# Jurnalul Oficial C 122/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 122 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6517 martie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 122

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6517 martie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comitetul european pentru risc sistemic |
| 2022/C 122/01 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Germania (CERS/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Austria (CERS/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Bulgaria (CERS/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Croația (CERS/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Liechtenstein (CERS/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Ungaria (CERS/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Slovacia (CERS/2021/16) | 28 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

2022/C 122/01

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Germania (CERS/2021/10)

1

2022/C 122/02

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Austria (CERS/2021/11)

9

2022/C 122/03

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Bulgaria (CERS/2021/12)

15

2022/C 122/04

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Croația (CERS/2021/13)

18

2022/C 122/05

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Liechtenstein (CERS/2021/14)

22

2022/C 122/06

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Ungaria (CERS/2021/15)

25

2022/C 122/07

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 2 decembrie 2021 privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Slovacia (CERS/2021/16)

28

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 122/08 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 122/08

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ |
| 2022/C 122/10 | Avizul Băncii Centrale Europene din 13 ianuarie 2022 cu privire la o propunere de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții în ceea ce privește rezoluția (CON/2022/3) | 33 |

III   Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

2022/C 122/10

Avizul Băncii Centrale Europene din 13 ianuarie 2022 cu privire la o propunere de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții în ceea ce privește rezoluția (CON/2022/3)

33

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 122/11 | Rata de schimb a monedei euro — 16 martie 2022 | 35 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 122/11

Rata de schimb a monedei euro — 16 martie 2022

35

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 122/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 36 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 122/13 | Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 38 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 122/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

36

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 122/13

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/1

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Germania

(CERS/2021/10)

(2022/C 122/01)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) literele (b) și (d) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns dintre sistemul financiar și economia reală pot amplifica orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns dintre sistemul financiar și economia reală pot amplifica orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. În plus, circuitele de răspuns între prețurile locuințelor și credite pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. În plus, circuitele de răspuns între prețurile locuințelor și credite pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de bunurile imobile locative (BIL) pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor sau la reducerea gradului de îndatorare de către creditori, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de bunurile imobile locative (BIL) pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor sau la reducerea gradului de îndatorare de către creditori, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic (3), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic (3), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice în ceea ce privește noile credite imobiliare. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice în ceea ce privește noile credite imobiliare.

| (6) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a efectuat o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de BIL (6). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către cinci țări, inclusiv Germania (7). |
| --- | --- |

(6)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a efectuat o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de BIL (6). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către cinci țări, inclusiv Germania (7).

| (7) | În 2019, principalele vulnerabilități identificate pe piața BIL din Germania au fost supraevaluarea semnificativă a prețurilor locuințelor în zonele urbane, asociată cu o dinamică generalizată și rapidă a prețurilor locuințelor și unele indicii ale relaxării standardelor de creditare pentru creditele imobiliare, deși în contextul incertitudinii generale cauzate de lacunele semnificative în materie de date. |
| --- | --- |

(7)

În 2019, principalele vulnerabilități identificate pe piața BIL din Germania au fost supraevaluarea semnificativă a prețurilor locuințelor în zonele urbane, asociată cu o dinamică generalizată și rapidă a prețurilor locuințelor și unele indicii ale relaxării standardelor de creditare pentru creditele imobiliare, deși în contextul incertitudinii generale cauzate de lacunele semnificative în materie de date.

| (8) | CERS a finalizat recent o nouă evaluare sistematică și orientată spre viitor a vulnerabilităților legate de BIL. Rezultatele acestei evaluări arată că, după primirea avertismentelor specifice fiecărei țări în septembrie 2019, unele țări au luat măsuri suplimentare pentru a remedia vulnerabilitățile aferente. În special, Republica Cehă a adoptat un cadru juridic pentru măsurile bazate pe debitori, Germania a stabilit un temei juridic pentru colectarea de date privind standardele de creditare a noilor credite imobiliare acordate gospodăriilor, Franța a activat limite ale raportului dintre serviciul datoriei și venituri (DSTI), Islanda a înăsprit limitele privind raportul împrumut/garanții (LTV), iar Norvegia a înăsprit rata amortizorului său de risc sistemic. Cu toate acestea, având în vedere vulnerabilitățile tot mai mari, acțiunile adoptate de unele țări nu au fost considerate suficiente, conform evaluării CERS. |
| --- | --- |

(8)

CERS a finalizat recent o nouă evaluare sistematică și orientată spre viitor a vulnerabilităților legate de BIL. Rezultatele acestei evaluări arată că, după primirea avertismentelor specifice fiecărei țări în septembrie 2019, unele țări au luat măsuri suplimentare pentru a remedia vulnerabilitățile aferente. În special, Republica Cehă a adoptat un cadru juridic pentru măsurile bazate pe debitori, Germania a stabilit un temei juridic pentru colectarea de date privind standardele de creditare a noilor credite imobiliare acordate gospodăriilor, Franța a activat limite ale raportului dintre serviciul datoriei și venituri (DSTI), Islanda a înăsprit limitele privind raportul împrumut/garanții (LTV), iar Norvegia a înăsprit rata amortizorului său de risc sistemic. Cu toate acestea, având în vedere vulnerabilitățile tot mai mari, acțiunile adoptate de unele țări nu au fost considerate suficiente, conform evaluării CERS.

| (9) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor locuințelor. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(9)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor locuințelor. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (10) | În ceea ce privește Germania, această evaluare recentă a arătat că, în pofida instituirii, în 2017, a unui cadru juridic pentru instrumentele bazate pe debitori, constând într-un set limitat de măsuri (un plafon al raportului LTV și o cerință de amortizare), niciuna dintre acestea nu a fost activată pentru a aborda acumularea de vulnerabilități pe termen mediu în sectorul BIL. CERS ia act de faptul că, în temeiul cadrului juridic actual, nu au fost îndeplinite cerințele pentru activarea măsurilor existente bazate pe debitori. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Germania, această evaluare recentă a arătat că, în pofida instituirii, în 2017, a unui cadru juridic pentru instrumentele bazate pe debitori, constând într-un set limitat de măsuri (un plafon al raportului LTV și o cerință de amortizare), niciuna dintre acestea nu a fost activată pentru a aborda acumularea de vulnerabilități pe termen mediu în sectorul BIL. CERS ia act de faptul că, în temeiul cadrului juridic actual, nu au fost îndeplinite cerințele pentru activarea măsurilor existente bazate pe debitori.

| (11) | Evaluarea CERS arată, de asemenea, că majorările prețurilor locuințelor au devenit mai generalizate, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale. Prin urmare, estimările existente indică o supraevaluare ridicată și în creștere a prețurilor locuințelor în Germania. În prezent, o analiză cuprinzătoare a vulnerabilităților nu este posibilă din cauza lipsei de date detaliate privind standardele de creditare pentru creditele imobiliare, deși au fost luate măsuri pentru a colecta date începând din 2023, ca urmare a intrării în vigoare, în 2021, a regulamentului național privind colectarea datelor referitoare la creditele pentru locuințe. Pentru perioada recentă, informațiile disponibile oferă dovezi diferite cu privire la evoluția standardelor de creditare pentru creditele imobiliare. Deși rezultatele sondajului privind creditul bancar în zona euro (BLS) sugerează înăsprirea condițiilor de creditare pentru achiziționarea de locuințe în cursul anului 2020, o sursă alternativă de date din sectorul privat (8) indică faptul că ponderea cererilor de împrumut cu un raport ridicat al LTV a continuat să crească în anul 2020. O altă sursă alternativă de date din sectorul privat aflată la dispoziția autorităților germane, care conține tranzacții efective și reprezintă o parte a pieței agregate, confirmă faptul că raportul LTV au crescut într-o oarecare măsură în ultimul deceniu. În plus, în conformitate cu sondajul privind creditul bancar, raportul LTV a scăzut în urma crizei. Datele arată, de asemenea, că ponderea serviciului datoriei bancare în venit și scadențele au scăzut în prima jumătate a anilor 2010 și au crescut din nou în a doua jumătate. Pe de altă parte, raportul datorii/venituri (DTI) a crescut constant din 2009. |
| --- | --- |

(11)

Evaluarea CERS arată, de asemenea, că majorările prețurilor locuințelor au devenit mai generalizate, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale. Prin urmare, estimările existente indică o supraevaluare ridicată și în creștere a prețurilor locuințelor în Germania. În prezent, o analiză cuprinzătoare a vulnerabilităților nu este posibilă din cauza lipsei de date detaliate privind standardele de creditare pentru creditele imobiliare, deși au fost luate măsuri pentru a colecta date începând din 2023, ca urmare a intrării în vigoare, în 2021, a regulamentului național privind colectarea datelor referitoare la creditele pentru locuințe. Pentru perioada recentă, informațiile disponibile oferă dovezi diferite cu privire la evoluția standardelor de creditare pentru creditele imobiliare. Deși rezultatele sondajului privind creditul bancar în zona euro (BLS) sugerează înăsprirea condițiilor de creditare pentru achiziționarea de locuințe în cursul anului 2020, o sursă alternativă de date din sectorul privat (8) indică faptul că ponderea cererilor de împrumut cu un raport ridicat al LTV a continuat să crească în anul 2020. O altă sursă alternativă de date din sectorul privat aflată la dispoziția autorităților germane, care conține tranzacții efective și reprezintă o parte a pieței agregate, confirmă faptul că raportul LTV au crescut într-o oarecare măsură în ultimul deceniu. În plus, în conformitate cu sondajul privind creditul bancar, raportul LTV a scăzut în urma crizei. Datele arată, de asemenea, că ponderea serviciului datoriei bancare în venit și scadențele au scăzut în prima jumătate a anilor 2010 și au crescut din nou în a doua jumătate. Pe de altă parte, raportul datorii/venituri (DTI) a crescut constant din 2009.

| (12) | În plus, după relaxarea ratei amortizorului anticiclic de capital (AAC) ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, Germania nu a utilizat în continuare măsuri bazate pe capital pentru a aborda vulnerabilitățile existente care decurg din sectorul BIL și pentru a promova stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(12)

În plus, după relaxarea ratei amortizorului anticiclic de capital (AAC) ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, Germania nu a utilizat în continuare măsuri bazate pe capital pentru a aborda vulnerabilitățile existente care decurg din sectorul BIL și pentru a promova stabilitatea financiară.

| (13) | Având în vedere aceste evoluții recente, în special având în vedere dovezile de supraevaluare a prețurilor locuințelor, CERS a concluzionat că ar trebui activate măsuri bazate pe debitori pentru a viza vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul BIL din Germania. Prin urmare, autoritățile germane ar trebui să activeze prompt o limită obligatorie din punct de vedere juridic sau, dacă acest lucru nu este posibil în temeiul legislației germane, o limită neobligatorie din punct de vedere juridic a raportului LTV, pentru a asigura standarde solide de creditare împotriva supraevaluării prețurilor locuințelor. În același timp, și pentru a completa indicatorul raportului LTV, măsurile bazate pe capital, cum ar fi activarea AAC sau a amortizorului de risc sistemic sectorial (ARSS), ar spori reziliența sectorului bancar din Germania față de vulnerabilitățile BIL care se poate să se fi acumulat deja, având în vedere supraevaluarea predominantă a prețurilor locuințelor și incertitudinea cu privire la standardele de creditare pentru creditele ipotecare acordate în ultimii ani. În plus, o combinație adecvată cu instrumente obligatorii din punct de vedere juridic sau, dacă acest lucru nu este posibil în temeiul legislației germane, cu instrumente neobligatorii din punct de vedere juridic legate de venituri ar putea spori eficacitatea limitei privind raportul LTV în abordarea oricăror vulnerabilități legate de finanțarea BIL. Prin urmare, cadrul juridic german pentru măsurile bazate pe debitori ar trebui completat cu instrumente bazate pe venit și adaptat în consecință, astfel încât să permită activarea măsurilor bazate pe debitori în timp util, evitând astfel acumularea de vulnerabilități, |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere aceste evoluții recente, în special având în vedere dovezile de supraevaluare a prețurilor locuințelor, CERS a concluzionat că ar trebui activate măsuri bazate pe debitori pentru a viza vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul BIL din Germania. Prin urmare, autoritățile germane ar trebui să activeze prompt o limită obligatorie din punct de vedere juridic sau, dacă acest lucru nu este posibil în temeiul legislației germane, o limită neobligatorie din punct de vedere juridic a raportului LTV, pentru a asigura standarde solide de creditare împotriva supraevaluării prețurilor locuințelor. În același timp, și pentru a completa indicatorul raportului LTV, măsurile bazate pe capital, cum ar fi activarea AAC sau a amortizorului de risc sistemic sectorial (ARSS), ar spori reziliența sectorului bancar din Germania față de vulnerabilitățile BIL care se poate să se fi acumulat deja, având în vedere supraevaluarea predominantă a prețurilor locuințelor și incertitudinea cu privire la standardele de creditare pentru creditele ipotecare acordate în ultimii ani. În plus, o combinație adecvată cu instrumente obligatorii din punct de vedere juridic sau, dacă acest lucru nu este posibil în temeiul legislației germane, cu instrumente neobligatorii din punct de vedere juridic legate de venituri ar putea spori eficacitatea limitei privind raportul LTV în abordarea oricăror vulnerabilități legate de finanțarea BIL. Prin urmare, cadrul juridic german pentru măsurile bazate pe debitori ar trebui completat cu instrumente bazate pe venit și adaptat în consecință, astfel încât să permită activarea măsurilor bazate pe debitori în timp util, evitând astfel acumularea de vulnerabilități,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Limitarea raportului LTV

Se recomandă ca autoritățile relevante să impună o limită obligatorie din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV pentru a atenua vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Germania ca sursă de risc pentru stabilitatea financiară, care ar putea avea consecințe negative grave pentru economia reală. În cazul în care acest lucru nu este posibil în temeiul legislației germane, se recomandă ca autoritățile competente să activeze o limită fără caracter juridic obligatoriu care să se aplice raportului LTV pentru a îndeplini obiectivele stabilite în aceasta.

Recomandarea B – Activarea măsurilor bazate pe capital

Se recomandă ca autoritățile relevante să activeze măsuri adecvate bazate pe capital, pentru a asigura reziliența instituțiilor de credit autorizate în Germania și pentru a completa limita care se aplică raportului LTV, astfel cum se menționează în Recomandarea A, în ceea ce privește atenuarea vulnerabilităților din sectorul imobiliar rezidențial din Germania ca sursă de risc pentru stabilitatea financiară.

Recomandarea C – Cadrul juridic pentru măsurile bazate pe debitori în ceea ce privește sectorul imobiliar rezidențial

Se recomandă ca autoritățile competente să asigure că actualul cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor include cel puțin următoarele măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori:

| (a) | limite care se aplică raportului DTI și limite care se aplică raportului DSTI; |
| --- | --- |

(a)

limite care se aplică raportului DTI și limite care se aplică raportului DSTI;

| (b) | limite care se aplică raportului LTV; |
| --- | --- |

(b)

limite care se aplică raportului LTV;

| (c) | limite care se aplică scadenței; și |
| --- | --- |

(c)

limite care se aplică scadenței; și

| (d) | cerințe de amortizare. |
| --- | --- |

(d)

cerințe de amortizare.

Recomandarea D – Monitorizarea vulnerabilităților și activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit

| 1. | Se recomandă ca autoritățile relevante să monitorizeze îndeaproape vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor, supraevaluarea prețurilor locuințelor și standardele de creditare pentru noile credite ipotecare pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Se recomandă ca, în conformitate cu rezultatele monitorizării efectuate în temeiul subrecomandării D (1) și pentru a preveni acumularea excesivă de riscuri de credit, autoritățile relevante să activeze măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe venit, cum ar fi limitarea raportului DTI sau a raportului DSTI. În cazul în care acest lucru nu este posibil în temeiul legislației germane, se recomandă ca autoritățile relevante să activeze măsuri neobligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor în funcție de venit, pentru a aborda obiectivele stabilite în acestea. |
| --- | --- |

2.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

| 1. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „autorități competente” înseamnă autoritățile însărcinate cu modificarea cadrului juridic pentru măsurile bazate pe debitori, cu activarea măsurilor bazate pe debitori, cu monitorizarea riscurilor sistemice sau cu activarea măsurilor bazate pe capital în Germania; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„autorități competente” înseamnă autoritățile însărcinate cu modificarea cadrului juridic pentru măsurile bazate pe debitori, cu activarea măsurilor bazate pe debitori, cu monitorizarea riscurilor sistemice sau cu activarea măsurilor bazate pe capital în Germania;

| (b) | „raportul împrumut/garanție” (raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului în raport cu valoarea proprietății în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(b)

„raportul împrumut/garanție” (raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului în raport cu valoarea proprietății în momentul inițierii creditului;

| (c) | „măsuri bazate pe capital” înseamnă orice cerințe de fonduri proprii impuse unei instituții de credit pentru a preveni și/sau a atenua riscul sistemic, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, inclusiv, în temeiul articolelor 124, 164 sau 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 sau al titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE, cum ar fi amortizorul anticiclic de capital sau amortizorul de risc sistemic sectorial; |
| --- | --- |

(c)

„măsuri bazate pe capital” înseamnă orice cerințe de fonduri proprii impuse unei instituții de credit pentru a preveni și/sau a atenua riscul sistemic, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, inclusiv, în temeiul articolelor 124, 164 sau 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 sau al titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE, cum ar fi amortizorul anticiclic de capital sau amortizorul de risc sistemic sectorial;

| (d) | „instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

„instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (e) | „măsuri bazate pe debitori” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii, inclusiv limitarea raportului LTV, a raportului DTI, a raportului DSTI și cerințele de scadență și de amortizare; |
| --- | --- |

(e)

„măsuri bazate pe debitori” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii, inclusiv limitarea raportului LTV, a raportului DTI, a raportului DSTI și cerințele de scadență și de amortizare;

| (f) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(f)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (g) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(g)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (h) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp; |
| --- | --- |

(h)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp;

| (i) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil locativ exprimată în ani în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(i)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil locativ exprimată în ani în momentul inițierii creditului;

| (j) | „cerințe de amortizare” înseamnă măsuri legate de calendarul de rambursare a împrumutului. |
| --- | --- |

(j)

„cerințe de amortizare” înseamnă măsuri legate de calendarul de rambursare a împrumutului.

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A, Recomandării B, Recomandării C și Recomandării D; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A, Recomandării B, Recomandării C și Recomandării D;

| (b) | la activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitori sau capital în temeiul Recomandării A, Recomandării B și Recomandării D, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(b)

la activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitori sau capital în temeiul Recomandării A, Recomandării B și Recomandării D, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (c) | în anexă sunt stabilite criterii specifice pentru respectarea prezentei recomandări. |
| --- | --- |

(c)

în anexă sunt stabilite criterii specifice pentru respectarea prezentei recomandări.

| 2. | Destinatarii trebuie să raporteze Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS cu privire la acțiunile întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod corespunzător lipsa de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI, scadențe și profilul de amortizare, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI, scadențe și profilul de amortizare, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, destinatarii trebuie să comunice Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS acțiunile întreprinse drept răspuns la prezenta recomandare sau să justifice orice lipsă de acțiune. Destinatarii trebuie să transmită o astfel de comunicare în conformitate cu următoarele termene:

| 1. | Recomandarea A

  Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării A li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport privind orice măsuri luate cu privire la impunerea unei limite care se aplică raportului LTV pentru a atenua vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Germania ca sursă de risc pentru stabilitatea financiară. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

1.

Recomandarea A

Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării A li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport privind orice măsuri luate cu privire la impunerea unei limite care se aplică raportului LTV pentru a atenua vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Germania ca sursă de risc pentru stabilitatea financiară. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| 2. | Recomandarea B

  Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării B li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport cu privire la orice măsuri luate cu privire la punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea B

Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării B li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport cu privire la orice măsuri luate cu privire la punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| 3. | Recomandarea C

  Până la 30 iunie 2025, destinatarii Recomandării C trebuie să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport final privind punerea în aplicare a Recomandării C, inclusiv o declarație care să clarifice autoritatea sau autoritățile responsabile pentru decizia de activare și punere în aplicare a măsurilor bazate pe debitori prevăzute în recomandarea respectivă. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

3.

Recomandarea C

Până la 30 iunie 2025, destinatarii Recomandării C trebuie să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport final privind punerea în aplicare a Recomandării C, inclusiv o declarație care să clarifice autoritatea sau autoritățile responsabile pentru decizia de activare și punere în aplicare a măsurilor bazate pe debitori prevăzute în recomandarea respectivă. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| 4. | Recomandarea D

  Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarii recomandării D trebuie să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport privind monitorizarea vulnerabilităților legate de gradul de îndatorare a gospodăriilor, supraevaluarea prețurilor locuințelor și standardele de creditare pentru noile credite ipotecare pe termen mediu, precum și măsurile luate pentru a remedia aceste vulnerabilități. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

4.

Recomandarea D

Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarii recomandării D trebuie să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport privind monitorizarea vulnerabilităților legate de gradul de îndatorare a gospodăriilor, supraevaluarea prețurilor locuințelor și standardele de creditare pentru noile credite ipotecare pe termen mediu, precum și măsurile luate pentru a remedia aceste vulnerabilități. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării și furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării și furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. |
| --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, va putea decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

5

(6)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar locativ al statelor SEE”), CERS, septembrie 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries

(7)  Avertismentul CERS/2019/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din joi, 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Germania (JO C 366, 30.10.2019, p. 45).

