, kurie valdybos sprendimu atrenkami pagal 7 straipsnį.

asocijuotieji nariai, kurie valdybos sprendimu atrenkami pagal 7 straipsnį.

Pakeitimas 298

Pakeitimas 298

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

76 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

76 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta papildoma veikla gali apimti veiklą, tiesiogiai susijusią su Švariojo vandenilio bendrosios įmonės veikla ir
  padedančią
  siekti
  jos
  tikslų, įskaitant: | 1.   11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta papildoma veikla gali apimti veiklą, tiesiogiai susijusią su Švariojo vandenilio bendrosios įmonės veikla
  , kuri yra aiškiai susijusi su strategine mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų darbotvarke, yra finansuojama pagal nacionalines ar regionines programas ir padeda
  siekti
  bendrosios įmonės
  tikslų, įskaitant: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta papildoma veikla gali apimti veiklą, tiesiogiai susijusią su Švariojo vandenilio bendrosios įmonės veikla ir
  padedančią
  siekti
  jos
  tikslų, įskaitant:

1.   11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta papildoma veikla gali apimti veiklą, tiesiogiai susijusią su Švariojo vandenilio bendrosios įmonės veikla
  , kuri yra aiškiai susijusi su strategine mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų darbotvarke, yra finansuojama pagal nacionalines ar regionines programas ir padeda
  siekti
  bendrosios įmonės
  tikslų, įskaitant:

Pakeitimas 299

Pakeitimas 299

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

76 straipsnio 1 dalies e punktas

76 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | informuotumo didinimo apie vandenilio technologijas ir saugos priemones veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

informuotumo didinimo apie vandenilio technologijas ir saugos priemones veiklą;

| e) | informuotumo didinimo apie
  švariojo
  vandenilio technologijas ir saugos priemones veiklą
  , be kita ko, visoje vertės grandinėje
  ; |
| --- | --- |

e)

informuotumo didinimo apie
  švariojo
  vandenilio technologijas ir saugos priemones veiklą
  , be kita ko, visoje vertės grandinėje
  ;

švariojo

, be kita ko, visoje vertės grandinėje

Pakeitimas 300

Pakeitimas 300

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

77 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

77 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba.

nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba.

Pakeitimas 301

Pakeitimas 301

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

78 straipsnio 1 pastraipos b punktas

78 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | šeši „Hydrogen Europe“ atstovai, skiriami atsižvelgiant į 
  geografinio
  ,
  lyčių
  ir
  sektorių atstovavimo kriterijus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

šeši „Hydrogen Europe“ atstovai, skiriami atsižvelgiant į 
  geografinio
  ,
  lyčių
  ir
  sektorių atstovavimo kriterijus
  ;

geografinio

lyčių

sektorių atstovavimo kriterijus

| b) | šeši „Hydrogen Europe“ atstovai, skiriami atsižvelgiant į 
  geografiją ir lytį, ir jie atstovauja skirtingas vertės grandinių dalis
  ,
  iš kurių bent vienas yra MVĮ atstovas
  ir
  vienas pilietinės visuomenės organizacijos atstovas
  ; |
| --- | --- |

b)

šeši „Hydrogen Europe“ atstovai, skiriami atsižvelgiant į 
  geografiją ir lytį, ir jie atstovauja skirtingas vertės grandinių dalis
  ,
  iš kurių bent vienas yra MVĮ atstovas
  ir
  vienas pilietinės visuomenės organizacijos atstovas
  ;

geografiją ir lytį, ir jie atstovauja skirtingas vertės grandinių dalis

iš kurių bent vienas yra MVĮ atstovas

vienas pilietinės visuomenės organizacijos atstovas

Pakeitimas 302

Pakeitimas 302

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

80 straipsnio 1 pastraipos a punktas

80 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skatina sąveiką su Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis vykdoma atitinkama veikla ir programomis, visų pirma su tomis, kuriomis remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimų ir infrastruktūros diegimas, taip pat su švariojo vandenilio naudojimu susijusi švietimo veikla ir regioninė plėtra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

skatina sąveiką su Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis vykdoma atitinkama veikla ir programomis, visų pirma su tomis, kuriomis remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimų ir infrastruktūros diegimas, taip pat su švariojo vandenilio naudojimu susijusi švietimo veikla ir regioninė plėtra;

| a) | skatina sąveiką su Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis vykdoma atitinkama veikla ir programomis, visų pirma su tomis, kuriomis remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimų ir infrastruktūros diegimas, taip pat su švariojo vandenilio naudojimu susijusi švietimo veikla ir regioninė plėtra
  , ypatingą dėmesį skiriant sunkiai prisitaikantiems sektoriams, pavyzdžiui, tam tikriems pramonės sektoriams, aviacijos, jūrų ir sunkiojo transporto sektoriams
  ; |
| --- | --- |

a)

skatina sąveiką su Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis vykdoma atitinkama veikla ir programomis, visų pirma su tomis, kuriomis remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimų ir infrastruktūros diegimas, taip pat su švariojo vandenilio naudojimu susijusi švietimo veikla ir regioninė plėtra
  , ypatingą dėmesį skiriant sunkiai prisitaikantiems sektoriams, pavyzdžiui, tam tikriems pramonės sektoriams, aviacijos, jūrų ir sunkiojo transporto sektoriams
  ;

, ypatingą dėmesį skiriant sunkiai prisitaikantiems sektoriams, pavyzdžiui, tam tikriems pramonės sektoriams, aviacijos, jūrų ir sunkiojo transporto sektoriams

Pakeitimas 303

Pakeitimas 303

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

80 straipsnio 1 pastraipos b punktas

80 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 16 straipsnio l dalį teikia strategines gaires dėl bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis – įskaitant partnerystes, kuriomis siekiama netaršaus kelių transporto, netaršaus vandens transporto, taip pat Europos geležinkelių, netaršios aviacijos, procesų dėl planetos ir švariojo plieno partnerystes – vadovaujantis jų atitinkamomis strateginėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėmis arba kitu lygiaverčiu dokumentu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 16 straipsnio l dalį teikia strategines gaires dėl bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis – įskaitant partnerystes, kuriomis siekiama netaršaus kelių transporto, netaršaus vandens transporto, taip pat Europos geležinkelių, netaršios aviacijos, procesų dėl planetos ir švariojo plieno partnerystes – vadovaujantis jų atitinkamomis strateginėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėmis arba kitu lygiaverčiu dokumentu;

| b) | pagal 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 16 straipsnio l dalį teikia strategines gaires dėl bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis – įskaitant partnerystes, kuriomis siekiama netaršaus kelių transporto, netaršaus vandens transporto, taip pat Europos geležinkelių, netaršios aviacijos, procesų dėl planetos ir švariojo plieno partnerystes – vadovaujantis jų atitinkamomis strateginėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėmis
  , taip pat ES energetikos sistemos integravimo strategija ir susijusiomis iniciatyvomis dėl energijos vartojimo efektyvumo, elektrifikacijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
  arba kitu lygiaverčiu dokumentu; |
| --- | --- |

b)

pagal 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 16 straipsnio l dalį teikia strategines gaires dėl bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis – įskaitant partnerystes, kuriomis siekiama netaršaus kelių transporto, netaršaus vandens transporto, taip pat Europos geležinkelių, netaršios aviacijos, procesų dėl planetos ir švariojo plieno partnerystes – vadovaujantis jų atitinkamomis strateginėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėmis
  , taip pat ES energetikos sistemos integravimo strategija ir susijusiomis iniciatyvomis dėl energijos vartojimo efektyvumo, elektrifikacijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
  arba kitu lygiaverčiu dokumentu;

, taip pat ES energetikos sistemos integravimo strategija ir susijusiomis iniciatyvomis dėl energijos vartojimo efektyvumo, elektrifikacijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių,

Pakeitimas 304

Pakeitimas 304

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

80 straipsnio 1 pastraipos c punktas

80 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | skatina technologijų ir sprendimų įsisavinimą rinkoje
  siekiant
  Europos žaliojo kurso tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

skatina technologijų ir sprendimų įsisavinimą rinkoje
  siekiant
  Europos žaliojo kurso tikslų.

siekiant

| c) | skatina
  tvarių
  technologijų ir sprendimų įsisavinimą rinkoje
  laikantis
  Europos žaliojo kurso tikslų
  ir stiprinant Europos švariojo vandenilio ekosistemą
  . |
| --- | --- |

c)

skatina
  tvarių
  technologijų ir sprendimų įsisavinimą rinkoje
  laikantis
  Europos žaliojo kurso tikslų
  ir stiprinant Europos švariojo vandenilio ekosistemą
  .

tvarių

laikantis

ir stiprinant Europos švariojo vandenilio ekosistemą

Pakeitimas 305

Pakeitimas 305

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

81 straipsnio 1 pastraipos a punktas

81 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | siūlo veiksmus, kuriais skatinama sąveika su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

siūlo veiksmus, kuriais skatinama sąveika su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis;

| a) | kartu su kitais subjektais
  siūlo
  ir įgyvendina
  veiksmus, kuriais skatinama sąveika su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

a)

kartu su kitais subjektais
  siūlo
  ir įgyvendina
  veiksmus, kuriais skatinama sąveika su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis;

kartu su kitais subjektais

ir įgyvendina

Pakeitimas 306

Pakeitimas 306

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

81 straipsnio 1 pastraipos b punktas

81 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remia kitas su vandeniliu susijusias Sąjungos iniciatyvas,
  kurioms turi pritarti valdyba
  , ir padeda jas įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

remia kitas su vandeniliu susijusias Sąjungos iniciatyvas,
  kurioms turi pritarti valdyba
  , ir padeda jas įgyvendinti;

kurioms turi pritarti valdyba

| b) | remia kitas su vandeniliu susijusias Sąjungos iniciatyvas,
  įskaitant Europos vandenilio aljansą ir bendriems Europos interesams svarbų projektą
  , ir padeda jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

remia kitas su vandeniliu susijusias Sąjungos iniciatyvas,
  įskaitant Europos vandenilio aljansą ir bendriems Europos interesams svarbų projektą
  , ir padeda jas įgyvendinti;

įskaitant Europos vandenilio aljansą ir bendriems Europos interesams svarbų projektą

Pakeitimas 307

Pakeitimas 307

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

81 straipsnio 1 pastraipos c punktas

81 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | sušaukia kasmetinį Europos švariojo vandenilio partnerystės forumą, kuris
  , jei įmanoma,
  rengiamas kartu ir su Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

sušaukia kasmetinį Europos švariojo vandenilio partnerystės forumą, kuris
  , jei įmanoma,
  rengiamas kartu ir su Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumu.

, jei įmanoma,

| c) | sušaukia kasmetinį Europos švariojo vandenilio partnerystės forumą, kuris rengiamas kartu ir su Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumu. |
| --- | --- |

c)

sušaukia kasmetinį Europos švariojo vandenilio partnerystės forumą, kuris rengiamas kartu ir su Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumu.

Pakeitimas 308

Pakeitimas 308

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 2 dalis

82 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupę sudaro visos Sąjungos sektorių, kurie gamina, paskirsto, laiko ar naudoja švarųjį vandenilį arba kuriems jo reikia, atstovai, įskaitant kitų susijusių Europos partnerysčių atstovus, taip pat Europos vandenilio slėnių tarpregioninės partnerystės atstovai. | 2.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupę sudaro visos Sąjungos sektorių, kurie gamina, paskirsto,
  transportuoja,
  laiko ar naudoja švarųjį vandenilį arba kuriems jo reikia, atstovai, įskaitant kitų susijusių Europos partnerysčių atstovus, taip pat Europos vandenilio slėnių tarpregioninės partnerystės atstovai
  , atsinaujinančiųjų išteklių sektoriaus atstovai, pilietinės visuomenės organizacijų ir mokslo bendruomenės atstovai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Suinteresuotųjų
  šalių
  grupę sudaro visos Sąjungos sektorių, kurie gamina, paskirsto, laiko ar naudoja švarųjį vandenilį arba kuriems jo reikia, atstovai, įskaitant kitų susijusių Europos partnerysčių atstovus, taip pat Europos vandenilio slėnių tarpregioninės partnerystės atstovai.

2.   Suinteresuotųjų
  subjektų
  grupę sudaro visos Sąjungos sektorių, kurie gamina, paskirsto,
  transportuoja,
  laiko ar naudoja švarųjį vandenilį arba kuriems jo reikia, atstovai, įskaitant kitų susijusių Europos partnerysčių atstovus, taip pat Europos vandenilio slėnių tarpregioninės partnerystės atstovai
  , atsinaujinančiųjų išteklių sektoriaus atstovai, pilietinės visuomenės organizacijų ir mokslo bendruomenės atstovai
  .

Pakeitimas 309

Pakeitimas 309

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 3 dalies a punktas

82 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teikia informaciją apie strateginius ir technologinius prioritetus, dėl kurių sprendžia Švariojo vandenilio bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje arba bet kuriame kitame lygiaverčiame dokumente ir susijusiose išsamiose technologijų veiksmų gairėse, deramai atsižvelgiant į gretimų sektorių pažangą ir poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teikia informaciją apie strateginius ir technologinius prioritetus, dėl kurių sprendžia Švariojo vandenilio bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje arba bet kuriame kitame lygiaverčiame dokumente ir susijusiose išsamiose technologijų veiksmų gairėse, deramai atsižvelgiant į gretimų sektorių pažangą ir poreikius;

| a) | teikia informaciją apie strateginius
  , infrastruktūros
  ir technologinius prioritetus, dėl kurių sprendžia Švariojo vandenilio bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje arba bet kuriame kitame lygiaverčiame dokumente ir susijusiose išsamiose technologijų veiksmų gairėse, deramai atsižvelgiant į gretimų sektorių
  , pavyzdžiui, sunkiai prisitaikančių sektorių, įskaitant tam tikrus pramonės sektorius, aviacijos, jūrų ir sunkiojo transporto sektorius,
  pažangą ir poreikius; |
| --- | --- |

a)

teikia informaciją apie strateginius
  , infrastruktūros
  ir technologinius prioritetus, dėl kurių sprendžia Švariojo vandenilio bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje arba bet kuriame kitame lygiaverčiame dokumente ir susijusiose išsamiose technologijų veiksmų gairėse, deramai atsižvelgiant į gretimų sektorių
  , pavyzdžiui, sunkiai prisitaikančių sektorių, įskaitant tam tikrus pramonės sektorius, aviacijos, jūrų ir sunkiojo transporto sektorius,
  pažangą ir poreikius;

, infrastruktūros

, pavyzdžiui, sunkiai prisitaikančių sektorių, įskaitant tam tikrus pramonės sektorius, aviacijos, jūrų ir sunkiojo transporto sektorius,

Pakeitimas 310

Pakeitimas 310

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 3 dalies b punktas

82 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečią sąveiką tarp Švariojo vandenilio bendrosios įmonės ir gretimų sektorių arba sektorių, su kuriais užtikrinama sąveika, manoma, teikia pridėtinę vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečią sąveiką tarp Švariojo vandenilio bendrosios įmonės ir gretimų sektorių arba sektorių, su kuriais užtikrinama sąveika, manoma, teikia pridėtinę vertę;

| b) | teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečią sąveiką tarp Švariojo vandenilio bendrosios įmonės ir gretimų sektorių arba sektorių, su kuriais užtikrinama sąveika, manoma, teikia pridėtinę vertę
  , visų pirma atsižvelgiant į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir energetikos sistemos integravimą
  ; |
| --- | --- |

b)

teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečią sąveiką tarp Švariojo vandenilio bendrosios įmonės ir gretimų sektorių arba sektorių, su kuriais užtikrinama sąveika, manoma, teikia pridėtinę vertę
  , visų pirma atsižvelgiant į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir energetikos sistemos integravimą
  ;

, visų pirma atsižvelgiant į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir energetikos sistemos integravimą

Pakeitimas 311

Pakeitimas 311

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 3 dalies c punktas

82 straipsnio 3 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (c) | prisideda prie kasmetinio Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(c)

prisideda prie kasmetinio Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumo.

| (c) | prisideda prie kasmetinio
  Europos švariojo vandenilio partnerystės forumo ir
  Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumo. |
| --- | --- |

(c)

prisideda prie kasmetinio
  Europos švariojo vandenilio partnerystės forumo ir
  Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumo.

Europos švariojo vandenilio partnerystės forumo ir

Pakeitimas 312

Pakeitimas 312

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

82 a straipsnis (naujas)

82 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 82a straipsnis




  Mokslinė patariamoji taryba





  1.
     
  Švariojo vandenilio bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 77 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.






  2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių. Ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.






  3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Švariojo vandenilio bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.






  4.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

82a straipsnis

Mokslinė patariamoji taryba

1.
     
  Švariojo vandenilio bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 77 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.

2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių. Ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.

3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Švariojo vandenilio bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.

4.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“.

Pakeitimas 313

Pakeitimas 313

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 1 dalies b punktas

83 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti greitą perėjimą prie patrauklesnės, patogesnės naudoti, konkurencingesnės, prieinamesnės, veiksmingesnės ir tvaresnės Europos geležinkelių sistemos, integruotos į platesnę judumo sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti greitą perėjimą prie patrauklesnės, patogesnės naudoti, konkurencingesnės, prieinamesnės, veiksmingesnės ir tvaresnės Europos geležinkelių sistemos, integruotos į platesnę judumo sistemą;

| b) | užtikrinti greitą perėjimą prie
  saugesnės,
  patrauklesnės, patogesnės naudoti, konkurencingesnės, prieinamesnės, veiksmingesnės
  , įtraukesnės, labiau skaitmeninės
  ir tvaresnės Europos geležinkelių sistemos, integruotos į platesnę judumo sistemą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti greitą perėjimą prie
  saugesnės,
  patrauklesnės, patogesnės naudoti, konkurencingesnės, prieinamesnės, veiksmingesnės
  , įtraukesnės, labiau skaitmeninės
  ir tvaresnės Europos geležinkelių sistemos, integruotos į platesnę judumo sistemą;

saugesnės,

, įtraukesnės, labiau skaitmeninės

Pakeitimas 314

Pakeitimas 314

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies a punktas

83 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | sukurti integruotą Europos geležinkelių tinklą projektuojant, šalinant sąveikos kliūtis ir teikiant visapusiškos integracijos sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas, ir geriausiai reaguojant į keleivių ir įmonių poreikius, spartinant novatoriškų sprendimų, skirtų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, diegimą, kartu stiprinant geležinkelių transporto pajėgumus, didinant patikimumą ir mažinant sąnaudas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

sukurti integruotą Europos geležinkelių tinklą projektuojant, šalinant sąveikos kliūtis ir teikiant visapusiškos integracijos sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas, ir geriausiai reaguojant į keleivių ir įmonių poreikius, spartinant novatoriškų sprendimų, skirtų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, diegimą, kartu stiprinant geležinkelių transporto pajėgumus, didinant patikimumą ir mažinant sąnaudas;

| a) | sukurti integruotą Europos geležinkelių tinklą projektuojant, šalinant sąveikos kliūtis ir teikiant visapusiškos integracijos sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas,
  įskaitant tęstinės kelionės bilietų pardavimą,
  ir geriausiai reaguojant į keleivių
  , geležinkelių sektoriaus darbuotojų
  ir įmonių poreikius
  bei teises
  , spartinant novatoriškų sprendimų, skirtų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, diegimą, kartu stiprinant geležinkelių transporto pajėgumus, didinant patikimumą ir mažinant sąnaudas; |
| --- | --- |

a)

sukurti integruotą Europos geležinkelių tinklą projektuojant, šalinant sąveikos kliūtis ir teikiant visapusiškos integracijos sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas,
  įskaitant tęstinės kelionės bilietų pardavimą,
  ir geriausiai reaguojant į keleivių
  , geležinkelių sektoriaus darbuotojų
  ir įmonių poreikius
  bei teises
  , spartinant novatoriškų sprendimų, skirtų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, diegimą, kartu stiprinant geležinkelių transporto pajėgumus, didinant patikimumą ir mažinant sąnaudas;

įskaitant tęstinės kelionės bilietų pardavimą,

, geležinkelių sektoriaus darbuotojų

bei teises

Pakeitimas 315

Pakeitimas 315

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies c punktas

83 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | sistemos ramsčio veiklos srityje suformuoti vieningą integruotų Europos geležinkelių eismo valdymo, traukinių valdymo, kontrolės ir signalizacijos sistemų eksploatavimo, įskaitant automatizuotą traukinių eksploatavimą, koncepciją ir funkcinę sistemos struktūrą, kuria užtikrinama, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų orientuoti į bendrai sutartus ir bendrus klientų poreikius, o veiklos poreikiai būtų atviri pokyčiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

sistemos ramsčio veiklos srityje suformuoti vieningą integruotų Europos geležinkelių eismo valdymo, traukinių valdymo, kontrolės ir signalizacijos sistemų eksploatavimo, įskaitant automatizuotą traukinių eksploatavimą, koncepciją ir funkcinę sistemos struktūrą, kuria užtikrinama, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų orientuoti į bendrai sutartus ir bendrus klientų poreikius, o veiklos poreikiai būtų atviri pokyčiams;

| c) | sistemos ramsčio veiklos srityje suformuoti vieningą integruotų Europos geležinkelių eismo valdymo, traukinių valdymo, kontrolės ir signalizacijos sistemų eksploatavimo, įskaitant automatizuotą traukinių eksploatavimą, koncepciją ir funkcinę sistemos struktūrą, kuria užtikrinama, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų orientuoti į bendrai sutartus ir bendrus klientų poreikius, o veiklos poreikiai būtų atviri pokyčiams;
  integruota Europos geležinkelių eismo valdymo vieninga veiklos koncepcija ir funkcinė architektūra turi būti sąveikios visame geležinkelių tinkle (TEN-T pagrindinis ir visuotinis tinklas, pagrindinės linijos ir regioninės linijos, neįtrauktos į TEN-T); |
| --- | --- |

c)

sistemos ramsčio veiklos srityje suformuoti vieningą integruotų Europos geležinkelių eismo valdymo, traukinių valdymo, kontrolės ir signalizacijos sistemų eksploatavimo, įskaitant automatizuotą traukinių eksploatavimą, koncepciją ir funkcinę sistemos struktūrą, kuria užtikrinama, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų orientuoti į bendrai sutartus ir bendrus klientų poreikius, o veiklos poreikiai būtų atviri pokyčiams;
  integruota Europos geležinkelių eismo valdymo vieninga veiklos koncepcija ir funkcinė architektūra turi būti sąveikios visame geležinkelių tinkle (TEN-T pagrindinis ir visuotinis tinklas, pagrindinės linijos ir regioninės linijos, neįtrauktos į TEN-T);

integruota Europos geležinkelių eismo valdymo vieninga veiklos koncepcija ir funkcinė architektūra turi būti sąveikios visame geležinkelių tinkle (TEN-T pagrindinis ir visuotinis tinklas, pagrindinės linijos ir regioninės linijos, neįtrauktos į TEN-T);

Pakeitimas 316

Pakeitimas 316

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies e punktas

83 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | rengti parodomuosius projektus suinteresuotose valstybėse narėse, įskaitant tas, kurios šiuo metu savo teritorijoje sukurtos geležinkelių sistemos neturi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

rengti parodomuosius projektus suinteresuotose valstybėse narėse, įskaitant tas, kurios šiuo metu savo teritorijoje sukurtos geležinkelių sistemos neturi;

| e) | rengti parodomuosius projektus suinteresuotose valstybėse narėse, įskaitant tas, kurios šiuo metu savo teritorijoje sukurtos geležinkelių sistemos neturi
  . Tokie projektai, įskaitant didelio masto parodomuosius projektus, apima Sąjungą kuo platesniu mastu, skaidriai ir išlaikant geografinę įvairovę. |
| --- | --- |

e)

rengti parodomuosius projektus suinteresuotose valstybėse narėse, įskaitant tas, kurios šiuo metu savo teritorijoje sukurtos geležinkelių sistemos neturi
  . Tokie projektai, įskaitant didelio masto parodomuosius projektus, apima Sąjungą kuo platesniu mastu, skaidriai ir išlaikant geografinę įvairovę.