7

(8)  Informații furnizate de o platformă de brokeraj de credite care, cu toate acestea, ar putea să nu fie pe deplin reprezentativă pentru piața germană a creditelor ipotecare.

8

(9)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

ANEXĂ

SPECIFICAREA CRITERIILOR DE CONFORMITATE APLICABILE RECOMANDĂRII

Recomandarea A – Limitarea raportului LTV

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării A.

| 1. | Atunci când activează o limită care se aplică raportului împrumut/garanție (LTV), destinatarii ar trebui să încerce să prevină o cotă semnificativă sau în creștere de noi credite ipotecare garantate cu bunuri imobile locative (BIL), care ar putea duce la pierderi de credit în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată, combinate cu o scădere a prețurilor locuințelor, ca urmare a unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei lor sau a unor evoluții negative pe piața BIL. |
| --- | --- |

1.

Atunci când activează o limită care se aplică raportului împrumut/garanție (LTV), destinatarii ar trebui să încerce să prevină o cotă semnificativă sau în creștere de noi credite ipotecare garantate cu bunuri imobile locative (BIL), care ar putea duce la pierderi de credit în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată, combinate cu o scădere a prețurilor locuințelor, ca urmare a unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei lor sau a unor evoluții negative pe piața BIL.

| 2. | Destinatarii ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitori pentru a asigura eficacitatea măsurilor în vigoare și pentru a reduce la minimum orice potențial de eludare a acestora sau de producere a unor consecințe nedorite care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii, în special prin asigurarea faptului că măsurile sunt aplicabile împrumuturilor acordate de toate tipurile de creditori, persoanelor fizice în calitate de debitori și – în măsura în care se consideră necesar – tuturor celorlalte tipuri de debitori. |
| --- | --- |

2.

Destinatarii ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitori pentru a asigura eficacitatea măsurilor în vigoare și pentru a reduce la minimum orice potențial de eludare a acestora sau de producere a unor consecințe nedorite care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii, în special prin asigurarea faptului că măsurile sunt aplicabile împrumuturilor acordate de toate tipurile de creditori, persoanelor fizice în calitate de debitori și – în măsura în care se consideră necesar – tuturor celorlalte tipuri de debitori.

| 3. | Înainte de activarea unei limite care se aplică raportului LTV, ar trebui efectuată o evaluare a poziției Germaniei în ciclurile economice și financiare, pentru a determina calibrarea adecvată și introducerea treptată a unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

3.

Înainte de activarea unei limite care se aplică raportului LTV, ar trebui efectuată o evaluare a poziției Germaniei în ciclurile economice și financiare, pentru a determina calibrarea adecvată și introducerea treptată a unor astfel de măsuri.

| 4. | După activarea unei limite care se aplică raportului LTV, ar putea fi necesară înăsprirea în continuare a acesteia sau activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitori pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Germania. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

4.

După activarea unei limite care se aplică raportului LTV, ar putea fi necesară înăsprirea în continuare a acesteia sau activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitori pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Germania. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

| 5. | Atunci când activează sau calibrează o limită care se aplică raportului LTV, destinatarii ar trebui să ia în considerare toate creditele care urmează să fie în cele din urmă rambursate de gospodării din veniturile lor, indiferent de forma creditelor. |
| --- | --- |

5.

Atunci când activează sau calibrează o limită care se aplică raportului LTV, destinatarii ar trebui să ia în considerare toate creditele care urmează să fie în cele din urmă rambursate de gospodării din veniturile lor, indiferent de forma creditelor.

Recomandarea B – Activarea măsurilor bazate pe capital

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării B.

| 1. | Atunci când activează măsuri bazate pe capital, destinatarii ar trebui să încerce să asigure reziliența instituțiilor de credit autorizate în Germania în raport cu potențiala materializare a riscului sistemic legat de BIL, care ar putea conduce la pierderi directe și indirecte din credite care decurg din credite ipotecare sau care apar ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor prin credite ipotecare. |
| --- | --- |

1.

Atunci când activează măsuri bazate pe capital, destinatarii ar trebui să încerce să asigure reziliența instituțiilor de credit autorizate în Germania în raport cu potențiala materializare a riscului sistemic legat de BIL, care ar putea conduce la pierderi directe și indirecte din credite care decurg din credite ipotecare sau care apar ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor prin credite ipotecare.

| 2. | Înainte de activarea măsurilor bazate pe capital, ar trebui realizată o evaluare a poziției Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina dacă activarea acestor măsuri ar fi corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.

Înainte de activarea măsurilor bazate pe capital, ar trebui realizată o evaluare a poziției Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina dacă activarea acestor măsuri ar fi corespunzătoare.

| 3. | După activarea măsurilor bazate pe capital, ar putea fi necesară înăsprirea lor suplimentară sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Germania. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

3.

După activarea măsurilor bazate pe capital, ar putea fi necesară înăsprirea lor suplimentară sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Germania. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

Recomandarea C – Cadrul juridic pentru măsurile bazate pe debitori în ceea ce privește sectorul imobiliar rezidențial

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării C.

| 1. | Cadrul juridic din Germania pentru măsuri bazate pe debitori ar trebui să asigure următoarele:






  (a) | limitele care se aplică raportului datorii/venituri (DTI) și raportului dintre serviciul datoriei și venituri (DSTI), precum și limitele de scadență se aplică împrumuturilor acordate tuturor tipurilor de debitori și tuturor tipurilor de creditori, pentru a evita orice eludare a limitelor, prin care aceste limite ar trebui aplicate în primul rând persoanelor fizice în calitate de debitori, dar și tuturor celorlalte tipuri de debitori, în cazul în care structurile de finanțare implică o astfel de extindere pentru a evita eludarea limitelor; |
| --- | --- | --- |

1.

Cadrul juridic din Germania pentru măsuri bazate pe debitori ar trebui să asigure următoarele:

(a)

limitele care se aplică raportului datorii/venituri (DTI) și raportului dintre serviciul datoriei și venituri (DSTI), precum și limitele de scadență se aplică împrumuturilor acordate tuturor tipurilor de debitori și tuturor tipurilor de creditori, pentru a evita orice eludare a limitelor, prin care aceste limite ar trebui aplicate în primul rând persoanelor fizice în calitate de debitori, dar și tuturor celorlalte tipuri de debitori, în cazul în care structurile de finanțare implică o astfel de extindere pentru a evita eludarea limitelor;

| (b) | Autoritățile germane însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitori sunt în măsură să activeze toate măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori într-un mod eficace și preventiv și dispun de flexibilitatea necesară pentru a concepe măsurile respective pe baza vulnerabilităților identificate. |
| --- | --- |

(b)

Autoritățile germane însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitori sunt în măsură să activeze toate măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori într-un mod eficace și preventiv și dispun de flexibilitatea necesară pentru a concepe măsurile respective pe baza vulnerabilităților identificate.

| 2. | Modificările aduse cadrului juridic german pentru măsurile bazate pe debitori ar trebui să fie în vigoare până cel târziu la 1 iunie 2024. |
| --- | --- |

2.

Modificările aduse cadrului juridic german pentru măsurile bazate pe debitori ar trebui să fie în vigoare până cel târziu la 1 iunie 2024.

Recomandarea D – Monitorizarea vulnerabilităților și activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile subrecomandării D(1).

Atunci când monitorizează vulnerabilitățile legate de gradul de îndatorare a gospodăriilor, de supraevaluarea prețurilor locuințelor și de standardele de creditare a noilor credite ipotecare pe termen mediu, destinatarii ar trebui să monitorizeze ponderea debitorilor care contractează noi credite ipotecare care riscă să nu fie în măsură să ramburseze sau să își onoreze în mod regulat datoriile fără a-și reduce în mod semnificativ consumul în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei sau a unor evoluții negative pe piața BIL.

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile subrecomandării D(2).

| 1. | Atunci când activează măsuri bazate pe debitor în funcție de venit, destinatarii ar trebui să încerce să prevină o pondere semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează noi credite ipotecare pe care riscă să nu fie în măsură săle ramburseze sau să își onoreze datoria în mod regulat, fără a-și reduce în mod semnificativ consumul în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei lor sau a unor evoluții negative pe piața BIL. |
| --- | --- |

1.

Atunci când activează măsuri bazate pe debitor în funcție de venit, destinatarii ar trebui să încerce să prevină o pondere semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează noi credite ipotecare pe care riscă să nu fie în măsură săle ramburseze sau să își onoreze datoria în mod regulat, fără a-și reduce în mod semnificativ consumul în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei lor sau a unor evoluții negative pe piața BIL.

| 2. | Destinatarii ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitori pentru a asigura eficacitatea măsurilor în vigoare și pentru a reduce la minimum orice potențial de eludare a acestora sau de producere a unor consecințe nedorite care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii, în special prin asigurarea faptului că măsurile sunt aplicabile împrumuturilor acordate de toate tipurile de creditori, persoanelor fizice în calitate de debitori și – în măsura în care se consideră necesar – tuturor celorlalte tipuri de debitori. |
| --- | --- |

2.

Destinatarii ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitori pentru a asigura eficacitatea măsurilor în vigoare și pentru a reduce la minimum orice potențial de eludare a acestora sau de producere a unor consecințe nedorite care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii, în special prin asigurarea faptului că măsurile sunt aplicabile împrumuturilor acordate de toate tipurile de creditori, persoanelor fizice în calitate de debitori și – în măsura în care se consideră necesar – tuturor celorlalte tipuri de debitori.

| 3. | Înainte de activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, ar trebui realizată o evaluare a poziției Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

3.

Înainte de activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, ar trebui realizată o evaluare a poziției Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri.

| 4. | După activarea măsurilor bazate pe venit, ar putea fi necesară înăsprirea lor suplimentară sau activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitori pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Germania. Acest lucru va depinde de alegerea măsurilor activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

4.

După activarea măsurilor bazate pe venit, ar putea fi necesară înăsprirea lor suplimentară sau activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitori pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Germania. Acest lucru va depinde de alegerea măsurilor activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

| 5. | Atunci când activează sau calibrează măsuri bazate pe creditor în funcție de venit, destinatarii ar trebui să ia în considerare toate creditele care urmează să fie în cele din urmă rambursate de gospodării din veniturile lor, indiferent de forma creditelor. |
| --- | --- |

5.

Atunci când activează sau calibrează măsuri bazate pe creditor în funcție de venit, destinatarii ar trebui să ia în considerare toate creditele care urmează să fie în cele din urmă rambursate de gospodării din veniturile lor, indiferent de forma creditelor.

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/9

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Austria

(CERS/2021/11)

(2022/C 122/02)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) literele (b) și (d) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de bunurile imobile locative (BIL) pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de bunurile imobile locative (BIL) pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic (3), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic (3), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de BIL (6). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, inclusiv Austria (7). |
| --- | --- |

(6)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de BIL (6). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, inclusiv Austria (7).

| (7) | În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața BIL din Austria au fost creșterea robustă a prețurilor BIL și a creditelor ipotecare și riscul unei relaxări suplimentare a standardelor de creditare. |
| --- | --- |

(7)

În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața BIL din Austria au fost creșterea robustă a prețurilor BIL și a creditelor ipotecare și riscul unei relaxări suplimentare a standardelor de creditare.

| (8) | Începând din 2018, autoritățile naționale austriece au utilizat instrumente de comunicare pentru a asigura standarde prudente de creditare, sprijinite de activități de supraveghere macroprudențială consolidate. În raportul său de monitorizare privind țările care au primit avertismente în 2016 cu privire la vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul BIL (8), CERS a recunoscut că măsurile introduse de autoritățile naționale austriece pot aborda în mod eficient vulnerabilitățile care apar în mod predominant. Cu toate acestea, CERS a remarcat, de asemenea, că autorităților naționale austriece li s-a conferit competența de a introduce în 2017 măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, care ar putea fi aplicate în cazul în care vulnerabilitățile emergente se accelerează. |
| --- | --- |

(8)

Începând din 2018, autoritățile naționale austriece au utilizat instrumente de comunicare pentru a asigura standarde prudente de creditare, sprijinite de activități de supraveghere macroprudențială consolidate. În raportul său de monitorizare privind țările care au primit avertismente în 2016 cu privire la vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul BIL (8), CERS a recunoscut că măsurile introduse de autoritățile naționale austriece pot aborda în mod eficient vulnerabilitățile care apar în mod predominant. Cu toate acestea, CERS a remarcat, de asemenea, că autorităților naționale austriece li s-a conferit competența de a introduce în 2017 măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, care ar putea fi aplicate în cazul în care vulnerabilitățile emergente se accelerează.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European a vulnerabilităților legate de BIL. În acest context, CERS a identificat anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost luate în considerare în mod suficient. |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European a vulnerabilităților legate de BIL. În acest context, CERS a identificat anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost luate în considerare în mod suficient.

| (10) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor locuințelor. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(10)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor locuințelor. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (11) | În ceea ce privește Austria, această evaluare recentă a arătat că, după o perioadă de creștere moderată, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat, depășind creșterea venitului disponibil real. În plus, creditele acordate gospodăriilor populației au crescut constant. Evaluarea CERS arată, de asemenea, că, începând cu luna septembrie 2019, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat în trimestrul I 2021, depășind creșterea venitului disponibil real în aceeași perioadă. În concordanță cu aceste evoluții, conform estimărilor Oesterreichische Nationalbank, supraevaluarea prețurilor locuințelor a continuat să crească în primul trimestru al anului 2021. Creșterea reală a creditelor acordate gospodăriilor pentru achiziționarea de locuințe a crescut constant din 2019. O comunicare a Consiliului pentru Stabilitate Financiară din Austria din iunie 2021 (9) a indicat faptul că standardele de creditare pentru creditele ipotecare în ceea ce privește raportul împrumut/garanție (LTV) și raportul dintre serviciul datoriei și venituri (DSTI) au continuat recent să crească față de media pe cinci ani și că ponderea împrumuturilor cu valori ridicate ale acestor raporturi a continuat să crească. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește Austria, această evaluare recentă a arătat că, după o perioadă de creștere moderată, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat, depășind creșterea venitului disponibil real. În plus, creditele acordate gospodăriilor populației au crescut constant. Evaluarea CERS arată, de asemenea, că, începând cu luna septembrie 2019, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat în trimestrul I 2021, depășind creșterea venitului disponibil real în aceeași perioadă. În concordanță cu aceste evoluții, conform estimărilor Oesterreichische Nationalbank, supraevaluarea prețurilor locuințelor a continuat să crească în primul trimestru al anului 2021. Creșterea reală a creditelor acordate gospodăriilor pentru achiziționarea de locuințe a crescut constant din 2019. O comunicare a Consiliului pentru Stabilitate Financiară din Austria din iunie 2021 (9) a indicat faptul că standardele de creditare pentru creditele ipotecare în ceea ce privește raportul împrumut/garanție (LTV) și raportul dintre serviciul datoriei și venituri (DSTI) au continuat recent să crească față de media pe cinci ani și că ponderea împrumuturilor cu valori ridicate ale acestor raporturi a continuat să crească.

| (12) | Mixul actual de politici este considerat doar parțial adecvat și parțial suficient pentru a aborda vulnerabilitățile tot mai mari. În plus, Austria nu a utilizat în continuare măsurile bazate pe capital pentru a aborda vulnerabilitățile existente și pentru a promova stabilitatea financiară. În plus, vulnerabilitățile identificate în sectorul BIL din Austria nu au fost reflectate pe deplin în ponderile de risc pentru creditele ipotecare, astfel cum au fost utilizate de instituțiile de credit care aplică abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital. |
| --- | --- |

(12)

Mixul actual de politici este considerat doar parțial adecvat și parțial suficient pentru a aborda vulnerabilitățile tot mai mari. În plus, Austria nu a utilizat în continuare măsurile bazate pe capital pentru a aborda vulnerabilitățile existente și pentru a promova stabilitatea financiară. În plus, vulnerabilitățile identificate în sectorul BIL din Austria nu au fost reflectate pe deplin în ponderile de risc pentru creditele ipotecare, astfel cum au fost utilizate de instituțiile de credit care aplică abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital.

| (13) | Având în vedere aceste evoluții recente, CERS a concluzionat că activarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori ar spori eficacitatea măsurilor care sunt deja în vigoare pentru a aborda în mod corespunzător vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul BIL din Austria. Ori de câte ori sau oricând astfel de măsuri obligatorii bazate pe debitori sunt evaluate ca fiind insuficient de eficace pentru a aborda vulnerabilitățile pe termen mediu, ar trebui avută în vedere punerea în aplicare a unor măsuri bazate pe capital, cum ar fi instrumente care vizează creșterea ponderilor de risc IRB pentru expunerile BIL, amortizorul de risc sistemic sectorial sau amortizorul anticiclic de capital. Aceste măsuri ar spori reziliența sectorului bancar din Austria la riscurile care s-ar fi putut acumula, cum ar fi supraevaluarea predominantă a prețurilor locuințelor și, într-o anumită măsură, standardele de creditare laxe pentru creditele ipotecare acordate în ultimii ani, |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere aceste evoluții recente, CERS a concluzionat că activarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori ar spori eficacitatea măsurilor care sunt deja în vigoare pentru a aborda în mod corespunzător vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul BIL din Austria. Ori de câte ori sau oricând astfel de măsuri obligatorii bazate pe debitori sunt evaluate ca fiind insuficient de eficace pentru a aborda vulnerabilitățile pe termen mediu, ar trebui avută în vedere punerea în aplicare a unor măsuri bazate pe capital, cum ar fi instrumente care vizează creșterea ponderilor de risc IRB pentru expunerile BIL, amortizorul de risc sistemic sectorial sau amortizorul anticiclic de capital. Aceste măsuri ar spori reziliența sectorului bancar din Austria la riscurile care s-ar fi putut acumula, cum ar fi supraevaluarea predominantă a prețurilor locuințelor și, într-o anumită măsură, standardele de creditare laxe pentru creditele ipotecare acordate în ultimii ani,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Activarea măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitorii

Se recomandă ca autoritățile relevante să activeze măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori pentru a atenua vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Austria ca sursă de risc pentru stabilitatea financiară.

Recomandarea B – Activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe capital

Se recomandă ca autoritățile relevante să activeze sau să înăsprească măsurile bazate pe capital pentru a asigura reziliența instituțiilor de credit autorizate în Austria și pentru a completa măsurile bazate pe debitori în vederea atenuării vulnerabilităților din sectorul imobiliar rezidențial din Austria ca sursă de risc pentru stabilitatea financiară ori de câte ori astfel de măsuri obligatorii bazate pe debitori ar fi evaluate ca fiind insuficient de eficace pentru a aborda vulnerabilitățile pe termen mediu.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

| 1. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „autorități competente” înseamnă autoritățile însărcinate cu activarea în Austria a unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori sau a unor măsuri bazate pe capital; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„autorități competente” înseamnă autoritățile însărcinate cu activarea în Austria a unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori sau a unor măsuri bazate pe capital;

| (b) | „măsuri bazate pe debitori” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii, inclusiv limitarea raportului LTV, a raportului datorii/venituri (DTI), a raportului DSTI, scadența și cerințele de amortizare; |
| --- | --- |

(b)

„măsuri bazate pe debitori” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii, inclusiv limitarea raportului LTV, a raportului datorii/venituri (DTI), a raportului DSTI, scadența și cerințele de amortizare;

| (c) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(c)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (d) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(d)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (e) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(e)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (f) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp; |
| --- | --- |

(f)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp;

| (g) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil locativ exprimată în ani în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(g)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil locativ exprimată în ani în momentul inițierii creditului;

| (h) | „cerințe de amortizare” înseamnă măsuri legate de calendarul de rambursare a împrumutului; |
| --- | --- |

(h)

„cerințe de amortizare” înseamnă măsuri legate de calendarul de rambursare a împrumutului;

| (i) | „măsuri bazate pe capital” înseamnă orice cerințe de fonduri proprii impuse unei instituții de credit pentru a preveni și/sau a atenua riscul sistemic, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, inclusiv, în temeiul articolelor 124, 164 sau 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 sau al titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE, cum ar fi amortizorul anticiclic de capital sau amortizorul de risc sistemic sectorial; |
| --- | --- |

(i)

„măsuri bazate pe capital” înseamnă orice cerințe de fonduri proprii impuse unei instituții de credit pentru a preveni și/sau a atenua riscul sistemic, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, inclusiv, în temeiul articolelor 124, 164 sau 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 sau al titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE, cum ar fi amortizorul anticiclic de capital sau amortizorul de risc sistemic sectorial;

| (j) | „instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(j)

„instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B;

| (b) | la activarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori și/sau măsuri bazate pe capital, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Austriei în ciclurile economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile asociate; |
| --- | --- |

(b)

la activarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori și/sau măsuri bazate pe capital, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Austriei în ciclurile economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile asociate;

| (c) | în anexă sunt stabilite criterii specifice pentru respectarea prezentei recomandări. |
| --- | --- |

(c)

în anexă sunt stabilite criterii specifice pentru respectarea prezentei recomandări.

| 2. | Destinatarii trebuie să raporteze Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS cu privire la acțiunile întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod corespunzător lipsa de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI, scadențe și profilul de amortizare, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (10), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI, scadențe și profilul de amortizare, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (10), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, destinatarii trebuie să comunice Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS acțiunile întreprinse drept răspuns la prezenta recomandare sau să justifice orice lipsă de acțiune. Destinatarii trebuie să transmită o astfel de comunicare în conformitate cu următoarele termene:

| 1. | Recomandarea A







  (a) | Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării A li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport cu privire la orice măsuri luate cu privire la activarea măsurilor cu caracter juridic obligatoriu bazate pe debitori. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- | --- |

1.

Recomandarea A

(a)

Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării A li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport cu privire la orice măsuri luate cu privire la activarea măsurilor cu caracter juridic obligatoriu bazate pe debitori. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| 2. | Recomandarea B

  Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării B li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport cu privire la orice măsuri luate cu privire la punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea B

Până la 30 iunie 2023 și până la 30 iunie 2025, destinatarilor recomandării B li se solicită să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS un raport cu privire la orice măsuri luate cu privire la punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai mult de o autoritate responsabilă cu luarea de măsuri pentru a remedia vulnerabilitățile identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării și furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării și furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. |
| --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, va putea decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

5

(6)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar locativ din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(7)  Avertismentul CERS/2016/05 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Austria (JO C 31, 31.1.2017, p. 43).

7

(8)  A se vedea Raportul de monitorizare privind țările care au primit avertismente emise de CERS în 2016 cu privire la vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar rezidențial, CERS, septembrie 2019, disponibil pe website-ul CERS la adresa www.esrb.europa.eu.

8

(9)  Comunicat de presă privind cea de-a 28-a reuniune a Consiliului pentru Stabilitate Financiară, disponibil pe site-ul FMSG la adresa https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

10

---

ANEXĂ

SPECIFICAREA CRITERIILOR DE CONFORMITATE APLICABILE RECOMANDĂRII

Recomandarea A – Activarea măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitorii

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării A.

| 1. | La activarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, destinatarii ar trebui să încerce să prevină o parte semnificativă sau din ce în ce mai mare din:






  (a) | creditele ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile locative (BIL), care ar putea conduce la pierderi din credite în cazul nerambursării combinate cu scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor; |
| --- | --- | --- |

1.

La activarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, destinatarii ar trebui să încerce să prevină o parte semnificativă sau din ce în ce mai mare din:

(a)

creditele ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile locative (BIL), care ar putea conduce la pierderi din credite în cazul nerambursării combinate cu scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor;

| (b) | debitorii care contractează noi credite ipotecare care sunt expuși unui risc semnificativ de a nu fi în măsură să ramburseze sau să își achite datoriile în mod regulat fără a-și reduce în mod semnificativ consumul în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei lor sau a unor evoluții nefavorabile pe piața BIL. |
| --- | --- |

(b)

debitorii care contractează noi credite ipotecare care sunt expuși unui risc semnificativ de a nu fi în măsură să ramburseze sau să își achite datoriile în mod regulat fără a-și reduce în mod semnificativ consumul în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile, a unei creșteri a costului de administrare a datoriei lor sau a unor evoluții nefavorabile pe piața BIL.

| 2. | Destinatarii ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori pentru a asigura eficacitatea măsurilor în vigoare și pentru a reduce la minimum orice potențial de eludare a acestora sau de producere a unor consecințe nedorite care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii, în special prin asigurarea faptului că măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori sunt aplicabile creditelor acordate tuturor tipurilor de debitori și de toate tipurile de creditori. |
| --- | --- |

2.

Destinatarii ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori pentru a asigura eficacitatea măsurilor în vigoare și pentru a reduce la minimum orice potențial de eludare a acestora sau de producere a unor consecințe nedorite care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii, în special prin asigurarea faptului că măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori sunt aplicabile creditelor acordate tuturor tipurilor de debitori și de toate tipurile de creditori.

| 3. | Înainte de activarea măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor în funcție de venit, ar trebui realizată o evaluare a poziției Austriei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

3.

Înainte de activarea măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor în funcție de venit, ar trebui realizată o evaluare a poziției Austriei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri.

| 4. | Înainte de a activa măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori și pentru a determina calibrarea adecvată și introducerea treptată a unor astfel de măsuri, destinatarii ar trebui să ia în considerare alegerea și calibrarea măsurilor bazate pe debitori în vigoare în prezent, asigurând astfel o eficacitate sporită în ceea ce privește atenuarea vulnerabilităților identificate în Austria. |
| --- | --- |

4.

Înainte de a activa măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori și pentru a determina calibrarea adecvată și introducerea treptată a unor astfel de măsuri, destinatarii ar trebui să ia în considerare alegerea și calibrarea măsurilor bazate pe debitori în vigoare în prezent, asigurând astfel o eficacitate sporită în ceea ce privește atenuarea vulnerabilităților identificate în Austria.

| 5. | După activarea măsurilor bazate pe debitori obligatorii din punct de vedere juridic, ar putea fi necesară înăsprirea lor suplimentară sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Austria. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor bazate pe debitori activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

5.

După activarea măsurilor bazate pe debitori obligatorii din punct de vedere juridic, ar putea fi necesară înăsprirea lor suplimentară sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Austria. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor bazate pe debitori activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

| 6. | La activarea sau calibrarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, destinatarii ar trebui să ia în considerare toate creditele care urmează să fie rambursate de gospodării din veniturile lor, indiferent de forma creditelor, și anume să trateze creditele acordate societăților imobiliare drept datorii ale gospodăriilor. |
| --- | --- |

6.

La activarea sau calibrarea unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, destinatarii ar trebui să ia în considerare toate creditele care urmează să fie rambursate de gospodării din veniturile lor, indiferent de forma creditelor, și anume să trateze creditele acordate societăților imobiliare drept datorii ale gospodăriilor.

Recomandarea B – Activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe capital

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării B.

| 1. | Atunci când activează măsuri suplimentare bazate pe capital sau le înăspresc pe cele existente, destinatarii ar trebui să încerce să asigure reziliența instituțiilor de credit autorizate în Austria în raport cu potențiala materializare a riscului sistemic legat de BIL, care ar putea conduce la pierderi directe și indirecte din credite care decurg din credite ipotecare sau care apar ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor prin credite ipotecare. |
| --- | --- |

1.

Atunci când activează măsuri suplimentare bazate pe capital sau le înăspresc pe cele existente, destinatarii ar trebui să încerce să asigure reziliența instituțiilor de credit autorizate în Austria în raport cu potențiala materializare a riscului sistemic legat de BIL, care ar putea conduce la pierderi directe și indirecte din credite care decurg din credite ipotecare sau care apar ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor prin credite ipotecare.

| 2. | Înainte de activarea unor măsuri suplimentare sau de înăsprire a măsurilor existente bazate pe capital, ar trebui să se facă o evaluare a poziției Austriei în ciclurile economice și financiare și a suficienței măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, astfel cum au fost activate în conformitate cu recomandarea A, în abordarea vulnerabilităților pe termen mediu pentru a stabili dacă ar fi adecvată activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe capital. |
| --- | --- |

2.

Înainte de activarea unor măsuri suplimentare sau de înăsprire a măsurilor existente bazate pe capital, ar trebui să se facă o evaluare a poziției Austriei în ciclurile economice și financiare și a suficienței măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitori, astfel cum au fost activate în conformitate cu recomandarea A, în abordarea vulnerabilităților pe termen mediu pentru a stabili dacă ar fi adecvată activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe capital.

| 3. | După activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau după înăsprirea măsurilor existente, ar putea fi necesar ca măsurile să fie înăsprite în continuare sau să se activeze măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Austria. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

3.

După activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau după înăsprirea măsurilor existente, ar putea fi necesar ca măsurile să fie înăsprite în continuare sau să se activeze măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Austria. Aceasta va depinde de alegerea măsurilor bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a respectivelor măsuri activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/15

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Bulgaria

(CERS/2021/12)

(2022/C 122/03)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) litera (c) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(5)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (6) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL.

| (7) | În ceea ce privește Bulgaria, această evaluare recentă a arătat că:






  a. | Prețurile reale ale locuințelor s-au mărit moderat în ultimii doi ani în Bulgaria, crescând în medie cu aproximativ 3,5 % de la an la an până la jumătatea anului 2020. De atunci, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat până la aproximativ 7 % la jumătatea anului 2021, reflectând, de asemenea, efectele de bază ale unei creșteri mai scăzute a prețurilor locuințelor în prima jumătate a anului 2020. Estimările Băncii Naționale a Bulgariei arată că prețurile locuințelor au fost ușor supraevaluate la sfârșitul anului 2020. |
| --- | --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Bulgaria, această evaluare recentă a arătat că:

a.

Prețurile reale ale locuințelor s-au mărit moderat în ultimii doi ani în Bulgaria, crescând în medie cu aproximativ 3,5 % de la an la an până la jumătatea anului 2020. De atunci, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat până la aproximativ 7 % la jumătatea anului 2021, reflectând, de asemenea, efectele de bază ale unei creșteri mai scăzute a prețurilor locuințelor în prima jumătate a anului 2020. Estimările Băncii Naționale a Bulgariei arată că prețurile locuințelor au fost ușor supraevaluate la sfârșitul anului 2020.

| b. | Totodată, ritmul anual de creștere a împrumuturilor acordate gospodăriilor pentru achiziționarea de locuințe s-a accelerat semnificativ în ultimii ani în Bulgaria, ajungând la 13 % în termeni reali în luna august 2021. |
| --- | --- |

b.

Totodată, ritmul anual de creștere a împrumuturilor acordate gospodăriilor pentru achiziționarea de locuințe s-a accelerat semnificativ în ultimii ani în Bulgaria, ajungând la 13 % în termeni reali în luna august 2021.

| c. | Potrivit Autorității bancare europene, nivelul creditelor neperformante din sectorul BIL în Bulgaria a fost de 5,3 % în al doilea trimestru al anului 2021 (3). În același timp, rata ridicată de acoperire a acestor împrumuturi (48,1 % comparativ cu 25,7 % pentru Uniune în ansamblu) este un factor atenuant important. |
| --- | --- |

c.

Potrivit Autorității bancare europene, nivelul creditelor neperformante din sectorul BIL în Bulgaria a fost de 5,3 % în al doilea trimestru al anului 2021 (3). În același timp, rata ridicată de acoperire a acestor împrumuturi (48,1 % comparativ cu 25,7 % pentru Uniune în ansamblu) este un factor atenuant important.

| d. | În acest context, gradul de îndatorare a gospodăriilor din Bulgaria a fost relativ scăzut, dar a crescut într-o oarecare măsură în timpul pandemiei de COVID-19. În plus, ponderea deținătorilor de locuințe cu ipotecă este foarte scăzută. Prin urmare, stocul de credite ipotecare se situează la un nivel relativ scăzut în Bulgaria, reprezentând 27 % din PIB în total (și anume, inclusiv creditele pentru întreprinderi garantate cu proprietăți imobiliare comerciale), comparativ cu 52 % pentru întreaga Uniune în 2020. Cu toate acestea, marea majoritate a împrumuturilor au rate variabile, ceea ce face gospodăriile vulnerabile la variațiile semnificative ale ratei dobânzii. |
| --- | --- |

d.

În acest context, gradul de îndatorare a gospodăriilor din Bulgaria a fost relativ scăzut, dar a crescut într-o oarecare măsură în timpul pandemiei de COVID-19. În plus, ponderea deținătorilor de locuințe cu ipotecă este foarte scăzută. Prin urmare, stocul de credite ipotecare se situează la un nivel relativ scăzut în Bulgaria, reprezentând 27 % din PIB în total (și anume, inclusiv creditele pentru întreprinderi garantate cu proprietăți imobiliare comerciale), comparativ cu 52 % pentru întreaga Uniune în 2020. Cu toate acestea, marea majoritate a împrumuturilor au rate variabile, ceea ce face gospodăriile vulnerabile la variațiile semnificative ale ratei dobânzii.

| e. | În același timp, băncile care își desfășoară activitatea în Bulgaria au un nivel relativ ridicat de fonduri proprii, rata fondurilor proprii de nivel 1 ajungând la 24 % în decembrie 2020. Astfel, dacă vulnerabilitățile legate de piața BIL continuă să crească, capacitatea ridicată de absorbție a sectorului bancar ar fi un factor de atenuare a riscurilor la adresa stabilității financiare care s-ar putea acumula. O altă specificitate a sectorului bancar este utilizarea predominantă a abordării standardizate pentru expunerile la riscul de credit, care atenuează riscurile potențiale legate de BIL. Ponderea activelor ponderate în funcție de risc ca proporție din totalul activelor rămâne peste 50 %. În consecință, ponderea de risc efectivă a băncilor care utilizează abordarea standardizată pentru creditele BIL acordate gospodăriilor este de 48 %, în timp ce ponderea de risc efectivă a băncilor care utilizează ratinguri interne este de 25 %. |
| --- | --- |

e.

În același timp, băncile care își desfășoară activitatea în Bulgaria au un nivel relativ ridicat de fonduri proprii, rata fondurilor proprii de nivel 1 ajungând la 24 % în decembrie 2020. Astfel, dacă vulnerabilitățile legate de piața BIL continuă să crească, capacitatea ridicată de absorbție a sectorului bancar ar fi un factor de atenuare a riscurilor la adresa stabilității financiare care s-ar putea acumula. O altă specificitate a sectorului bancar este utilizarea predominantă a abordării standardizate pentru expunerile la riscul de credit, care atenuează riscurile potențiale legate de BIL. Ponderea activelor ponderate în funcție de risc ca proporție din totalul activelor rămâne peste 50 %. În consecință, ponderea de risc efectivă a băncilor care utilizează abordarea standardizată pentru creditele BIL acordate gospodăriilor este de 48 %, în timp ce ponderea de risc efectivă a băncilor care utilizează ratinguri interne este de 25 %.

| f. | În comparație cu țările Uniunii în ansamblu, deși ponderea creditelor ipotecare în portofoliile băncilor este limitată, iar nivelul de îndatorare a gospodăriilor este în prezent scăzut, condițiile favorabile pentru finanțarea creditelor ipotecare ar putea prezenta un risc, pe termen mediu, de evoluție în spirală între prețurile locuințelor și creditele ipotecare. Pe de o parte, creșterea prețurilor locuințelor înseamnă că valoarea garanțiilor reale pentru creditele imobiliare crește, permițând astfel un efect de levier mai mare din partea debitorilor. Pe de altă parte, creșterea prețurilor locuințelor este, de obicei, însoțită de evoluții macroeconomice pozitive, care pot conduce la relaxarea standardelor de creditare respectate de furnizorii de credite. În același timp, creșterea ofertei de credite imobiliare poate reprezenta o presiune suplimentară în sensul creșterii prețurilor locuințelor. Pe termen mediu, o astfel de spirală ar putea duce la o bulă a prețurilor locuințelor determinată de credite și la gospodării excesiv de îndatorate. |
| --- | --- |

f.

În comparație cu țările Uniunii în ansamblu, deși ponderea creditelor ipotecare în portofoliile băncilor este limitată, iar nivelul de îndatorare a gospodăriilor este în prezent scăzut, condițiile favorabile pentru finanțarea creditelor ipotecare ar putea prezenta un risc, pe termen mediu, de evoluție în spirală între prețurile locuințelor și creditele ipotecare. Pe de o parte, creșterea prețurilor locuințelor înseamnă că valoarea garanțiilor reale pentru creditele imobiliare crește, permițând astfel un efect de levier mai mare din partea debitorilor. Pe de altă parte, creșterea prețurilor locuințelor este, de obicei, însoțită de evoluții macroeconomice pozitive, care pot conduce la relaxarea standardelor de creditare respectate de furnizorii de credite. În același timp, creșterea ofertei de credite imobiliare poate reprezenta o presiune suplimentară în sensul creșterii prețurilor locuințelor. Pe termen mediu, o astfel de spirală ar putea duce la o bulă a prețurilor locuințelor determinată de credite și la gospodării excesiv de îndatorate.

| g. | CERS ia act de mai multe măsuri care sunt în vigoare în Bulgaria și care atenuează vulnerabilitățile actuale ale BIL. În special, rata pozitivă a amortizorului anticiclic de capital (AAC) este un instrument adecvat pentru a aborda vulnerabilitățile legate de creșterea rapidă a creditelor, care a fost larg răspândită în toate sectoarele, și pentru a spori reziliența sectorului bancar. În septembrie 2021 s-a decis majorarea AAC de la 0,5 % la 1 % începând cu 1 octombrie 2022. CERS constată, de asemenea, că în Bulgaria a fost instituit un cadru juridic pentru măsurile bazate pe debitori în 2019 și că, în conformitate cu articolul 124 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), se aplică un prag al ponderii de risc creditelor ipotecare cu un raport împrumut/valoare relativ mai mare pentru băncile care urmează abordarea standardizată. O pondere de 35 % se aplică unei părți a expunerii garantate cu ipoteci asupra proprietăților imobiliare locative care nu depășește 70 % din valoarea colateralului. |
| --- | --- |

g.

CERS ia act de mai multe măsuri care sunt în vigoare în Bulgaria și care atenuează vulnerabilitățile actuale ale BIL. În special, rata pozitivă a amortizorului anticiclic de capital (AAC) este un instrument adecvat pentru a aborda vulnerabilitățile legate de creșterea rapidă a creditelor, care a fost larg răspândită în toate sectoarele, și pentru a spori reziliența sectorului bancar. În septembrie 2021 s-a decis majorarea AAC de la 0,5 % la 1 % începând cu 1 octombrie 2022. CERS constată, de asemenea, că în Bulgaria a fost instituit un cadru juridic pentru măsurile bazate pe debitori în 2019 și că, în conformitate cu articolul 124 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), se aplică un prag al ponderii de risc creditelor ipotecare cu un raport împrumut/valoare relativ mai mare pentru băncile care urmează abordarea standardizată. O pondere de 35 % se aplică unei părți a expunerii garantate cu ipoteci asupra proprietăților imobiliare locative care nu depășește 70 % din valoarea colateralului.

| h. | Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Pe lângă măsurile bazate pe capital aplicate în prezent, introducerea unor măsuri bazate pe debitori ar fi adecvată pentru a acționa preventiv împotriva posibilei acumulări a unei spirale între prețurile locuințelor și creditul ipotecar. |
| --- | --- |

h.

Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Pe lângă măsurile bazate pe capital aplicate în prezent, introducerea unor măsuri bazate pe debitori ar fi adecvată pentru a acționa preventiv împotriva posibilei acumulări a unei spirale între prețurile locuințelor și creditul ipotecar.

| (8) | La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Bulgariei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(8)

La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Bulgariei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar locativ din Bulgaria drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul unor consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră că principalele vulnerabilități sunt creșterea puternică a creditelor ipotecare, semnele de supraevaluare a prețurilor locuințelor și absența unor măsuri bazate pe debitori care ar putea atenua acumularea riscurilor legate de sectorul BIL.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Tabloul de riscuri al Autorității bancare europene, disponibil la adresa: https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/risk-dashboard

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

4

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/18

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Croația

(CERS/2021/13)

(2022/C 122/04)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) litera (c) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(5)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (6) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL.

| (7) | În ceea ce privește Croația, această evaluare recentă a arătat că:






  a. | După o perioadă prelungită de corecție și o creștere modestă, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat, ajungând la 8 % de la un an la altul, la începutul anului 2019. De la izbucnirea pandemiei de COVID-19, dinamica prețurilor locuințelor a rămas solidă. Potrivit estimărilor Hrvatska narodna banka, prețurile locuințelor diferă din ce în ce mai mult de fundamentele lor pe termen lung. |
| --- | --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Croația, această evaluare recentă a arătat că:

a.

După o perioadă prelungită de corecție și o creștere modestă, creșterea prețurilor reale ale locuințelor s-a accelerat, ajungând la 8 % de la un an la altul, la începutul anului 2019. De la izbucnirea pandemiei de COVID-19, dinamica prețurilor locuințelor a rămas solidă. Potrivit estimărilor Hrvatska narodna banka, prețurile locuințelor diferă din ce în ce mai mult de fundamentele lor pe termen lung.

| b. | O serie de factori, atât în ceea ce privește cererea, cât și oferta, pot afecta evoluția prețurilor locuințelor într-o măsură diferită în regiunile croate. În primul rând, în unele regiuni, o parte semnificativă a cererii de locuințe a venit din partea cumpărătorilor străini (aproximativ 10 % în total, conform Hrvatska narodna banka). Deși activitatea globală de tranzacționare a fost mai scăzută după izbucnirea pandemiei de COVID-19, ponderea cumpărătorilor străini a rămas la nivelurile anterioare crizei, potrivit Hrvatska narodna banka. În al doilea rând, Croația a suferit două cutremure în 2020, ambele afectând regiunea Zagreb și deteriorând locuințele. Aceste evenimente au scos la iveală unele deficiențe în ceea ce privește standardele de calitate ale locuințelor care au fost construite înainte de anii 1960, și anume înainte de introducerea standardelor antiseismice în Croația. Prin urmare, nivelul relativ mai scăzut de lichiditate al unora dintre aceste locuințe poate reduce stocul de locuințe care urmează să fie tranzacționat, ceea ce poate duce la un nivel mai ridicat al prețurilor generale ale locuințelor. În același timp, repararea treptată a locuințelor afectate, cu un cost estimat la 23 % din produsul intern brut (PIB) în 2020, poate crește prețurile locuințelor prin creșterea activității de construcții și prin impactul său pozitiv asupra economiei. În cele din urmă, în 2020, Guvernul Croației a extins schema de subvenții pentru locuințe, care este în vigoare de la sfârșitul anului 2017 și care prevede rate mai ridicate ale subvențiilor în regiunile mai puțin dezvoltate, pentru a include cumpărătorii care achiziționează o locuință pentru prima dată. |
| --- | --- |

b.