. Tokie projektai, įskaitant didelio masto parodomuosius projektus, apima Sąjungą kuo platesniu mastu, skaidriai ir išlaikant geografinę įvairovę.

Pakeitimas 317

Pakeitimas 317

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies f punktas

83 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | remti stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės plėtrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

remti stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės plėtrą.

| f) | remti stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės
  , turinčios stiprią tiekimo grandinę ir labai novatorišką ekosistemą, įskaitant aukštųjų technologijų MVĮ,
  plėtrą. |
| --- | --- |

f)

remti stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės
  , turinčios stiprią tiekimo grandinę ir labai novatorišką ekosistemą, įskaitant aukštųjų technologijų MVĮ,
  plėtrą.

, turinčios stiprią tiekimo grandinę ir labai novatorišką ekosistemą, įskaitant aukštųjų technologijų MVĮ,

Pakeitimas 318

Pakeitimas 318

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies f a punktas (naujas)

83 straipsnio 2 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | prisidėti šalinant kliūtis, kurios šiuo metu trukdo visiškam geležinkelių transporto įtraukumui, ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

prisidėti šalinant kliūtis, kurios šiuo metu trukdo visiškam geležinkelių transporto įtraukumui, ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems;

prisidėti šalinant kliūtis, kurios šiuo metu trukdo visiškam geležinkelių transporto įtraukumui, ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems;

Pakeitimas 319

Pakeitimas 319

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies f b punktas (naujas)

83 straipsnio 2 dalies f b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fb) | sukurti naujos kartos bėgių kelio konstrukcijos metodus, apimančius visus komponentus nuo apatinės konstrukcijos iki bėgių ir viršutinės konstrukcijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fb)

fb)

sukurti naujos kartos bėgių kelio konstrukcijos metodus, apimančius visus komponentus nuo apatinės konstrukcijos iki bėgių ir viršutinės konstrukcijos;

sukurti naujos kartos bėgių kelio konstrukcijos metodus, apimančius visus komponentus nuo apatinės konstrukcijos iki bėgių ir viršutinės konstrukcijos;

Pakeitimas 320

Pakeitimas 320

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

83 straipsnio 2 dalies f c punktas (naujas)

83 straipsnio 2 dalies f c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fc) | remti novatoriškų sprendimų, naudingų į darbą geležinkeliu važinėjantiems asmenims, įskaitant asmenis, gyvenančius retai apgyvendintose ir mažai apgyvendintose vietovėse, kūrimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fc)

fc)

remti novatoriškų sprendimų, naudingų į darbą geležinkeliu važinėjantiems asmenims, įskaitant asmenis, gyvenančius retai apgyvendintose ir mažai apgyvendintose vietovėse, kūrimą.

remti novatoriškų sprendimų, naudingų į darbą geležinkeliu važinėjantiems asmenims, įskaitant asmenis, gyvenančius retai apgyvendintose ir mažai apgyvendintose vietovėse, kūrimą.

Pakeitimas 321

Pakeitimas 321

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 1 dalis

84 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos geležinkelių bendroji įmonė kartu su Komisija taip pat rengia ir teikia valdybai priimti pagrindinį planą, parengtą konsultuojantis su
  visomis susijusiomis
  geležinkelių sistemos ir geležinkelių tiekimo pramonės
  suinteresuotosiomis šalimis
  . | 1.   Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos geležinkelių bendroji įmonė kartu su Komisija taip pat rengia ir teikia valdybai priimti pagrindinį planą, parengtą konsultuojantis su
  visais susijusiais
  geležinkelių sistemos ir geležinkelių tiekimo pramonės
  suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos geležinkelių bendroji įmonė kartu su Komisija taip pat rengia ir teikia valdybai priimti pagrindinį planą, parengtą konsultuojantis su
  visomis susijusiomis
  geležinkelių sistemos ir geležinkelių tiekimo pramonės
  suinteresuotosiomis šalimis
  .

1.   Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos geležinkelių bendroji įmonė kartu su Komisija taip pat rengia ir teikia valdybai priimti pagrindinį planą, parengtą konsultuojantis su
  visais susijusiais
  geležinkelių sistemos ir geležinkelių tiekimo pramonės
  suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis
  .

Pakeitimas 322

Pakeitimas 322

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 5 dalies a punkto įžanginė dalis

84 straipsnio 5 dalies a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | sistemos ramsčio veiklos srityje plėtoti sisteminį požiūrį, kuriuo remiantis būtų suburta geležinkelių gamybos pramonė, geležinkelių eksploatavimo bendruomenė ir
  kitos
  privačiojo ir viešojo geležinkelių sektorių
  suinteresuotosios šalys
  , įskaitant klientams, pavyzdžiui, keleiviams, su kroviniais susijusiems subjektams ir darbuotojams, atstovaujančius organus, taip pat susijusius dalyvius, nepriklausančius tradiciniam geležinkelių sektoriui. Sisteminis požiūris apima: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

sistemos ramsčio veiklos srityje plėtoti sisteminį požiūrį, kuriuo remiantis būtų suburta geležinkelių gamybos pramonė, geležinkelių eksploatavimo bendruomenė ir
  kitos
  privačiojo ir viešojo geležinkelių sektorių
  suinteresuotosios šalys
  , įskaitant klientams, pavyzdžiui, keleiviams, su kroviniais susijusiems subjektams ir darbuotojams, atstovaujančius organus, taip pat susijusius dalyvius, nepriklausančius tradiciniam geležinkelių sektoriui. Sisteminis požiūris apima:

kitos

suinteresuotosios šalys

| a) | sistemos ramsčio veiklos srityje plėtoti
  sąveikų
  sisteminį požiūrį, kuriuo remiantis būtų suburta geležinkelių gamybos pramonė, geležinkelių eksploatavimo bendruomenė ir
  kiti
  privačiojo ir viešojo geležinkelių sektorių
  suinteresuotieji subjektai
  , įskaitant klientams, pavyzdžiui, keleiviams, su kroviniais susijusiems subjektams ir darbuotojams, atstovaujančius
  valstybių narių atstovus ir
  organus, taip pat
  darbuotojus ir kitus
  susijusius dalyvius, nepriklausančius tradiciniam geležinkelių sektoriui. Sisteminis požiūris apima: |
| --- | --- |

a)

sistemos ramsčio veiklos srityje plėtoti
  sąveikų
  sisteminį požiūrį, kuriuo remiantis būtų suburta geležinkelių gamybos pramonė, geležinkelių eksploatavimo bendruomenė ir
  kiti
  privačiojo ir viešojo geležinkelių sektorių
  suinteresuotieji subjektai
  , įskaitant klientams, pavyzdžiui, keleiviams, su kroviniais susijusiems subjektams ir darbuotojams, atstovaujančius
  valstybių narių atstovus ir
  organus, taip pat
  darbuotojus ir kitus
  susijusius dalyvius, nepriklausančius tradiciniam geležinkelių sektoriui. Sisteminis požiūris apima:

sąveikų

kiti

suinteresuotieji subjektai

valstybių narių atstovus ir

darbuotojus ir kitus

Pakeitimas 323

Pakeitimas 323

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 5 dalies a punkto iv papunktis

84 straipsnio 5 dalies a punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | užtikrinimą, kad būtų įvertintos ir patvirtintos būtinos sąsajos su kitomis transporto rūšimis, visų pirma su krovininio ir keleivinio transporto srautais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

užtikrinimą, kad būtų įvertintos ir patvirtintos būtinos sąsajos su kitomis transporto rūšimis, visų pirma su krovininio ir keleivinio transporto srautais;

| iv. | užtikrinimą, kad būtų įvertintos ir patvirtintos būtinos sąsajos su kitomis transporto rūšimis,
  taip pat su miestų ir regionų geležinkelių sistemomis,
  visų pirma su krovininio ir keleivinio transporto srautais; |
| --- | --- |

iv.

užtikrinimą, kad būtų įvertintos ir patvirtintos būtinos sąsajos su kitomis transporto rūšimis,
  taip pat su miestų ir regionų geležinkelių sistemomis,
  visų pirma su krovininio ir keleivinio transporto srautais;

taip pat su miestų ir regionų geležinkelių sistemomis,

Pakeitimas 324

Pakeitimas 324

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 1 dalies b punktas

85 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | II priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

II priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie bendrosios įmonės;

| b) | II priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie bendrosios įmonės
  , kuris grindžiamas tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto skirti įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

b)

II priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie bendrosios įmonės
  , kuris grindžiamas tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto skirti įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose;

, kuris grindžiamas tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto skirti įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose;

Pakeitimas 325

Pakeitimas 325

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 2 a dalis (nauja)

85 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nukrypstant nuo 7 straipsnio 2 dalies, bet kurio programos „Europos horizontas“ asocijuotoje šalyje įsisteigusio juridinio asmens paraiškų dėl narystės vertinimas atliekamas proporcingai didinant Sąjungos įnašą į Europos geležinkelių bendrąją įmonę pagal programą „Europos horizontas“ atitinkamos šalies, susijusios su programa „Europos horizontas“, įnašais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Nukrypstant nuo 7 straipsnio 2 dalies, bet kurio programos „Europos horizontas“ asocijuotoje šalyje įsisteigusio juridinio asmens paraiškų dėl narystės vertinimas atliekamas proporcingai didinant Sąjungos įnašą į Europos geležinkelių bendrąją įmonę pagal programą „Europos horizontas“ atitinkamos šalies, susijusios su programa „Europos horizontas“, įnašais.

Pakeitimas 326

Pakeitimas 326

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

88 straipsnio 1 dalies d punktas

88 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | bendrosios įmonės „Shift2Rail“ veiklos kontekste finansuotos veiklos rezultatų įsisavinimą, tolesnį panaudojimą, demonstracinę veiklą ir standartizavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

bendrosios įmonės „Shift2Rail“ veiklos kontekste finansuotos veiklos rezultatų įsisavinimą, tolesnį panaudojimą, demonstracinę veiklą ir standartizavimą.

| d) | bendrosios įmonės „Shift2Rail“ veiklos kontekste finansuotos veiklos rezultatų įsisavinimą
  ir veiksmų įgyvendinimą, įskaitant techninių sąveikos specifikacijų atnaujinimą
  , tolesnį panaudojimą, demonstracinę veiklą ir standartizavimą; |
| --- | --- |

d)

bendrosios įmonės „Shift2Rail“ veiklos kontekste finansuotos veiklos rezultatų įsisavinimą
  ir veiksmų įgyvendinimą, įskaitant techninių sąveikos specifikacijų atnaujinimą
  , tolesnį panaudojimą, demonstracinę veiklą ir standartizavimą;

ir veiksmų įgyvendinimą, įskaitant techninių sąveikos specifikacijų atnaujinimą

Pakeitimas 327

Pakeitimas 327

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

88 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

88 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | Europos leidimų suteikimo ir sertifikavimo veiklą, susijusią su Europos geležinkelių sprendimais pagal Europos geležinkelių bendrosios įmonės projektus arba ankstesnes iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

Europos leidimų suteikimo ir sertifikavimo veiklą, susijusią su Europos geležinkelių sprendimais pagal Europos geležinkelių bendrosios įmonės projektus arba ankstesnes iniciatyvas.

Europos leidimų suteikimo ir sertifikavimo veiklą, susijusią su Europos geležinkelių sprendimais pagal Europos geležinkelių bendrosios įmonės projektus arba ankstesnes iniciatyvas.

Pakeitimas 328

Pakeitimas 328

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

89 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

89 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | Mokslinė patariamoji taryba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

Mokslinė patariamoji taryba.

Mokslinė patariamoji taryba.

Pakeitimas 329

Pakeitimas 329

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

89 straipsnio 2 dalis

89 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Be to, Europos geležinkelių bendroji įmonė gali įsteigti mokslinę iniciatyvinę grupę arba prašyti nepriklausomų akademinių ekspertų arba bendrų mokslinių patariamųjų organų mokslinių konsultacijų. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Be to, Europos geležinkelių bendroji įmonė gali įsteigti mokslinę iniciatyvinę grupę arba prašyti nepriklausomų akademinių ekspertų arba bendrų mokslinių patariamųjų organų mokslinių konsultacijų.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 330

Pakeitimas 330

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

91 straipsnio 2 dalis

91 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, nuolat kviečiamas valstybių atstovų grupės pirmininkas
  arba
  pirmininko pavaduotojas. Stebėtojų teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, kviečiami Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir Europos geležinkelių mokslinių tyrimų patariamosios tarybos atstovai. | 2.   Stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, nuolat kviečiamas valstybių atstovų grupės pirmininkas
  ir
  pirmininko pavaduotojas. Stebėtojų teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, kviečiami Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir Europos geležinkelių mokslinių tyrimų patariamosios tarybos atstovai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, nuolat kviečiamas valstybių atstovų grupės pirmininkas
  arba
  pirmininko pavaduotojas. Stebėtojų teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, kviečiami Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir Europos geležinkelių mokslinių tyrimų patariamosios tarybos atstovai.

2.   Stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, nuolat kviečiamas valstybių atstovų grupės pirmininkas
  ir
  pirmininko pavaduotojas. Stebėtojų teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose ir svarstymuose, tačiau be balsavimo teisės, kviečiami Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir Europos geležinkelių mokslinių tyrimų patariamosios tarybos atstovai.

Pakeitimas 331

Pakeitimas 331

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

91 straipsnio 4 a dalis (nauja)

91 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pagal 15 straipsnio 2 dalį valdyboje Sąjungai priklauso 50 proc. balsavimo teisių, o Sąjungos balsavimas yra nedalomas. Likusios balsavimo teisės paskirstomos kitiems valdybos nariams proporcingai jų atstovaujamų narių įnašui į Europos geležinkelių bendrosios įmonės fondus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Pagal 15 straipsnio 2 dalį valdyboje Sąjungai priklauso 50 proc. balsavimo teisių, o Sąjungos balsavimas yra nedalomas. Likusios balsavimo teisės paskirstomos kitiems valdybos nariams proporcingai jų atstovaujamų narių įnašui į Europos geležinkelių bendrosios įmonės fondus.

Pakeitimas 332

Pakeitimas 332

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

92 straipsnio 1 pastraipos b punktas

92 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tvirtina sistemos veiklos srities darbo programas, įskaitant biudžetą, ir jų pakeitimus, remdamasi sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės rekomendacijomis
  ir
  vykdomojo direktoriaus pasiūlymais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tvirtina sistemos veiklos srities darbo programas, įskaitant biudžetą, ir jų pakeitimus, remdamasi sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės rekomendacijomis
  ir
  vykdomojo direktoriaus pasiūlymais.

ir

| b) | tvirtina sistemos veiklos srities darbo programas, įskaitant biudžetą, ir jų pakeitimus, remdamasi sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės
  ir bendrosios įmonės patariamųjų organų
  rekomendacijomis
  bei
  vykdomojo direktoriaus pasiūlymais. |
| --- | --- |

b)

tvirtina sistemos veiklos srities darbo programas, įskaitant biudžetą, ir jų pakeitimus, remdamasi sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės
  ir bendrosios įmonės patariamųjų organų
  rekomendacijomis
  bei
  vykdomojo direktoriaus pasiūlymais.

ir bendrosios įmonės patariamųjų organų

bei

Pakeitimas 333

Pakeitimas 333

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

93 straipsnio 1 dalis

93 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sistemos ramsčio iniciatyvinę grupę sudaro Komisijos, geležinkelių ir judumo sektoriaus ir atitinkamų organizacijų atstovai, Europos geležinkelių bendrosios įmonės vykdomasis direktorius ir Europos Sąjungos geležinkelių agentūros atstovai. Galutinį sprendimą dėl grupės sudėties priima Komisija. Pagrįstais atvejais Komisija stebėtojų teisėmis dalyvauti sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės posėdžiuose gali pakviesti papildomus atitinkamus ekspertus ir
  suinteresuotąsias šalis
  . | 1.   Sistemos ramsčio iniciatyvinę grupę sudaro Komisijos, geležinkelių ir judumo sektoriaus ir atitinkamų organizacijų atstovai, Europos geležinkelių bendrosios įmonės vykdomasis direktorius ir Europos Sąjungos geležinkelių agentūros atstovai. Galutinį sprendimą dėl grupės sudėties priima Komisija
  taip pat tinkamai atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą ir geografinę įvairovę
  . Pagrįstais atvejais Komisija stebėtojų teisėmis dalyvauti sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės posėdžiuose gali pakviesti papildomus atitinkamus ekspertus ir
  suinteresuotuosius subjektus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sistemos ramsčio iniciatyvinę grupę sudaro Komisijos, geležinkelių ir judumo sektoriaus ir atitinkamų organizacijų atstovai, Europos geležinkelių bendrosios įmonės vykdomasis direktorius ir Europos Sąjungos geležinkelių agentūros atstovai. Galutinį sprendimą dėl grupės sudėties priima Komisija. Pagrįstais atvejais Komisija stebėtojų teisėmis dalyvauti sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės posėdžiuose gali pakviesti papildomus atitinkamus ekspertus ir
  suinteresuotąsias šalis
  .

1.   Sistemos ramsčio iniciatyvinę grupę sudaro Komisijos, geležinkelių ir judumo sektoriaus ir atitinkamų organizacijų atstovai, Europos geležinkelių bendrosios įmonės vykdomasis direktorius ir Europos Sąjungos geležinkelių agentūros atstovai. Galutinį sprendimą dėl grupės sudėties priima Komisija
  taip pat tinkamai atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą ir geografinę įvairovę
  . Pagrįstais atvejais Komisija stebėtojų teisėmis dalyvauti sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės posėdžiuose gali pakviesti papildomus atitinkamus ekspertus ir
  suinteresuotuosius subjektus
  .

Pakeitimas 334

Pakeitimas 334

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

94 straipsnio 2 dalis

94 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Įgyvendinimo grupė, kaip sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė, yra atvira
  visoms suinteresuotosioms šalims
  . Įgyvendinimo grupės narius išrenka ir visų pirma įgyvendinimo grupės dydį ir sudėtį, įgaliojimų trukmę ir narių kadencijos atnaujinimo sąlygas nustato valdyba. Įgyvendinimo grupės sudėtimi užtikrinamas tinkamas teminis aspektas ir atstovavimas. Narių sąrašas skelbiamas Europos geležinkelių bendrosios įmonės interneto svetainėje. | 2.   Įgyvendinimo grupė, kaip sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė, yra atvira
  visiems suinteresuotiesiems subjektams
  . Įgyvendinimo grupės narius išrenka ir visų pirma įgyvendinimo grupės dydį ir sudėtį, įgaliojimų trukmę ir narių kadencijos atnaujinimo sąlygas nustato valdyba. Įgyvendinimo grupės sudėtimi užtikrinamas tinkamas teminis aspektas ir atstovavimas
  , be kita ko, atsižvelgiant į galutinių naudotojų ir keleivių asociacijas bei darbuotojų atstovus
  . Narių sąrašas skelbiamas Europos geležinkelių bendrosios įmonės interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Įgyvendinimo grupė, kaip sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė, yra atvira
  visoms suinteresuotosioms šalims
  . Įgyvendinimo grupės narius išrenka ir visų pirma įgyvendinimo grupės dydį ir sudėtį, įgaliojimų trukmę ir narių kadencijos atnaujinimo sąlygas nustato valdyba. Įgyvendinimo grupės sudėtimi užtikrinamas tinkamas teminis aspektas ir atstovavimas. Narių sąrašas skelbiamas Europos geležinkelių bendrosios įmonės interneto svetainėje.

2.   Įgyvendinimo grupė, kaip sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė, yra atvira
  visiems suinteresuotiesiems subjektams
  . Įgyvendinimo grupės narius išrenka ir visų pirma įgyvendinimo grupės dydį ir sudėtį, įgaliojimų trukmę ir narių kadencijos atnaujinimo sąlygas nustato valdyba. Įgyvendinimo grupės sudėtimi užtikrinamas tinkamas teminis aspektas ir atstovavimas
  , be kita ko, atsižvelgiant į galutinių naudotojų ir keleivių asociacijas bei darbuotojų atstovus
  . Narių sąrašas skelbiamas Europos geležinkelių bendrosios įmonės interneto svetainėje.

Pakeitimas 335

Pakeitimas 335

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

96 a straipsnis (naujas)

96 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 96a straipsnis




  Mokslinė patariamoji taryba





  1.
     
  Europos geležinkelių bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 89 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.






  2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių. Ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.






  3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.






  4.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

96a straipsnis

Mokslinė patariamoji taryba

1.
     
  Europos geležinkelių bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 89 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.

2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių. Ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.

3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.

4.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“.

Pakeitimas 336

Pakeitimas 336

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 1 dalies a punktas

97 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | mažinti socialinę ir ekonominę infekcinių ligų sukeliamą naštą Užsachario Afrikoje, skatinant naujų arba patobulintų sveikatos technologijų kūrimą ir diegimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

mažinti socialinę ir ekonominę infekcinių ligų sukeliamą naštą Užsachario Afrikoje, skatinant naujų arba patobulintų sveikatos technologijų kūrimą ir diegimą;

| a) | mažinti socialinę ir ekonominę infekcinių ligų
  , visų pirma su skurdu susijusių ir apleistų ligų,
  sukeliamą naštą Užsachario Afrikoje, skatinant naujų arba patobulintų sveikatos technologijų
  , diagnostikos ir gydymo būdų, kurie būtų įperkami, prieinami ir tinkami mažų išteklių sąlygomis,
  kūrimą ir diegimą; |
| --- | --- |

a)

mažinti socialinę ir ekonominę infekcinių ligų
  , visų pirma su skurdu susijusių ir apleistų ligų,
  sukeliamą naštą Užsachario Afrikoje, skatinant naujų arba patobulintų sveikatos technologijų
  , diagnostikos ir gydymo būdų, kurie būtų įperkami, prieinami ir tinkami mažų išteklių sąlygomis,
  kūrimą ir diegimą;

, visų pirma su skurdu susijusių ir apleistų ligų,

, diagnostikos ir gydymo būdų, kurie būtų įperkami, prieinami ir tinkami mažų išteklių sąlygomis,

Pakeitimas 337

Pakeitimas 337

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 2 dalies b punktas

97 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir nacionalines sveikatos mokslinių tyrimų sistemas Užsachario Afrikoje, siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir nacionalines sveikatos mokslinių tyrimų sistemas Užsachario Afrikoje, siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis;

| b) | stiprinti
  ir didinti
  mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir nacionalines sveikatos mokslinių tyrimų sistemas Užsachario Afrikoje, siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis; |
| --- | --- |

b)

stiprinti
  ir didinti
  mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir nacionalines sveikatos mokslinių tyrimų sistemas Užsachario Afrikoje, siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis;

ir didinti

Pakeitimas 338

Pakeitimas 338

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

97 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | didinti projektų, kuriems vadovauja Afrikos šalys, dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

didinti projektų, kuriems vadovauja Afrikos šalys, dalį;

didinti projektų, kuriems vadovauja Afrikos šalys, dalį;

Pakeitimas 339

Pakeitimas 339

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

98 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

98 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | skatinti sąveiką, bendradarbiavimą ir bendrus veiksmus su Europos plėtros fondu ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone, visų pirma stiprinant pajėgumus ir dalijantis priemonėmis bei infrastruktūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

skatinti sąveiką, bendradarbiavimą ir bendrus veiksmus su Europos plėtros fondu ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone, visų pirma stiprinant pajėgumus ir dalijantis priemonėmis bei infrastruktūra.

skatinti sąveiką, bendradarbiavimą ir bendrus veiksmus su Europos plėtros fondu ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone, visų pirma stiprinant pajėgumus ir dalijantis priemonėmis bei infrastruktūra.

Pakeitimas 340

Pakeitimas 340

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

99 straipsnio 1 pastraipos b punktas

99 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | EDCTP asociacija, pagal Nyderlandų teisę įsteigta ne pelno organizacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

EDCTP asociacija, pagal Nyderlandų teisę įsteigta ne pelno organizacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės.

| b) | EDCTP asociacija, pagal Nyderlandų teisę įsteigta ne pelno organizacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  . |
| --- | --- |

b)

EDCTP asociacija, pagal Nyderlandų teisę įsteigta ne pelno organizacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  .

, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 341

Pakeitimas 341

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

102 straipsnio 2 dalies a punktas

102 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veiklą, kuri suderinta su panašia kitų EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veikla ir savarankiškai valdoma pagal nacionalines finansavimo taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veiklą, kuri suderinta su panašia kitų EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veikla ir savarankiškai valdoma pagal nacionalines finansavimo taisykles;

| a) | EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veiklą, kuri
  aiškiai
  suderinta
  , koordinuojama arba bendrai planuojama
  su panašia kitų EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veikla ir savarankiškai valdoma pagal nacionalines finansavimo taisykles; |
| --- | --- |

a)

EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veiklą, kuri
  aiškiai
  suderinta
  , koordinuojama arba bendrai planuojama
  su panašia kitų EDCTP asociaciją sudarančių subjektų veikla ir savarankiškai valdoma pagal nacionalines finansavimo taisykles;

aiškiai

, koordinuojama arba bendrai planuojama

Pakeitimas 342

Pakeitimas 342

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 1 a dalis (nauja)

106 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Mokslinis komitetas įsteigiamas pagal 19 straipsnį ir jį sudaro lyčių pusiausvyros požiūriu ir geografiniu bei teminiu požiūriu įvairūs suinteresuotieji subjektai; jis, visų pirma užtikrina, kad būtų įtraukta Afrikos šalių mokslinė kompetencija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Mokslinis komitetas įsteigiamas pagal 19 straipsnį ir jį sudaro lyčių pusiausvyros požiūriu ir geografiniu bei teminiu požiūriu įvairūs suinteresuotieji subjektai; jis, visų pirma užtikrina, kad būtų įtraukta Afrikos šalių mokslinė kompetencija.

Pakeitimas 343

Pakeitimas 343

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

106 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | vertina prie Visuotinės sveikatos bendrosios įmonės prisidedančių partnerių paraiškas ir pataria valdybai paraiškų atmetimo arba priėmimo ir bet kokio galimo bendradarbiavimo apimties klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

vertina prie Visuotinės sveikatos bendrosios įmonės prisidedančių partnerių paraiškas ir pataria valdybai paraiškų atmetimo arba priėmimo ir bet kokio galimo bendradarbiavimo apimties klausimais.

vertina prie Visuotinės sveikatos bendrosios įmonės prisidedančių partnerių paraiškas ir pataria valdybai paraiškų atmetimo arba priėmimo ir bet kokio galimo bendradarbiavimo apimties klausimais.

Pakeitimas 344

Pakeitimas 344

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

107 straipsnio - 1 dalis (nauja)

107 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1. | Suinteresuotųjų subjektų grupę sudaro lyčių pusiausvyros požiūriu ir geografiniu bei teminiu požiūriu įvairūs suinteresuotieji subjektai, visų pirma atspindintys Afrikos šalių patirtį, ir ja siekiama skatinti pilietinės visuomenės, ypač NVO, dirbančių su bendruomenėmis, kurios labiausiai kenčia nuo su skurdu susijusių ir apleistų užkrečiamųjų ligų, narystę ir prasmingą dalyvavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1.

-1.

Suinteresuotųjų subjektų grupę sudaro lyčių pusiausvyros požiūriu ir geografiniu bei teminiu požiūriu įvairūs suinteresuotieji subjektai, visų pirma atspindintys Afrikos šalių patirtį, ir ja siekiama skatinti pilietinės visuomenės, ypač NVO, dirbančių su bendruomenėmis, kurios labiausiai kenčia nuo su skurdu susijusių ir apleistų užkrečiamųjų ligų, narystę ir prasmingą dalyvavimą.

Pakeitimas 345

Pakeitimas 345

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

107 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

107 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be 21 straipsnyje nustatytų užduočių, suinteresuotųjų
  šalių
  grupė taip pat atlieka šias užduotis: | 2.
     Be 21 straipsnyje nustatytų užduočių, suinteresuotųjų
  subjektų
  grupė taip pat atlieka šias užduotis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be 21 straipsnyje nustatytų užduočių, suinteresuotųjų
  šalių
  grupė taip pat atlieka šias užduotis:

šalių

2.
     Be 21 straipsnyje nustatytų užduočių, suinteresuotųjų
  subjektų
  grupė taip pat atlieka šias užduotis:

Pakeitimas 346

Pakeitimas 346

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

111 straipsnio pavadinimas

111 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendradarbiavimas su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru | Bendradarbiavimas su
  Afrikos ir
  Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru
  bei kitomis atitinkamomis agentūromis ir organizacijomis |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendradarbiavimas su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru

Bendradarbiavimas su
  Afrikos ir
  Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru
  bei kitomis atitinkamomis agentūromis ir organizacijomis

Afrikos ir

bei kitomis atitinkamomis agentūromis ir organizacijomis

Pakeitimas 347

Pakeitimas 347

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

111 straipsnio 1 pastraipa

111 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė užtikrina glaudų bendradarbiavimą su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru. | Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė užtikrina glaudų bendradarbiavimą su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru
  , taip pat su atitinkamomis Afrikos agentūromis ir organizacijomis, įskaitant Afrikos ligų kontrolės ir prevencijos centrus, Afrikos Sąjungos regionines ekonomines bendrijas, Afrikos Sąjungos vystymosi agentūros Naujosios Afrikos vystymosi partnerystę (angl. AUDA-NEPAD) ir Afrikos mokslų akademiją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė užtikrina glaudų bendradarbiavimą su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru.

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė užtikrina glaudų bendradarbiavimą su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru
  , taip pat su atitinkamomis Afrikos agentūromis ir organizacijomis, įskaitant Afrikos ligų kontrolės ir prevencijos centrus, Afrikos Sąjungos regionines ekonomines bendrijas, Afrikos Sąjungos vystymosi agentūros Naujosios Afrikos vystymosi partnerystę (angl. AUDA-NEPAD) ir Afrikos mokslų akademiją
  .

, taip pat su atitinkamomis Afrikos agentūromis ir organizacijomis, įskaitant Afrikos ligų kontrolės ir prevencijos centrus, Afrikos Sąjungos regionines ekonomines bendrijas, Afrikos Sąjungos vystymosi agentūros Naujosios Afrikos vystymosi partnerystę (angl. AUDA-NEPAD) ir Afrikos mokslų akademiją

Pakeitimas 348

Pakeitimas 348

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

112 straipsnio 1 pastraipa

112 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai užtikrina, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti ir
  prieinami
  visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl
  tam tikrais atvejais
  darbo programoje nurodomos papildomos naudojimosi pareigos, susijusios su konkrečiais netiesioginiais veiksmais. | Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai užtikrina, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti
  , prieinami
  ir
  įperkami pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir plačiajai
  visuomenei
  , visų pirma gyvenančioms mažų išteklių sąlygomis,
  teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl darbo programoje nurodomos papildomos naudojimosi pareigos, susijusios su konkrečiais netiesioginiais veiksmais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai užtikrina, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti ir
  prieinami
  visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl
  tam tikrais atvejais
  darbo programoje nurodomos papildomos naudojimosi pareigos, susijusios su konkrečiais netiesioginiais veiksmais.

prieinami

tam tikrais atvejais

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai užtikrina, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti
  , prieinami
  ir
  įperkami pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir plačiajai
  visuomenei
  , visų pirma gyvenančioms mažų išteklių sąlygomis,
  teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl darbo programoje nurodomos papildomos naudojimosi pareigos, susijusios su konkrečiais netiesioginiais veiksmais.

, prieinami

įperkami pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir plačiajai

, visų pirma gyvenančioms mažų išteklių sąlygomis,

Pakeitimas 349

Pakeitimas 349

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 1 dalies b punktas

113 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | skatinti kurti saugias, veiksmingas, į žmones orientuotas ir ekonomiškai efektyvias inovacijas,
  kuriomis
  būtų reaguojama į neįgyvendintus strateginius visuomenės sveikatos poreikius, bent penkiais pavyzdžiais parodant galimybę integruoti sveikatos priežiūros produktus ar paslaugas, ir įrodyti, kad tos inovacijos yra tinkamos diegti sveikatos priežiūros sistemose. Susiję projektai turėtų apimti ligų, kurios daro poveikį Sąjungos gyventojams, prevenciją, diagnostiką, gydymą ir (arba) valdymą, įskaitant
  indėlį į
  Europos kovos su vėžiu
  planą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

skatinti kurti saugias, veiksmingas, į žmones orientuotas ir ekonomiškai efektyvias inovacijas,
  kuriomis
  būtų reaguojama į neįgyvendintus strateginius visuomenės sveikatos poreikius, bent penkiais pavyzdžiais parodant galimybę integruoti sveikatos priežiūros produktus ar paslaugas, ir įrodyti, kad tos inovacijos yra tinkamos diegti sveikatos priežiūros sistemose. Susiję projektai turėtų apimti ligų, kurios daro poveikį Sąjungos gyventojams, prevenciją, diagnostiką, gydymą ir (arba) valdymą, įskaitant
  indėlį į
  Europos kovos su vėžiu
  planą
  ;

kuriomis

indėlį į

planą

| b) | skatinti kurti saugias, veiksmingas, į žmones orientuotas
  , įperkamas pacientams
  ir
  sveikatos priežiūros sistemoms,
  ekonomiškai efektyvias inovacijas,
  produktus ir gydymo būdus, kuriais
  būtų reaguojama į neįgyvendintus strateginius visuomenės sveikatos poreikius, bent penkiais pavyzdžiais parodant galimybę integruoti sveikatos priežiūros produktus ar paslaugas, ir įrodyti, kad tos inovacijos yra tinkamos diegti sveikatos priežiūros sistemose. Susiję projektai turėtų apimti ligų, kurios daro poveikį Sąjungos gyventojams,
  stebėjimą,
  prevenciją, diagnostiką, gydymą ir (arba) valdymą, įskaitant
  kovą su vėžiu užtikrinant sinergiją su
  Europos kovos su vėžiu
  planu ir remiant Europos vėžio instituto ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano sukūrimą
  ; |
| --- | --- |

b)

skatinti kurti saugias, veiksmingas, į žmones orientuotas
  , įperkamas pacientams
  ir
  sveikatos priežiūros sistemoms,
  ekonomiškai efektyvias inovacijas,
  produktus ir gydymo būdus, kuriais
  būtų reaguojama į neįgyvendintus strateginius visuomenės sveikatos poreikius, bent penkiais pavyzdžiais parodant galimybę integruoti sveikatos priežiūros produktus ar paslaugas, ir įrodyti, kad tos inovacijos yra tinkamos diegti sveikatos priežiūros sistemose. Susiję projektai turėtų apimti ligų, kurios daro poveikį Sąjungos gyventojams,
  stebėjimą,
  prevenciją, diagnostiką, gydymą ir (arba) valdymą, įskaitant
  kovą su vėžiu užtikrinant sinergiją su
  Europos kovos su vėžiu
  planu ir remiant Europos vėžio instituto ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano sukūrimą
  ;

, įperkamas pacientams

sveikatos priežiūros sistemoms,

produktus ir gydymo būdus, kuriais

stebėjimą,

kovą su vėžiu užtikrinant sinergiją su

planu ir remiant Europos vėžio instituto ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano sukūrimą

Pakeitimas 350

Pakeitimas 350

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 1 dalies c punktas

113 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | skatinti tarpsektorines sveikatos inovacijas, skirtas pasaulio mastu konkurencingai Europos sveikatos pramonei, ir padėti siekti naujosios Europos pramonės strategijos ir Europos vaistų strategijos tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

skatinti tarpsektorines sveikatos inovacijas, skirtas pasaulio mastu konkurencingai Europos sveikatos pramonei, ir padėti siekti naujosios Europos pramonės strategijos ir Europos vaistų strategijos tikslų.

| c) | skatinti tarpsektorines sveikatos inovacijas, skirtas pasaulio mastu konkurencingai Europos sveikatos pramonei, ir padėti siekti naujosios Europos pramonės strategijos
  , įskaitant jos atnaujinimą,
  ir Europos vaistų strategijos tikslų. |
| --- | --- |

c)

skatinti tarpsektorines sveikatos inovacijas, skirtas pasaulio mastu konkurencingai Europos sveikatos pramonei, ir padėti siekti naujosios Europos pramonės strategijos
  , įskaitant jos atnaujinimą,
  ir Europos vaistų strategijos tikslų.

, įskaitant jos atnaujinimą,

Pakeitimas 351

Pakeitimas 351

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 2 dalies a punktas

113 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | padėti geriau suprasti sveikatą lemiančius veiksnius ir prioritetines susirgimų sritis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

padėti geriau suprasti sveikatą lemiančius veiksnius ir prioritetines susirgimų sritis;

| a) | padėti geriau suprasti sveikatą lemiančius veiksnius
  , nepatenkintus medicininius poreikius, pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms, infekcines ir retąsias ligas, įskaitant socialinius ir ekonominius bei aplinkos veiksnius, turinčius įtakos asmens sveikatos būklei,
  ir prioritetines susirgimų sritis; |
| --- | --- |

a)

padėti geriau suprasti sveikatą lemiančius veiksnius
  , nepatenkintus medicininius poreikius, pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms, infekcines ir retąsias ligas, įskaitant socialinius ir ekonominius bei aplinkos veiksnius, turinčius įtakos asmens sveikatos būklei,
  ir prioritetines susirgimų sritis;

, nepatenkintus medicininius poreikius, pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms, infekcines ir retąsias ligas, įskaitant socialinius ir ekonominius bei aplinkos veiksnius, turinčius įtakos asmens sveikatos būklei,

Pakeitimas 352

Pakeitimas 352

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 2 dalies b punktas

113 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | integruoti nenuoseklias sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pastangas, sutelkiant sveikatos pramonės sektorius ir
  kitas suinteresuotąsias šalis
  ir daugiausia dėmesio skiriant nepatenkintiems visuomenės sveikatos poreikiams, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti priemones, platformas, technologijas bei procesus ir tobulinti duomenis ir taip gerinti ligų prognozę, prevenciją, plitimo stabdymą, diagnozę, gydymą ir valdymą, tenkinant galutinių vartotojų poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

integruoti nenuoseklias sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pastangas, sutelkiant sveikatos pramonės sektorius ir
  kitas suinteresuotąsias šalis
  ir daugiausia dėmesio skiriant nepatenkintiems visuomenės sveikatos poreikiams, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti priemones, platformas, technologijas bei procesus ir tobulinti duomenis ir taip gerinti ligų prognozę, prevenciją, plitimo stabdymą, diagnozę, gydymą ir valdymą, tenkinant galutinių vartotojų poreikius;

kitas suinteresuotąsias šalis

| b) | integruoti nenuoseklias sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pastangas, sutelkiant sveikatos pramonės sektorius ir
  kitus suinteresuotuosius subjektus
  ir daugiausia dėmesio skiriant nepatenkintiems visuomenės sveikatos poreikiams, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti priemones, platformas, technologijas bei procesus ir tobulinti duomenis ir taip gerinti ligų prognozę, prevenciją, plitimo stabdymą, diagnozę, gydymą ir valdymą, tenkinant
  pacientų ir
  galutinių vartotojų poreikius
  ir įveikiant rinkos nepakankamumą dėl nepatenkintų medicinos poreikių
  ; |
| --- | --- |

b)

integruoti nenuoseklias sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pastangas, sutelkiant sveikatos pramonės sektorius ir
  kitus suinteresuotuosius subjektus
  ir daugiausia dėmesio skiriant nepatenkintiems visuomenės sveikatos poreikiams, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti priemones, platformas, technologijas bei procesus ir tobulinti duomenis ir taip gerinti ligų prognozę, prevenciją, plitimo stabdymą, diagnozę, gydymą ir valdymą, tenkinant
  pacientų ir
  galutinių vartotojų poreikius
  ir įveikiant rinkos nepakankamumą dėl nepatenkintų medicinos poreikių
  ;

kitus suinteresuotuosius subjektus

pacientų ir

ir įveikiant rinkos nepakankamumą dėl nepatenkintų medicinos poreikių

Pakeitimas 353

Pakeitimas 353

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 2 dalies d punktas

113 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | išnaudoti visas skaitmeninimo ir keitimosi duomenimis sveikatos priežiūros srityje galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

išnaudoti visas skaitmeninimo ir keitimosi duomenimis sveikatos priežiūros srityje galimybes;

| d) | išnaudoti visas skaitmeninimo ir keitimosi duomenimis sveikatos priežiūros srityje galimybes
  , užtikrinant sinergiją su tokiomis iniciatyvomis kaip Europos sveikatos duomenų erdvė, kartu laikantis duomenų apsaugos principų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725

   (1a); |
| --- | --- |

d)

išnaudoti visas skaitmeninimo ir keitimosi duomenimis sveikatos priežiūros srityje galimybes
  , užtikrinant sinergiją su tokiomis iniciatyvomis kaip Europos sveikatos duomenų erdvė, kartu laikantis duomenų apsaugos principų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725

   (1a);

, užtikrinant sinergiją su tokiomis iniciatyvomis kaip Europos sveikatos duomenų erdvė, kartu laikantis duomenų apsaugos principų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725

1a

Pakeitimas 354

Pakeitimas 354

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

113 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | stiprinti Europos retųjų ligų mokslinius tyrimus ir plėtoti sinergiją su kitomis iniciatyvomis šioje srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

stiprinti Europos retųjų ligų mokslinius tyrimus ir plėtoti sinergiją su kitomis iniciatyvomis šioje srityje.

stiprinti Europos retųjų ligų mokslinius tyrimus ir plėtoti sinergiją su kitomis iniciatyvomis šioje srityje.

Pakeitimas 355

Pakeitimas 355

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

114 straipsnio 1 pastraipos a punktas

114 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skatina glaudų ir ilgalaikį Sąjungos, kitų narių, prisidedančių partnerių ir kitų su sveikatos priežiūra susijusių suinteresuotųjų
  šalių
  , pvz., kitų susijusių pramonės šakų, sveikatos priežiūros institucijų (pvz., reguliavimo įstaigų, sveikatos technologijų vertinimo įstaigų ir mokėtojų), pacientų organizacijų, sveikatos priežiūros specialistų ir paslaugų teikėjų bei akademinės bendruomenės, bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

skatina glaudų ir ilgalaikį Sąjungos, kitų narių, prisidedančių partnerių ir kitų su sveikatos priežiūra susijusių suinteresuotųjų
  šalių
  , pvz., kitų susijusių pramonės šakų, sveikatos priežiūros institucijų (pvz., reguliavimo įstaigų, sveikatos technologijų vertinimo įstaigų ir mokėtojų), pacientų organizacijų, sveikatos priežiūros specialistų ir paslaugų teikėjų bei akademinės bendruomenės, bendradarbiavimą;

šalių

| a) | skatina glaudų ir ilgalaikį Sąjungos, kitų narių, prisidedančių partnerių ir kitų su sveikatos priežiūra susijusių suinteresuotųjų
  subjektų
  , pvz., kitų susijusių pramonės šakų, sveikatos priežiūros institucijų (pvz., reguliavimo įstaigų, sveikatos technologijų vertinimo įstaigų ir mokėtojų), pacientų organizacijų, sveikatos priežiūros specialistų ir paslaugų teikėjų bei akademinės bendruomenės
  ir pilietinės visuomenės organizacijų
  , bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

a)

skatina glaudų ir ilgalaikį Sąjungos, kitų narių, prisidedančių partnerių ir kitų su sveikatos priežiūra susijusių suinteresuotųjų
  subjektų
  , pvz., kitų susijusių pramonės šakų, sveikatos priežiūros institucijų (pvz., reguliavimo įstaigų, sveikatos technologijų vertinimo įstaigų ir mokėtojų), pacientų organizacijų, sveikatos priežiūros specialistų ir paslaugų teikėjų bei akademinės bendruomenės
  ir pilietinės visuomenės organizacijų
  , bendradarbiavimą;

subjektų

ir pilietinės visuomenės organizacijų

Pakeitimas 356

Pakeitimas 356

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

114 straipsnio 1 pastraipos c punktas

114 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrina, kad
  visos suinteresuotosios šalys
  turėtų galimybę siūlyti sritis, kuriose ateityje būtų skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrina, kad
  visos suinteresuotosios šalys
  turėtų galimybę siūlyti sritis, kuriose ateityje būtų skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus;

visos suinteresuotosios šalys

| c) | užtikrina, kad
  visi suinteresuotieji subjektai
  turėtų galimybę siūlyti sritis, kuriose ateityje būtų skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus
  pagrįstus reguliariomis atviromis konsultacijomis ir metinio suinteresuotųjų subjektų forumo posėdžio organizavimu
  ; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad
  visi suinteresuotieji subjektai
  turėtų galimybę siūlyti sritis, kuriose ateityje būtų skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus
  pagrįstus reguliariomis atviromis konsultacijomis ir metinio suinteresuotųjų subjektų forumo posėdžio organizavimu
  ;

visi suinteresuotieji subjektai

pagrįstus reguliariomis atviromis konsultacijomis ir metinio suinteresuotųjų subjektų forumo posėdžio organizavimu

Pakeitimas 357

Pakeitimas 357

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

114 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

114 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | užtikrina, kad paramos gavėjai įsipareigotų laikytis prieigos, veiksmingumo, įperkamumo ir prieinamumo principų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

užtikrina, kad paramos gavėjai įsipareigotų laikytis prieigos, veiksmingumo, įperkamumo ir prieinamumo principų;

užtikrina, kad paramos gavėjai įsipareigotų laikytis prieigos, veiksmingumo, įperkamumo ir prieinamumo principų;

Pakeitimas 358

Pakeitimas 358

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

114 straipsnio 1 pastraipos d punktas

114 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | nuolat peržiūri Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atlieka reikalingus pakeitimus, atsižvelgdama į jos įgyvendinimo metu pasiektus mokslo laimėjimus arba naujus visuomenės sveikatos poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

nuolat peržiūri Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atlieka reikalingus pakeitimus, atsižvelgdama į jos įgyvendinimo metu pasiektus mokslo laimėjimus arba naujus visuomenės sveikatos poreikius;

| d) | nuolat peržiūri Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atlieka reikalingus pakeitimus, atsižvelgdama į jos įgyvendinimo metu pasiektus mokslo laimėjimus arba naujus visuomenės sveikatos poreikius
  ir ekstremaliąsias situacijas, bendradarbiaudama su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientų asociacijomis bei inovacijų specialistų grupe
  ; |
| --- | --- |

d)

nuolat peržiūri Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atlieka reikalingus pakeitimus, atsižvelgdama į jos įgyvendinimo metu pasiektus mokslo laimėjimus arba naujus visuomenės sveikatos poreikius
  ir ekstremaliąsias situacijas, bendradarbiaudama su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientų asociacijomis bei inovacijų specialistų grupe
  ;

ir ekstremaliąsias situacijas, bendradarbiaudama su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientų asociacijomis bei inovacijų specialistų grupe