O serie de factori, atât în ceea ce privește cererea, cât și oferta, pot afecta evoluția prețurilor locuințelor într-o măsură diferită în regiunile croate. În primul rând, în unele regiuni, o parte semnificativă a cererii de locuințe a venit din partea cumpărătorilor străini (aproximativ 10 % în total, conform Hrvatska narodna banka). Deși activitatea globală de tranzacționare a fost mai scăzută după izbucnirea pandemiei de COVID-19, ponderea cumpărătorilor străini a rămas la nivelurile anterioare crizei, potrivit Hrvatska narodna banka. În al doilea rând, Croația a suferit două cutremure în 2020, ambele afectând regiunea Zagreb și deteriorând locuințele. Aceste evenimente au scos la iveală unele deficiențe în ceea ce privește standardele de calitate ale locuințelor care au fost construite înainte de anii 1960, și anume înainte de introducerea standardelor antiseismice în Croația. Prin urmare, nivelul relativ mai scăzut de lichiditate al unora dintre aceste locuințe poate reduce stocul de locuințe care urmează să fie tranzacționat, ceea ce poate duce la un nivel mai ridicat al prețurilor generale ale locuințelor. În același timp, repararea treptată a locuințelor afectate, cu un cost estimat la 23 % din produsul intern brut (PIB) în 2020, poate crește prețurile locuințelor prin creșterea activității de construcții și prin impactul său pozitiv asupra economiei. În cele din urmă, în 2020, Guvernul Croației a extins schema de subvenții pentru locuințe, care este în vigoare de la sfârșitul anului 2017 și care prevede rate mai ridicate ale subvențiilor în regiunile mai puțin dezvoltate, pentru a include cumpărătorii care achiziționează o locuință pentru prima dată.

| c. | Deși, potrivit Hrvatska narodna banka, doar aproximativ jumătate din tranzacțiile imobiliare sunt finanțate prin credite bancare, creșterea creditelor ipotecare reale s-a accelerat în a doua jumătate a anului 2019, în special în cursul anului 2020. Aceasta s-a situat, în medie, la aproximativ 7,5 % în perioada ianuarie-august 2021. Într-o anumită măsură, această dinamică a fost determinată de sistemul guvernamental de subvenții pentru locuințe, ponderea împrumuturilor subvenționate crescând de la 18 % în 2019 la 35 % în 2020. |
| --- | --- |

c.

Deși, potrivit Hrvatska narodna banka, doar aproximativ jumătate din tranzacțiile imobiliare sunt finanțate prin credite bancare, creșterea creditelor ipotecare reale s-a accelerat în a doua jumătate a anului 2019, în special în cursul anului 2020. Aceasta s-a situat, în medie, la aproximativ 7,5 % în perioada ianuarie-august 2021. Într-o anumită măsură, această dinamică a fost determinată de sistemul guvernamental de subvenții pentru locuințe, ponderea împrumuturilor subvenționate crescând de la 18 % în 2019 la 35 % în 2020.

| d. | Noua culegere de date privind standardele de creditare ipotecară, efectuată de Hrvatska narodna banka, sugerează că o parte substanțială a creditelor noi a avut un raport credit/valoare (LTV) mai mare de 90 % în prima jumătate a anului 2021. Multe dintre aceste credite au fost credite subvenționate de stat, al căror raport LTV a variat de obicei între 90 % și 100 %. Aproximativ 10 % din creditele noi aveau un LTV de peste 100 %. Aproximativ un sfert din creditele noi au fost acordate, de asemenea, cu un raport servicii/venituri (LSTI) de peste 40 %. În plus, unele dintre aceste noi credite aveau, de asemenea, un LTV de peste 90 %. În plus, în prima jumătate a anului 2021, în cazul unora dintre noile credite, scadența a depășit 30 ani. |
| --- | --- |

d.

Noua culegere de date privind standardele de creditare ipotecară, efectuată de Hrvatska narodna banka, sugerează că o parte substanțială a creditelor noi a avut un raport credit/valoare (LTV) mai mare de 90 % în prima jumătate a anului 2021. Multe dintre aceste credite au fost credite subvenționate de stat, al căror raport LTV a variat de obicei între 90 % și 100 %. Aproximativ 10 % din creditele noi aveau un LTV de peste 100 %. Aproximativ un sfert din creditele noi au fost acordate, de asemenea, cu un raport servicii/venituri (LSTI) de peste 40 %. În plus, unele dintre aceste noi credite aveau, de asemenea, un LTV de peste 90 %. În plus, în prima jumătate a anului 2021, în cazul unora dintre noile credite, scadența a depășit 30 ani.

| e. | În acest context, în comparație cu băncile care își desfășoară activitatea în restul Uniunii, băncile care își desfășoară activitatea în Croația au niveluri relativ ridicate de fonduri proprii. Rata medie a fondurilor proprii de nivel 1 a ajuns la 25 % în decembrie 2020. Ponderile de risc medii pentru creditele ipotecare în cadrul abordării bazate pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de fonduri proprii s-au ridicat la 38 % în iunie 2021. Ponderea acestor împrumuturi a reprezentat aproximativ 12 % din piața Croației. Majoritatea instituțiilor de credit urmează abordarea standardizată și, pentru a atribui ponderi de risc preferențiale expunerilor BIL, astfel cum sunt autorizate prin Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), acestea trebuie să îndeplinească criteriile mai stricte prevăzute la articolul 124 din regulamentul respectiv. În iunie 2021, ponderile medii de risc pentru instituțiile de credit în conformitate cu abordarea standardizată s-au ridicat la 42 %. |
| --- | --- |

e.

În acest context, în comparație cu băncile care își desfășoară activitatea în restul Uniunii, băncile care își desfășoară activitatea în Croația au niveluri relativ ridicate de fonduri proprii. Rata medie a fondurilor proprii de nivel 1 a ajuns la 25 % în decembrie 2020. Ponderile de risc medii pentru creditele ipotecare în cadrul abordării bazate pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de fonduri proprii s-au ridicat la 38 % în iunie 2021. Ponderea acestor împrumuturi a reprezentat aproximativ 12 % din piața Croației. Majoritatea instituțiilor de credit urmează abordarea standardizată și, pentru a atribui ponderi de risc preferențiale expunerilor BIL, astfel cum sunt autorizate prin Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), acestea trebuie să îndeplinească criteriile mai stricte prevăzute la articolul 124 din regulamentul respectiv. În iunie 2021, ponderile medii de risc pentru instituțiile de credit în conformitate cu abordarea standardizată s-au ridicat la 42 %.

| f. | În același timp, gradul de îndatorare a gospodăriilor din Croația este relativ scăzut în comparație cu alte țări din Uniune. În cursul anului 2020, creditele acordate gospodăriilor au crescut în termeni reali, dar la rate mai mici decât creditele pentru locuințe. Aceasta a fost rezultatul declinului încrederii generale a consumatorilor, care a redus consumul de credite generale de consum, în timp ce sistemele de subvenții guvernamentale pentru creditele ipotecare au menținut cererea de credite imobiliare. Un alt factor determinant ar putea fi scăderea ratelor dobânzilor la creditele acordate gospodăriilor. Potrivit Autorității Bancare Europene (ABE), în a doua jumătate a anului 2020 s-a observat o ușoară creștere a ponderii creditelor neperformante, în special în cazul creditelor pentru gospodării și al creditelor ipotecare. În primul trimestru al anului 2021, rata creditelor neperformante a rămas neschimbată pentru creditele gospodăriilor în ansamblu (la 5,9 %) și a scăzut ușor în cazul creditelor ipotecare (până la 3,6 %). |
| --- | --- |

f.

În același timp, gradul de îndatorare a gospodăriilor din Croația este relativ scăzut în comparație cu alte țări din Uniune. În cursul anului 2020, creditele acordate gospodăriilor au crescut în termeni reali, dar la rate mai mici decât creditele pentru locuințe. Aceasta a fost rezultatul declinului încrederii generale a consumatorilor, care a redus consumul de credite generale de consum, în timp ce sistemele de subvenții guvernamentale pentru creditele ipotecare au menținut cererea de credite imobiliare. Un alt factor determinant ar putea fi scăderea ratelor dobânzilor la creditele acordate gospodăriilor. Potrivit Autorității Bancare Europene (ABE), în a doua jumătate a anului 2020 s-a observat o ușoară creștere a ponderii creditelor neperformante, în special în cazul creditelor pentru gospodării și al creditelor ipotecare. În primul trimestru al anului 2021, rata creditelor neperformante a rămas neschimbată pentru creditele gospodăriilor în ansamblu (la 5,9 %) și a scăzut ușor în cazul creditelor ipotecare (până la 3,6 %).

| g. | În comparație cu alte state membre, în timp ce ponderea creditelor ipotecare din portofoliile băncilor din Croația este limitată, gradul de îndatorare a gospodăriilor este relativ scăzut, nivelul de capitalizare a sectorului bancar este relativ ridicat și o parte semnificativă a cererii de locuințe nu este finanțată prin credite bancare, condițiile favorabile și eventualele relaxări ale standardelor de creditare pentru creditele ipotecare ar putea prezenta un risc de spirală, care ar putea evolua între prețurile locuințelor și creditele ipotecare pe termen mediu. Pe de o parte, din cauza creșterii prețurilor locuințelor, valoarea garanțiilor reale pentru creditele imobiliare a crescut, permițând astfel debitorilor să obțină un efect de levier mai mare. Pe de altă parte, creșterea prețurilor locuințelor este, de obicei, însoțită de evoluții macroeconomice pozitive, care, la rândul lor, pot conduce la relaxarea standardelor de creditare de către furnizorii de credite ca urmare a optimismului general de pe piață. În același timp, creșterea ofertei de credite imobiliare poate pune o presiune suplimentară în sensul creșterii prețurilor locuințelor. Dintr-o perspectivă pe termen mediu, o astfel de spirală ar putea duce la o bulă a prețurilor locuințelor determinată de credite, în pofida faptului că o parte semnificativă a cererii de locuințe este finanțată în prezent din alte surse decât creditele bancare naționale. În special, dinamica creditului ar putea fi alimentată în continuare de subvențiile pentru credite ipotecare promovate de Guvernul Croației. |
| --- | --- |

g.

În comparație cu alte state membre, în timp ce ponderea creditelor ipotecare din portofoliile băncilor din Croația este limitată, gradul de îndatorare a gospodăriilor este relativ scăzut, nivelul de capitalizare a sectorului bancar este relativ ridicat și o parte semnificativă a cererii de locuințe nu este finanțată prin credite bancare, condițiile favorabile și eventualele relaxări ale standardelor de creditare pentru creditele ipotecare ar putea prezenta un risc de spirală, care ar putea evolua între prețurile locuințelor și creditele ipotecare pe termen mediu. Pe de o parte, din cauza creșterii prețurilor locuințelor, valoarea garanțiilor reale pentru creditele imobiliare a crescut, permițând astfel debitorilor să obțină un efect de levier mai mare. Pe de altă parte, creșterea prețurilor locuințelor este, de obicei, însoțită de evoluții macroeconomice pozitive, care, la rândul lor, pot conduce la relaxarea standardelor de creditare de către furnizorii de credite ca urmare a optimismului general de pe piață. În același timp, creșterea ofertei de credite imobiliare poate pune o presiune suplimentară în sensul creșterii prețurilor locuințelor. Dintr-o perspectivă pe termen mediu, o astfel de spirală ar putea duce la o bulă a prețurilor locuințelor determinată de credite, în pofida faptului că o parte semnificativă a cererii de locuințe este finanțată în prezent din alte surse decât creditele bancare naționale. În special, dinamica creditului ar putea fi alimentată în continuare de subvențiile pentru credite ipotecare promovate de Guvernul Croației.

| h. | CERS recunoaște că în Croația există mai multe măsuri care atenuează vulnerabilitățile BIL actuale, în special măsura prevăzută la articolul 124 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, precum și alte măsuri bazate pe capital (de exemplu, amortizorul de risc sistemic) care contribuie la capitalizarea relativ ridicată a sectorului bancar în comparație cu alte state membre. Acest lucru oferă un amortizor împotriva materializării potențiale a riscurilor BIL. Limita dintre serviciul datoriei și veniturile indirecte (DSTI), care a fost introdusă în conformitate cu Ghidul ABE privind evaluarea bonității și cu Ghidul ABE privind arieratele și executarea silită, servește, de asemenea, într-o anumită măsură, drept mecanism de protecție împotriva sarcinii excesive a debitorilor privind serviciul datoriei. CERS recunoaște, de asemenea, că cadrul juridic pentru măsurile bazate pe debitori instituit în 2020 a extins în mod semnificativ setul de instrumente de politică macroprudențială din Croația și că colectarea detaliată a datelor privind standardele de creditare, care a fost introdusă la sfârșitul anului 2020, permite monitorizarea eficace a riscurilor care decurg din piața BIL. |
| --- | --- |

h.

CERS recunoaște că în Croația există mai multe măsuri care atenuează vulnerabilitățile BIL actuale, în special măsura prevăzută la articolul 124 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, precum și alte măsuri bazate pe capital (de exemplu, amortizorul de risc sistemic) care contribuie la capitalizarea relativ ridicată a sectorului bancar în comparație cu alte state membre. Acest lucru oferă un amortizor împotriva materializării potențiale a riscurilor BIL. Limita dintre serviciul datoriei și veniturile indirecte (DSTI), care a fost introdusă în conformitate cu Ghidul ABE privind evaluarea bonității și cu Ghidul ABE privind arieratele și executarea silită, servește, de asemenea, într-o anumită măsură, drept mecanism de protecție împotriva sarcinii excesive a debitorilor privind serviciul datoriei. CERS recunoaște, de asemenea, că cadrul juridic pentru măsurile bazate pe debitori instituit în 2020 a extins în mod semnificativ setul de instrumente de politică macroprudențială din Croația și că colectarea detaliată a datelor privind standardele de creditare, care a fost introdusă la sfârșitul anului 2020, permite monitorizarea eficace a riscurilor care decurg din piața BIL.

| i. | Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Dintr-o perspectivă orientată spre viitor, în pofida nivelului relativ ridicat de capitalizare a sectorului bancar, introducerea unor măsuri explicite bazate pe debitori ca acțiune preventivă împotriva creșterii potențiale a unei spirale între prețurile locuințelor și credite, care ar putea fi alimentată de standarde de creditare relaxate și de subvenții guvernamentale pentru credite ipotecare, ar putea completa măsurile macroprudențiale actuale legate de creditele ipotecare. În același timp, politicile macroprudențiale ar putea fi completate de măsuri de politică mai ample pentru a aborda factorii care facilitează sau promovează creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, și anume subvențiile guvernamentale pentru creditele ipotecare, pentru a sprijini măsurile macroprudențiale actuale de soluționare a vulnerabilităților identificate pe piața BIL din Croația în mod eficient și eficace, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și sistemul financiar croat. |
| --- | --- |

i.

Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Dintr-o perspectivă orientată spre viitor, în pofida nivelului relativ ridicat de capitalizare a sectorului bancar, introducerea unor măsuri explicite bazate pe debitori ca acțiune preventivă împotriva creșterii potențiale a unei spirale între prețurile locuințelor și credite, care ar putea fi alimentată de standarde de creditare relaxate și de subvenții guvernamentale pentru credite ipotecare, ar putea completa măsurile macroprudențiale actuale legate de creditele ipotecare. În același timp, politicile macroprudențiale ar putea fi completate de măsuri de politică mai ample pentru a aborda factorii care facilitează sau promovează creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, și anume subvențiile guvernamentale pentru creditele ipotecare, pentru a sprijini măsurile macroprudențiale actuale de soluționare a vulnerabilităților identificate pe piața BIL din Croația în mod eficient și eficace, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și sistemul financiar croat.

| (8) | La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Croației în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(8)

La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Croației în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar locativ din Croația drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul unor consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră principalele vulnerabilități ca fiind creșterea rapidă a creditelor gospodăriilor și posibilele semne de supraevaluare a prețurilor locuințelor, având în vedere absența unor măsuri explicite bazate pe debitori, care ar putea atenua acumularea de riscuri legate de sectorul imobiliar rezidențial.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

3

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/22

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Liechtenstein

(CERS/2021/14)

(2022/C 122/05)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (1), în special anexa IX,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (2), în special articolul 3 alineatul (2) litera (c) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (3), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(5)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (6) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL.

| (7) | În ceea ce privește Liechtenstein, această evaluare recentă a arătat că:






  a. | Gradul de îndatorare a gospodăriilor din Liechtenstein a fost echivalent cu 226 % (4) și, respectiv, 120 % din venitul disponibil și, respectiv, produsul intern brut (PIB) în 2020, conform estimărilor Autorității pieței financiare (AFD), clasând Liechtenstein printre țările cu cel mai ridicat grad de îndatorare a gospodăriilor din SEE. În plus, datoria gospodăriilor a înregistrat recent o tendință ascendentă. Pe lângă costurile favorabile ale finanțării prin îndatorare, este posibil ca stimulentele fiscale percepute să fi contribuit la acumularea datoriei gospodăriilor (5). O analiză efectuată de FMA arată că gradul de îndatorare este distribuit inegal între gospodării, 14 % dintre gospodării raportând datorii între 500 000 și 1 milioane CHF, iar 9 % dintre gospodării raportând datorii care depășesc 1 milioane CHF, conform statisticilor fiscale. În plus, ponderea gospodăriilor cu un raport datorii/venituri (DTI) de peste cinci este relativ ridicată, ceea ce sugerează că datoria ridicată a gospodăriilor nu este întotdeauna însoțită de venituri mai mari ale gospodăriilor. Într-o notă mai pozitivă, ponderea ridicată a creditelor ipotecare cu rată fixă a dobânzii este un factor important de atenuare a riscurilor legate de îndatorarea gospodăriilor. |
| --- | --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Liechtenstein, această evaluare recentă a arătat că:

a.

Gradul de îndatorare a gospodăriilor din Liechtenstein a fost echivalent cu 226 % (4) și, respectiv, 120 % din venitul disponibil și, respectiv, produsul intern brut (PIB) în 2020, conform estimărilor Autorității pieței financiare (AFD), clasând Liechtenstein printre țările cu cel mai ridicat grad de îndatorare a gospodăriilor din SEE. În plus, datoria gospodăriilor a înregistrat recent o tendință ascendentă. Pe lângă costurile favorabile ale finanțării prin îndatorare, este posibil ca stimulentele fiscale percepute să fi contribuit la acumularea datoriei gospodăriilor (5). O analiză efectuată de FMA arată că gradul de îndatorare este distribuit inegal între gospodării, 14 % dintre gospodării raportând datorii între 500 000 și 1 milioane CHF, iar 9 % dintre gospodării raportând datorii care depășesc 1 milioane CHF, conform statisticilor fiscale. În plus, ponderea gospodăriilor cu un raport datorii/venituri (DTI) de peste cinci este relativ ridicată, ceea ce sugerează că datoria ridicată a gospodăriilor nu este întotdeauna însoțită de venituri mai mari ale gospodăriilor. Într-o notă mai pozitivă, ponderea ridicată a creditelor ipotecare cu rată fixă a dobânzii este un factor important de atenuare a riscurilor legate de îndatorarea gospodăriilor.

| b. | Dinamica pieței locuințelor a rămas moderată în ultimii ani. Având în vedere restricțiile legale privind achiziționarea de proprietăți imobiliare (6), activitatea de tranzacționare este, în general, scăzută în Liechtenstein. Autoritățile publice nu publică indici de preț. Cu toate acestea, potrivit FMA, datele privind prețurile din evaluările experților indică doar creșteri moderate ale prețurilor atât pentru terenuri, cât și pentru apartamente. În mod similar, activitatea de construcții și activitatea de tranzacționare au rămas, de asemenea, relativ stabile în ultimii ani. |
| --- | --- |

b.

Dinamica pieței locuințelor a rămas moderată în ultimii ani. Având în vedere restricțiile legale privind achiziționarea de proprietăți imobiliare (6), activitatea de tranzacționare este, în general, scăzută în Liechtenstein. Autoritățile publice nu publică indici de preț. Cu toate acestea, potrivit FMA, datele privind prețurile din evaluările experților indică doar creșteri moderate ale prețurilor atât pentru terenuri, cât și pentru apartamente. În mod similar, activitatea de construcții și activitatea de tranzacționare au rămas, de asemenea, relativ stabile în ultimii ani.

| c. | Potrivit FMA, creșterea creditelor ipotecare (inclusiv BIL și alte credite imobiliare ale băncilor naționale din zona monedei franc elvețian) a înregistrat recent o tendință descendentă și, în mod nominal, s-a situat la 0,7 % în 2019 (în scădere de la 8,8 % în 2010), cu o ușoară creștere la 2,5 % în 2020. Ritmul anual de creștere a creditelor BIL naționale a fost și mai lent, ajungând la 1,1 % în anul 2020. |
| --- | --- |

c.