Pakeitimas 359

Pakeitimas 359

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

114 straipsnio 1 pastraipos e punktas

114 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | skelbia informaciją apie projektus, įskaitant informaciją apie dalyvaujančiuosius subjektus, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą ir kiekvieno dalyvio įsipareigotus sumokėti nepiniginius įnašus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

skelbia informaciją apie projektus, įskaitant informaciją apie dalyvaujančiuosius subjektus, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą ir kiekvieno dalyvio įsipareigotus sumokėti nepiniginius įnašus;

| e) | laiku
  skelbia informaciją apie projektus, įskaitant informaciją apie dalyvaujančiuosius subjektus, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą ir kiekvieno dalyvio įsipareigotus sumokėti nepiniginius įnašus; |
| --- | --- |

e)

laiku
  skelbia informaciją apie projektus, įskaitant informaciją apie dalyvaujančiuosius subjektus, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą ir kiekvieno dalyvio įsipareigotus sumokėti nepiniginius įnašus;

laiku

Pakeitimas 360

Pakeitimas 360

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

114 straipsnio 1 pastraipos f punktas

114 straipsnio 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | reguliariai palaiko ryšius, įskaitant bent vieną metinį posėdį, su interesų grupėmis ir
  suinteresuotosiomis šalimis
  , kad būtų užtikrintas Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos atvirumas ir skaidrumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

reguliariai palaiko ryšius, įskaitant bent vieną metinį posėdį, su interesų grupėmis ir
  suinteresuotosiomis šalimis
  , kad būtų užtikrintas Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos atvirumas ir skaidrumas;

suinteresuotosiomis šalimis

| f) | reguliariai palaiko ryšius, įskaitant bent vieną metinį posėdį, su interesų grupėmis ir
  suinteresuotaisiais subjektais
  , kad būtų užtikrintas Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos
  įtraukumas,
  atvirumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

f)

reguliariai palaiko ryšius, įskaitant bent vieną metinį posėdį, su interesų grupėmis ir
  suinteresuotaisiais subjektais
  , kad būtų užtikrintas Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos
  įtraukumas,
  atvirumas ir skaidrumas;

suinteresuotaisiais subjektais

įtraukumas,

Pakeitimas 361

Pakeitimas 361

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

115 straipsnio 1 pastraipos b punktas

115 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Europos radiologinės, elektromedicininės ir sveikatos priežiūros IT pramonės koordinavimo komitetas (COCIR), Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija, asociacijos „EuropaBio“ ir „MedTech Europe“, taip pat grupė „VaccinesEurope“, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo atitinkamus sprendimus besąlygiškai prisijungti prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Europos radiologinės, elektromedicininės ir sveikatos priežiūros IT pramonės koordinavimo komitetas (COCIR), Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija, asociacijos „EuropaBio“ ir „MedTech Europe“, taip pat grupė „VaccinesEurope“, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo atitinkamus sprendimus besąlygiškai prisijungti prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės;

| b) | Europos radiologinės, elektromedicininės ir sveikatos priežiūros IT pramonės koordinavimo komitetas (COCIR), Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija, asociacijos „EuropaBio“ ir „MedTech Europe“, taip pat grupė „VaccinesEurope“, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo atitinkamus sprendimus besąlygiškai prisijungti prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ; |
| --- | --- |

b)

Europos radiologinės, elektromedicininės ir sveikatos priežiūros IT pramonės koordinavimo komitetas (COCIR), Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija, asociacijos „EuropaBio“ ir „MedTech Europe“, taip pat grupė „VaccinesEurope“, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo atitinkamus sprendimus besąlygiškai prisijungti prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ;

, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 362

Pakeitimas 362

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

117 straipsnio 5 dalis

117 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Išlaidos, patirtos vykdant netiesioginius veiksmus kitose nei programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės trečiosiose valstybėse, turi būti pagrįstos ir susijusios su 113 straipsnyje nustatytais tikslais. Jos neturi viršyti 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti, kuriuos Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu teikia kiti nei Sąjunga nariai ir prisidedantys partneriai. Išlaidos, viršijančios 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu, nelaikomos nepiniginiais įnašais veiklos išlaidoms padengti. | 5.   Išlaidos, patirtos vykdant netiesioginius veiksmus kitose nei programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės trečiosiose valstybėse, turi būti pagrįstos ir susijusios su 113 straipsnyje nustatytais tikslais
  ir turėti teigiamą išorinį poveikį Sąjungai
  . Jos neturi viršyti 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti, kuriuos Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu teikia kiti nei Sąjunga nariai ir prisidedantys partneriai. Išlaidos, viršijančios 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu, nelaikomos nepiniginiais įnašais veiklos išlaidoms padengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Išlaidos, patirtos vykdant netiesioginius veiksmus kitose nei programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės trečiosiose valstybėse, turi būti pagrįstos ir susijusios su 113 straipsnyje nustatytais tikslais. Jos neturi viršyti 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti, kuriuos Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu teikia kiti nei Sąjunga nariai ir prisidedantys partneriai. Išlaidos, viršijančios 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu, nelaikomos nepiniginiais įnašais veiklos išlaidoms padengti.

5.   Išlaidos, patirtos vykdant netiesioginius veiksmus kitose nei programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės trečiosiose valstybėse, turi būti pagrįstos ir susijusios su 113 straipsnyje nustatytais tikslais
  ir turėti teigiamą išorinį poveikį Sąjungai
  . Jos neturi viršyti 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti, kuriuos Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu teikia kiti nei Sąjunga nariai ir prisidedantys partneriai. Išlaidos, viršijančios 20 proc. nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos programos lygmeniu, nelaikomos nepiniginiais įnašais veiklos išlaidoms padengti.

Pakeitimas 363

Pakeitimas 363

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

118 straipsnio 2 dalis

118 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Prireikus į projektų pasiūlymus įtraukiamas su
  jais susijusios papildomos veiklos planas
  . Išlaidos, susijusios su tokia konkretaus projekto papildoma veikla, turi būti patirtos laikotarpiu nuo pasiūlymo pateikimo dienos iki dienos, kurią sueina
  dveji
  metai, skaičiuojant nuo netiesioginio veiksmo pabaigos dienos. | 2.   Prireikus į projektų pasiūlymus įtraukiamas
  planas, kuriame kiekybiškai įvertinama
  su
  ja susijusi papildoma veikla
  . Išlaidos, susijusios su tokia konkretaus projekto papildoma veikla, turi būti patirtos laikotarpiu nuo pasiūlymo pateikimo dienos iki dienos, kurią sueina
  treji
  metai, skaičiuojant nuo netiesioginio veiksmo pabaigos dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Prireikus į projektų pasiūlymus įtraukiamas su
  jais susijusios papildomos veiklos planas
  . Išlaidos, susijusios su tokia konkretaus projekto papildoma veikla, turi būti patirtos laikotarpiu nuo pasiūlymo pateikimo dienos iki dienos, kurią sueina
  dveji
  metai, skaičiuojant nuo netiesioginio veiksmo pabaigos dienos.

2.   Prireikus į projektų pasiūlymus įtraukiamas
  planas, kuriame kiekybiškai įvertinama
  su
  ja susijusi papildoma veikla
  . Išlaidos, susijusios su tokia konkretaus projekto papildoma veikla, turi būti patirtos laikotarpiu nuo pasiūlymo pateikimo dienos iki dienos, kurią sueina
  treji
  metai, skaičiuojant nuo netiesioginio veiksmo pabaigos dienos.

Pakeitimas 364

Pakeitimas 364

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

119 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

119 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba;

nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba;

Pakeitimas 365

Pakeitimas 365

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 1 dalis

122 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Inovacijų specialistų grupė
  pataria
  valdybai klausimais, susijusiais su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla,
  taikant 19 straipsnį
  . | 1.   
  Remdamasi mokslinės patariamosios tarybos nuomonėmis, nurodytomis 19 straipsnyje,
  Inovacijų specialistų grupė
  gali toliau patarti
  valdybai klausimais, susijusiais su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla,
  ir kitais strateginiais klausimais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Inovacijų specialistų grupė
  pataria
  valdybai klausimais, susijusiais su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla,
  taikant 19 straipsnį
  .

1.   
  Remdamasi mokslinės patariamosios tarybos nuomonėmis, nurodytomis 19 straipsnyje,
  Inovacijų specialistų grupė
  gali toliau patarti
  valdybai klausimais, susijusiais su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla,
  ir kitais strateginiais klausimais
  .

Pakeitimas 366

Pakeitimas 366

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

122 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Inovacijų specialistų grupę sudaro šie
  nuolatiniai grupės
  nariai: | 2.   Inovacijų specialistų grupę sudaro šie nariai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Inovacijų specialistų grupę sudaro šie
  nuolatiniai grupės
  nariai:

2.   Inovacijų specialistų grupę sudaro šie nariai:

Pakeitimas 367

Pakeitimas 367

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 2 dalies d punktas

122 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | du
  mokslininkų bendruomenės atstovai
  , kuriuos po atviro atrankos proceso pagal 19 straipsnio 4 dalį skiria valdyba
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

du
  mokslininkų bendruomenės atstovai
  , kuriuos po atviro atrankos proceso pagal 19 straipsnio 4 dalį skiria valdyba
  ;

du

, kuriuos po atviro atrankos proceso pagal 19 straipsnio 4 dalį skiria valdyba

| d) | keturi
  mokslininkų bendruomenės atstovai; |
| --- | --- |

d)

keturi
  mokslininkų bendruomenės atstovai;

keturi

Pakeitimas 368

Pakeitimas 368

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 2 dalies e punktas

122 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | iki šešių nuolatinių grupės narių, kuriuos po atviro atrankos proceso pagal 19 straipsnio 4 dalį skiria valdyba
  ,
  visų pirma užtikrindama tinkamą
  sveikatos priežiūros veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų
  šalių
  , visų pirma viešojo sektoriaus, pacientų ir galutinių naudotojų
  , atstovavimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

iki šešių nuolatinių grupės narių, kuriuos po atviro atrankos proceso pagal 19 straipsnio 4 dalį skiria valdyba
  ,
  visų pirma užtikrindama tinkamą
  sveikatos priežiūros veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų
  šalių
  , visų pirma viešojo sektoriaus, pacientų ir galutinių naudotojų
  , atstovavimą
  ;

iki šešių nuolatinių grupės narių, kuriuos po atviro atrankos proceso pagal 19 straipsnio 4 dalį skiria valdyba

visų pirma užtikrindama tinkamą

šalių

, atstovavimą

| e) | šeši
  sveikatos priežiūros veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų
  subjektų
  , visų pirma viešojo sektoriaus, pacientų ir galutinių naudotojų
  , atstovai
  ,
  kuriuos po atviro ir skaidraus atrankos proceso pagal 19 straipsnio 2 ir 4 dalis skiria valdyba
  ; |
| --- | --- |

e)

šeši
  sveikatos priežiūros veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų
  subjektų
  , visų pirma viešojo sektoriaus, pacientų ir galutinių naudotojų
  , atstovai
  ,
  kuriuos po atviro ir skaidraus atrankos proceso pagal 19 straipsnio 2 ir 4 dalis skiria valdyba
  ;

šeši

subjektų

, atstovai

kuriuos po atviro ir skaidraus atrankos proceso pagal 19 straipsnio 2 ir 4 dalis skiria valdyba

Pakeitimas 369

Pakeitimas 369

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

122 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams atstovaujantys
  grupės nariai prireikus gali skirti ad hoc grupės narius konkretiems klausimams aptarti. Kiekvienam posėdžiui jie kartu gali paskirti ne daugiau kaip šešis ad hoc grupės narius. | Inovacijų specialistų
  grupės nariai prireikus gali skirti ad hoc grupės narius konkretiems klausimams aptarti. Kiekvienam posėdžiui jie kartu gali paskirti ne daugiau kaip šešis ad hoc grupės narius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams atstovaujantys
  grupės nariai prireikus gali skirti ad hoc grupės narius konkretiems klausimams aptarti. Kiekvienam posėdžiui jie kartu gali paskirti ne daugiau kaip šešis ad hoc grupės narius.

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams atstovaujantys

ad hoc

ad hoc

Inovacijų specialistų
  grupės nariai prireikus gali skirti ad hoc grupės narius konkretiems klausimams aptarti. Kiekvienam posėdžiui jie kartu gali paskirti ne daugiau kaip šešis ad hoc grupės narius.

Inovacijų specialistų

ad hoc

ad hoc

Pakeitimas 370

Pakeitimas 370

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

122 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Grupės nariai, atstovaujantys Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams,

  ad hoc grupės narius bendru sutarimu skiria nustatytam laikotarpiui. Apie savo sprendimus jie praneša programų biurui ir kitiems nuolatiniams grupės nariams. | Inovacijų specialistų grupės nariai

  ad hoc grupės narius bendru sutarimu skiria nustatytam laikotarpiui. Apie savo sprendimus jie praneša programų biurui ir kitiems nuolatiniams grupės nariams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Grupės nariai, atstovaujantys Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams,

  ad hoc grupės narius bendru sutarimu skiria nustatytam laikotarpiui. Apie savo sprendimus jie praneša programų biurui ir kitiems nuolatiniams grupės nariams.

Grupės nariai, atstovaujantys Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams,

ad hoc

Inovacijų specialistų grupės nariai

  ad hoc grupės narius bendru sutarimu skiria nustatytam laikotarpiui. Apie savo sprendimus jie praneša programų biurui ir kitiems nuolatiniams grupės nariams.

Inovacijų specialistų grupės nariai

ad hoc

Pakeitimas 371

Pakeitimas 371

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 3 a dalis (nauja)

122 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Inovacijų specialistų grupei padeda nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba, visų pirma teikdama konsultacijas mokslinių, strateginių ir technologinių prioritetų, susijusių su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslais, klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Inovacijų specialistų grupei padeda nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba, visų pirma teikdama konsultacijas mokslinių, strateginių ir technologinių prioritetų, susijusių su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslais, klausimais.

Pakeitimas 372

Pakeitimas 372

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 4 dalies a punktas

122 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | mokslinių prioritetų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

mokslinių prioritetų;

| a) | mokslinių prioritetų
  , remiantis nepriklausomos mokslinės patariamosios tarybos gautomis rekomendacijomis
  ; |
| --- | --- |

a)

mokslinių prioritetų
  , remiantis nepriklausomos mokslinės patariamosios tarybos gautomis rekomendacijomis
  ;

, remiantis nepriklausomos mokslinės patariamosios tarybos gautomis rekomendacijomis

Pakeitimas 373

Pakeitimas 373

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 4 dalies e punktas

122 straipsnio 4 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | sąveikos su kita programos „Europos horizontas“ veikla, įskaitant kitas Europos partnerystes, taip pat kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir nacionalinėmis finansavimo programomis kūrimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

sąveikos su kita programos „Europos horizontas“ veikla, įskaitant kitas Europos partnerystes, taip pat kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir nacionalinėmis finansavimo programomis kūrimo.

| e) | sąveikos su kita programos „Europos horizontas“ veikla, įskaitant kitas Europos partnerystes
  ir misijas, visų pirma su Visuotinės sveikatos bendrąja įmone
  , taip pat kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir nacionalinėmis finansavimo programomis kūrimo. |
| --- | --- |

e)

sąveikos su kita programos „Europos horizontas“ veikla, įskaitant kitas Europos partnerystes
  ir misijas, visų pirma su Visuotinės sveikatos bendrąja įmone
  , taip pat kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir nacionalinėmis finansavimo programomis kūrimo.

ir misijas, visų pirma su Visuotinės sveikatos bendrąja įmone

Pakeitimas 374

Pakeitimas 374

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 4 dalies e a punktas (naujas)

122 straipsnio 4 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | projektų rezultatų visuomeninio įsisavinimo, prieinamumo ir įperkamumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

projektų rezultatų visuomeninio įsisavinimo, prieinamumo ir įperkamumo;

projektų rezultatų visuomeninio įsisavinimo, prieinamumo ir įperkamumo;

Pakeitimas 375

Pakeitimas 375

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 5 dalis

122 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Inovacijų specialistų
  grupei pirmininkauja vykdomasis direktorius
  . Tinkamai pagrįstais atvejais
  vykdomasis direktorius
  gali
  paskirti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės programų biuro vyresnįjį darbuotoją
  , kuris jo vardu pirmininkautų inovacijų specialistų grupei. | 5.   
  Nuolatiniai
  inovacijų specialistų
  grupės atstovai išrenka pirmininką iš savo narių pagal 19 straipsnio 5 dalį
  . Tinkamai pagrįstais atvejais
  inovacijų specialistų grupės pirmininkas
  gali
  išimties tvarka iš mokslininkų bendruomenei atstovaujančių narių paskirti kitą inovacijų specialistų grupės narį
  , kuris jo vardu pirmininkautų inovacijų specialistų grupei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Inovacijų specialistų
  grupei pirmininkauja vykdomasis direktorius
  . Tinkamai pagrįstais atvejais
  vykdomasis direktorius
  gali
  paskirti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės programų biuro vyresnįjį darbuotoją
  , kuris jo vardu pirmininkautų inovacijų specialistų grupei.

5.   
  Nuolatiniai
  inovacijų specialistų
  grupės atstovai išrenka pirmininką iš savo narių pagal 19 straipsnio 5 dalį
  . Tinkamai pagrįstais atvejais
  inovacijų specialistų grupės pirmininkas
  gali
  išimties tvarka iš mokslininkų bendruomenei atstovaujančių narių paskirti kitą inovacijų specialistų grupės narį
  , kuris jo vardu pirmininkautų inovacijų specialistų grupei.

Pakeitimas 376

Pakeitimas 376

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 6 dalis

122 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Teikdami 19 straipsnio 8 dalyje nurodytą ataskaitą, grupės nariai
  , atstovaujantys Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams,
  po diskusijų su visais posėdyje dalyvaujančiais grupės nariais bendru sutarimu priima pasiūlymus dėl 4 dalyje nurodytų klausimų. Nepasiekus bendro sutarimo, pirmininkas apie padėtį praneša valdybai. Kiekvienas grupės narys ataskaitoje gali pareikšti skirtingą nuomonę. | 6.   Teikdami 19 straipsnio 8 dalyje nurodytą ataskaitą,
  inovacijų specialistų
  grupės nariai po diskusijų su visais posėdyje dalyvaujančiais grupės nariais bendru sutarimu priima pasiūlymus dėl 4 dalyje nurodytų klausimų. Nepasiekus bendro sutarimo, pirmininkas apie padėtį praneša valdybai. Kiekvienas
  inovacijų specialistų
  grupės narys ataskaitoje gali pareikšti skirtingą nuomonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Teikdami 19 straipsnio 8 dalyje nurodytą ataskaitą, grupės nariai
  , atstovaujantys Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariams,
  po diskusijų su visais posėdyje dalyvaujančiais grupės nariais bendru sutarimu priima pasiūlymus dėl 4 dalyje nurodytų klausimų. Nepasiekus bendro sutarimo, pirmininkas apie padėtį praneša valdybai. Kiekvienas grupės narys ataskaitoje gali pareikšti skirtingą nuomonę.

6.   Teikdami 19 straipsnio 8 dalyje nurodytą ataskaitą,
  inovacijų specialistų
  grupės nariai po diskusijų su visais posėdyje dalyvaujančiais grupės nariais bendru sutarimu priima pasiūlymus dėl 4 dalyje nurodytų klausimų. Nepasiekus bendro sutarimo, pirmininkas apie padėtį praneša valdybai. Kiekvienas
  inovacijų specialistų
  grupės narys ataskaitoje gali pareikšti skirtingą nuomonę.

Pakeitimas 377

Pakeitimas 377

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 7 dalis

122 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Inovacijų specialistų grupė eilinius posėdžius rengia bent du kartus per metus. Komisijai atstovaujantiems grupės nariams arba
  daugumai grupės narių, atstovaujančių kitiems
  nei Sąjunga
  nariams,
  paprašius, ji gali sušaukti neeilinius posėdžius. | 7.   Inovacijų specialistų grupė eilinius posėdžius rengia bent du kartus per metus. Komisijai atstovaujantiems grupės nariams arba
  ne mažiau kaip ketvirtadaliui jos kitų
  nei Sąjunga
  narių
  paprašius, ji gali sušaukti neeilinius posėdžius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Inovacijų specialistų grupė eilinius posėdžius rengia bent du kartus per metus. Komisijai atstovaujantiems grupės nariams arba
  daugumai grupės narių, atstovaujančių kitiems
  nei Sąjunga
  nariams,
  paprašius, ji gali sušaukti neeilinius posėdžius.

7.   Inovacijų specialistų grupė eilinius posėdžius rengia bent du kartus per metus. Komisijai atstovaujantiems grupės nariams arba
  ne mažiau kaip ketvirtadaliui jos kitų
  nei Sąjunga
  narių
  paprašius, ji gali sušaukti neeilinius posėdžius.

Pakeitimas 378

Pakeitimas 378

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 8 dalis

122 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Inovacijų specialistų grupės nariai keičiasi svarbia informacija ir aptaria savo sumanymus prieš posėdžius bet kokia tinkama forma. Prireikus jie derina savo veiklą su bet kurios kitos patariamosios grupės veikla. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Inovacijų specialistų grupės nariai keičiasi svarbia informacija ir aptaria savo sumanymus prieš posėdžius bet kokia tinkama forma. Prireikus jie derina savo veiklą su bet kurios kitos patariamosios grupės veikla.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 379

Pakeitimas 379

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 8 a dalis (nauja)

122 straipsnio 8 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Inovacijų specialistų grupės nariai skiriami atsižvelgiant į jų kompetenciją ir patirtį, siekiant užtikrinti mokslu ir sveikatos poreikiais pagrįstų rekomendacijų teikimą bendrajai įmonei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a.
     
  Inovacijų specialistų grupės nariai skiriami atsižvelgiant į jų kompetenciją ir patirtį, siekiant užtikrinti mokslu ir sveikatos poreikiais pagrįstų rekomendacijų teikimą bendrajai įmonei.

Pakeitimas 380

Pakeitimas 380

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 straipsnio 8 b dalis (nauja)

122 straipsnio 8 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Suinteresuotųjų subjektų grupė reguliariai rengia atviras viešas konsultacijas, be kita ko, dėl planuojamų iniciatyvų, propaguoja tarptautinį bendradarbiavimą, skatina mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų panaudojimą ir skatina bendradarbiavimą bei sinergijos su kitomis Sąjungos ir pasaulinėmis iniciatyvomis kūrimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8b.
     
  Suinteresuotųjų subjektų grupė reguliariai rengia atviras viešas konsultacijas, be kita ko, dėl planuojamų iniciatyvų, propaguoja tarptautinį bendradarbiavimą, skatina mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų panaudojimą ir skatina bendradarbiavimą bei sinergijos su kitomis Sąjungos ir pasaulinėmis iniciatyvomis kūrimą.

Pakeitimas 381

Pakeitimas 381

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

122 a straipsnis (naujas)

122 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 122a straipsnis |
| | Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba |
| | Be 19 straipsnyje nustatytų užduočių nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba taip pat atlieka šias užduotis: |
| | a) | teikia nuomonę dėl mokslinių, strateginių ir technologinių bei inovacijų prioritetų, kuriuos turi įgyvendinti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ir vėlesnėse darbo programose arba kitame lygiaverčiame dokumente, atsižvelgiant į gretimų sektorių poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

122a straipsnis

122a straipsnis

Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba

Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba

Be 19 straipsnyje nustatytų užduočių nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba taip pat atlieka šias užduotis:

Be 19 straipsnyje nustatytų užduočių nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba taip pat atlieka šias užduotis:

a)

a)

teikia nuomonę dėl mokslinių, strateginių ir technologinių bei inovacijų prioritetų, kuriuos turi įgyvendinti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ir vėlesnėse darbo programose arba kitame lygiaverčiame dokumente, atsižvelgiant į gretimų sektorių poreikius;

teikia nuomonę dėl mokslinių, strateginių ir technologinių bei inovacijų prioritetų, kuriuos turi įgyvendinti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ir vėlesnėse darbo programose arba kitame lygiaverčiame dokumente, atsižvelgiant į gretimų sektorių poreikius;

| b) | teikia pasiūlymus, siekiant užtikrinti konkrečią sinergiją tarp Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės ir programų, politikos priemonių ir sektorių, su kuriais, kaip manoma, sinergija teikia pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

b)

b)

teikia pasiūlymus, siekiant užtikrinti konkrečią sinergiją tarp Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės ir programų, politikos priemonių ir sektorių, su kuriais, kaip manoma, sinergija teikia pridėtinę vertę;

teikia pasiūlymus, siekiant užtikrinti konkrečią sinergiją tarp Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės ir programų, politikos priemonių ir sektorių, su kuriais, kaip manoma, sinergija teikia pridėtinę vertę;

| c) | teikia valdybai konsultacijas mokslinės kompetencijos skatinimo strategijų klausimais; |
| --- | --- |

c)

c)

teikia valdybai konsultacijas mokslinės kompetencijos skatinimo strategijų klausimais;

teikia valdybai konsultacijas mokslinės kompetencijos skatinimo strategijų klausimais;

| d) | teikia nuomonę inovacijų specialistų grupei. |
| --- | --- |

d)

d)

teikia nuomonę inovacijų specialistų grupei.

teikia nuomonę inovacijų specialistų grupei.

Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro aštuoni nepriklausomi atstovai, kurie paskiriami po atviro atrankos proceso laikantis 19 straipsnio 4 dalį. Nepriklausomos mokslinės patariamosios tarybos narystė yra subalansuota lyčių požiūriu ir geografiškai įvairi.

Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro aštuoni nepriklausomi atstovai, kurie paskiriami po atviro atrankos proceso laikantis 19 straipsnio 4 dalį. Nepriklausomos mokslinės patariamosios tarybos narystė yra subalansuota lyčių požiūriu ir geografiškai įvairi.

Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba priima savo darbo tvarkos taisykles.

Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba priima savo darbo tvarkos taisykles.

Pakeitimas 382

Pakeitimas 382

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

123 straipsnio 1 dalis

123 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiame reglamente nepatenkinamas visuomenės sveikatos poreikis apibrėžiamas kaip poreikis, kurio
  sveikatos priežiūros
  sistemos šiuo metu nepatenkina dėl galimybių trūkumo ar prieinamumo priežasčių, pavyzdžiui, kai nėra tinkamo tam tikros sveikatos būklės diagnozavimo, prevencijos ar gydymo metodo arba kai žmonių galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra ribotos dėl išlaidų, atstumo iki sveikatos priežiūros įstaigų ar laukimo laiko. Į asmenis orientuota priežiūra – tai požiūris į priežiūrą, sąmoningai grindžiamas asmenų, slaugytojų, šeimų ir bendruomenių požiūriu, juos laikant sveikatos priežiūros sistemų, kurios organizuojamos atsižvelgiant į poreikius ir pageidavimus, o ne į atskiras ligas, dalyviais ir naudos gavėjais. | 1.   Šiame reglamente nepatenkinamas visuomenės sveikatos poreikis apibrėžiamas kaip
  sveikatos
  poreikis, kurio sistemos šiuo metu nepatenkina dėl galimybių trūkumo,
  įperkamumo
  ar prieinamumo priežasčių, pavyzdžiui, kai nėra tinkamo tam tikros
  visuomenės sveikatos problemos (užkrečiamųjų ar neužkrečiamųjų ligų) ar
  sveikatos būklės diagnozavimo, prevencijos ar gydymo metodo arba kai žmonių galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra ribotos dėl išlaidų,
  įskaitant iš savo kišenės padengiamas išlaidas,
  atstumo iki sveikatos priežiūros įstaigų ar laukimo laiko
  . Apibrėžiant nepatenkintą visuomenės sveikatos poreikį taip pat atsižvelgiama į problemas, išvardytas naujausiose patikimų šaltinių, pavyzdžiui, Europos agentūrų ir įstaigų bei Pasaulinės sveikatos organizacijos, ataskaitose, ypatingą dėmesį skiriant PSO Europos regiono biuro parengtiems rodikliams ir prioritetiniam vaistų sąrašui
  . Į asmenis orientuota priežiūra – tai požiūris į priežiūrą, sąmoningai grindžiamas asmenų, slaugytojų, šeimų ir bendruomenių požiūriu, juos laikant sveikatos priežiūros sistemų, kurios organizuojamos atsižvelgiant į poreikius ir pageidavimus, o ne į atskiras ligas, dalyviais ir naudos gavėjais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šiame reglamente nepatenkinamas visuomenės sveikatos poreikis apibrėžiamas kaip poreikis, kurio
  sveikatos priežiūros
  sistemos šiuo metu nepatenkina dėl galimybių trūkumo ar prieinamumo priežasčių, pavyzdžiui, kai nėra tinkamo tam tikros sveikatos būklės diagnozavimo, prevencijos ar gydymo metodo arba kai žmonių galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra ribotos dėl išlaidų, atstumo iki sveikatos priežiūros įstaigų ar laukimo laiko. Į asmenis orientuota priežiūra – tai požiūris į priežiūrą, sąmoningai grindžiamas asmenų, slaugytojų, šeimų ir bendruomenių požiūriu, juos laikant sveikatos priežiūros sistemų, kurios organizuojamos atsižvelgiant į poreikius ir pageidavimus, o ne į atskiras ligas, dalyviais ir naudos gavėjais.

1.   Šiame reglamente nepatenkinamas visuomenės sveikatos poreikis apibrėžiamas kaip
  sveikatos
  poreikis, kurio sistemos šiuo metu nepatenkina dėl galimybių trūkumo,
  įperkamumo
  ar prieinamumo priežasčių, pavyzdžiui, kai nėra tinkamo tam tikros
  visuomenės sveikatos problemos (užkrečiamųjų ar neužkrečiamųjų ligų) ar
  sveikatos būklės diagnozavimo, prevencijos ar gydymo metodo arba kai žmonių galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra ribotos dėl išlaidų,
  įskaitant iš savo kišenės padengiamas išlaidas,
  atstumo iki sveikatos priežiūros įstaigų ar laukimo laiko
  . Apibrėžiant nepatenkintą visuomenės sveikatos poreikį taip pat atsižvelgiama į problemas, išvardytas naujausiose patikimų šaltinių, pavyzdžiui, Europos agentūrų ir įstaigų bei Pasaulinės sveikatos organizacijos, ataskaitose, ypatingą dėmesį skiriant PSO Europos regiono biuro parengtiems rodikliams ir prioritetiniam vaistų sąrašui
  . Į asmenis orientuota priežiūra – tai požiūris į priežiūrą, sąmoningai grindžiamas asmenų, slaugytojų, šeimų ir bendruomenių požiūriu, juos laikant sveikatos priežiūros sistemų, kurios organizuojamos atsižvelgiant į poreikius ir pageidavimus, o ne į atskiras ligas, dalyviais ir naudos gavėjais.

Pakeitimas 383

Pakeitimas 383

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

123 straipsnio 2 dalis

123 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojami netiesioginiai veiksmai gali apimti klinikinius tyrimus, kurių tikslinė sritis arba numatoma paskirtis yra susijusi su nepatenkintu visuomenės sveikatos poreikiu, kuris daro
  didelį
  poveikį arba dėl kurio kyla grėsmė Sąjungos gyventojams. | 2.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojami netiesioginiai veiksmai gali apimti klinikinius tyrimus, kurių tikslinė sritis arba numatoma paskirtis yra susijusi su nepatenkintu visuomenės sveikatos poreikiu, kuris daro poveikį arba dėl kurio kyla grėsmė Sąjungos gyventojams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojami netiesioginiai veiksmai gali apimti klinikinius tyrimus, kurių tikslinė sritis arba numatoma paskirtis yra susijusi su nepatenkintu visuomenės sveikatos poreikiu, kuris daro
  didelį
  poveikį arba dėl kurio kyla grėsmė Sąjungos gyventojams.

2.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojami netiesioginiai veiksmai gali apimti klinikinius tyrimus, kurių tikslinė sritis arba numatoma paskirtis yra susijusi su nepatenkintu visuomenės sveikatos poreikiu, kuris daro poveikį arba dėl kurio kyla grėsmė Sąjungos gyventojams.

Pakeitimas 384

Pakeitimas 384

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

123 straipsnio 3 dalis

123 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai turi užtikrinti, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti ir prieinami visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl tam tikrais atvejais darbo programoje
  nurodomos
  papildomos naudojimosi pareigos,
  susijusios su konkrečiais netiesioginiais veiksmais
  . | 3.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai turi užtikrinti, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti
  , įperkami
  ir prieinami visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl tam tikrais atvejais darbo programoje
  iš anksto nurodoma, ar veiksmas yra paskirtasis veiksmas, kuriam taikomos šios
  papildomos naudojimosi pareigos,
  ir tai nurodoma kvietimuose teikti pasiūlymus arba kvietimuose dalyvauti konkursuose
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai turi užtikrinti, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti ir prieinami visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl tam tikrais atvejais darbo programoje
  nurodomos
  papildomos naudojimosi pareigos,
  susijusios su konkrečiais netiesioginiais veiksmais
  .

3.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai turi užtikrinti, kad produktai ir paslaugos, sukurti visiškai arba iš dalies remiantis netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų pateikti
  , įperkami
  ir prieinami visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Todėl tam tikrais atvejais darbo programoje
  iš anksto nurodoma, ar veiksmas yra paskirtasis veiksmas, kuriam taikomos šios
  papildomos naudojimosi pareigos,
  ir tai nurodoma kvietimuose teikti pasiūlymus arba kvietimuose dalyvauti konkursuose
  .

Pakeitimas 385

Pakeitimas 385

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 1 dalies a punktas

124 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti atvirą Sąjungos elektroninių komponentų ir sistemų technologinę autonomiją, kad būtų patenkinami būsimi vertikaliųjų pramonės šakų ir visos ekonomikos poreikiai. Bendras tikslas – padėti iki 2030 m. padvigubinti elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos Europoje vertę, atsižvelgiant į Sąjungos vaidmenį kuriant produktus ir paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprinti atvirą Sąjungos elektroninių komponentų ir sistemų technologinę autonomiją, kad būtų patenkinami būsimi vertikaliųjų pramonės šakų ir visos ekonomikos poreikiai. Bendras tikslas – padėti iki 2030 m. padvigubinti elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos Europoje vertę, atsižvelgiant į Sąjungos vaidmenį kuriant produktus ir paslaugas;

| a) | stiprinti atvirą Sąjungos elektroninių komponentų ir sistemų technologinę autonomiją
  ir atsparumą
  , kad būtų patenkinami būsimi vertikaliųjų pramonės šakų ir visos ekonomikos poreikiai. Bendras tikslas – padėti iki 2030 m. padvigubinti elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos Europoje vertę, atsižvelgiant į Sąjungos vaidmenį kuriant produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

a)

stiprinti atvirą Sąjungos elektroninių komponentų ir sistemų technologinę autonomiją
  ir atsparumą
  , kad būtų patenkinami būsimi vertikaliųjų pramonės šakų ir visos ekonomikos poreikiai. Bendras tikslas – padėti iki 2030 m. padvigubinti elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos Europoje vertę, atsižvelgiant į Sąjungos vaidmenį kuriant produktus ir paslaugas;

ir atsparumą

Pakeitimas 386

Pakeitimas 386

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 1 dalies c punktas

124 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrinti, kad komponentų ir sistemų technologijos padėtų spręsti Europos visuomenės ir aplinkos apsaugos uždavinius. Tikslas – užtikrinti suderinamumą su Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo politika
  ir padėti iki 2030 m. energijos suvartojimą sumažinti 32,5  proc
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrinti, kad komponentų ir sistemų technologijos padėtų spręsti Europos visuomenės ir aplinkos apsaugos uždavinius. Tikslas – užtikrinti suderinamumą su Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo politika
  ir padėti iki 2030 m. energijos suvartojimą sumažinti 32,5  proc
  .

ir padėti iki 2030 m. energijos suvartojimą sumažinti 32,5  proc

| c) | užtikrinti, kad komponentų ir sistemų technologijos padėtų spręsti Europos visuomenės ir aplinkos apsaugos uždavinius
  , įskaitant išteklių vartojimo efektyvumą
  . Tikslas – užtikrinti suderinamumą su Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo
  ir žiediškumo
  politika
  , įskaitant ekologinio projektavimo principus
  . |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad komponentų ir sistemų technologijos padėtų spręsti Europos visuomenės ir aplinkos apsaugos uždavinius
  , įskaitant išteklių vartojimo efektyvumą
  . Tikslas – užtikrinti suderinamumą su Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo
  ir žiediškumo
  politika
  , įskaitant ekologinio projektavimo principus
  .

, įskaitant išteklių vartojimo efektyvumą

ir žiediškumo

, įskaitant ekologinio projektavimo principus

Pakeitimas 387

Pakeitimas 387

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 2 dalies a punktas

124 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | sukurti Europoje projektavimo ir gamybos strateginėse taikymo srityse pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

sukurti Europoje projektavimo ir gamybos strateginėse taikymo srityse pajėgumus;

| a) | remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant
  sukurti Europoje projektavimo ir gamybos strateginėse taikymo srityse pajėgumus; |
| --- | --- |

a)

remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant
  sukurti Europoje projektavimo ir gamybos strateginėse taikymo srityse pajėgumus;

remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant

Pakeitimas 388

Pakeitimas 388

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 2 dalies b punktas

124 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | suformuoti subalansuotą didelių ir mažų projektų, kuriais būtų remiamas spartus technologijų perkėlimas iš mokslinių tyrimų į pramoninę aplinką, portfelį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

suformuoti subalansuotą didelių ir mažų projektų, kuriais būtų remiamas spartus technologijų perkėlimas iš mokslinių tyrimų į pramoninę aplinką, portfelį;

| b) | suformuoti subalansuotą didelių ir mažų projektų, kuriais būtų remiamas spartus technologijų perkėlimas iš mokslinių tyrimų į pramoninę aplinką,
  įskaitant MVĮ,
  portfelį; |
| --- | --- |

b)

suformuoti subalansuotą didelių ir mažų projektų, kuriais būtų remiamas spartus technologijų perkėlimas iš mokslinių tyrimų į pramoninę aplinką,
  įskaitant MVĮ,
  portfelį;

įskaitant MVĮ,

Pakeitimas 389

Pakeitimas 389

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 2 dalies c punktas

124 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | sukurti dinamišką Sąjungos masto ekosistemą, pagrįstą skaitmeninėmis vertės grandinėmis, ir paprastesnes prieigos prie jos galimybes naujiems dalyviams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

sukurti dinamišką Sąjungos masto ekosistemą, pagrįstą skaitmeninėmis vertės grandinėmis, ir paprastesnes prieigos prie jos galimybes naujiems dalyviams;

| c) | sukurti dinamišką Sąjungos masto ekosistemą, pagrįstą skaitmeninėmis vertės grandinėmis, ir paprastesnes prieigos prie jos galimybes naujiems dalyviams
  , įskaitant startuolius ir MVĮ, taip pat pilietinės visuomenės organizacijas
  ; |
| --- | --- |

c)

sukurti dinamišką Sąjungos masto ekosistemą, pagrįstą skaitmeninėmis vertės grandinėmis, ir paprastesnes prieigos prie jos galimybes naujiems dalyviams
  , įskaitant startuolius ir MVĮ, taip pat pilietinės visuomenės organizacijas
  ;

, įskaitant startuolius ir MVĮ, taip pat pilietinės visuomenės organizacijas

Pakeitimas 390

Pakeitimas 390

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

124 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | prisidėti įgyvendinant Komisijos komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis. Europos skaitmeninio dešimtmečio vizija“ (2021 m. kovo mėn.) nustatytus tikslus, visų pirma kalbant apie puslaidininkius, IRT specialistus ir verslo modelių skaitmeninimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

prisidėti įgyvendinant Komisijos komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis. Europos skaitmeninio dešimtmečio vizija“ (2021 m. kovo mėn.) nustatytus tikslus, visų pirma kalbant apie puslaidininkius, IRT specialistus ir verslo modelių skaitmeninimą;

prisidėti įgyvendinant Komisijos komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis. Europos skaitmeninio dešimtmečio vizija“ (2021 m. kovo mėn.) nustatytus tikslus, visų pirma kalbant apie puslaidininkius, IRT specialistus ir verslo modelių skaitmeninimą;

Pakeitimas 391

Pakeitimas 391

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 2 dalies d punktas

124 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | stiprinti komponentų technologijas, kuriomis užtikrinamas ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir sektorių Europoje saugumas, pasitikėjimas ir energijos vartojimo efektyvumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

stiprinti komponentų technologijas, kuriomis užtikrinamas ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir sektorių Europoje saugumas, pasitikėjimas ir energijos vartojimo efektyvumas;

| d) | stiprinti komponentų technologijas, kuriomis užtikrinamas ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir sektorių Europoje saugumas, pasitikėjimas
  , didesnis našumas
  ir energijos vartojimo efektyvumas; |
| --- | --- |

d)

stiprinti komponentų technologijas, kuriomis užtikrinamas ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir sektorių Europoje saugumas, pasitikėjimas
  , didesnis našumas
  ir energijos vartojimo efektyvumas;

, didesnis našumas

Pakeitimas 392

Pakeitimas 392

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

124 straipsnio 2 dalies f punktas

124 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | užtikrinti iniciatyvos strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir ES politikos nuoseklumą, kad būtų užtikrintas veiksmingas elektroninių komponentų ir sistemų technologijų indėlis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

užtikrinti iniciatyvos strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir ES politikos nuoseklumą, kad būtų užtikrintas veiksmingas elektroninių komponentų ir sistemų technologijų indėlis.

| f) | užtikrinti iniciatyvos strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir ES politikos nuoseklumą, kad būtų užtikrintas veiksmingas elektroninių komponentų ir sistemų technologijų indėlis
  , be kita ko, pasitelkiant atvirojo kodo sprendimus
  . |
| --- | --- |

f)

užtikrinti iniciatyvos strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir ES politikos nuoseklumą, kad būtų užtikrintas veiksmingas elektroninių komponentų ir sistemų technologijų indėlis
  , be kita ko, pasitelkiant atvirojo kodo sprendimus
  .

, be kita ko, pasitelkiant atvirojo kodo sprendimus

Pakeitimas 393

Pakeitimas 393

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

126 straipsnio 1 dalies b punktas

126 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | privatūs nariai, kuriuos sudaro šios pramonės asociacijos
  ir
  jas
  sudarantys subjektai
  : pagal Prancūzijos teisę registruota asociacija AENEAS, kurios registruota buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje; pagal Nyderlandų teisę registruota pramonės asociacija ARTEMIS (ARTEMISIA), kurios registruota buveinė yra Eindhovene, Nyderlanduose; pagal Vokietijos teisę registruota asociacija „EPoSS e.V.“, kurios registruota buveinė yra Berlyne, Vokietijoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

privatūs nariai, kuriuos sudaro šios pramonės asociacijos
  ir
  jas
  sudarantys subjektai
  : pagal Prancūzijos teisę registruota asociacija AENEAS, kurios registruota buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje; pagal Nyderlandų teisę registruota pramonės asociacija ARTEMIS (ARTEMISIA), kurios registruota buveinė yra Eindhovene, Nyderlanduose; pagal Vokietijos teisę registruota asociacija „EPoSS e.V.“, kurios registruota buveinė yra Berlyne, Vokietijoje.

ir

sudarantys subjektai

| b) | privatūs nariai, kuriuos sudaro šios pramonės asociacijos
  , atstovaujančios
  jas
  sudarantiems subjektams
  : pagal Prancūzijos teisę registruota asociacija AENEAS, kurios registruota buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje; pagal Nyderlandų teisę registruota pramonės asociacija ARTEMIS (ARTEMISIA), kurios registruota buveinė yra Eindhovene, Nyderlanduose; pagal Vokietijos teisę registruota asociacija „EPoSS e.V.“, kurios registruota buveinė yra Berlyne, Vokietijoje. |
| --- | --- |

b)

privatūs nariai, kuriuos sudaro šios pramonės asociacijos
  , atstovaujančios
  jas
  sudarantiems subjektams
  : pagal Prancūzijos teisę registruota asociacija AENEAS, kurios registruota buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje; pagal Nyderlandų teisę registruota pramonės asociacija ARTEMIS (ARTEMISIA), kurios registruota buveinė yra Eindhovene, Nyderlanduose; pagal Vokietijos teisę registruota asociacija „EPoSS e.V.“, kurios registruota buveinė yra Berlyne, Vokietijoje.

, atstovaujančios

sudarantiems subjektams

Pakeitimas 394

Pakeitimas 394

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

126 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

126 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį.

asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį.

Pakeitimas 395

Pakeitimas 395

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

128 straipsnio 1 dalis

128 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Per 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą,
  kurio suma yra bent lygi
  127 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo, skirto veiklos išlaidoms padengti,
  sumai
  . | 1.   Per 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą,
  kuris atitinka
  127 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo, skirto veiklos išlaidoms padengti,
  sumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Per 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą,
  kurio suma yra bent lygi
  127 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo, skirto veiklos išlaidoms padengti,
  sumai
  .

1.   Per 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą,
  kuris atitinka
  127 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo, skirto veiklos išlaidoms padengti,
  sumą
  .

Pakeitimas 396

Pakeitimas 396

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

128 straipsnio 3 a dalis (nauja)

128 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pagal 26 straipsnio 2 dalį privatūs nariai tarpusavyje susitaria, kaip pasidalyti savo bendrus įnašus, skirtus tiek Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veiklos, tiek administracinėms išlaidoms padengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Pagal 26 straipsnio 2 dalį privatūs nariai tarpusavyje susitaria, kaip pasidalyti savo bendrus įnašus, skirtus tiek Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veiklos, tiek administracinėms išlaidoms padengti.

Pakeitimas 397

Pakeitimas 397

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

128 straipsnio 4 dalis

128 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 4 dalyje nustatyti įnašai. 2 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti įnašai
  , įskaitant bent 2 489 074 000  EUR 11 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų įnašų
  . 3 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyti įnašai. | 4.   1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 4 dalyje nustatyti įnašai. 2 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti įnašai. 3 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyti įnašai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 4 dalyje nustatyti įnašai. 2 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti įnašai
  , įskaitant bent 2 489 074 000  EUR 11 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų įnašų
  . 3 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyti įnašai.

4.   1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 4 dalyje nustatyti įnašai. 2 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti įnašai. 3 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyti įnašai.