Potrivit FMA, creșterea creditelor ipotecare (inclusiv BIL și alte credite imobiliare ale băncilor naționale din zona monedei franc elvețian) a înregistrat recent o tendință descendentă și, în mod nominal, s-a situat la 0,7 % în 2019 (în scădere de la 8,8 % în 2010), cu o ușoară creștere la 2,5 % în 2020. Ritmul anual de creștere a creditelor BIL naționale a fost și mai lent, ajungând la 1,1 % în anul 2020.

| d. | Potrivit FMA, a fost adoptată o abordare relativ prudentă în ceea ce privește acordarea de credite ipotecare în ceea ce privește raportul între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare (LTV), cu o pondere neglijabilă atât a creditelor ipotecare existente, cât și a celor noi, cu un raport LTV mai mare de 80 % în 2019 și 2020. De asemenea, băncile au obligația de a raporta împrumuturile ca „excepții de la politică” ori de câte ori își anulează orientările interne în ceea ce privește accesibilitatea creditelor ipotecare. În practică, băncile verifică dacă o creștere a ratei dobânzii la 4,5 % sau 5 % ar implica o sarcină a serviciului datoriei care depășește o treime din veniturile gospodăriilor. Având în vedere contextul actual al ratelor scăzute ale dobânzii și istoricul ratelor scăzute ale dobânzii în zona monedei franc elvețian, sarcina respectării acestor cerințe este destul de mare. Cu toate acestea, aproximativ 23 % din totalul creditelor BIL din Liechtenstein făceau parte din această categorie de „excepții de la politică” la sfârșitul anului 2020. |
| --- | --- |

d.

Potrivit FMA, a fost adoptată o abordare relativ prudentă în ceea ce privește acordarea de credite ipotecare în ceea ce privește raportul între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare (LTV), cu o pondere neglijabilă atât a creditelor ipotecare existente, cât și a celor noi, cu un raport LTV mai mare de 80 % în 2019 și 2020. De asemenea, băncile au obligația de a raporta împrumuturile ca „excepții de la politică” ori de câte ori își anulează orientările interne în ceea ce privește accesibilitatea creditelor ipotecare. În practică, băncile verifică dacă o creștere a ratei dobânzii la 4,5 % sau 5 % ar implica o sarcină a serviciului datoriei care depășește o treime din veniturile gospodăriilor. Având în vedere contextul actual al ratelor scăzute ale dobânzii și istoricul ratelor scăzute ale dobânzii în zona monedei franc elvețian, sarcina respectării acestor cerințe este destul de mare. Cu toate acestea, aproximativ 23 % din totalul creditelor BIL din Liechtenstein făceau parte din această categorie de „excepții de la politică” la sfârșitul anului 2020.

| e. | Volumul total al creditelor BIL naționale s-a ridicat la aproximativ 85 % din PIB în 2020, ceea ce reprezintă unul dintre cele mai ridicate rate din SEE. Cu toate acestea, dimensiunea sectorului bancar din Liechtenstein este de aproximativ 15 ori mai mare decât PIB-ul țării, ceea ce înseamnă că, în timp ce creditele ipotecare reprezintă o sursă de venit pentru unele bănci din Liechtenstein, creditele interne nu sunt esențiale pentru rentabilitatea și solvabilitatea băncilor care își desfășoară activitatea în Liechtenstein, deoarece se concentrează în principal pe servicii bancare private. În același timp, sectorul bancar din Liechtenstein este bine capitalizat, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază (CET1) fiind de 22,3 % în iunie 2021. În plus, sectorul bancar din Liechtenstein este caracterizat de indicatori foarte puternici de lichiditate, cu un raportul împrumuturi/depozite extrem de scăzut, de 65 %, ceea ce implică un risc de finanțare scăzut. |
| --- | --- |

e.

Volumul total al creditelor BIL naționale s-a ridicat la aproximativ 85 % din PIB în 2020, ceea ce reprezintă unul dintre cele mai ridicate rate din SEE. Cu toate acestea, dimensiunea sectorului bancar din Liechtenstein este de aproximativ 15 ori mai mare decât PIB-ul țării, ceea ce înseamnă că, în timp ce creditele ipotecare reprezintă o sursă de venit pentru unele bănci din Liechtenstein, creditele interne nu sunt esențiale pentru rentabilitatea și solvabilitatea băncilor care își desfășoară activitatea în Liechtenstein, deoarece se concentrează în principal pe servicii bancare private. În același timp, sectorul bancar din Liechtenstein este bine capitalizat, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază (CET1) fiind de 22,3 % în iunie 2021. În plus, sectorul bancar din Liechtenstein este caracterizat de indicatori foarte puternici de lichiditate, cu un raportul împrumuturi/depozite extrem de scăzut, de 65 %, ceea ce implică un risc de finanțare scăzut.

| f. | Având în vedere ratele prudente ale LTV ale creditelor ipotecare naționale, ponderea limitată a acestora în portofoliile băncilor și capitalizarea ridicată a sectorului bancar, riscurile directe la adresa stabilității financiare care decurg din sectorul BIL sunt în prezent limitate în Liechtenstein. Cu toate acestea, deși piața forței de muncă din Liechtenstein s-a dovedit a fi rezilientă în perioade de recesiune în ultimele decenii, iar bunăstarea gospodăriilor rămâne relativ ridicată, nivelul deja ridicat și în creștere al datoriei gospodăriilor face ca sectorul gospodăriilor să fie vulnerabil la șocuri macroeconomice neprevăzute. Dacă nivelul șomajului crește și/sau venitul gospodăriilor scade, unele gospodării se pot confrunta cu dificultăți mai mari în a-și plăti datoriile decât în prezent. Efectele negative asociate referitoare la avuție și veniturile gospodăriilor pot amplifica șocurile macroeconomice inițiale în cazul în care gospodăriile trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa datoriile. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar (7). |
| --- | --- |

f.

Având în vedere ratele prudente ale LTV ale creditelor ipotecare naționale, ponderea limitată a acestora în portofoliile băncilor și capitalizarea ridicată a sectorului bancar, riscurile directe la adresa stabilității financiare care decurg din sectorul BIL sunt în prezent limitate în Liechtenstein. Cu toate acestea, deși piața forței de muncă din Liechtenstein s-a dovedit a fi rezilientă în perioade de recesiune în ultimele decenii, iar bunăstarea gospodăriilor rămâne relativ ridicată, nivelul deja ridicat și în creștere al datoriei gospodăriilor face ca sectorul gospodăriilor să fie vulnerabil la șocuri macroeconomice neprevăzute. Dacă nivelul șomajului crește și/sau venitul gospodăriilor scade, unele gospodării se pot confrunta cu dificultăți mai mari în a-și plăti datoriile decât în prezent. Efectele negative asociate referitoare la avuție și veniturile gospodăriilor pot amplifica șocurile macroeconomice inițiale în cazul în care gospodăriile trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa datoriile. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar (7).

| g. | CERS recunoaște că în Liechtenstein există o serie de măsuri care vizează atenuarea vulnerabilităților actuale ale BIL, inclusiv, în special, limita de 80 % a LTV, cerința de amortizare a creditelor ipotecare până la un raport maxim al LTV de 66 % în primii 20 ani de rambursare a împrumuturilor și creșterea ponderilor de risc pentru creditele ipotecare pentru băncile care aplică abordarea standardizată pentru calcularea cerințelor de fonduri proprii (8). În același timp, FMA punere în aplicare Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9). Se preconizează că noile date, care vor fi disponibile în a doua jumătate a anului 2022, vor îmbunătăți în continuare analiza vulnerabilităților BIL în Liechtenstein. |
| --- | --- |

g.

CERS recunoaște că în Liechtenstein există o serie de măsuri care vizează atenuarea vulnerabilităților actuale ale BIL, inclusiv, în special, limita de 80 % a LTV, cerința de amortizare a creditelor ipotecare până la un raport maxim al LTV de 66 % în primii 20 ani de rambursare a împrumuturilor și creșterea ponderilor de risc pentru creditele ipotecare pentru băncile care aplică abordarea standardizată pentru calcularea cerințelor de fonduri proprii (8). În același timp, FMA punere în aplicare Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9). Se preconizează că noile date, care vor fi disponibile în a doua jumătate a anului 2022, vor îmbunătăți în continuare analiza vulnerabilităților BIL în Liechtenstein.

| h. | Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Având în vedere nivelul deja ridicat și în creștere al datoriei gospodăriilor, precum și ponderea considerabilă a gospodăriilor care sunt vulnerabile la șocuri negative neașteptate, limita existentă a ratelor LTV ar trebui să fie completată de măsuri bazate pe împrumuturi în funcție de venituri, pentru a preveni acumularea în continuare a vulnerabilităților BIL. În acest scop, ar putea fi necesară crearea unui temei juridic pentru instrumentele bazate pe debitori, oferind astfel suficientă flexibilitate autorităților naționale pentru a aborda vulnerabilitățile BIL din Liechtenstein. |
| --- | --- |

h.

Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Având în vedere nivelul deja ridicat și în creștere al datoriei gospodăriilor, precum și ponderea considerabilă a gospodăriilor care sunt vulnerabile la șocuri negative neașteptate, limita existentă a ratelor LTV ar trebui să fie completată de măsuri bazate pe împrumuturi în funcție de venituri, pentru a preveni acumularea în continuare a vulnerabilităților BIL. În acest scop, ar putea fi necesară crearea unui temei juridic pentru instrumentele bazate pe debitori, oferind astfel suficientă flexibilitate autorităților naționale pentru a aborda vulnerabilitățile BIL din Liechtenstein.

| (8) | La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Liechtenstein în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(8)

La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Liechtenstein în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar locativ din Liechtenstein drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul unor consecințe negative grave pentru economia reală. Din punct de vedere macroprudențial, CERS consideră că principalele vulnerabilități sunt gradul ridicat și în creștere de îndatorare a gospodăriilor, în condițiile în care nu există măsuri bazate pe venituri pentru a atenua acumularea în continuare de riscuri legate de sectorul imobiliar rezidențial.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

1

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

2

(3)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

3

(4)  Ponderea datoriei în venituri și în PIB pentru Liechtenstein este doar aproximativ comparabilă cu cea a altor țări din SEE. Venitul disponibil în Liechtenstein se calculează ca diferența dintre venitul impozabil total și impozitul pe avere și pe venit. În plus, valoarea totală a datoriei gospodăriilor se bazează pe statistici fiscale, iar datoria nu este definită pe bază consolidată (și anume, creditul în cadrul sectorului gospodăriilor sau chiar în cadrul familiei este, de asemenea, inclus). Această problemă de definire crește numărul de ordine în raport cu alte țări din SEE.

4

(5)  În special, baza de impozitare pentru gospodării include, de asemenea, un randament ipotetic al averii nete (stabilit în prezent la 4 %), care se adaugă la venitul anual realizat. Pentru a-și reduce averea netă, gospodăriile își pot păstra ipoteca în loc să o ramburseze. Cu toate acestea, în practică, stimulentul fiscal în acest sens este destul de mic, în special având în vedere rata dobânzii la datoria neamortizată care nu a fost încă plătită.

5

(6)  Există restricții privind achiziționarea de locuințe în Liechtenstein, în cazul în care nu există un interes legitim, de exemplu în ceea ce privește proprietățile existente. Aproximativ jumătate din tranzacțiile imobiliare din Liechtenstein nu sunt achiziții, ci transferuri prin barter, donație sau moștenire.

6

(7)  Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că astfel de efecte prociclice ale unei încetiniri a ciclului financiar ar fi semnificativ mai reduse în Liechtenstein în comparație cu alte țări din SEE, deoarece cererea internă joacă un rol relativ minor în economia extrem de mică și deschisă a Liechtensteinului. Astfel, chiar și o creștere semnificativă a ratei de economisire a gospodăriilor ar avea efecte neglijabile asupra cererii, limitând impactul asupra economiei în general.

7

(8)  Toate băncile din Liechtenstein aplică abordarea standardizată pentru calcularea cerințelor de fonduri proprii.

8

(9)  Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (CERS/2016/14) (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/25

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Ungaria

(CERS/2021/15)

(2022/C 122/06)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) litera (c) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(5)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (6) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL.

| (7) | În ceea ce privește Ungaria, această evaluare recentă a arătat că:






  a. | Creșterea anuală a prețurilor reale ale locuințelor a fost de aproape10 % sau a depășit acest procent în perioada 2015-2019 și a fost deosebit de pronunțată în Budapesta. Potrivit estimărilor realizate de Magyar Nemzeti Bank (MNB), acest dinamism a condus la o supraevaluare semnificativă, atingând un vârf de 18 % în Budapesta și de 3 % în întreaga țară în trimestrul III 2019. Datele MNB indică faptul că evoluția prețurilor a variat semnificativ în diferite părți ale țării. Pe de o parte, în termeni reali, prețurile locuințelor din Budapesta au început să scadă la sfârșitul anului 2019, au stagnat sau au scăzut ușor în 2020 și au rămas moderate în prima jumătate a anului 2021. Pe de altă parte, prețurile s-au accelerat către o creștere de două cifre în alte zone, în special în municipalitățile mai mici și în zonele rurale, în care gospodăriile erau eligibile pentru subvenții guvernamentale pentru achiziționarea de locuințe. Dintr-o perspectivă orientată spre viitor, relansarea turismului internațional va fi un factor determinant important pentru evoluția prețurilor locuințelor în Budapesta. În întreaga țară, utilizarea în continuare a diferitelor programe de subvenții guvernamentale (3) poate contribui la presiunile exercitate de cerere asupra prețurilor locuințelor, în timp ce taxa preferențială pe valoarea adăugată pentru noile construcții (4) poate reduce constrângerile legate de ofertă pe termen mediu. |
| --- | --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Ungaria, această evaluare recentă a arătat că:

a.

Creșterea anuală a prețurilor reale ale locuințelor a fost de aproape10 % sau a depășit acest procent în perioada 2015-2019 și a fost deosebit de pronunțată în Budapesta. Potrivit estimărilor realizate de Magyar Nemzeti Bank (MNB), acest dinamism a condus la o supraevaluare semnificativă, atingând un vârf de 18 % în Budapesta și de 3 % în întreaga țară în trimestrul III 2019. Datele MNB indică faptul că evoluția prețurilor a variat semnificativ în diferite părți ale țării. Pe de o parte, în termeni reali, prețurile locuințelor din Budapesta au început să scadă la sfârșitul anului 2019, au stagnat sau au scăzut ușor în 2020 și au rămas moderate în prima jumătate a anului 2021. Pe de altă parte, prețurile s-au accelerat către o creștere de două cifre în alte zone, în special în municipalitățile mai mici și în zonele rurale, în care gospodăriile erau eligibile pentru subvenții guvernamentale pentru achiziționarea de locuințe. Dintr-o perspectivă orientată spre viitor, relansarea turismului internațional va fi un factor determinant important pentru evoluția prețurilor locuințelor în Budapesta. În întreaga țară, utilizarea în continuare a diferitelor programe de subvenții guvernamentale (3) poate contribui la presiunile exercitate de cerere asupra prețurilor locuințelor, în timp ce taxa preferențială pe valoarea adăugată pentru noile construcții (4) poate reduce constrângerile legate de ofertă pe termen mediu.

| b. | Creditele ipotecare au crescut puternic începând cu jumătatea anului 2018, cu rate de creștere anuale reale mai mari sau apropiate de 5 %. Deși, potrivit estimărilor MNB, doar aproximativ jumătate din tranzacțiile imobiliare au fost realizate prin credite bancare în anul 2020, ritmul anual real de creștere a creditelor ipotecare s-a accelerat până la o medie de 6,8 % în perioada ianuarie-august 2021. Între timp, creșterea reală a creditelor gospodăriilor s-a ridicat la o medie de 10 % de la un an la altul. Deși această creștere a depășit creșterea reală a creditelor ipotecare, ea a fost determinată de creșterea împrumuturilor prenatale de sprijin pentru copii, precum și de ponderea împrumuturilor pentru locuințe sub formă de moratoriu (31 % din totalul creditelor BIL și 42 % din creditele BIL eligibile se aflau încă în moratoriul respectiv și, prin urmare, nu se amortizaseră în iunie 2021). . Fără efectul moratoriului, creșterea anuală reală a creditelor ipotecare și a creditelor pentru gospodării în prima jumătate a anului 2021 a atins 0,7 % și, respectiv, 2,7 %, conform estimărilor MNB. Gama largă de programe de subvenții guvernamentale, inclusiv programul suplimentar de subvenții guvernamentale introdus la începutul anului 2021, a contribuit, de asemenea, la creșterea creditelor gospodăriilor (5). |
| --- | --- |

b.

Creditele ipotecare au crescut puternic începând cu jumătatea anului 2018, cu rate de creștere anuale reale mai mari sau apropiate de 5 %. Deși, potrivit estimărilor MNB, doar aproximativ jumătate din tranzacțiile imobiliare au fost realizate prin credite bancare în anul 2020, ritmul anual real de creștere a creditelor ipotecare s-a accelerat până la o medie de 6,8 % în perioada ianuarie-august 2021. Între timp, creșterea reală a creditelor gospodăriilor s-a ridicat la o medie de 10 % de la un an la altul. Deși această creștere a depășit creșterea reală a creditelor ipotecare, ea a fost determinată de creșterea împrumuturilor prenatale de sprijin pentru copii, precum și de ponderea împrumuturilor pentru locuințe sub formă de moratoriu (31 % din totalul creditelor BIL și 42 % din creditele BIL eligibile se aflau încă în moratoriul respectiv și, prin urmare, nu se amortizaseră în iunie 2021). . Fără efectul moratoriului, creșterea anuală reală a creditelor ipotecare și a creditelor pentru gospodării în prima jumătate a anului 2021 a atins 0,7 % și, respectiv, 2,7 %, conform estimărilor MNB. Gama largă de programe de subvenții guvernamentale, inclusiv programul suplimentar de subvenții guvernamentale introdus la începutul anului 2021, a contribuit, de asemenea, la creșterea creditelor gospodăriilor (5).

| c. | Chiar dacă împrumuturile ipotecare au beneficiat de rate foarte ridicate ale raportului foarte mare între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare (LTV) înainte de 2008, 90 % din stocul de împrumuturi aveau un raport între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare mai mic de 80 % în prima jumătate a anului 2021. Acesta a fost, într-o anumită măsură, rezultatul unei creșteri rapide a prețurilor locuințelor și al amortizării împrumuturilor vechi. În plus, raporturile între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare au fost limitate la 80 % începând din 2015 pentru împrumuturile noi. Cu toate acestea, în ceea ce privește raportul dintre ponderea serviciului datoriei bancare în venit (DSTI), aproximativ 22 % din creditele ipotecare existente și aproape 25 % din creditele ipotecare noi (exprimate în termeni de volum) în prima jumătate a anului 2021 au înregistrat ponderi ale DSTI cuprinse între 40 % și 60 %. Acest lucru a fost parțial rezultatul unor limite mai mari ale ratei DSTI pentru debitorii cu venituri ridicate, a căror pondere din noile credite a crescut: în prima jumătate a anului 2021, aproximativ 60 % din noile credite pentru locuințe au fost eligibile pentru limitele mai mari de 60 % ale limitei raportului DSTI (cu un venit net lunar al debitorilor peste pragul regulamentar de 500 000 HUF), iar 5 % din creditele noi pentru locuințe aveau o rată DSTI de peste 50 %. Chiar dacă scadențele noilor împrumuturi au crescut ușor, potrivit MNB, dovezile nu sugerează că scadențele mai lungi sunt utilizate din ce în ce mai mult pentru a eluda limitele existente pentru ratele DSTI. |
| --- | --- |

c.

Chiar dacă împrumuturile ipotecare au beneficiat de rate foarte ridicate ale raportului foarte mare între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare (LTV) înainte de 2008, 90 % din stocul de împrumuturi aveau un raport între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare mai mic de 80 % în prima jumătate a anului 2021. Acesta a fost, într-o anumită măsură, rezultatul unei creșteri rapide a prețurilor locuințelor și al amortizării împrumuturilor vechi. În plus, raporturile între volumul creditului și valoarea proprietății imobiliare au fost limitate la 80 % începând din 2015 pentru împrumuturile noi. Cu toate acestea, în ceea ce privește raportul dintre ponderea serviciului datoriei bancare în venit (DSTI), aproximativ 22 % din creditele ipotecare existente și aproape 25 % din creditele ipotecare noi (exprimate în termeni de volum) în prima jumătate a anului 2021 au înregistrat ponderi ale DSTI cuprinse între 40 % și 60 %. Acest lucru a fost parțial rezultatul unor limite mai mari ale ratei DSTI pentru debitorii cu venituri ridicate, a căror pondere din noile credite a crescut: în prima jumătate a anului 2021, aproximativ 60 % din noile credite pentru locuințe au fost eligibile pentru limitele mai mari de 60 % ale limitei raportului DSTI (cu un venit net lunar al debitorilor peste pragul regulamentar de 500 000 HUF), iar 5 % din creditele noi pentru locuințe aveau o rată DSTI de peste 50 %. Chiar dacă scadențele noilor împrumuturi au crescut ușor, potrivit MNB, dovezile nu sugerează că scadențele mai lungi sunt utilizate din ce în ce mai mult pentru a eluda limitele existente pentru ratele DSTI.

| d. | Ratele fixe ale dobânzii au devenit mai frecvent utilizate în legătură cu creditele pentru gospodării după ce MNB a introdus o marcă de certificare în 2017. Acest lucru este valabil numai pentru creditele pentru locuințe cu o perioadă fixă a dobânzii de cel puțin cinci ani. Expansiunea împrumuturilor pentru locuințe cu perioade mai lungi de stabilire a ratei dobânzii a fost amplificată și mai mult de limitele inferioare ale ratelor DSTI, aplicabile din octombrie 2018, pentru creditele ipotecare cu o perioadă fixă a ratei dobânzii mai mică de 10 de ani. Începând din februarie 2021, aproximativ 75 % și 25 % din împrumuturile noi erau stabilite pentru 10 și, respectiv, 5 ani. Cu toate acestea, luând în considerare stocul de credite, împrumuturile cu perioade fixe mai scurte de un an au reprezentat în continuare aproape 40 % din creditele acordate, deși această pondere a scăzut treptat. |
| --- | --- |

d.