Pakeitimas 398

Pakeitimas 398

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

128 straipsnio 4 a dalis (nauja)

128 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kiekviena dalyvaujanti valstybė, remdamasi strateginiais prioritetais ir tinkamai pagrįstais atvejais, turi veto teisę visais klausimais, susijusiais su jos pačios nacionalinių finansinių įnašų į bendrąją įmonę naudojimu. Pagrindimas skelbiamas viešai, siekiant užtikrinti, kad veto teise būtų naudojamasi skaidriai, pagrįstai ir proporcingai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Kiekviena dalyvaujanti valstybė, remdamasi strateginiais prioritetais ir tinkamai pagrįstais atvejais, turi veto teisę visais klausimais, susijusiais su jos pačios nacionalinių finansinių įnašų į bendrąją įmonę naudojimu. Pagrindimas skelbiamas viešai, siekiant užtikrinti, kad veto teise būtų naudojamasi skaidriai, pagrįstai ir proporcingai.

Pakeitimas 399

Pakeitimas 399

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

129 straipsnis

129 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 129 straipsnis | Išbraukta. |
| Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai | |
| 1.
     
  Kiekviena dalyvaujančioji valstybė paveda Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei naudoti jų įnašus, skirtus toje dalyvaujančiojoje valstybėje įsteigtiems netiesioginių veiksmų dalyviams, bendrajai įmonei sudarant dotacijų susitarimus. Jos taip pat paveda Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei išmokėti jų įnašus dalyviams. Jos nurodo netiesioginiams veiksmams skiriamas sumas. | |
| 2.
     
  Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujantys paramos gavėjai pasirašo vieną dotacijos susitarimą su Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąja įmone. Išsamios dotacijos susitarimo taisyklės, įskaitant atitinkamą intelektinės nuosavybės teisių sistemą, turi derėti su programos „Europos horizontas“ taisyklėmis. | |
| 3.
     
  Dalyvaujančiosios valstybės įsipareigoja išmokėti visą savo įnašų sumą, sudarant teisiškai privalomus dalyvaujančiųjų valstybių tuo tikslu paskirtų subjektų ir Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės susitarimus. Tokie susitarimai sudaromi prieš patvirtinant darbo programą. | |
| 4.
     
  Valdyba, tvirtindama susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos išlaidų sąmatas, deramai atsižvelgia į 3 dalyje nurodytus susitarimus, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės biudžeto pusiausvyros principo. | |
| 5.
     
  Vykdomasis direktorius pateikia valdybai 3 dalyje nurodytus susitarimus, kuriais pagrindžiamos susijusios mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos išlaidų sąmatos. | |
| 6.
     
  Kita dalyvaujančiųjų valstybių ir Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės bendradarbiavimo ir su 1 dalyje nurodytais įnašais susijusių įsipareigojimų vykdymo tvarka nustatoma susitarimais, kuriuos turi sudaryti kiekvienos dalyvaujančiosios valstybės tuo tikslu paskirti subjektai ir Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

129 straipsnis

129 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai

Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai

1.
     
  Kiekviena dalyvaujančioji valstybė paveda Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei naudoti jų įnašus, skirtus toje dalyvaujančiojoje valstybėje įsteigtiems netiesioginių veiksmų dalyviams, bendrajai įmonei sudarant dotacijų susitarimus. Jos taip pat paveda Bazinių skaitmeninių technologijų bendrajai įmonei išmokėti jų įnašus dalyviams. Jos nurodo netiesioginiams veiksmams skiriamas sumas.

2.
     
  Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujantys paramos gavėjai pasirašo vieną dotacijos susitarimą su Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąja įmone. Išsamios dotacijos susitarimo taisyklės, įskaitant atitinkamą intelektinės nuosavybės teisių sistemą, turi derėti su programos „Europos horizontas“ taisyklėmis.

3.
     
  Dalyvaujančiosios valstybės įsipareigoja išmokėti visą savo įnašų sumą, sudarant teisiškai privalomus dalyvaujančiųjų valstybių tuo tikslu paskirtų subjektų ir Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės susitarimus. Tokie susitarimai sudaromi prieš patvirtinant darbo programą.

4.
     
  Valdyba, tvirtindama susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos išlaidų sąmatas, deramai atsižvelgia į 3 dalyje nurodytus susitarimus, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės biudžeto pusiausvyros principo.

5.
     
  Vykdomasis direktorius pateikia valdybai 3 dalyje nurodytus susitarimus, kuriais pagrindžiamos susijusios mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos išlaidų sąmatos.

6.
     
  Kita dalyvaujančiųjų valstybių ir Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės bendradarbiavimo ir su 1 dalyje nurodytais įnašais susijusių įsipareigojimų vykdymo tvarka nustatoma susitarimais, kuriuos turi sudaryti kiekvienos dalyvaujančiosios valstybės tuo tikslu paskirti subjektai ir Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė.

Pakeitimas 400

Pakeitimas 400

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

130 straipsnio 2 dalies a punktas

130 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | privačias
  investicijas, kuriomis siekiama industrializuoti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės ir bendrosios įmonės ECSEL projektų rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

privačias
  investicijas, kuriomis siekiama industrializuoti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės ir bendrosios įmonės ECSEL projektų rezultatus;

privačias

| a) | investicijas, kuriomis siekiama industrializuoti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės ir bendrosios įmonės ECSEL projektų rezultatus; |
| --- | --- |

a)

investicijas, kuriomis siekiama industrializuoti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės ir bendrosios įmonės ECSEL projektų rezultatus;

Pakeitimas 401

Pakeitimas 401

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

130 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

130 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | projektus pagal bendriems Europos interesams svarbų projektą mikroelektronikos srityje ir jį galimai pakeisiantį projektą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

projektus pagal bendriems Europos interesams svarbų projektą mikroelektronikos srityje ir jį galimai pakeisiantį projektą;

projektus pagal bendriems Europos interesams svarbų projektą mikroelektronikos srityje ir jį galimai pakeisiantį projektą;

Pakeitimas 402

Pakeitimas 402

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

130 straipsnio 2 dalies e punktas

130 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | veiklą, skirtą ekosistemai, kuria remiamas technologijų naudotojų ir tiekėjų bendradarbiavimas, plėtoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

veiklą, skirtą ekosistemai, kuria remiamas technologijų naudotojų ir tiekėjų bendradarbiavimas, plėtoti.

| e) | veiklą, skirtą ekosistemai, kuria remiamas technologijų naudotojų ir tiekėjų bendradarbiavimas, plėtoti
  , taip pat įgyvendinti projektus pagal kelrodes iniciatyvas; |
| --- | --- |

e)

veiklą, skirtą ekosistemai, kuria remiamas technologijų naudotojų ir tiekėjų bendradarbiavimas, plėtoti
  , taip pat įgyvendinti projektus pagal kelrodes iniciatyvas;

, taip pat įgyvendinti projektus pagal kelrodes iniciatyvas;

Pakeitimas 403

Pakeitimas 403

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

130 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

130 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | informavimo ir sklaidos veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

informavimo ir sklaidos veiklą;

informavimo ir sklaidos veiklą;

Pakeitimas 404

Pakeitimas 404

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

131 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

131 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | mokslinė patariamoji taryba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

mokslinė patariamoji taryba.

mokslinė patariamoji taryba.

Pakeitimas 405

Pakeitimas 405

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

136 straipsnio 5 dalis

136 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pirmininkas dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma Sąjungos regioninių valdžios institucijų, MVĮ asociacijų ar kitų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organų atstovus. | 5.   Pirmininkas dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma Sąjungos regioninių valdžios institucijų, MVĮ asociacijų
  , pilietinės visuomenės organizacijų
  ar kitų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organų atstovus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pirmininkas dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma Sąjungos regioninių valdžios institucijų, MVĮ asociacijų ar kitų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organų atstovus.

5.   Pirmininkas dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma Sąjungos regioninių valdžios institucijų, MVĮ asociacijų
  , pilietinės visuomenės organizacijų
  ar kitų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organų atstovus.

Pakeitimas 406

Pakeitimas 406

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

139 straipsnio 4 a dalis (nauja)

139 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Privačių narių taryba gali pakviesti atrinktus akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų narius dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Jie gauna visus susijusius dokumentus ir gali dalyvauti svarstymuose be balsavimo teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Privačių narių taryba gali pakviesti atrinktus akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų narius dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Jie gauna visus susijusius dokumentus ir gali dalyvauti svarstymuose be balsavimo teisės.

Pakeitimas 407

Pakeitimas 407

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

140 straipsnio 1 pastraipos a punktas

140 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | rengia
  ir reguliariai
  atnaujina
  strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, kuria siekiama 4 ir 124 straipsniuose nustatytų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslų, projektą, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų indėlį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

rengia
  ir reguliariai
  atnaujina
  strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, kuria siekiama 4 ir 124 straipsniuose nustatytų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslų, projektą, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų indėlį;

rengia

atnaujina

| a) | teikia pasiūlymus, be kita ko, vykdant atviras viešas konsultacijas, rengiant
  ir reguliariai
  atnaujinant
  strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, kuria siekiama 4 ir 124 straipsniuose nustatytų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslų, projektą, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų
  ir patariamojo suinteresuotųjų subjektų forumo
  indėlį; |
| --- | --- |

a)

teikia pasiūlymus, be kita ko, vykdant atviras viešas konsultacijas, rengiant
  ir reguliariai
  atnaujinant
  strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, kuria siekiama 4 ir 124 straipsniuose nustatytų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslų, projektą, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų
  ir patariamojo suinteresuotųjų subjektų forumo
  indėlį;

teikia pasiūlymus, be kita ko, vykdant atviras viešas konsultacijas, rengiant

atnaujinant

ir patariamojo suinteresuotųjų subjektų forumo

Pakeitimas 408

Pakeitimas 408

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

140 straipsnio 1 pastraipos c punktas

140 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kad informuotų
  suinteresuotąsias šalis
  apie atitinkamų metų strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą ir surinktų su
  juo susijusią
  grįžtamąją informaciją, rengia patariamąjį suinteresuotųjų
  šalių
  forumą, kuriame gali dalyvauti
  visos
  viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotosios šalys
  ,
  turinčios
  interesų bazinių skaitmeninių technologijų srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kad informuotų
  suinteresuotąsias šalis
  apie atitinkamų metų strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą ir surinktų su
  juo susijusią
  grįžtamąją informaciją, rengia patariamąjį suinteresuotųjų
  šalių
  forumą, kuriame gali dalyvauti
  visos
  viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotosios šalys
  ,
  turinčios
  interesų bazinių skaitmeninių technologijų srityje;

suinteresuotąsias šalis

juo susijusią

šalių

visos

suinteresuotosios šalys

turinčios

| c) | kad informuotų
  suinteresuotuosius subjektus
  apie atitinkamų metų strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą ir
  darbo programą bei
  surinktų su
  tuo susijusius pasiūlymus ir
  grįžtamąją informaciją,
  nedarant poveikio 21 straipsniui,
  rengia patariamąjį suinteresuotųjų
  subjektų
  forumą, kuriame gali dalyvauti
  visi
  viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotieji subjektai
  ,
  turintys
  interesų bazinių skaitmeninių technologijų srityje
  , visų pirma MVĮ asociacijos ir atstovai bei pilietinės visuomenės organizacijos
  ; |
| --- | --- |

c)

kad informuotų
  suinteresuotuosius subjektus
  apie atitinkamų metų strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą ir
  darbo programą bei
  surinktų su
  tuo susijusius pasiūlymus ir
  grįžtamąją informaciją,
  nedarant poveikio 21 straipsniui,
  rengia patariamąjį suinteresuotųjų
  subjektų
  forumą, kuriame gali dalyvauti
  visi
  viešojo ir privačiojo sektorių
  suinteresuotieji subjektai
  ,
  turintys
  interesų bazinių skaitmeninių technologijų srityje
  , visų pirma MVĮ asociacijos ir atstovai bei pilietinės visuomenės organizacijos
  ;

suinteresuotuosius subjektus

darbo programą bei

tuo susijusius pasiūlymus ir

nedarant poveikio 21 straipsniui,

subjektų

visi

suinteresuotieji subjektai

turintys

, visų pirma MVĮ asociacijos ir atstovai bei pilietinės visuomenės organizacijos

Pakeitimas 409

Pakeitimas 409

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

140 a straipsnis (naujas)

140 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 140a straipsnis




  Mokslinė patariamoji taryba





  1.
     
  Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 131 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.






  2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių ir ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.






  3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.






  4.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

140a straipsnis

Mokslinė patariamoji taryba

1.
     
  Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 131 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.

2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių ir ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.

3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.

4.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“.

Pakeitimas 410

Pakeitimas 410

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

142 straipsnio 1 dalies a punktas

142 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus oro eismo valdymo sektoriuje, kad jis būtų atsparesnis ir galėtų prisitaikyti prie eismo svyravimų, kartu sudarant sąlygas sklandžiai eksploatuoti visus orlaivius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus oro eismo valdymo sektoriuje, kad jis būtų atsparesnis ir galėtų prisitaikyti prie eismo svyravimų, kartu sudarant sąlygas sklandžiai eksploatuoti visus orlaivius;

| a) | stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus oro eismo valdymo sektoriuje, kad jis būtų atsparesnis ir galėtų prisitaikyti prie eismo svyravimų, kartu sudarant sąlygas sklandžiai eksploatuoti visus orlaivius
  , taip pat ir oro uostuose, kuriuose taikomos skirtingos oro eismo valdymo sąlygos
  ; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus oro eismo valdymo sektoriuje, kad jis būtų atsparesnis ir galėtų prisitaikyti prie eismo svyravimų, kartu sudarant sąlygas sklandžiai eksploatuoti visus orlaivius
  , taip pat ir oro uostuose, kuriuose taikomos skirtingos oro eismo valdymo sąlygos
  ;

, taip pat ir oro uostuose, kuriuose taikomos skirtingos oro eismo valdymo sąlygos

Pakeitimas 411

Pakeitimas 411

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

142 straipsnio 1 dalies b punktas

142 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pasitelkiant inovacijas stiprinti
  pilotuojamų ir bepiločių
  oro transporto priemonių konkurencingumą Sąjungoje ir oro eismo valdymo paslaugų rinkas, kad būtų remiamas Sąjungos ekonomikos augimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pasitelkiant inovacijas stiprinti
  pilotuojamų ir bepiločių
  oro transporto priemonių konkurencingumą Sąjungoje ir oro eismo valdymo paslaugų rinkas, kad būtų remiamas Sąjungos ekonomikos augimas;

pilotuojamų ir bepiločių

| b) | pasitelkiant inovacijas stiprinti oro transporto priemonių konkurencingumą Sąjungoje ir oro eismo valdymo paslaugų rinkas, kad būtų remiamas Sąjungos ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

b)

pasitelkiant inovacijas stiprinti oro transporto priemonių konkurencingumą Sąjungoje ir oro eismo valdymo paslaugų rinkas, kad būtų remiamas Sąjungos ekonomikos augimas;

Pakeitimas 412

Pakeitimas 412

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

142 straipsnio 1 dalies c punktas

142 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti bendro Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią skrydžių erdvę pasaulyje, įsisavinimą rinkoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti bendro Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią skrydžių erdvę pasaulyje, įsisavinimą rinkoje.

| c) | plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti bendro Europos dangaus oro erdvę kaip
  saugiausią bei
  veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią skrydžių erdvę pasaulyje, įsisavinimą rinkoje
  , taip prisidedant prie oro ir akustinės taršos mažinimo
  . |
| --- | --- |

c)

plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti bendro Europos dangaus oro erdvę kaip
  saugiausią bei
  veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią skrydžių erdvę pasaulyje, įsisavinimą rinkoje
  , taip prisidedant prie oro ir akustinės taršos mažinimo
  .

saugiausią bei

, taip prisidedant prie oro ir akustinės taršos mažinimo

Pakeitimas 413

Pakeitimas 413

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

142 straipsnio 2 dalies e punktas

142 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | koordinuoti Sąjungos oro eismo valdymo modernizavimo pastangų prioritetų nustatymą ir planavimą, remiantis bendru oro eismo valdymo suinteresuotųjų
  šalių
  sutarimu grindžiamu procesu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

koordinuoti Sąjungos oro eismo valdymo modernizavimo pastangų prioritetų nustatymą ir planavimą, remiantis bendru oro eismo valdymo suinteresuotųjų
  šalių
  sutarimu grindžiamu procesu;

šalių

| e) | koordinuoti Sąjungos oro eismo valdymo modernizavimo pastangų prioritetų nustatymą ir planavimą, remiantis bendru oro eismo valdymo suinteresuotųjų
  subjektų
  sutarimu grindžiamu procesu
  ir daugiausia dėmesio skiriant ne tik pavienių skrydžių efektyvumo didinimui, bet ir nuolatiniam bendrų pajėgumų pritaikymui atsižvelgiant į technologinę pažangą
  ; |
| --- | --- |

e)

koordinuoti Sąjungos oro eismo valdymo modernizavimo pastangų prioritetų nustatymą ir planavimą, remiantis bendru oro eismo valdymo suinteresuotųjų
  subjektų
  sutarimu grindžiamu procesu
  ir daugiausia dėmesio skiriant ne tik pavienių skrydžių efektyvumo didinimui, bet ir nuolatiniam bendrų pajėgumų pritaikymui atsižvelgiant į technologinę pažangą
  ;

subjektų

ir daugiausia dėmesio skiriant ne tik pavienių skrydžių efektyvumo didinimui, bet ir nuolatiniam bendrų pajėgumų pritaikymui atsižvelgiant į technologinę pažangą

Pakeitimas 414

Pakeitimas 414

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

144 straipsnio 1 dalies b punktas

144 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Agentūros atstovaujama Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Agentūros atstovaujama Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės;

| b) | Agentūros atstovaujama Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ; |
| --- | --- |

b)

Agentūros atstovaujama Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė), įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  ;

, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 415

Pakeitimas 415

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

144 straipsnio 1 dalies c punktas

144 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | šio reglamento III priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą
  besąlygiškai
  prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

šio reglamento III priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą
  besąlygiškai
  prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės;

besąlygiškai

| c) | šio reglamento III priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės
  , kuris grindžiamas tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto nepiniginio įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

c)

šio reglamento III priede išvardyti nariai steigėjai, įsipareigojimo raštu pranešę apie savo sprendimą prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės
  , kuris grindžiamas tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto nepiniginio įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose;

, kuris grindžiamas tinkama gauto Sąjungos finansavimo ir įsipareigoto nepiniginio įnašo pusiausvyra, nedarant poveikio kitų narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose;

Pakeitimas 416

Pakeitimas 416

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

146 straipsnio 1 dalis

146 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės privatūs nariai per 3 straipsnyje apibrėžtą laikotarpį skiria arba susitaria, kad juos sudarantys arba su jais susiję subjektai skirtų iš viso bent 500 000 000  EUR įnašą, įskaitant iki 25 000 000  EUR administracinėms išlaidoms padengti. | 1.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės privatūs nariai per 3 straipsnyje apibrėžtą laikotarpį
  bendrai
  skiria arba susitaria, kad juos sudarantys arba su jais susiję subjektai skirtų iš viso bent 500 000 000  EUR įnašą, įskaitant iki 25 000 000  EUR administracinėms išlaidoms padengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės privatūs nariai per 3 straipsnyje apibrėžtą laikotarpį skiria arba susitaria, kad juos sudarantys arba su jais susiję subjektai skirtų iš viso bent 500 000 000  EUR įnašą, įskaitant iki 25 000 000  EUR administracinėms išlaidoms padengti.

1.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės privatūs nariai per 3 straipsnyje apibrėžtą laikotarpį
  bendrai
  skiria arba susitaria, kad juos sudarantys arba su jais susiję subjektai skirtų iš viso bent 500 000 000  EUR įnašą, įskaitant iki 25 000 000  EUR administracinėms išlaidoms padengti.

Pakeitimas 417

Pakeitimas 417

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

150 straipsnio 2 dalies g punktas

150 straipsnio 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | atitinkamų mokslo įstaigų arba atitinkamos mokslininkų bendruomenės atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

atitinkamų mokslo įstaigų arba atitinkamos mokslininkų bendruomenės atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos:

| g) | atitinkamų mokslo įstaigų arba atitinkamos mokslininkų bendruomenės atstovas,
  be kita ko, turintis specialių aplinkos ir klimato srities ekspertinių žinių,
  paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos: |
| --- | --- |

g)

atitinkamų mokslo įstaigų arba atitinkamos mokslininkų bendruomenės atstovas,
  be kita ko, turintis specialių aplinkos ir klimato srities ekspertinių žinių,
  paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos:

be kita ko, turintis specialių aplinkos ir klimato srities ekspertinių žinių,

Pakeitimas 418

Pakeitimas 418

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

150 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

150 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | pilietinės visuomenės organizacijų atstovas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

pilietinės visuomenės organizacijų atstovas;

pilietinės visuomenės organizacijų atstovas;

Pakeitimas 419

Pakeitimas 419

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

152 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

152 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be 18 straipsnyje išvardytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos vykdomasis direktorius atlieka šias užduotis: | Be 18 straipsnyje išvardytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos vykdomasis direktorius
  , vadovaudamasis valdybos nurodymais,
  atlieka šias užduotis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be 18 straipsnyje išvardytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos vykdomasis direktorius atlieka šias užduotis:

Be 18 straipsnyje išvardytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos vykdomasis direktorius
  , vadovaudamasis valdybos nurodymais,
  atlieka šias užduotis:

, vadovaudamasis valdybos nurodymais,

Pakeitimas 420

Pakeitimas 420

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

153 straipsnio 2 dalis

153 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių. | 2.   Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių
  , kartu užtikrinant klimato ir aplinkos srities ekspertų dalyvavimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių.

2.   Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių
  , kartu užtikrinant klimato ir aplinkos srities ekspertų dalyvavimą
  .