Ratele fixe ale dobânzii au devenit mai frecvent utilizate în legătură cu creditele pentru gospodării după ce MNB a introdus o marcă de certificare în 2017. Acest lucru este valabil numai pentru creditele pentru locuințe cu o perioadă fixă a dobânzii de cel puțin cinci ani. Expansiunea împrumuturilor pentru locuințe cu perioade mai lungi de stabilire a ratei dobânzii a fost amplificată și mai mult de limitele inferioare ale ratelor DSTI, aplicabile din octombrie 2018, pentru creditele ipotecare cu o perioadă fixă a ratei dobânzii mai mică de 10 de ani. Începând din februarie 2021, aproximativ 75 % și 25 % din împrumuturile noi erau stabilite pentru 10 și, respectiv, 5 ani. Cu toate acestea, luând în considerare stocul de credite, împrumuturile cu perioade fixe mai scurte de un an au reprezentat în continuare aproape 40 % din creditele acordate, deși această pondere a scăzut treptat.

| e. | Moratoriul asupra împrumuturilor legat de pandemia de COVID-19 a fost prelungit recent până în iunie 2022. Cu toate acestea, eligibilitatea în ceea ce privește moratoriul a fost redusă, iar stocul de credite acordate gospodăriilor rămase sub moratoriu reprezintă 5 % din portofoliul total de credite restante acordate gospodăriilor. Conform analizei MNB, creditele acordate în cadrul moratoriului anterior mai larg debitorilor din categoria gospodăriilor care sunt angajați în sectoare vulnerabile au reprezentat aproximativ 10 % din totalul creditelor restante. |
| --- | --- |

e.

Moratoriul asupra împrumuturilor legat de pandemia de COVID-19 a fost prelungit recent până în iunie 2022. Cu toate acestea, eligibilitatea în ceea ce privește moratoriul a fost redusă, iar stocul de credite acordate gospodăriilor rămase sub moratoriu reprezintă 5 % din portofoliul total de credite restante acordate gospodăriilor. Conform analizei MNB, creditele acordate în cadrul moratoriului anterior mai larg debitorilor din categoria gospodăriilor care sunt angajați în sectoare vulnerabile au reprezentat aproximativ 10 % din totalul creditelor restante.

| f. | CERS recunoaște măsurile macroprudențiale în vigoare în Ungaria care atenuează vulnerabilitățile imobiliare actuale, și anume limitele ratelor LTV și DSTI. În plus, CERS recunoaște că băncile au recunoscut în mod corespunzător creșterea riscului de credit ca urmare a moratoriului extins prin clasificarea unora dintre împrumuturi ca împrumuturi din etapa 2. |
| --- | --- |

f.

CERS recunoaște măsurile macroprudențiale în vigoare în Ungaria care atenuează vulnerabilitățile imobiliare actuale, și anume limitele ratelor LTV și DSTI. În plus, CERS recunoaște că băncile au recunoscut în mod corespunzător creșterea riscului de credit ca urmare a moratoriului extins prin clasificarea unora dintre împrumuturi ca împrumuturi din etapa 2.

| g. | Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Dacă vulnerabilitățile BIL continuă să crească, înăsprirea limitei ratei DSTI, completarea acesteia cu o limită de scadență și/sau introducerea unui amortizor de risc sistemic sau a unui amortizor anticiclic de capital ar contribui la atenuarea acestor vulnerabilități. Cu toate acestea, politicile macroprudențiale ar putea fi completate cu măsuri mai ample de diminuare sau eliminare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor sau accesibilitatea dezechilibrată a locuințelor. Aceste politici ar trebui să sprijine măsurile macroprudențiale actuale pentru a aborda eficient și eficace vulnerabilitățile rămase identificate pe piața BIL din Ungaria, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Ungaria. În Ungaria, subvențiile guvernamentale și împrumuturile de sprijin pot contribui la alimentarea cererii de locuințe ocupate de proprietari, conducând la o supraevaluare mai mare a prețurilor locuințelor, precum și la îndatorarea gospodăriilor, în contextul unei oferte insuficiente de locuințe. Prin urmare, alte politici ar putea include eliminarea stimulentelor pentru creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, în special a subvențiilor guvernamentale și a împrumuturilor de sprijin, precum și asigurarea unei oferte adecvate de locuințe și a unei piețe eficiente a chiriilor. Ar fi recomandabil ca, în trimestrele următoare, autoritățile naționale să continue să monitorizeze calitatea creditelor acordate gospodăriilor în cadrul moratoriului și să asigure provizioane adecvate pentru pierderile preconizate. |
| --- | --- |

g.

Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat parțial adecvat și parțial suficient. Dacă vulnerabilitățile BIL continuă să crească, înăsprirea limitei ratei DSTI, completarea acesteia cu o limită de scadență și/sau introducerea unui amortizor de risc sistemic sau a unui amortizor anticiclic de capital ar contribui la atenuarea acestor vulnerabilități. Cu toate acestea, politicile macroprudențiale ar putea fi completate cu măsuri mai ample de diminuare sau eliminare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor sau accesibilitatea dezechilibrată a locuințelor. Aceste politici ar trebui să sprijine măsurile macroprudențiale actuale pentru a aborda eficient și eficace vulnerabilitățile rămase identificate pe piața BIL din Ungaria, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Ungaria. În Ungaria, subvențiile guvernamentale și împrumuturile de sprijin pot contribui la alimentarea cererii de locuințe ocupate de proprietari, conducând la o supraevaluare mai mare a prețurilor locuințelor, precum și la îndatorarea gospodăriilor, în contextul unei oferte insuficiente de locuințe. Prin urmare, alte politici ar putea include eliminarea stimulentelor pentru creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, în special a subvențiilor guvernamentale și a împrumuturilor de sprijin, precum și asigurarea unei oferte adecvate de locuințe și a unei piețe eficiente a chiriilor. Ar fi recomandabil ca, în trimestrele următoare, autoritățile naționale să continue să monitorizeze calitatea creditelor acordate gospodăriilor în cadrul moratoriului și să asigure provizioane adecvate pentru pierderile preconizate.

| (8) | La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Ungariei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(8)

La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Ungariei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar locativ din Ungaria drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul unor consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră principalele vulnerabilități ca fiind riscul din ce în ce mai mare de supraevaluare a prețurilor locuințelor, alături de creșterea rapidă a furnizării de credite ipotecare și de credite pentru gospodării, precum și de zone de vulnerabilități legate de debitorii cu un nivel ridicat al serviciului datoriei.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Subvenția pentru achiziționarea de locuințe și împrumuturile prenatale de sprijin pentru copii, care reprezintă un împrumut fără dobândă, fără limite în ceea ce privește destinația.

3

(4)  Taxa preferențială pe valoarea adăugată pentru construcții noi a fost reintrodusă în ianuarie 2021 și oferă beneficii pentru locuințele finalizate până în 2026 (cu autorizații de construcție emise până în 2022).

4

(5)  Programul suplimentar de subvenții guvernamentale oferă sprijin bugetar gospodăriilor care sunt deja implicate în programul de subvenționare a achiziționării de locuințe.

5

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/28

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 2 decembrie 2021

privind vulnerabilitățile pe termen mediu din sectorul imobiliar locativ din Slovacia

(CERS/2021/16)

(2022/C 122/07)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) litera (c) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 18 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor și a creditării bancare. Bunurile imobile locative (BIL) constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului băncilor. În plus, construcția de locuințe este de obicei o componentă importantă a economiei reale ca sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că dezvoltarea nesustenabilă de pe piețele imobiliare poate avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu în orice țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața BIL. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt susceptibile la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al efectului de levier și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța BIL pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele BIL prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele BIL ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), aceste vulnerabilități au fost antrenate și de factori structurali. Acești factori structurali pot include un deficit de ofertă de locuințe, care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor care își cumpără propria locuință, și alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele BIL la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze. |
| --- | --- |

(5)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 în 2020 și criza conexă nu au condus la un declin ciclic al piețelor imobiliare. Dimpotrivă, după o perioadă de creștere treptată și în contextul unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, creșterea prețurilor reale ale locuințelor și a împrumuturilor s-a accelerat și mai mult în mai multe țări, depășind cu mult creșterea veniturilor gospodăriilor. Pentru a atenua impactul pandemiei și incertitudinea economică rezultată, au fost puse în aplicare diverse măsuri și politici, cum ar fi moratoriile și garanțiile publice. În acest context politic larg, măsurile macroprudențiale planificate anterior au fost relaxate temporar sau activarea lor a fost amânată în unele țări. Îmbunătățirea constatată în prezent a situației economice permite o ajustare a politicii macroprudențiale în țările în care vulnerabilitățile legate de BIL au continuat să se acumuleze.

| (6) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de BIL.

| (7) | În ceea ce privește Slovacia, această evaluare recentă a arătat că:






  a. | Prețurile locuințelor au crescut constant în termeni reali în Slovacia în ultimii cinci ani. În pofida înăspririi limitei obligatorii din punct de vedere juridic a raportului împrumut/valoare, rata de creștere a prețurilor locuințelor s-a accelerat de la începutul anului 2019. În timpul pandemiei de COVID-19, creșterile prețurilor s-au accelerat și mai mult, iar creșterea anuală reală a prețurilor locuințelor a ajuns la aproape 16 % în al doilea trimestru al anului 2021, al doilea cel mai ridicat nivel din Uniune. În plus, accesibilitatea locuințelor s-a redus în timp ca urmare a creșterii prețurilor locuințelor mai rapid decât venitul gospodăriilor. Conform indicatorilor de supraevaluare, există un risc din ce în ce mai mare de supraevaluare a prețurilor locuințelor. Dinamica prețurilor a fost susținută de o economie într-o fază expansionistă, de rate scăzute ale dobânzii, de economii mai mari ale gospodăriilor și de o cerere puternică de locuințe noi în condițiile unui deficit de ofertă. |
| --- | --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Slovacia, această evaluare recentă a arătat că:

a.

Prețurile locuințelor au crescut constant în termeni reali în Slovacia în ultimii cinci ani. În pofida înăspririi limitei obligatorii din punct de vedere juridic a raportului împrumut/valoare, rata de creștere a prețurilor locuințelor s-a accelerat de la începutul anului 2019. În timpul pandemiei de COVID-19, creșterile prețurilor s-au accelerat și mai mult, iar creșterea anuală reală a prețurilor locuințelor a ajuns la aproape 16 % în al doilea trimestru al anului 2021, al doilea cel mai ridicat nivel din Uniune. În plus, accesibilitatea locuințelor s-a redus în timp ca urmare a creșterii prețurilor locuințelor mai rapid decât venitul gospodăriilor. Conform indicatorilor de supraevaluare, există un risc din ce în ce mai mare de supraevaluare a prețurilor locuințelor. Dinamica prețurilor a fost susținută de o economie într-o fază expansionistă, de rate scăzute ale dobânzii, de economii mai mari ale gospodăriilor și de o cerere puternică de locuințe noi în condițiile unui deficit de ofertă.

| b. | Creșterea creditelor ipotecare în Slovacia a fost printre cele mai ridicate din Uniune în ultimii trei ani, în pofida măsurilor de politică, și, de asemenea, a rezistat șocului produs de pandemia de COVID-19. Piața creditelor ipotecare din Slovacia se caracterizează prin rate scăzute ale dobânzilor, o cerere puternică de credite ipotecare, amplificată de creșterea prețurilor locuințelor, precum și de o concurență intensă între creditori. În plus, sectorul bancar slovac este unul dintre cele mai expuse la activitățile imobiliare din țările SEE. |
| --- | --- |

b.

Creșterea creditelor ipotecare în Slovacia a fost printre cele mai ridicate din Uniune în ultimii trei ani, în pofida măsurilor de politică, și, de asemenea, a rezistat șocului produs de pandemia de COVID-19. Piața creditelor ipotecare din Slovacia se caracterizează prin rate scăzute ale dobânzilor, o cerere puternică de credite ipotecare, amplificată de creșterea prețurilor locuințelor, precum și de o concurență intensă între creditori. În plus, sectorul bancar slovac este unul dintre cele mai expuse la activitățile imobiliare din țările SEE.

| c. | Gradul de îndatorare a gospodăriilor în Slovacia a crescut în ultimii ani din cauza activității intense de creditare. După ani de creștere cu două cifre a stocului datoriei reale a gospodăriilor, ritmul de creștere a gradului de îndatorare a gospodăriilor a scăzut, stabilizându-se la aproximativ 4 % în 2020. În pofida acestei încetiniri, care a avut loc și datorită măsurilor de politică macroprudențială (introducerea limitei dintre datorii și venituri și înăsprirea limitei dintre serviciul datoriei și venituri), creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor este în continuare printre cele mai ridicate din Uniune și s-a tradus printr-o creștere a ponderii datoriei în PIB. În timp ce gospodăriile și-au redus consumul pe parcursul pandemiei de COVID-19, cererea lor de credite pentru locuințe a rămas puternică. De fapt, refinanțarea împrumuturilor ipotecare a crescut recent și este adesea asociată cu majorarea valorii inițiale a împrumuturilor noționale. O altă vulnerabilitate rezultă din faptul că scadența unei proporții semnificative a împrumuturilor depășește vârsta de pensionare a debitorului. Atât aceste evoluții, cât și zonele de vulnerabilități trebuie monitorizate îndeaproape în viitor. |
| --- | --- |

c.

Gradul de îndatorare a gospodăriilor în Slovacia a crescut în ultimii ani din cauza activității intense de creditare. După ani de creștere cu două cifre a stocului datoriei reale a gospodăriilor, ritmul de creștere a gradului de îndatorare a gospodăriilor a scăzut, stabilizându-se la aproximativ 4 % în 2020. În pofida acestei încetiniri, care a avut loc și datorită măsurilor de politică macroprudențială (introducerea limitei dintre datorii și venituri și înăsprirea limitei dintre serviciul datoriei și venituri), creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor este în continuare printre cele mai ridicate din Uniune și s-a tradus printr-o creștere a ponderii datoriei în PIB. În timp ce gospodăriile și-au redus consumul pe parcursul pandemiei de COVID-19, cererea lor de credite pentru locuințe a rămas puternică. De fapt, refinanțarea împrumuturilor ipotecare a crescut recent și este adesea asociată cu majorarea valorii inițiale a împrumuturilor noționale. O altă vulnerabilitate rezultă din faptul că scadența unei proporții semnificative a împrumuturilor depășește vârsta de pensionare a debitorului. Atât aceste evoluții, cât și zonele de vulnerabilități trebuie monitorizate îndeaproape în viitor.

| d. | Acumularea vulnerabilităților menționate mai sus poate fi atribuită, de asemenea, unei serii de factori structurali, cum ar fi regimul fiscal favorabil în ceea ce privește piața imobiliară, precum și limitările în funcționarea pieței chiriilor. |
| --- | --- |

d.

Acumularea vulnerabilităților menționate mai sus poate fi atribuită, de asemenea, unei serii de factori structurali, cum ar fi regimul fiscal favorabil în ceea ce privește piața imobiliară, precum și limitările în funcționarea pieței chiriilor.

| e. | CERS recunoaște că în Slovacia există o serie de măsuri menite să reducă vulnerabilitățile BIL actuale, inclusiv, în special, un set cuprinzător de măsuri bazate pe debitori pentru a aborda în mod adecvat riscurile subiacente legate de creditele ipotecare și vulnerabilitățile debitorilor. În plus, rata pozitivă a amortizorului anticiclic de capital (AAC) este un instrument adecvat pentru a aborda vulnerabilitățile legate de creșterea rapidă a creditelor, care a fost larg răspândită în toate sectoarele, și pentru a spori reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

e.

CERS recunoaște că în Slovacia există o serie de măsuri menite să reducă vulnerabilitățile BIL actuale, inclusiv, în special, un set cuprinzător de măsuri bazate pe debitori pentru a aborda în mod adecvat riscurile subiacente legate de creditele ipotecare și vulnerabilitățile debitorilor. În plus, rata pozitivă a amortizorului anticiclic de capital (AAC) este un instrument adecvat pentru a aborda vulnerabilitățile legate de creșterea rapidă a creditelor, care a fost larg răspândită în toate sectoarele, și pentru a spori reziliența sectorului bancar.

| f. | Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat adecvat și parțial suficient. Având în vedere acumularea continuă de zone de vulnerabilități, ar fi oportună ajustarea măsurilor existente bazate pe debitori. În cazul în care cumularea riscurilor ciclice continuă sau se intensifică vulnerabilitățile structurale, autoritățile slovace ar putea lua în considerare reconstruirea AAc sau introducerea unui amortizor de risc sistemic sectorial pentru a spori și mai mult reziliența la riscurile existente în sectorul BIL. În plus, activarea pragului de ponderare a riscului pentru expunerile BIL bazate pe ratinguri interne prin articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) constituie, de asemenea, o opțiune care ar spori reziliența sectorului bancar. Pe lângă măsurile macroprudențiale, luarea în considerare a ajustărilor regimului fiscal favorabil legat de BIL, precum și a măsurilor de îmbunătățire a funcționării pieței chiriilor ar putea atenua sursele de riscuri sistemice legate de sectorul BIL din Slovacia. |
| --- | --- |

f.

Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat adecvat și parțial suficient. Având în vedere acumularea continuă de zone de vulnerabilități, ar fi oportună ajustarea măsurilor existente bazate pe debitori. În cazul în care cumularea riscurilor ciclice continuă sau se intensifică vulnerabilitățile structurale, autoritățile slovace ar putea lua în considerare reconstruirea AAc sau introducerea unui amortizor de risc sistemic sectorial pentru a spori și mai mult reziliența la riscurile existente în sectorul BIL. În plus, activarea pragului de ponderare a riscului pentru expunerile BIL bazate pe ratinguri interne prin articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) constituie, de asemenea, o opțiune care ar spori reziliența sectorului bancar. Pe lângă măsurile macroprudențiale, luarea în considerare a ajustărilor regimului fiscal favorabil legat de BIL, precum și a măsurilor de îmbunătățire a funcționării pieței chiriilor ar putea atenua sursele de riscuri sistemice legate de sectorul BIL din Slovacia.

| (8) | La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Slovaciei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(8)

La activarea oricăror măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Slovaciei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar locativ din Slovacia drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul unor consecințe negative grave pentru economia reală. Din punct de vedere macroprudențial, CERS consideră principalele vulnerabilități ca fiind riscul din ce în ce mai mare de supraevaluare a prețurilor locuințelor, împreună cu rata ridicată de creștere a prețurilor locuințelor și cu creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, precum și cu zonele de risc legate de creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor și de acordarea de credite ipotecare.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2021.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

3

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/31

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 122/08)

La 7 decembrie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32021M10447. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32021M10447. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/32

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 122/09)

La 24 februarie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10589. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10589. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/33

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 13 ianuarie 2022

cu privire la o propunere de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții în ceea ce privește rezoluția

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Introducere și temei juridic

La 29 noiembrie 2021, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene și a Parlamentului European solicitări de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile (1) (denumit în continuare „regulamentul propus”).

Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, deoarece regulamentul propus cuprinde dispoziții care au incidență asupra misiunilor BCE privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit în conformitate cu articolul 127 alineatul (6) din tratat și asupra contribuției Sistemului European al Băncilor Centrale la buna desfășurare a politicilor privind stabilitatea sistemului financiar, astfel cum se prevede la articolul 127 alineatul (5) din tratat. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații generale

BCE constată că regulamentul propus constă în ajustări tehnice menite să operaționalizeze deciziile legislative de fond puse în aplicare prin ultimele modificări aduse Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2)(denumită în continuare „BRRD”), evaluate în avizul BCE privind revizuirile cadrului Uniunii de gestionare a crizelor (3).

BCE susține regulamentul propus, care asigură o mai bună aliniere între dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) (denumit în continuare „Regulamentul privind cerințele de capital” sau „CRR”) și dispozițiile BRRD, ca urmare a intrării în vigoare a cadrului revizuit privind capacitatea totală de absorbție a pierderilor (Total Loss-Absorbing Capacity ) (TLAC) și cerința minimă privind fondurile proprii și pasivele eligibile. BCE susține regulamentul propus și pentru că acesta asigură o mai bună aliniere a tratamentului normativ al instituțiilor de importanță sistemică globală (G-SII) cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple (multiple point of entry ) (MPE), inclusiv a grupurilor cu filiale înregistrate în țări terțe, cu tratamentul prevăzut în standardul TLAC.

Pentru viitor, BCE invită organele legislative ale Uniunii să monitorizeze și să evalueze punerea în aplicare a acestor modificări ale CRR în lumina obiectivelor menționate mai sus, în special pentru a evalua interacțiunea dintre BRRD și CRR, precum și pentru a evita ca băncile de importanță sistemică globală și G-SII să se angajeze în arbitraj de reglementare între strategiile de rezoluție cu un singur punct de intrare și MPE pe baza cerinței minime de fonduri proprii și pasive eligibile sau a nivelului-țintă pentru TLAC.

Sunt propuse unele ajustări tehnice minore, cu scopul de a clarifica interpretarea textului juridic sau de a asigura consecvența terminologiei utilizate în regulament. În acest scop, o propunere de redactare specifică este prezentată într-un document de lucru tehnic separat, însoțită de un text explicativ. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe EUR-Lex.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 13 ianuarie 2022.

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 665 final.

1

(2)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

2

(3)  Avizul Băncii Centrale Europene din 8 noiembrie 2017 cu privire la revizuiri ale cadrului Uniunii de gestionare a crizelor (CON/2017/47) (OJ C 314, 31.1.2018, p. 17).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

4

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/35

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 martie 2022

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0994 |
| JPY | yen japonez | 130,05 |
| DKK | coroana daneză | 7,4412 |
| GBP | lira sterlină | 0,83988 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4205 |
| CHF | franc elvețian | 1,0336 |
| ISK | coroana islandeză | 143,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,7988 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,687 |
| HUF | forint maghiar | 371,18 |
| PLN | zlot polonez | 4,6765 |
| RON | leu românesc nou | 4,9473 |
| TRY | lira turcească | 16,1783 |
| AUD | dolar australian | 1,5165 |
| CAD | dolar canadian | 1,3967 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5996 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6168 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4966 |
| KRW | won sud-coreean | 1 353,77 |
| ZAR | rand sud-african | 16,5574 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,9817 |
| HRK | kuna croată | 7,5725 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 690,36 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6147 |
| PHP | peso Filipine | 57,433 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,681 |
| BRL | real brazilian | 5,6523 |
| MXN | peso mexican | 22,8540 |
| INR | rupie indiană | 83,7805 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0994

JPY

yen japonez

130,05

DKK

coroana daneză

7,4412

GBP

lira sterlină

0,83988

SEK

coroana suedeză

10,4205

CHF

franc elvețian

1,0336

ISK

coroana islandeză

143,50

NOK

coroana norvegiană

9,7988

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,687

HUF

forint maghiar

371,18

PLN

zlot polonez

4,6765

RON

leu românesc nou

4,9473

TRY

lira turcească

16,1783

AUD

dolar australian

1,5165

CAD

dolar canadian

1,3967

HKD

dolar Hong Kong

8,5996

NZD

dolar neozeelandez

1,6168

SGD

dolar Singapore

1,4966

KRW

won sud-coreean

1 353,77

ZAR

rand sud-african

16,5574

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,9817

HRK

kuna croată

7,5725

IDR

rupia indoneziană

15 690,36

MYR

ringgit Malaiezia

4,6147

PHP

peso Filipine

57,433

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,681

BRL

real brazilian

5,6523

MXN

peso mexican

22,8540

INR

rupie indiană

83,7805

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 122/12)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Canada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Canada),

| — | Transurban Holdings Limited („Transurban”, Australia), |
| --- | --- |

—

Transurban Holdings Limited („Transurban”, Australia),

| — | AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper”, Australia), |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper”, Australia),

| — | Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments”, Canada), |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments”, Canada),

| — | Tawreed Investments Limited („Tawreed”, Insulele Cayman), controlată de Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”, EAU), |
| --- | --- |

—

Tawreed Investments Limited („Tawreed”, Insulele Cayman), controlată de Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”, EAU),

| — | WestConto („WCX”, Australia). |
| --- | --- |

—

WestConto („WCX”, Australia).

CDPQ, Transurban, AustralianSuper, CPP Investments și Tawreed dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și a articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii societăți WCX.

Concentrarea se realizează printr-un contract sau prin orice alte mijloace.

2.

| — | CDPQ este un investitor instituțional pe termen lung care gestionează fonduri destinate în principal planurilor publice și parapublice de pensii și de asigurări din provincia Québec și care investește în principal în active de infrastructură; |
| --- | --- |

—

CDPQ este un investitor instituțional pe termen lung care gestionează fonduri destinate în principal planurilor publice și parapublice de pensii și de asigurări din provincia Québec și care investește în principal în active de infrastructură;

| — | Transurban este un operator de drumuri cu taxă de trecere care gestionează și dezvoltă rețele rutiere urbane cu taxă de trecere în Australia, Canada și Statele Unite; |
| --- | --- |

—

Transurban este un operator de drumuri cu taxă de trecere care gestionează și dezvoltă rețele rutiere urbane cu taxă de trecere în Australia, Canada și Statele Unite;

| — | AustralianSuper este cel mai mare fond public de pensii sectorial din Australia, care desfășoară activități de investiții la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

AustralianSuper este cel mai mare fond public de pensii sectorial din Australia, care desfășoară activități de investiții la nivel mondial;

| — | CPP Investments este o organizație de gestionare a investițiilor care investește fondurile care i-au fost transferate de Canada Pension Plan, în principal în titluri de capital cotate și necotate la bursă, bunuri imobile, în infrastructură și în investiții cu venit fix; |
| --- | --- |

—

CPP Investments este o organizație de gestionare a investițiilor care investește fondurile care i-au fost transferate de Canada Pension Plan, în principal în titluri de capital cotate și necotate la bursă, bunuri imobile, în infrastructură și în investiții cu venit fix;

| — | Tawreed deține diverse investiții în infrastructură și gestionează un portofoliu mondial de investiții. ADIA, societatea-mamă a întreprinderii Tawreed, este o entitate publică deținută de Emirata Abu Dhabi, care gestionează un portofoliu mondial de investiții diversificat; |
| --- | --- |

—

Tawreed deține diverse investiții în infrastructură și gestionează un portofoliu mondial de investiții. ADIA, societatea-mamă a întreprinderii Tawreed, este o entitate publică deținută de Emirata Abu Dhabi, care gestionează un portofoliu mondial de investiții diversificat;

| — | WCX desfășoară activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a unor drumuri cu taxă de trecere în Sydney, New South Wales. |
| --- | --- |

—

WCX desfășoară activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a unor drumuri cu taxă de trecere în Sydney, New South Wales.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 17.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 122/38

---

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2022/C 122/13)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare, în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„PIMIENTO DE GERNIKA” / „GERNIKAKO PIPERRA”

Nr. UE: PGI-ES-0673-AM01 – 22 februarie 2016

DOP ( ) IGP (X)

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

Denumire: Comité Profesional „Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika” (Comitetul profesional pentru „Gernikako Piperra” / „Pimiento de Gernika”)

Adresă: Torre Muntsaratz. Bo Muntsaratz, 17-A. 48220. Abadiño (Bizkaia).

Tel. +32 94-6030330; Fax +34 94-6063953

Componență: Producători/prelucrători (X) alte categorii ()

2.   Statul membru sau Țara Terță

Spania

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☒

Descrierea produsului

| ☒ | Aria geografică |
| --- | --- |

☒

Aria geografică

| ☒ | Dovada originii |
| --- | --- |

☒

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☒ | Legătura |
| --- | --- |

☒

Legătura

| ☐ | Etichetarea |
| --- | --- |

☐

Etichetarea

| ☐ | Altele (de precizat) |
| --- | --- |

☐

Altele (de precizat)

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

5.   Modificare (modificări)

Descrierea exhaustivă și justificarea specifică pentru fiecare modificare:

Modificările propuse sunt justificate de necesitatea de a adapta caietul de sarcini la circumstanțele actuale și de a asigura supraviețuirea culturii, menținând în același timp calitatea și caracteristicile produsului final, fără a slăbi legătura dintre produs și mediu.

DESCRIEREA PRODUSULUI

În paragraful privind caracteristicile produsului din descrierea produsului (secțiunea B), se propune eliminarea diferenței maxime de lungime de 2 cm tolerate în fiecare pachet, ținând seama că simplul fapt că sunt definite caracteristicile privind lungimea produsului „Pimiento de Gernika” (între 6 și 9 cm) asigură deja uniformitatea necesară în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei. În plus, deoarece aceștia sunt ardei necopți și, prin urmare, „mici” din punctul de vedere al diametrului și al lungimii, ambalarea comercială a acestora nu face obiectul dispoziției din standardul de comercializare pentru ardei grași potrivit căreia ardeii grași alungiți trebuie să aibă o lungime suficient de uniformă.

Diferența maximă de lungime de 2 cm tolerată pentru fiecare pachet nu este, în definitiv, o caracteristică a ardeiului ca atare, ci o cerință de comercializare.

Această modificare vizează punctul 3.2 din documentul unic.

Prin urmare, următorul text:

„Lungime între 6 și 9 cm. În fiecare pachet, diferența maximă de lungime tolerată este de 2 cm.”

se înlocuiește cu:

„Lungime între 6 și 9 cm.”

ARIA GEOGRAFICĂ

Se propune modificarea acestei secțiuni prin eliminarea ariei de ambalare, deoarece ambalarea în sine nu este o etapă în procesul de producție a produsului, păstrându-se în același timp toate celelalte cerințe de producție care afectează calitatea produsului.

Aceasta este prevăzută la punctul 3.5 din documentul unic, din care au fost eliminate următoarele fraze: „Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată:”, „Aria de preparare și de ambalare este aceeași cu aria de producție”, „Cerința de pregătire și ambalare în aria de producție are drept scop protejarea reputației denumirii, garantându-se astfel nu numai autenticitatea produsului, ci și păstrarea calității și caracteristicilor sale.”

DOVADA ORIGINII

Se propune modificarea celui de al patrulea paragraf, având în vedere că unul dintre factorii care garantează originea produsului este sămânța și că autenticitatea acesteia este garantată, deoarece aceasta poate fi achiziționată numai de către producătorii înregistrați pentru IGP. Acest fapt înseamnă că nu testarea genetică (ADN) sau testarea fizico-chimică garantează originea și autenticitatea produselor cu indicația geografică protejată, ci trasabilitatea semințelor.

Această modificare nu vizează documentul unic.

Prin urmare, următorul text:

„Sistemul de control și de certificare este un factor esențial care garantează originea, calitatea și trasabilitatea produsului. Acesta constă în următoarele procese:

Producătorii înregistrați sunt aprovizionați cu semințe prin intermediul asociațiilor de cultivatori. Exploatațiile înregistrate pot cultiva numai soiurile autorizate pentru acest tip de ardei. Pentru a garanta originea și autenticitatea produsului, acesta face obiectul testării genetice (ADN) și al testării fizico-chimice de către organismul de control.”

se înlocuiește cu:

„Sistemul de control și de certificare a semințelor este un factor esențial care garantează originea, calitatea și trasabilitatea produsului. Acesta constă în următoarele procese:

Producătorii înregistrați sunt aprovizionați cu semințe certificate. Exploatațiile înregistrate pot cultiva numai soiurile autorizate pentru acest tip de ardei. Organismul de control solicită un certificat de achiziție care atestă originea și autenticitatea semințelor certificate.”

În secțiunea E privind metoda de producție, primul paragraf, care se referă la autenticitatea semințelor certificate, are următorul cuprins:

„Asociațiile de cultivatori își selectează propriile semințe din linii pure și le furnizează exploatațiilor înregistrate pentru indicația geografică și situate în aria protejată. Pentru a garanta originea și autenticitatea produsului, nu numai că acest aspect este supravegheat de asociațiile de cultivatori și automonitorizat de către cultivatorii înregistrați, ci se stabilește și un plan anual de audit de către organismul de control.”

Se înlocuiește cu:

„Exploatațiile înregistrate pentru indicația geografică și situate în aria protejată garantează originea și autenticitatea produsului prin trasabilitatea semințelor certificate și prin automonitorizarea realizată de către cultivatorii înregistrați. În plus, organismul de control stabilește un plan anual de audit.”

METODA DE PRODUCȚIE

Modificarea propusă pentru această secțiune este justificată de necesitatea de a adapta caietul de sarcini la circumstanțele actuale și la progresul tehnologic. Prin urmare, se propune permiterea unui al doilea ciclu de plantare, stabilirea unei densități maxime de plantare, modificarea frecvenței recoltării și permiterea ambalării automate și a posibilității cultivării culturii pe substrat.

Se propune înlocuirea paragrafelor al treilea, al cincilea, al treisprezecelea și al nouăsprezecelea de la această secțiune din caietul de sarcini după cum urmează:

| 1. | Al treilea paragraf de la secțiunea E din caietul de sarcini
  A fost introdusă posibilitatea unui al doilea ciclu de plantare, deoarece cultivatorii lucrează întotdeauna cu plante tinere, fapt ce permite menținerea calității produsului pe parcursul întregii perioade de comercializare. Eșalonarea culturii în acest mod este în conformitate cu practicile tradiționale de cultivare din această zonă.
  Cât privește densitatea de plantare, numai o limită superioară este utilă pentru asigurarea calității produsului. Densitățile mai mici nu duc la pierderi de calitate.
  Această modificare vizează punctul 3.4 din documentul unic.
  Așadar, formularea actuală:
  „Plantarea în aer liber se efectuează în lunile aprilie și mai. În cazul plantării în sere sau solarii, operațiunea se realizează mai devreme, în lunile februarie, martie și aprilie. Ardeii se recoltează, în primul caz, începând din luna iunie, iar în cel de al doilea, începând din a doua jumătate a lunii aprilie. Recoltarea se realizează în cea mai mare parte între lunile aprilie și noiembrie. Densitatea trebuie să fie de 3-4 plante pe metru pătrat.”
  se înlocuiește cu următorul text:
  „Plantarea în aer liber se efectuează în lunile aprilie și mai. În cazul plantării în sere sau solarii, operațiunea se realizează mai devreme, în lunile februarie, martie și aprilie. Este permis un al doilea ciclu de plantare începând cu luna iunie. Ardeii se recoltează, în primul caz, începând din luna iunie, iar în cel de al doilea, începând din a doua jumătate a lunii aprilie. Recoltarea se realizează în cea mai mare parte între lunile aprilie și noiembrie. Densitatea trebuie să fie de cel mult 4 plante pe metru pătrat.” |
| --- | --- |

1.

Al treilea paragraf de la secțiunea E din caietul de sarcini

A fost introdusă posibilitatea unui al doilea ciclu de plantare, deoarece cultivatorii lucrează întotdeauna cu plante tinere, fapt ce permite menținerea calității produsului pe parcursul întregii perioade de comercializare. Eșalonarea culturii în acest mod este în conformitate cu practicile tradiționale de cultivare din această zonă.

Cât privește densitatea de plantare, numai o limită superioară este utilă pentru asigurarea calității produsului. Densitățile mai mici nu duc la pierderi de calitate.

Așadar, formularea actuală:

„Plantarea în aer liber se efectuează în lunile aprilie și mai. În cazul plantării în sere sau solarii, operațiunea se realizează mai devreme, în lunile februarie, martie și aprilie. Ardeii se recoltează, în primul caz, începând din luna iunie, iar în cel de al doilea, începând din a doua jumătate a lunii aprilie. Recoltarea se realizează în cea mai mare parte între lunile aprilie și noiembrie. Densitatea trebuie să fie de 3-4 plante pe metru pătrat.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Plantarea în aer liber se efectuează în lunile aprilie și mai. În cazul plantării în sere sau solarii, operațiunea se realizează mai devreme, în lunile februarie, martie și aprilie. Este permis un al doilea ciclu de plantare începând cu luna iunie. Ardeii se recoltează, în primul caz, începând din luna iunie, iar în cel de al doilea, începând din a doua jumătate a lunii aprilie. Recoltarea se realizează în cea mai mare parte între lunile aprilie și noiembrie. Densitatea trebuie să fie de cel mult 4 plante pe metru pătrat.”

| 2. | Se modifică cel de al cincilea paragraf pentru a include posibilitatea cultivării culturii pe substrat, deoarece aceasta nu trebuie să fie mereu cultivată în sol.
  Această modificare vizează punctul 5 din documentul unic.
  Ariile de producție adecvate pentru cultivarea „Pimiento de Gernika” sunt foarte limitate din cauza condițiilor de relief, a presiunii dezvoltării urbane și a infrastructurii, precum și a amenajării tipice a exploatațiilor mici din País Vasco. În consecință, rotația culturilor nu este foarte frecventă, iar uneori are loc rotația între specii înrudite (tomată/ardei), ceea ce duce la dezvoltarea în sol a unor microorganisme patogene atât de agresive încât pot distruge o cultură. Aceste probleme semnificative privind sănătatea plantelor amenință supraviețuirea „Pimiento de Gernika”, o cultură importantă pentru agricultura de pe versantul atlantic din País Vasco.
  Principalele boli ale plantelor care afectează „Pimiento de Gernika” sunt legate de sol, și anume solul (materia organică din descompunerea solului) este principalul inocul al acestora. Etiologia acestor boli legate de sol din regiunile cu climă oceanică din Comunitatea Autonomă País Vasco este în principal fie virală (Potyvirus sau Tobamovirus), fie fungică. Fungii din genurile Fusarium spp. și Phytophthora ssp. reprezintă o sursă potențială de infectare pentru „Pimiento de Gernika”. Potrivit unui studiu de sol realizat în 2014, acești fungi sunt prezenți în 70 % din solul utilizat pentru cultivarea „Pimiento de Gernika”, prezența acestora fiind confirmată în studiul din 2015 privind rezistența ardeiului iute și a ardeiului la Tobamovirus („Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento”) realizat de Santiago Larregla.
  Studiul realizat de Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla și Carlos Garbisu în 2011, intitulat „Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate” (Aplicarea amelioratorilor ecologici, urmată de tratarea solului cu mulci sintetic, reduce incidența Phytophthora capsici în culturile de ardei în condiții climatice temperate) și publicat în Crop Protection 30 1563-1572, a stabilit că dezinfestarea biologică este singurul mijloc de inactivare a inoculului din sol care generează bolile criptogamice (oospori de Phytophthora capsici). Având în vedere condițiile climatice de pe versantul atlantic al País Vasco, această metodologie este eficace numai atunci când este aplicată în primăvara-vară, perioadă care coincide cu sezonul de vegetație al „Pimiento de Gernika”.
  În vederea respectării mediului și a biodiversității acestuia, fermierii care cultivă acest ardei denumit „Pimiento de Gernika”, în conformitate cu norme stricte de agricultură integrată care limitează utilizarea pesticidelor, au ales să utilizeze substraturi pentru această cultură ca alternativă la sol.
  Astfel cum reiese din studiile de mai jos, substratul permite sistemului radicular al plantei să se prindă și acționează ca suport inert pentru plantă, fără a interfera cu aportul de substanțe nutritive al acesteia. Substraturile adecvate pentru cultivarea „Pimiento de Gernika” sunt cele inerte, deși se poate utiliza un mic procent de materie organică cu scop de compactare. Niciuna dintre aceste două componente nu furnizează niciun tip de macroelement sau microelement care să poată fi asimilat de către plantă. Substratul este caracterizat în principal prin densitatea scăzută, care permite trecerea aerului și a apei prin structura sa.
  Studiile sunt următoarele:






  — | Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. „Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop” (Emisii gazoase provenite din dezinfestarea biologică a solului cu dejecții animaliere pe o cultură de ardei în seră). Crop Protection 30: 412-419. |
| --- | --- | --- |

2.

Se modifică cel de al cincilea paragraf pentru a include posibilitatea cultivării culturii pe substrat, deoarece aceasta nu trebuie să fie mereu cultivată în sol.

Ariile de producție adecvate pentru cultivarea „Pimiento de Gernika” sunt foarte limitate din cauza condițiilor de relief, a presiunii dezvoltării urbane și a infrastructurii, precum și a amenajării tipice a exploatațiilor mici din País Vasco. În consecință, rotația culturilor nu este foarte frecventă, iar uneori are loc rotația între specii înrudite (tomată/ardei), ceea ce duce la dezvoltarea în sol a unor microorganisme patogene atât de agresive încât pot distruge o cultură. Aceste probleme semnificative privind sănătatea plantelor amenință supraviețuirea „Pimiento de Gernika”, o cultură importantă pentru agricultura de pe versantul atlantic din País Vasco.

Principalele boli ale plantelor care afectează „Pimiento de Gernika” sunt legate de sol, și anume solul (materia organică din descompunerea solului) este principalul inocul al acestora. Etiologia acestor boli legate de sol din regiunile cu climă oceanică din Comunitatea Autonomă País Vasco este în principal fie virală (Potyvirus sau Tobamovirus), fie fungică. Fungii din genurile Fusarium spp. și Phytophthora ssp. reprezintă o sursă potențială de infectare pentru „Pimiento de Gernika”. Potrivit unui studiu de sol realizat în 2014, acești fungi sunt prezenți în 70 % din solul utilizat pentru cultivarea „Pimiento de Gernika”, prezența acestora fiind confirmată în studiul din 2015 privind rezistența ardeiului iute și a ardeiului la Tobamovirus („Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento”) realizat de Santiago Larregla.

Studiul realizat de Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla și Carlos Garbisu în 2011, intitulat „Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate” (Aplicarea amelioratorilor ecologici, urmată de tratarea solului cu mulci sintetic, reduce incidența Phytophthora capsici în culturile de ardei în condiții climatice temperate) și publicat în Crop Protection 30 1563-1572, a stabilit că dezinfestarea biologică este singurul mijloc de inactivare a inoculului din sol care generează bolile criptogamice (oospori de Phytophthora capsici). Având în vedere condițiile climatice de pe versantul atlantic al País Vasco, această metodologie este eficace numai atunci când este aplicată în primăvara-vară, perioadă care coincide cu sezonul de vegetație al „Pimiento de Gernika”.