Pakeitimas 421

Pakeitimas 421

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies a punktas

159 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skatinti Europos technologinį suverenumą būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, stiprinant dabartines pramonės stipriąsias puses ir išplečiant aprėptį nuo 5G ryšio iki platesnės strateginės vertės grandinės, įskaitant debesijos kompiuterijos paslaugų teikimą, taip pat komponentus ir įrenginius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

skatinti Europos technologinį suverenumą būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, stiprinant dabartines pramonės stipriąsias puses ir išplečiant aprėptį nuo 5G ryšio iki platesnės strateginės vertės grandinės, įskaitant debesijos kompiuterijos paslaugų teikimą, taip pat komponentus ir įrenginius;

| a) | skatinti Europos
  kibernetinį saugumą, atsparumą ir
  technologinį suverenumą būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, stiprinant dabartines pramonės stipriąsias puses ir išplečiant aprėptį nuo 5G ryšio iki platesnės strateginės vertės grandinės, įskaitant debesijos kompiuterijos paslaugų teikimą, taip pat komponentus ir įrenginius; |
| --- | --- |

a)

skatinti Europos
  kibernetinį saugumą, atsparumą ir
  technologinį suverenumą būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, stiprinant dabartines pramonės stipriąsias puses ir išplečiant aprėptį nuo 5G ryšio iki platesnės strateginės vertės grandinės, įskaitant debesijos kompiuterijos paslaugų teikimą, taip pat komponentus ir įrenginius;

kibernetinį saugumą, atsparumą ir

Pakeitimas 422

Pakeitimas 422

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies b punktas

159 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | suderinti platesnio rato pramonės subjektų, įskaitant ne tik telekomunikacijų pramonės, bet ir daiktų interneto, debesijos kompiuterijos, taip pat komponentų ir įrenginių subjektus, strateginius planus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

suderinti platesnio rato pramonės subjektų, įskaitant ne tik telekomunikacijų pramonės, bet ir daiktų interneto, debesijos kompiuterijos, taip pat komponentų ir įrenginių subjektus, strateginius planus;

| b) | suderinti platesnio rato pramonės subjektų, įskaitant ne tik telekomunikacijų pramonės, bet ir daiktų interneto, debesijos kompiuterijos
  , tos pačios srities MVĮ ir startuolių
  , taip pat komponentų ir įrenginių subjektus, strateginius planus; |
| --- | --- |

b)

suderinti platesnio rato pramonės subjektų, įskaitant ne tik telekomunikacijų pramonės, bet ir daiktų interneto, debesijos kompiuterijos
  , tos pačios srities MVĮ ir startuolių
  , taip pat komponentų ir įrenginių subjektus, strateginius planus;

, tos pačios srities MVĮ ir startuolių

Pakeitimas 423

Pakeitimas 423

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies c punktas

159 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | didinti Europos technologinę ir mokslinę kompetenciją, kad iki 2030 m. Europa galėtų žengti pirmosiose gretose kuriant ir valdant 6G sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

didinti Europos technologinę ir mokslinę kompetenciją, kad iki 2030 m. Europa galėtų žengti pirmosiose gretose kuriant ir valdant 6G sistemas;

| c) | didinti Europos technologinę ir mokslinę kompetenciją, kad iki 2030 m. Europa galėtų žengti pirmosiose gretose kuriant ir valdant 6G sistemas
  , taip pat kitas susijusias naujas ryšių technologijas
  ; |
| --- | --- |

c)

didinti Europos technologinę ir mokslinę kompetenciją, kad iki 2030 m. Europa galėtų žengti pirmosiose gretose kuriant ir valdant 6G sistemas
  , taip pat kitas susijusias naujas ryšių technologijas
  ;

, taip pat kitas susijusias naujas ryšių technologijas

Pakeitimas 424

Pakeitimas 424

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies d punktas

159 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | stiprinti skaitmeninės infrastruktūros diegimą ir skaitmeninių
  sprendimų
  įsisavinimą Europos rinkose, visų pirma užtikrinant EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies strateginio koordinavimo mechanizmą ir EITP2 sąveiką, taip pat sąveiką su Skaitmeninės Europos programa bei programa „InvestEU“, kaip Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos srities ir valdymo dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

stiprinti skaitmeninės infrastruktūros diegimą ir skaitmeninių
  sprendimų
  įsisavinimą Europos rinkose, visų pirma užtikrinant EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies strateginio koordinavimo mechanizmą ir EITP2 sąveiką, taip pat sąveiką su Skaitmeninės Europos programa bei programa „InvestEU“, kaip Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos srities ir valdymo dalį;

sprendimų

| d) | stiprinti skaitmeninės infrastruktūros diegimą ir skaitmeninių
  produktų ir technologijų
  įsisavinimą Europos rinkose, visų pirma užtikrinant EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies strateginio koordinavimo mechanizmą ir EITP2 sąveiką, taip pat sąveiką su Skaitmeninės Europos programa bei programa „InvestEU“, kaip Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos srities ir valdymo dalį; |
| --- | --- |

d)

stiprinti skaitmeninės infrastruktūros diegimą ir skaitmeninių
  produktų ir technologijų
  įsisavinimą Europos rinkose, visų pirma užtikrinant EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies strateginio koordinavimo mechanizmą ir EITP2 sąveiką, taip pat sąveiką su Skaitmeninės Europos programa bei programa „InvestEU“, kaip Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos srities ir valdymo dalį;

produktų ir technologijų

Pakeitimas 425

Pakeitimas 425

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies f punktas

159 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | iki 2030 m. sudaryti palankesnes sąlygas diegti skaitmenines inovacijas, kuriomis būtų tenkinami Europos rinkos poreikiai ir viešosios politikos reikalavimai, įskaitant griežčiausius vertikaliųjų pramonės šakų reikalavimus, taip pat visuomenės poreikiai tokiose srityse kaip saugumas, energijos vartojimo efektyvumas ir elektromagnetiniai laukai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

iki 2030 m. sudaryti palankesnes sąlygas diegti skaitmenines inovacijas, kuriomis būtų tenkinami Europos rinkos poreikiai ir viešosios politikos reikalavimai, įskaitant griežčiausius vertikaliųjų pramonės šakų reikalavimus, taip pat visuomenės poreikiai tokiose srityse kaip saugumas, energijos vartojimo efektyvumas ir elektromagnetiniai laukai;

| f) | iki 2030 m. sudaryti palankesnes sąlygas diegti skaitmenines inovacijas, kuriomis būtų tenkinami Europos rinkos poreikiai ir viešosios politikos reikalavimai, įskaitant griežčiausius vertikaliųjų pramonės šakų reikalavimus, taip pat visuomenės poreikiai tokiose srityse kaip
  sauga,
  saugumas, energijos vartojimo efektyvumas ir elektromagnetiniai laukai; |
| --- | --- |

f)

iki 2030 m. sudaryti palankesnes sąlygas diegti skaitmenines inovacijas, kuriomis būtų tenkinami Europos rinkos poreikiai ir viešosios politikos reikalavimai, įskaitant griežčiausius vertikaliųjų pramonės šakų reikalavimus, taip pat visuomenės poreikiai tokiose srityse kaip
  sauga,
  saugumas, energijos vartojimo efektyvumas ir elektromagnetiniai laukai;

sauga,

Pakeitimas 426

Pakeitimas 426

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

159 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | skatinti sąžiningai, skaidriai ir atvirai rengti aukščiausius 6G inovacijų standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

skatinti sąžiningai, skaidriai ir atvirai rengti aukščiausius 6G inovacijų standartus;

skatinti sąžiningai, skaidriai ir atvirai rengti aukščiausius 6G inovacijų standartus;

Pakeitimas 427

Pakeitimas 427

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

159 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | prisidėti siekiant Komisijos komunikate dėl 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodžio nustatytų tikslų, visų pirma kalbant apie junglumą, debesijos paslaugas ir IRT specialistus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

prisidėti siekiant Komisijos komunikate dėl 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodžio nustatytų tikslų, visų pirma kalbant apie junglumą, debesijos paslaugas ir IRT specialistus;

prisidėti siekiant Komisijos komunikate dėl 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodžio nustatytų tikslų, visų pirma kalbant apie junglumą, debesijos paslaugas ir IRT specialistus;

Pakeitimas 428

Pakeitimas 428

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 1 dalies g b punktas (naujas)

159 straipsnio 1 dalies g b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gb) | prisidėti mažinant junglumo spragas, vis dar darančias poveikį Europos periferinėms vietovėms, pvz., saloms, atokiausiems regionams, retai apgyvendintoms ir kaimo vietovėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gb)

gb)

prisidėti mažinant junglumo spragas, vis dar darančias poveikį Europos periferinėms vietovėms, pvz., saloms, atokiausiems regionams, retai apgyvendintoms ir kaimo vietovėms.

prisidėti mažinant junglumo spragas, vis dar darančias poveikį Europos periferinėms vietovėms, pvz., saloms, atokiausiems regionams, retai apgyvendintoms ir kaimo vietovėms.

Pakeitimas 429

Pakeitimas 429

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 2 dalies a punktas

159 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | sudaryti palankesnes sąlygas kurti technologijas, galinčias atitikti pažangiųjų ryšių reikalavimus, o kartu remti Europos kompetenciją pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijų bei struktūros srityje ir jų raidą link 6G, įskaitant tvirtą Europos poziciją standartų ir esminių patentų srityje, ir remti pagrindinių reikalavimų, pavyzdžiui, dažnių juostų, reikalingų būsimoms pažangiųjų tinklų technologijoms, nustatymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

sudaryti palankesnes sąlygas kurti technologijas, galinčias atitikti pažangiųjų ryšių reikalavimus, o kartu remti Europos kompetenciją pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijų bei struktūros srityje ir jų raidą link 6G, įskaitant tvirtą Europos poziciją standartų ir esminių patentų srityje, ir remti pagrindinių reikalavimų, pavyzdžiui, dažnių juostų, reikalingų būsimoms pažangiųjų tinklų technologijoms, nustatymą;

| a) | sudaryti palankesnes sąlygas kurti technologijas, galinčias atitikti pažangiųjų ryšių reikalavimus, o kartu remti Europos kompetenciją pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijų bei struktūros srityje ir jų raidą link 6G,
  taip pat naujų atitinkamų ryšių technologijų,
  įskaitant tvirtą Europos poziciją standartų ir esminių patentų srityje, ir remti pagrindinių reikalavimų, pavyzdžiui, dažnių juostų, reikalingų būsimoms pažangiųjų tinklų technologijoms, nustatymą; |
| --- | --- |

a)

sudaryti palankesnes sąlygas kurti technologijas, galinčias atitikti pažangiųjų ryšių reikalavimus, o kartu remti Europos kompetenciją pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijų bei struktūros srityje ir jų raidą link 6G,
  taip pat naujų atitinkamų ryšių technologijų,
  įskaitant tvirtą Europos poziciją standartų ir esminių patentų srityje, ir remti pagrindinių reikalavimų, pavyzdžiui, dažnių juostų, reikalingų būsimoms pažangiųjų tinklų technologijoms, nustatymą;

taip pat naujų atitinkamų ryšių technologijų,

Pakeitimas 430

Pakeitimas 430

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 2 dalies e punktas

159 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | stiprinti Sąjungos pramonės padėtį pasaulinėje pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje, sukuriant kritinę viešojo ir privačiojo sektorių subjektų masę, visų pirma didinant programinės įrangos ir daiktų interneto subjektų indėlį, pasinaudojant nacionalinėmis iniciatyvomis ir remiant naujų dalyvių atsiradimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

stiprinti Sąjungos pramonės padėtį pasaulinėje pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje, sukuriant kritinę viešojo ir privačiojo sektorių subjektų masę, visų pirma didinant programinės įrangos ir daiktų interneto subjektų indėlį, pasinaudojant nacionalinėmis iniciatyvomis ir remiant naujų dalyvių atsiradimą;

| e) | stiprinti Sąjungos pramonės
  , visų pirma MVĮ,
  padėtį pasaulinėje pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje, sukuriant kritinę viešojo ir privačiojo sektorių subjektų masę, visų pirma didinant programinės įrangos ir daiktų interneto subjektų indėlį, pasinaudojant nacionalinėmis iniciatyvomis ir remiant naujų dalyvių atsiradimą; |
| --- | --- |

e)

stiprinti Sąjungos pramonės
  , visų pirma MVĮ,
  padėtį pasaulinėje pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje, sukuriant kritinę viešojo ir privačiojo sektorių subjektų masę, visų pirma didinant programinės įrangos ir daiktų interneto subjektų indėlį, pasinaudojant nacionalinėmis iniciatyvomis ir remiant naujų dalyvių atsiradimą;

, visų pirma MVĮ,

Pakeitimas 431

Pakeitimas 431

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

159 straipsnio 2 dalies f punktas

159 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | remti derinimą su etikos ir saugumo reikalavimais, įtraukiant juos į strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, ir prireikus prisidėti prie Sąjungos teisėkūros proceso. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

remti derinimą su etikos ir saugumo reikalavimais, įtraukiant juos į strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, ir prireikus prisidėti prie Sąjungos teisėkūros proceso.

| f) | remti derinimą su etikos ir saugumo reikalavimais,
  visų pirma privatumą ir pritaikytąjį saugumą,
  įtraukiant juos į strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, ir prireikus prisidėti prie Sąjungos teisėkūros proceso. |
| --- | --- |

f)

remti derinimą su etikos ir saugumo reikalavimais,
  visų pirma privatumą ir pritaikytąjį saugumą,
  įtraukiant juos į strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, ir prireikus prisidėti prie Sąjungos teisėkūros proceso.

visų pirma privatumą ir pritaikytąjį saugumą,

Pakeitimas 432

Pakeitimas 432

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

160 straipsnio 1 pastraipos a punktas

160 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | prisideda prie kitų Sąjungos programų, pavyzdžiui, EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies, Skaitmeninės Europos programos ir programos „InvestEU“, pagal kurias vykdoma veikla pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, darbo programų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

prisideda prie kitų Sąjungos programų, pavyzdžiui, EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies, Skaitmeninės Europos programos ir programos „InvestEU“, pagal kurias vykdoma veikla pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, darbo programų;

| a) | kai prašoma,
  prisideda prie kitų Sąjungos programų, pavyzdžiui, EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies, Skaitmeninės Europos programos ir programos „InvestEU“, pagal kurias vykdoma veikla pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, darbo programų; |
| --- | --- |

a)

kai prašoma,
  prisideda prie kitų Sąjungos programų, pavyzdžiui, EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies, Skaitmeninės Europos programos ir programos „InvestEU“, pagal kurias vykdoma veikla pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, darbo programų;

kai prašoma,

Pakeitimas 433

Pakeitimas 433

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

160 straipsnio 1 pastraipos b punktas

160 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kartu su Komisija ir kompetentingomis atitinkamomis finansavimo įstaigomis
  koordinuoja
  Sąjungos
  bandomąsias
  ir diegimo
  iniciatyvas
  pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, pagal EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus
  dalį
   – visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui,
  iniciatyvą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kartu su Komisija ir kompetentingomis atitinkamomis finansavimo įstaigomis
  koordinuoja
  Sąjungos
  bandomąsias
  ir diegimo
  iniciatyvas
  pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, pagal EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus
  dalį
   – visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui,
  iniciatyvą
  ;

koordinuoja

bandomąsias

iniciatyvas

dalį

iniciatyvą

| b) | kartu su Komisija ir kompetentingomis atitinkamomis finansavimo įstaigomis
  sudaro palankesnes sąlygas
  Sąjungos
  bandomosioms
  ir diegimo
  iniciatyvoms
  pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, pagal EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus
  daliai
   – visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui,
  iniciatyvai
  ; |
| --- | --- |

b)

kartu su Komisija ir kompetentingomis atitinkamomis finansavimo įstaigomis
  sudaro palankesnes sąlygas
  Sąjungos
  bandomosioms
  ir diegimo
  iniciatyvoms
  pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, pagal EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus
  daliai
   – visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui,
  iniciatyvai
  ;

sudaro palankesnes sąlygas

bandomosioms

iniciatyvoms

daliai

iniciatyvai

Pakeitimas 434

Pakeitimas 434

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

160 straipsnio 1 pastraipos d punktas

160 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | rengia ir
  derina
  visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, strateginio diegimo darbotvarkes, dalyvaujant
  suinteresuotosioms šalims
  . Tos darbotvarkės yra programavimo dokumentai, kurie galioja tiek, kiek trunka EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies įgyvendinimas, ir kuriuose apibrėžiama bendra 5G grindžiamų ekosistemų kūrimo vizija ir pagrindiniai tinklo ir paslaugų reikalavimai, taip pat nustatomi diegimo tikslai ir veiksmų gairės bei galimi bendradarbiavimo modeliai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

rengia ir
  derina
  visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, strateginio diegimo darbotvarkes, dalyvaujant
  suinteresuotosioms šalims
  . Tos darbotvarkės yra programavimo dokumentai, kurie galioja tiek, kiek trunka EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies įgyvendinimas, ir kuriuose apibrėžiama bendra 5G grindžiamų ekosistemų kūrimo vizija ir pagrindiniai tinklo ir paslaugų reikalavimai, taip pat nustatomi diegimo tikslai ir veiksmų gairės bei galimi bendradarbiavimo modeliai.

derina

suinteresuotosioms šalims

| d) | rengia ir
  teikia grįžtamąją informaciją apie
  visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, strateginio diegimo darbotvarkes, dalyvaujant
  suinteresuotiesiems subjektams
  . Tos darbotvarkės yra
  preliminarūs
  programavimo dokumentai, kurie galioja tiek, kiek trunka EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies įgyvendinimas, ir kuriuose apibrėžiama bendra 5G grindžiamų ekosistemų kūrimo vizija ir pagrindiniai tinklo ir paslaugų reikalavimai, taip pat nustatomi diegimo tikslai ir veiksmų gairės bei galimi bendradarbiavimo modeliai. |
| --- | --- |

d)

rengia ir
  teikia grįžtamąją informaciją apie
  visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, strateginio diegimo darbotvarkes, dalyvaujant
  suinteresuotiesiems subjektams
  . Tos darbotvarkės yra
  preliminarūs
  programavimo dokumentai, kurie galioja tiek, kiek trunka EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies įgyvendinimas, ir kuriuose apibrėžiama bendra 5G grindžiamų ekosistemų kūrimo vizija ir pagrindiniai tinklo ir paslaugų reikalavimai, taip pat nustatomi diegimo tikslai ir veiksmų gairės bei galimi bendradarbiavimo modeliai.

teikia grįžtamąją informaciją apie

suinteresuotiesiems subjektams

preliminarūs

Pakeitimas 435

Pakeitimas 435

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

161 straipsnio 1 pastraipos b punktas

161 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 5G infrastruktūros asociacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

5G infrastruktūros asociacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės.

| b) | 5G infrastruktūros asociacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  . |
| --- | --- |

b)

5G infrastruktūros asociacija, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo sprendimą besąlygiškai prisijungti prie Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės
  , nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose
  .

, nedarant poveikio narių, visų pirma MVĮ, teisėms, kaip nustatyta šiame reglamente ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose

Pakeitimas 436

Pakeitimas 436

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

164 straipsnio 1 pastraipos a punktas

164 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atskirtą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atskirtą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą;

| a) | atskirtą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą
  , įskaitant atvirojo kodo programinę įrangą ir technologijas
  ; |
| --- | --- |

a)

atskirtą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą
  , įskaitant atvirojo kodo programinę įrangą ir technologijas
  ;

, įskaitant atvirojo kodo programinę įrangą ir technologijas

Pakeitimas 437

Pakeitimas 437

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

164 straipsnio 1 pastraipos b punktas

164 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įnašus į standartizavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

įnašus į standartizavimą;

| b) | įnašus į standartizavimą
  , įskaitant atvirųjų standartų srityje
  ; |
| --- | --- |

b)

įnašus į standartizavimą
  , įskaitant atvirųjų standartų srityje
  ;

, įskaitant atvirųjų standartų srityje

Pakeitimas 438

Pakeitimas 438

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

164 straipsnio 1 pastraipos e punktas

164 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | įnašus į 5G infrastruktūros asociacijos ir bet kurios kitos suinteresuotųjų
  šalių
  grupės ar asociacijos veiklą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės srityje, kuri nefinansuojama skiriant Sąjungos dotaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

įnašus į 5G infrastruktūros asociacijos ir bet kurios kitos suinteresuotųjų
  šalių
  grupės ar asociacijos veiklą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės srityje, kuri nefinansuojama skiriant Sąjungos dotaciją;

šalių

| e) | įnašus į 5G infrastruktūros asociacijos ir bet kurios kitos suinteresuotųjų
  subjektų
  grupės ar asociacijos
  mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir diegimo
  veiklą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės srityje, kuri nefinansuojama skiriant Sąjungos dotaciją; |
| --- | --- |

e)

įnašus į 5G infrastruktūros asociacijos ir bet kurios kitos suinteresuotųjų
  subjektų
  grupės ar asociacijos
  mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir diegimo
  veiklą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės srityje, kuri nefinansuojama skiriant Sąjungos dotaciją;

subjektų

mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir diegimo

Pakeitimas 439

Pakeitimas 439

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

164 straipsnio 1 pastraipos f punktas

164 straipsnio 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | veiklą, kuria siekiama vystyti ekosistemą
  ir
  , be kita ko,
  stiprinti bendradarbiavimą
  su vertikaliosiomis pramonės šakomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

veiklą, kuria siekiama vystyti ekosistemą
  ir
  , be kita ko,
  stiprinti bendradarbiavimą
  su vertikaliosiomis pramonės šakomis;

ir

stiprinti bendradarbiavimą

| f) | veiklą, kuria siekiama vystyti ekosistemą, be kita ko,
  stiprinant atviras, sąveikias, bendradarbiavimu pagrįstas ryšių technologijas ir tinklus bei bendradarbiaujant
  su vertikaliosiomis pramonės šakomis; |
| --- | --- |

f)

veiklą, kuria siekiama vystyti ekosistemą, be kita ko,
  stiprinant atviras, sąveikias, bendradarbiavimu pagrįstas ryšių technologijas ir tinklus bei bendradarbiaujant
  su vertikaliosiomis pramonės šakomis;

stiprinant atviras, sąveikias, bendradarbiavimu pagrįstas ryšių technologijas ir tinklus bei bendradarbiaujant

Pakeitimas 440

Pakeitimas 440

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

164 straipsnio 1 pastraipos g punktas

164 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | rezultatų sklaidą visame pasaulyje, siekiant bendro sutarimo dėl remiamų technologijų rengiant būsimus standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

rezultatų sklaidą visame pasaulyje, siekiant bendro sutarimo dėl remiamų technologijų rengiant būsimus standartus;

| g) | rezultatų sklaidą visame pasaulyje, siekiant bendro sutarimo dėl remiamų technologijų rengiant būsimus standartus
  , be kita ko, pasitelkiant vertės grandinę
  ; |
| --- | --- |

g)

rezultatų sklaidą visame pasaulyje, siekiant bendro sutarimo dėl remiamų technologijų rengiant būsimus standartus
  , be kita ko, pasitelkiant vertės grandinę
  ;

, be kita ko, pasitelkiant vertės grandinę

Pakeitimas 441

Pakeitimas 441

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

165 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

165 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | mokslinė patariamoji taryba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

mokslinė patariamoji taryba.

mokslinė patariamoji taryba.

Pakeitimas 442

Pakeitimas 442

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

168 straipsnio 1 dalies a punktas

168 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | priima strategines diegimo darbotvarkes ir prireikus jas iš dalies keičia per visą EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

priima strategines diegimo darbotvarkes ir prireikus jas iš dalies keičia per visą EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį;

| a) | priima
  bendrosios įmonės
  strategines diegimo darbotvarkes ir prireikus jas iš dalies keičia per visą EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

priima
  bendrosios įmonės
  strategines diegimo darbotvarkes ir prireikus jas iš dalies keičia per visą EITP skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį;

bendrosios įmonės

Pakeitimas 443

Pakeitimas 443

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

168 straipsnio 1 dalies b punktas

168 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrina, kad vykdant visą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklą būtų
  atsižvelgiama į
  Sąjungos kibernetinio saugumo teisės
  aktus
  ir
  esamas
  ir
  būsimas suderintas
  valstybių narių
  gaires
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrina, kad vykdant visą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklą būtų
  atsižvelgiama į
  Sąjungos kibernetinio saugumo teisės
  aktus
  ir
  esamas
  ir
  būsimas suderintas
  valstybių narių
  gaires
  ;

atsižvelgiama į

aktus

esamas

būsimas suderintas

gaires

| b) | užtikrina, kad vykdant visą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklą būtų
  tinkamai įgyvendinami
  Sąjungos kibernetinio saugumo teisės
  aktai
  ir
  esamos
  ir
  būsimos suderintos
  valstybių narių
  gairės ir būtų atsižvelgiama į juos
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad vykdant visą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklą būtų
  tinkamai įgyvendinami
  Sąjungos kibernetinio saugumo teisės
  aktai
  ir
  esamos
  ir
  būsimos suderintos
  valstybių narių
  gairės ir būtų atsižvelgiama į juos
  ;

tinkamai įgyvendinami

aktai

esamos

būsimos suderintos

gairės ir būtų atsižvelgiama į juos

Pakeitimas 444

Pakeitimas 444

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

168 straipsnio 1 dalies c punktas

168 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | skatina EITP2 skaitmeninio, transporto ir energetikos sektorių sąveiką ir papildomumą nustatydama intervencines sritis ir prisidėdama prie darbo programų, taip pat sąveiką ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

skatina EITP2 skaitmeninio, transporto ir energetikos sektorių sąveiką ir papildomumą nustatydama intervencines sritis ir prisidėdama prie darbo programų, taip pat sąveiką ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis.

| c) | skatina EITP2 skaitmeninio, transporto ir energetikos sektorių sąveiką ir papildomumą nustatydama intervencines sritis ir
  galbūt
  prisidėdama prie darbo programų, taip pat sąveiką ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis. |
| --- | --- |

c)

skatina EITP2 skaitmeninio, transporto ir energetikos sektorių sąveiką ir papildomumą nustatydama intervencines sritis ir
  galbūt
  prisidėdama prie darbo programų, taip pat sąveiką ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis.

galbūt

Pakeitimas 445

Pakeitimas 445

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

169 a straipsnis (naujas)

169 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 169a straipsnis




  Mokslinė patariamoji taryba





  1.
     
  Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 165 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.






  2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių ir ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.






  3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

169a straipsnis

Mokslinė patariamoji taryba

1.
     
  Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė įsteigia nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą, kaip nurodyta 19 ir 165 straipsniuose, siekdama gauti aukšto lygio nepriklausomų akademinių ekspertų mokslines konsultacijas.

2.
     
  Nepriklausomą mokslinę patariamąją tarybą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių ir ji iš savo narių dvejų metų kadencijai išsirenka pirmininką.

3.
     
  Nepriklausoma mokslinė patariamoji taryba gali teikti rekomendacijas Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu arba savo iniciatyva.

Pakeitimas 446

Pakeitimas 446

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 1 dalis

171 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, mokslinę kompetenciją ir efektyviausią išteklių panaudojimą, bendrųjų įmonių veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima vadovaujantis jų finansinėmis taisyklėmis. Į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus atsižvelgiama vykdant Europos partnerysčių stebėseną ir vertinimo pagal programą „Europos horizontas“ procedūros metu vertinant bendrąsias įmones. | 1.   Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, mokslinę kompetenciją
  , pridėtinę vertę visuomenei
  ir
  veiksmingiausią bei
  efektyviausią išteklių panaudojimą, bendrųjų įmonių veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima vadovaujantis jų finansinėmis taisyklėmis. Į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus atsižvelgiama vykdant Europos partnerysčių stebėseną ir vertinimo pagal programą „Europos horizontas“ procedūros metu vertinant bendrąsias įmones.
  Tokia stebėsena ir peržiūros nedidina administracinės naštos nei bendrosioms įmonėms, nei jų naudos gavėjams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, mokslinę kompetenciją ir efektyviausią išteklių panaudojimą, bendrųjų įmonių veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima vadovaujantis jų finansinėmis taisyklėmis. Į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus atsižvelgiama vykdant Europos partnerysčių stebėseną ir vertinimo pagal programą „Europos horizontas“ procedūros metu vertinant bendrąsias įmones.

1.   Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, mokslinę kompetenciją
  , pridėtinę vertę visuomenei
  ir
  veiksmingiausią bei
  efektyviausią išteklių panaudojimą, bendrųjų įmonių veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima vadovaujantis jų finansinėmis taisyklėmis. Į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus atsižvelgiama vykdant Europos partnerysčių stebėseną ir vertinimo pagal programą „Europos horizontas“ procedūros metu vertinant bendrąsias įmones.
  Tokia stebėsena ir peržiūros nedidina administracinės naštos nei bendrosioms įmonėms, nei jų naudos gavėjams.

Pakeitimas 447

Pakeitimas 447

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

171 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrosios įmonės turėtų rengti nuolatinę
  savo
  valdymo veiklos stebėseną ir pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnį] ir [III
  priedą]
  įgyvendinant projektus atlikto darbo ir jų rezultatų bei poveikio periodinę peržiūrą. Ši stebėsena apima: | 2.   Bendrosios įmonės turėtų rengti nuolatinę valdymo
  ir įgyvendinimo
  veiklos stebėseną ir pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnį] ir [III
  bei V priedus]
  įgyvendinant projektus atlikto darbo ir jų rezultatų bei poveikio periodinę peržiūrą. Ši stebėsena
  laiku ir glaustai skelbiama atitinkamoje kiekvienos bendrosios įmonės interneto svetainėje ir
  apima: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrosios įmonės turėtų rengti nuolatinę
  savo
  valdymo veiklos stebėseną ir pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnį] ir [III
  priedą]
  įgyvendinant projektus atlikto darbo ir jų rezultatų bei poveikio periodinę peržiūrą. Ši stebėsena apima:

2.   Bendrosios įmonės turėtų rengti nuolatinę valdymo
  ir įgyvendinimo
  veiklos stebėseną ir pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [45 straipsnį] ir [III
  bei V priedus]
  įgyvendinant projektus atlikto darbo ir jų rezultatų bei poveikio periodinę peržiūrą. Ši stebėsena
  laiku ir glaustai skelbiama atitinkamoje kiekvienos bendrosios įmonės interneto svetainėje ir
  apima:

Pakeitimas 448

Pakeitimas 448

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 2 dalies b punktas

171 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informaciją apie socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygį, žemesnių ir aukštesnių technologinės parengties lygių santykį bendradarbiavimu grindžiamoje mokslinių tyrimų veikloje, pažangą plečiant šalių dalyvavimą, geografinę konsorciumų sudėtį bendradarbiaujamuosiuose projektuose, dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti bendradarbiavimu grindžiamus ryšius Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vertinimo peržiūros taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato aspekto integravimo ir su tuo susijusių išlaidų lygį, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą, lyčių dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo komisijas, valdybas ir patariamąsias grupes, bendro finansavimo normą, papildomą ir sudėtinį finansavimą iš kitų Sąjungos fondų, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informaciją apie socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygį, žemesnių ir aukštesnių technologinės parengties lygių santykį bendradarbiavimu grindžiamoje mokslinių tyrimų veikloje, pažangą plečiant šalių dalyvavimą, geografinę konsorciumų sudėtį bendradarbiaujamuosiuose projektuose, dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti bendradarbiavimu grindžiamus ryšius Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vertinimo peržiūros taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato aspekto integravimo ir su tuo susijusių išlaidų lygį, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą, lyčių dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo komisijas, valdybas ir patariamąsias grupes, bendro finansavimo normą, papildomą ir sudėtinį finansavimą iš kitų Sąjungos fondų, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą;

| b) | informaciją apie socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygį, žemesnių ir aukštesnių technologinės parengties lygių santykį bendradarbiavimu grindžiamoje mokslinių tyrimų veikloje, pažangą plečiant šalių dalyvavimą, geografinę konsorciumų sudėtį bendradarbiaujamuosiuose projektuose, dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti bendradarbiavimu grindžiamus ryšius Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vertinimo peržiūros taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato aspekto integravimo ir su tuo susijusių išlaidų lygį, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą,
  lyčių aspekto integravimą finansuojamų veiksmų turinyje ir
  lyčių dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo komisijas, valdybas ir patariamąsias grupes, bendro finansavimo normą, papildomą ir sudėtinį finansavimą iš kitų Sąjungos fondų, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą
  ir atvirosios prieigos praktiką
  ; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygį, žemesnių ir aukštesnių technologinės parengties lygių santykį bendradarbiavimu grindžiamoje mokslinių tyrimų veikloje, pažangą plečiant šalių dalyvavimą, geografinę konsorciumų sudėtį bendradarbiaujamuosiuose projektuose, dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti bendradarbiavimu grindžiamus ryšius Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vertinimo peržiūros taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato aspekto integravimo ir su tuo susijusių išlaidų lygį, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą,
  lyčių aspekto integravimą finansuojamų veiksmų turinyje ir
  lyčių dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo komisijas, valdybas ir patariamąsias grupes, bendro finansavimo normą, papildomą ir sudėtinį finansavimą iš kitų Sąjungos fondų, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą
  ir atvirosios prieigos praktiką
  ;

lyčių aspekto integravimą finansuojamų veiksmų turinyje ir

ir atvirosios prieigos praktiką

Pakeitimas 449

Pakeitimas 449

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

171 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | naujų subjektų pritraukimo ir bendradarbiavimo tinklų plėtimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

naujų subjektų pritraukimo ir bendradarbiavimo tinklų plėtimo priemones;

naujų subjektų pritraukimo ir bendradarbiavimo tinklų plėtimo priemones;

Pakeitimas 450

Pakeitimas 450

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

171 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | kiekybinį ir kokybinį sverto poveikį, visų pirma įsipareigotų ir faktiškai suteiktų finansinių ir nepiniginių įnašų, susijusių su pagrindine ir papildoma veikla, lygį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

kiekybinį ir kokybinį sverto poveikį, visų pirma įsipareigotų ir faktiškai suteiktų finansinių ir nepiniginių įnašų, susijusių su pagrindine ir papildoma veikla, lygį.

kiekybinį ir kokybinį sverto poveikį, visų pirma įsipareigotų ir faktiškai suteiktų finansinių ir nepiniginių įnašų, susijusių su pagrindine ir papildoma veikla, lygį.

Pakeitimas 451

Pakeitimas 451

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 3 dalis

171 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Bendrųjų įmonių veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų dėl programos „Europos horizontas“, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje], priėmimo procesą. | 3.   Bendrųjų įmonių veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų dėl programos „Europos horizontas“, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje], priėmimo procesą.
  Tokiais vertinimais neužkraunama papildoma administracinė našta nei bendrosioms įmonėms, nei jų naudos gavėjams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Bendrųjų įmonių veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų dėl programos „Europos horizontas“, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje], priėmimo procesą.

3.   Bendrųjų įmonių veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų dėl programos „Europos horizontas“, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje], priėmimo procesą.
  Tokiais vertinimais neužkraunama papildoma administracinė našta nei bendrosioms įmonėms, nei jų naudos gavėjams.

Pakeitimas 452

Pakeitimas 452

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 4 dalis

171 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija atlieka kiekvienos bendrosios įmonės tarpinį ir galutinį vertinimą, į kuriuos atsižvelgiama atliekant programos „Europos horizontas“ vertinimus, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje]. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip kiekviena bendroji įmonė vykdo savo misiją ir siekia tikslų, nagrinėjama visa bendrosios įmonės veikla ir vertinama atitinkamos bendrosios įmonės Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant jos atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos aktualumas, suderinamumas ir papildomumas atitinkamos regioninės, nacionalinės ir Sąjungos politikos atžvilgiu, įskaitant sąveiką su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, kaip antai misijomis, veiksmų grupėmis arba teminėmis ar specialiosiomis programomis. Atliekant vertinimus atsižvelgiama į suinteresuotųjų
  šalių
  nuomonę tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis ir, kai tinkama, taip pat vertinamas 174 straipsnio 3–9 dalyse nurodytų iniciatyvų ilgalaikis mokslinis, visuomeninis, ekonominis ir technologinis poveikis. Kai tinkama, taip pat vertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias vykdant veiksmus ateityje, taip pat bet kokio galimo kiekvienos bendrosios įmonės veiklos atnaujinimo svarba ir nuoseklumas, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus bei mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo aplinką, įskaitant jos padėtį kitų iniciatyvų, remiamų pagal bendrąją programą, visų pirma Europos partnerysčių ar misijų, atžvilgiu. Vertinimuose taip pat deramai atsižvelgiama į valdybos pagal 16 straipsnio 2 dalies y punktą priimtą laipsniško veiklos nutraukimo planą. | 4.   Komisija atlieka
  ir paskelbia
  kiekvienos bendrosios įmonės tarpinį ir galutinį vertinimą, į kuriuos atsižvelgiama atliekant programos „Europos horizontas“ vertinimus, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje]. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip kiekviena bendroji įmonė vykdo savo misiją ir siekia tikslų, nagrinėjama visa bendrosios įmonės veikla ir vertinama atitinkamos bendrosios įmonės Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant jos atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos aktualumas
  visą Sąjungą apimančios politikos ir tikslų aspektais
  ,
  taip pat įnašas siekiant patenkinti visuomenės poreikius ir teikti jai naudą, ir jų
  suderinamumas ir papildomumas atitinkamos regioninės, nacionalinės ir Sąjungos politikos atžvilgiu, įskaitant sąveiką su kitomis
  partnerystėmis ir
  programos „Europos horizontas“ dalimis, kaip antai misijomis, veiksmų grupėmis arba teminėmis ar specialiosiomis programomis. Atliekant vertinimus atsižvelgiama į suinteresuotųjų
  subjektų
  nuomonę tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis ir, kai tinkama, taip pat vertinamas 174 straipsnio 3–9 dalyse
  ir Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ V priede
  nurodytų iniciatyvų ilgalaikis mokslinis, visuomeninis, ekonominis ir technologinis poveikis. Kai tinkama, taip pat vertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias vykdant veiksmus ateityje, taip pat bet kokio galimo kiekvienos bendrosios įmonės veiklos atnaujinimo svarba ir nuoseklumas, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus bei mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo aplinką, įskaitant jos padėtį kitų iniciatyvų, remiamų pagal bendrąją programą, visų pirma Europos partnerysčių ar misijų, atžvilgiu. Vertinimuose taip pat deramai atsižvelgiama į valdybos pagal 16 straipsnio 2 dalies y punktą priimtą laipsniško veiklos nutraukimo planą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija atlieka kiekvienos bendrosios įmonės tarpinį ir galutinį vertinimą, į kuriuos atsižvelgiama atliekant programos „Europos horizontas“ vertinimus, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje]. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip kiekviena bendroji įmonė vykdo savo misiją ir siekia tikslų, nagrinėjama visa bendrosios įmonės veikla ir vertinama atitinkamos bendrosios įmonės Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant jos atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos aktualumas, suderinamumas ir papildomumas atitinkamos regioninės, nacionalinės ir Sąjungos politikos atžvilgiu, įskaitant sąveiką su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, kaip antai misijomis, veiksmų grupėmis arba teminėmis ar specialiosiomis programomis. Atliekant vertinimus atsižvelgiama į suinteresuotųjų
  šalių
  nuomonę tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis ir, kai tinkama, taip pat vertinamas 174 straipsnio 3–9 dalyse nurodytų iniciatyvų ilgalaikis mokslinis, visuomeninis, ekonominis ir technologinis poveikis. Kai tinkama, taip pat vertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias vykdant veiksmus ateityje, taip pat bet kokio galimo kiekvienos bendrosios įmonės veiklos atnaujinimo svarba ir nuoseklumas, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus bei mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo aplinką, įskaitant jos padėtį kitų iniciatyvų, remiamų pagal bendrąją programą, visų pirma Europos partnerysčių ar misijų, atžvilgiu. Vertinimuose taip pat deramai atsižvelgiama į valdybos pagal 16 straipsnio 2 dalies y punktą priimtą laipsniško veiklos nutraukimo planą.

4.   Komisija atlieka
  ir paskelbia
  kiekvienos bendrosios įmonės tarpinį ir galutinį vertinimą, į kuriuos atsižvelgiama atliekant programos „Europos horizontas“ vertinimus, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje]. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip kiekviena bendroji įmonė vykdo savo misiją ir siekia tikslų, nagrinėjama visa bendrosios įmonės veikla ir vertinama atitinkamos bendrosios įmonės Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant jos atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos aktualumas
  visą Sąjungą apimančios politikos ir tikslų aspektais
  ,
  taip pat įnašas siekiant patenkinti visuomenės poreikius ir teikti jai naudą, ir jų
  suderinamumas ir papildomumas atitinkamos regioninės, nacionalinės ir Sąjungos politikos atžvilgiu, įskaitant sąveiką su kitomis
  partnerystėmis ir
  programos „Europos horizontas“ dalimis, kaip antai misijomis, veiksmų grupėmis arba teminėmis ar specialiosiomis programomis. Atliekant vertinimus atsižvelgiama į suinteresuotųjų
  subjektų
  nuomonę tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis ir, kai tinkama, taip pat vertinamas 174 straipsnio 3–9 dalyse
  ir Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ V priede
  nurodytų iniciatyvų ilgalaikis mokslinis, visuomeninis, ekonominis ir technologinis poveikis. Kai tinkama, taip pat vertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias vykdant veiksmus ateityje, taip pat bet kokio galimo kiekvienos bendrosios įmonės veiklos atnaujinimo svarba ir nuoseklumas, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus bei mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo aplinką, įskaitant jos padėtį kitų iniciatyvų, remiamų pagal bendrąją programą, visų pirma Europos partnerysčių ar misijų, atžvilgiu. Vertinimuose taip pat deramai atsižvelgiama į valdybos pagal 16 straipsnio 2 dalies y punktą priimtą laipsniško veiklos nutraukimo planą.

Pakeitimas 453

Pakeitimas 453

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 6 dalis

171 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pasitelkdama skaidraus
  proceso
  metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir geriausią patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Atlikdama šiuos išsamesnius vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į atitinkamai bendrajai įmonei daromą administracinį poveikį. | 6.   Pasitelkdama
  atviro ir
  skaidraus
  konkurso
  metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir geriausią patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Atlikdama šiuos išsamesnius vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į atitinkamai bendrajai įmonei daromą administracinį poveikį
  ir deda visas pastangas, kad sumažintų jos administracinę naštą ir užtikrintų, kad vertinimo procesas būtų paprastas ir visiškai skaidrus. Bet kokie vertinimai šioje srityje grindžiami patikimu politikos galimybių vertinimu valdymo atžvilgiu, įskaitant galimybę nustatyti tinkamas apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama, kad vykdant visas operacijas būtų tinkamai atsižvelgiama į viešuosius interesus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pasitelkdama skaidraus
  proceso
  metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir geriausią patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Atlikdama šiuos išsamesnius vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į atitinkamai bendrajai įmonei daromą administracinį poveikį.

6.   Pasitelkdama
  atviro ir
  skaidraus
  konkurso
  metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir geriausią patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Atlikdama šiuos išsamesnius vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į atitinkamai bendrajai įmonei daromą administracinį poveikį
  ir deda visas pastangas, kad sumažintų jos administracinę naštą ir užtikrintų, kad vertinimo procesas būtų paprastas ir visiškai skaidrus. Bet kokie vertinimai šioje srityje grindžiami patikimu politikos galimybių vertinimu valdymo atžvilgiu, įskaitant galimybę nustatyti tinkamas apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama, kad vykdant visas operacijas būtų tinkamai atsižvelgiama į viešuosius interesus
  .

Pakeitimas 454

Pakeitimas 454

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 7 a dalis (nauja)

171 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Ataskaitų teikimas atitinka standartinius programos „Europos horizontas“ atskaitomybės reikalavimus. Kuriant atskaitomybės sistemas strateginio koordinavimo procese taip pat dalyvauja valstybės narės ir partnerystės atstovai, kad būtų užtikrintas atskaitomybės ir stebėsenos pastangų, įskaitant duomenų rinkimo ir atskaitomybės užduočių pasidalijimą, sinchronizavimas ir koordinavimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Ataskaitų teikimas atitinka standartinius programos „Europos horizontas“ atskaitomybės reikalavimus. Kuriant atskaitomybės sistemas strateginio koordinavimo procese taip pat dalyvauja valstybės narės ir partnerystės atstovai, kad būtų užtikrintas atskaitomybės ir stebėsenos pastangų, įskaitant duomenų rinkimo ir atskaitomybės užduočių pasidalijimą, sinchronizavimas ir koordinavimas.

Pakeitimas 455

Pakeitimas 455

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 straipsnio 9 dalis

171 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Komisija bendrųjų įmonių vertinimų rezultatus, įskaitant Komisijos vertinimo išvadas ir pastabas, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui kartu su programos „Europos horizontas“ vertinimais, nurodytais Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje]. | 9.   Komisija bendrųjų įmonių vertinimų rezultatus, įskaitant Komisijos vertinimo išvadas ir pastabas,
  viešai paskelbia ir
  pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui kartu su programos „Europos horizontas“ vertinimais, nurodytais Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Komisija bendrųjų įmonių vertinimų rezultatus, įskaitant Komisijos vertinimo išvadas ir pastabas, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui kartu su programos „Europos horizontas“ vertinimais, nurodytais Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje].

9.   Komisija bendrųjų įmonių vertinimų rezultatus, įskaitant Komisijos vertinimo išvadas ir pastabas,
  viešai paskelbia ir
  pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui kartu su programos „Europos horizontas“ vertinimais, nurodytais Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [47 straipsnyje].

Pakeitimas 456

Pakeitimas 456

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

171 a straipsnis (naujas)

171 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 171a straipsnis




  Atskaitingumas Europos piliečiams




  Nedarant poveikio šiame reglamente nustatytiems viešumo reikalavimams, informacija, esanti konsoliduotoje metinėje bendrųjų įmonių veiklos ataskaitoje ir ataskaitose pagal 171 straipsnį, viešai skelbiama plačiajai visuomenei internete naudojant vartotojams patogias priemones, įskaitant infografikus ir išlaidų stebėjimo sistemas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

171a straipsnis

Atskaitingumas Europos piliečiams

Nedarant poveikio šiame reglamente nustatytiems viešumo reikalavimams, informacija, esanti konsoliduotoje metinėje bendrųjų įmonių veiklos ataskaitoje ir ataskaitose pagal 171 straipsnį, viešai skelbiama plačiajai visuomenei internete naudojant vartotojams patogias priemones, įskaitant infografikus ir išlaidų stebėjimo sistemas.

---

(10)  OL [....].

10

(10)  OL [....].

10

(1a)  

  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

1a

OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

(11)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

11

(11)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

11

(1a)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

1a

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

(1a)  
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

1a

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(1b)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

1b

2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

(2)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

2

(2)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_en.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_en.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_en.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_en.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

1a

2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

(1a)  
  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0241.

1a

Priimti tekstai, P9_TA(2021)0241.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“, Briuselis, 2020 3 9, JOIN(2020) 4 final.

23

final

(23)  Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“, Briuselis, 2020 3 9, JOIN(2020) 4 final.

23

final

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europos-kovos-su-veziu-planas_lt

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  tikslų. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų būti suderinta su naująja Europos pramonės strategija

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europos-kovos-su-veziu-planas_lt

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  Pagal programą „Horizontas 2020“ veikiančios 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (2014–2016 m.) tarpinis vertinimas (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  Pagal programą „Horizontas 2020“ veikiančios 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (2014–2016 m.) tarpinis vertinimas (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067).

30

(30)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067).

30

(31)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (OL L 96, 2004 3 31, p. 1).

31

(31)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (OL L 96, 2004 3 31, p. 1).

31

(32)  2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1).

32

(33)  Tarybos sprendimas 2009/320/EB, patvirtinantis Bendro Europos dangaus ATM tyrimų projekto pagrindinį oro eismo vadybos Europoje planą (OL L 95, 2009 4 9, p. 41).

33

(32)  2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1).

32

(33)  Tarybos sprendimas 2009/320/EB, patvirtinantis Bendro Europos dangaus ATM tyrimų projekto pagrindinį oro eismo vadybos Europoje planą (OL L 95, 2009 4 9, p. 41).

33

(47)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, COM(2019)0640.

47

(47)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, COM(2019)0640.

47

(48)  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra.

48

(48)  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, COM(2019)0640.

52

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, COM(2019)0640.

52

(53)  COM(2020)0301. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija.

53

(53)  COM(2020)0301. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija.

53

(1a)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

1a

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

---