În vederea respectării mediului și a biodiversității acestuia, fermierii care cultivă acest ardei denumit „Pimiento de Gernika”, în conformitate cu norme stricte de agricultură integrată care limitează utilizarea pesticidelor, au ales să utilizeze substraturi pentru această cultură ca alternativă la sol.

Astfel cum reiese din studiile de mai jos, substratul permite sistemului radicular al plantei să se prindă și acționează ca suport inert pentru plantă, fără a interfera cu aportul de substanțe nutritive al acesteia. Substraturile adecvate pentru cultivarea „Pimiento de Gernika” sunt cele inerte, deși se poate utiliza un mic procent de materie organică cu scop de compactare. Niciuna dintre aceste două componente nu furnizează niciun tip de macroelement sau microelement care să poată fi asimilat de către plantă. Substratul este caracterizat în principal prin densitatea scăzută, care permite trecerea aerului și a apei prin structura sa.

Studiile sunt următoarele:

—

Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. „Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop” (Emisii gazoase provenite din dezinfestarea biologică a solului cu dejecții animaliere pe o cultură de ardei în seră). Crop Protection 30: 412-419.

| — | Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. „Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika” (Efectul diferitelor raporturi sodiu/potasiu în soluțiile nutritive aplicate ardeiului Gernika). Acta Horticulturae 40: 475-478. |
| --- | --- |

—

Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. „Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika” (Efectul diferitelor raporturi sodiu/potasiu în soluțiile nutritive aplicate ardeiului Gernika). Acta Horticulturae 40: 475-478.

| — | Larregla, S. 2003. „Etiología y epidemiología de la «Tristeza» del pimiento en Bizkaia” (Etiologia și epidemiologia „tristeții” ardeiului în Biskaia). În curs de examinare. Teză de doctorat. Universitatea din País Vasco. Leioa. |
| --- | --- |

—

Larregla, S. 2003. „Etiología y epidemiología de la «Tristeza» del pimiento en Bizkaia” (Etiologia și epidemiologia „tristeții” ardeiului în Biskaia). În curs de examinare. Teză de doctorat. Universitatea din País Vasco. Leioa.

| — | Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. „Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops” (Dezinfestarea biologică cu amelioratori ecologici pentru ținerea sub control a fenomenului de „oboseală a terenului” și a agenților patogeni prezenți în sol în culturile de ardei protejate). Din: „Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management” (Amelioratorii ecologici și calitatea supresivă a solului în gestionarea bolilor plantelor), p. 437-456. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. „Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops” (Dezinfestarea biologică cu amelioratori ecologici pentru ținerea sub control a fenomenului de „oboseală a terenului” și a agenților patogeni prezenți în sol în culturile de ardei protejate). Din: „Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management” (Amelioratorii ecologici și calitatea supresivă a solului în gestionarea bolilor plantelor), p. 437-456.

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. „Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain” (Aplicarea amelioratorilor ecologici, urmată de aplicarea de mulci sintetic, pentru ținerea sub control a putregaiului rădăcinilor produs de Phytophthora la ardeii din nordul Spaniei). Acta Horticulturae 883: 353-360. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. „Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain” (Aplicarea amelioratorilor ecologici, urmată de aplicarea de mulci sintetic, pentru ținerea sub control a putregaiului rădăcinilor produs de Phytophthora la ardeii din nordul Spaniei). Acta Horticulturae 883: 353-360.

| — | Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C. 2012. „Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality” (Dezinfestarea biologică repetată ține sub control incidența putregaiului rădăcinilor și al coroanei produs de Phytophthora la ardei, îmbunătățind în același timp calitatea solului). Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794-805. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C. 2012. „Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality” (Dezinfestarea biologică repetată ține sub control incidența putregaiului rădăcinilor și al coroanei produs de Phytophthora la ardei, îmbunătățind în același timp calitatea solului). Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794-805.

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

Studiile citate indică faptul că nu există diferențe între produsele obținute prin metode de cultivare în sol sau pe substrat.

În consecință, se include posibilitatea de cultivare a culturii pe substrat, deoarece substratul permite fixarea sistemului radicular al plantei, acționând ca suport inert pentru plantă, fără a interfera cu aportul de substanțe nutritive al plantei, ceea ce înseamnă că nu sunt afectate caracteristicile produsului „Pimiento de Gernika”.

Formularea actuală:

„Fertilizarea se face astfel încât să se mențină echilibrul și nivelurile de substanțe nutritive în sol și în plante, luând în considerare substanțele nutritive absorbite de cultură, starea nutrițională a plantei, nivelul de fertilitate al solului și aportul din alte surse (apă, materie organică etc.).”

se înlocuiește cu următorul text:

„«Pimiento de Gernika» poate fi cultivat atât în sol, cât și pe substrat. Fertilizarea se face astfel încât să se mențină echilibrul și nivelurile de substanțe nutritive în sol și în substrat.

Atât solul, cât și substratul trebuie să respecte în permanență legislația relevantă privind agricultura integrată.

Substratul utilizat pentru cultivare se caracterizează printr-o densitate scăzută (30-150 kg/m3), care permite trecerea aerului și a apei prin structura sa, acționând ca suport inert pentru plantă, dar fără a interfera cu aportul de substanțe nutritive al plantei.”

| 3. | Paragraful al treisprezecelea:
  „Zilnic” se înlocuiește cu „frecvent”, deoarece cel dintâi ar putea fi interpretat ca însemnând că recoltarea trebuie să se facă în fiecare zi. Recoltarea trebuie să aibă loc atât de frecvent cât impune dezvoltarea culturii, frecvența variind pe parcursul ciclului de producție.
  În plus, pot exista vârfuri semnificative de producție. Deoarece cultura trebuie să se culeagă manual, recoltarea poate dura uneori mai mult din cauza lipsei de forță de muncă, deoarece exploatațiile sunt în principal întreprinderi familiale.
  Această modificare vizează punctul 3.5 din documentul unic.
  Așadar, formularea actuală:
  „Având în vedere că recoltarea are loc la momentul de dezvoltare optimă a produsului, aceasta se realizează zilnic, iar produsul este ambalat în aceeași zi. Cu toate acestea, în mod excepțional și în perioadele de producție de vârf, ambalarea se poate efectua în ziua următoare.”
  se înlocuiește cu următorul text:
  „Având în vedere că recoltarea are loc la momentul de dezvoltare optimă a produsului, aceasta se realizează frecvent, iar produsul este ambalat în aceeași zi. Cu toate acestea, în mod excepțional și în perioadele de producție de vârf, ambalarea se poate efectua în următoarele câteva zile.” |
| --- | --- |

3.

Paragraful al treisprezecelea:

„Zilnic” se înlocuiește cu „frecvent”, deoarece cel dintâi ar putea fi interpretat ca însemnând că recoltarea trebuie să se facă în fiecare zi. Recoltarea trebuie să aibă loc atât de frecvent cât impune dezvoltarea culturii, frecvența variind pe parcursul ciclului de producție.

În plus, pot exista vârfuri semnificative de producție. Deoarece cultura trebuie să se culeagă manual, recoltarea poate dura uneori mai mult din cauza lipsei de forță de muncă, deoarece exploatațiile sunt în principal întreprinderi familiale.

Așadar, formularea actuală:

„Având în vedere că recoltarea are loc la momentul de dezvoltare optimă a produsului, aceasta se realizează zilnic, iar produsul este ambalat în aceeași zi. Cu toate acestea, în mod excepțional și în perioadele de producție de vârf, ambalarea se poate efectua în ziua următoare.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Având în vedere că recoltarea are loc la momentul de dezvoltare optimă a produsului, aceasta se realizează frecvent, iar produsul este ambalat în aceeași zi. Cu toate acestea, în mod excepțional și în perioadele de producție de vârf, ambalarea se poate efectua în următoarele câteva zile.”

| 4. | Paragrafele al paisprezecelea și al șaisprezecelea:
  Cerința ca ambalarea să aibă loc în aria de producție trebuie eliminată, deoarece ambalarea nu este o etapă a producției în sine și nici nu afectează asigurarea calității și autenticității produsului. Se mențin celelalte cerințe privind ambalarea, care ar putea afecta calitatea finală a produsului.
  Această modificare vizează punctul 3.5 din documentul unic.
  Se elimină paragrafele al paisprezecelea și al șaisprezecelea, reproduse în continuare, care se referă la cerința ca ambalarea să se efectueze în aria de producție.
  Paragraful al paisprezecelea: „Cerința de pregătire și ambalare în aria de producție are drept scop protejarea reputației denumirii, garantându-se astfel nu numai autenticitatea produsului, ci și păstrarea calității și caracteristicilor sale.”
  Paragraful al șaisprezecelea: „În plus, ambalarea în afara ariei de producție complică sarcinile de control, ceea ce ar putea avea un efect negativ asupra asigurării calității și autenticității produsului.” |
| --- | --- |

4.

Paragrafele al paisprezecelea și al șaisprezecelea:

Cerința ca ambalarea să aibă loc în aria de producție trebuie eliminată, deoarece ambalarea nu este o etapă a producției în sine și nici nu afectează asigurarea calității și autenticității produsului. Se mențin celelalte cerințe privind ambalarea, care ar putea afecta calitatea finală a produsului.

Se elimină paragrafele al paisprezecelea și al șaisprezecelea, reproduse în continuare, care se referă la cerința ca ambalarea să se efectueze în aria de producție.

Paragraful al paisprezecelea: „Cerința de pregătire și ambalare în aria de producție are drept scop protejarea reputației denumirii, garantându-se astfel nu numai autenticitatea produsului, ci și păstrarea calității și caracteristicilor sale.”

Paragraful al șaisprezecelea: „În plus, ambalarea în afara ariei de producție complică sarcinile de control, ceea ce ar putea avea un efect negativ asupra asigurării calității și autenticității produsului.”

| 5. | Paragraful al nouăsprezecelea:
  „Culesul trebuie să se efectueze manual, deoarece anumite aspecte calitative, cum ar fi asigurarea faptului că pielița nu este prea groasă, pot fi verificate doar manual. Cu toate acestea, se permite ambalarea automată, deoarece progresele tehnologice au făcut posibilă manipularea atentă a produsului, accelerând în același timp procesul.”
  Această modificare nu vizează documentul unic.
  Formularea actuală:
  „Ambalarea se realizează manual și întotdeauna cu mare grijă, astfel încât să se păstreze caracteristicile fizice ale produsului.”
  se înlocuiește cu următorul text:
  „Culesul se realizează manual și atât sortarea, cât și ambalarea se realizează întotdeauna cu mare grijă, astfel încât să se păstreze caracteristicile fizice ale produsului.” |
| --- | --- |

5.

Paragraful al nouăsprezecelea:

„Culesul trebuie să se efectueze manual, deoarece anumite aspecte calitative, cum ar fi asigurarea faptului că pielița nu este prea groasă, pot fi verificate doar manual. Cu toate acestea, se permite ambalarea automată, deoarece progresele tehnologice au făcut posibilă manipularea atentă a produsului, accelerând în același timp procesul.”

Formularea actuală:

„Ambalarea se realizează manual și întotdeauna cu mare grijă, astfel încât să se păstreze caracteristicile fizice ale produsului.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Culesul se realizează manual și atât sortarea, cât și ambalarea se realizează întotdeauna cu mare grijă, astfel încât să se păstreze caracteristicile fizice ale produsului.”

LEGĂTURA CU ARIA ÎNVECINATĂ

Acest paragraf a trebuit adaptat pentru a elimina referirile la cultivarea în sol și în spații acoperite, care nu afectează legătura, deoarece aceasta se bazează pe reputația produsului.

Punctul 5 din documentul unic, referitor la legătură, a trebuit să fie modificat pentru a elimina mențiunea „în sol” de la punctul 5.1 al treilea paragraf primul rând, de la punctul 5.1 al patrulea paragraf a doua parte și de la punctul 5.3 al zecelea paragraf, cu aceeași justificare ca și cea pentru modificarea secțiunii F din caietul de sarcini, și anume adăugarea cultivării pe substrat la secțiunea „Metoda de producție” și pentru că solul și substratul nu sunt factori care demonstrează legătura, întrucât, în ceea ce privește produsul „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra”, aceasta se bazează pe reputația acestuia.

Se păstrează cel de-al doilea element care justifică legătura („practicile tradiționale”) deoarece cunoștințele tradiționale sunt independente de utilizarea substratului.

Produsul „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” este foarte popular în rândul consumatorilor din País Vasco, deoarece este o cultură cu o prezență seculară în regiune, iar semințele și tehnicile de cultivare s-au transmis din generație în generație, devenind parte din istoria regiunii Bizkaia. În plus, acest sistem de cultivare și de depozitare a semințelor transmise din generație în generație a dus la adaptarea naturală a „Pimiento de Gernika” la mediul propriu și a produs soiuri cu caracteristici genetice unice (Iker și Derio). Impactul acestui produs asupra gastronomiei din País Vasco este atât de mare încât există o breaslă denumită „Cofradía del Gernikako Piperra”, care contribuie la răspândirea reputației acestui produs dinspre mediul rural către cel urban.

DOCUMENT UNIC

„PIMIENTO DE GERNIKA” / „GERNIKAKO PIPERRA”

Nr. UE: PGI-ES-0673-AM01 – 22 februarie 2016

IGP (X) DOP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

„Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra”

2.   Statul membru sau Țara Terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Clasa 1.6 – Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Ardeii care beneficiază de indicația geografică protejată „Gernikako Piperra” / „Pimiento de Gernika” sunt fructul speciei Capsicum annuum L., aparținând unei varietăți locale din tipul varietal Gernika, și sunt comercializați pentru consumul uman proaspeți sau ca ardei parțial necopți pentru prăjit. S-au selecționat diferite soiuri din această varietate locală, dintre care două au fost înscrise în Registro de Variedades Comerciales sub denumirile de „Derio” și „Iker”. Orice alt soi din cadrul acestei varietăți locale care prezintă caracteristicile definitorii ale tipului varietal Pimiento de Gernika poate fi protejat, de asemenea, prin indicația geografică.

Ardeiul „Pimiento de Gernika” se caracterizează prin gustul dulce și prin conținutul redus sau absent de capsicină, ceea ce înseamnă că, în condițiile de mediu din País Vasco, ardeii sunt lipsiți, de regulă, de nota picantă, prin carnea fină (cu grosimea de 2-3 mm*) și secțiunea longitudinală de triunghi mediu spre ascuțit corespunzătoare tipurilor C3 și C1 din clasificarea lui Pochard (1966).

Utilizarea principală a acestui ardei este prăjirea fructelor proaspete, încă necoapte, aceasta fiind în prezent forma preferată în care se consumă. Fructele se recoltează când sunt încă de un verde uniform și înainte de a fi atins dimensiunea finală de creștere, adică în stadiul în care lungimea, fără peduncul, este cuprinsă între 6 și 9 cm, lărgimea între 2 și 3 cm, iar greutatea* între 10 și 12 grame. Tonalitatea culorii sale variază de la verde mediu la verde închis. Forma este îngustă și alungită, cu secțiune longitudinală triunghiulară și secțiune transversală de la eliptică la triunghiulară, cu doi sau trei loculi doar puțin marcați. Vârful este ascuțit, pedunculul este întreg, lung și subțire. Formele plată și bombată sunt formele predominante în zona de inserție a pedunculului. Pielița este fină, nu este tare și trece neobservată de către consumator. Textura este netedă și cu aspect proaspăt. La interior prezintă semințe incomplet formate de culoare sidefie.

Tipul varietal Gernika este cunoscut și sub denumirile de „ardeiul de chorizo” și „ardeiul de Bizkaia”.

Cea mai mare parte a producției se consumă proaspătă, înainte de a ajunge la dimensiunea finală.

| (* | Caracteristici ale ardeiului în stare coaptă) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Ardeii trebuie să fie produși în perimetrul ariei geografice.

Plantarea se realizează în aer liber sau în spații acoperite. Producția se obține cu respectarea tehnicilor de cultură cele mai adecvate pentru perfecta dezvoltare și fructificare a ardeiului, neputându-se utiliza pentru cultură produse sau sisteme care să afecteze calitatea produsului.

Plantarea în aer liber se efectuează în lunile aprilie și mai. În cazul plantării în sere sau solarii, operațiunea se realizează mai devreme, în lunile februarie, martie și aprilie. Este permis un al doilea ciclu de plantare începând cu luna iunie. Ardeii se recoltează, în primul caz, începând din luna iunie, iar în cel de al doilea, începând din a doua jumătate a lunii aprilie. Recoltarea se realizează în cea mai mare parte între lunile aprilie și noiembrie. Densitatea trebuie să fie de cel mult 4 plante pe metru pătrat.

Tratamentele trebuie să fie cele minime necesare. Ori de câte ori este fezabil, se vor utiliza tratamente și tehnici de combatere biologică a dăunătorilor.

Se recoltează manual și eșalonat, trecând de câte ori este nevoie. Recoltarea are loc la momentul de dezvoltare optimă a produsului și se face cu grijă, astfel încât să nu se dăuneze fructului și să se garanteze caracteristicile fizice ale acestuia.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul se recoltează atunci când dezvoltarea sa este optimă, astfel încât recoltarea se efectuează frecvent, iar produsul este ambalat în aceeași zi. În mod excepțional și în perioadele de producție de vârf, ambalarea se poate efectua în următoarele câteva zile.

Este vorba de un produs proaspăt foarte perisabil, pentru care nu se recomandă conservarea în camere frigorifice și nici deplasările și timpii morți nejustificați, din cauza influenței negative a acestora asupra calității produsului.

Având în vedere caracteristicile speciale ale produsului (comercializarea în stare proaspătă, pielița și carnea fine, starea parțial necoaptă), acest ardei este foarte sensibil la schimbările bruște de temperatură și de umiditate și se trece repede, motiv pentru care orice manipulare sau transport dincolo de strictul necesar pentru pregătirea sa în vederea trimiterii la consumatorul final ar atrage după sine diminuarea calității produsului.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

În afara informațiilor cu caracter general stabilite prin lege, eticheta ardeilor care beneficiază de indicația geografică protejată „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” va conține în mod obligatoriu mențiunea „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” și logo-ul produsului.

4.   Delimitarea ariei geografice

Aria geografică cuprinde provinciile Guipuzkoa și Bizkaia, precum și următoarele zone din Alava: Zona Cantábrica Alavesa, care cuprinde localitățile Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio și Artziniega, și zona Estribaciones del Gorbea, cu localitățile Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano și Aramaio.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Elementele specifice ariei geografice

Aria geografică aptă pentru producție este delimitată de versantul atlantic al País Vasco, care prezintă un tip de climă numită mezotermică, moderată în ceea ce privește temperaturile și foarte ploioasă, fără nicio lună de secetă și cu maximul de precipitații în perioada toamnă-iarnă. Este vorba de o climă atlantică în care, datorită curenților marini vest-est, este mult mai puțin rece (temperatura medie anuală este de 13 °C, iar oscilația termică de 11 °C) și mai umed decât ar trebui să fie la această latitudine.

Umiditatea ambiantă relativă optimă este cuprinsă între 60 și 75 %. Umiditatea ambiantă mai scăzută, însoțită de perioade de temperatură ridicată și expunere solară puternică favorizează apariția unor probleme fiziologice care scad calitatea comercială a fructelor. Un exemplu în acest sens este o pieliță prea groasă (care îi afectează calitatea pentru principala sa utilizare, ca ardei de prăjit).

Dacă la aceste condiții de mediu se adaugă lipsa de apă și o presiune ridicată din punct de vedere al evapotranspirației, pot apărea alte două alterări fiziologice care scad calitatea ardeilor, precum necroza apicală („blossom end rot”) și/sau apariția unor ardei mai picanți din cauza creșterii conținutului de capsicină.

Clima din País Vasco corespunde perfect necesităților agroclimatice ale ardeiului. Versantul atlantic al País Vasco oferă ardeiului temperatura moderată necesară, fără călduri excesive, precum și siguranța că nu se va produce îngheț.

Condițiile agroclimatice ale ariei geografice delimitate conferă acestui ardei o serie de caracteristici de calitate deosebite care i-au adus faima și renumele, evitându-se sau limitându-se defectele care îl depreciază cum ar fi gustul picant, o pieliță prea groasă sau necroza apicală.

5.2.   Specificitatea produsului

„Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” este o varietate locală perfect adaptată la condițiile agroclimatice ale coastei atlantice a País Vasco.

Condițiile agroclimatice din aria de producție conferă acestui ardei caracteristici particulare, precum lipsa notei picante și finețea pulpei, care i-au adus faima și renumele.

Acest tip de ardei este pretențios în ceea ce privește temperatura. Sub 15 °C, dezvoltarea lui se încetinește, iar sub 10 °C, se oprește complet. Temperaturile mai mari de 35 °C pot conduce la căderea florilor și a fructelor abia apărute. Dezvoltarea vegetativă și apariția fructelor sunt optime la temperaturi de 25/18 °C zi/noapte. La 1 °C se produc pagube prin degerare. Pentru ca planta să se dezvolte, temperatura solului trebuie să depășească 12 °C și pentru ca dezvoltarea culturii să fie bună, temperatura ambiantă medie zilnică trebuie să ajungă la 20 °C, cu doar ușoare variații între zi și noapte.

Pe de altă parte, dimensiunea este o altă caracteristică tipică, deoarece recoltarea timpurie asigură finețea pulpei, faptul că pielița trece neobservată de către consumator, aroma și savoarea.

Acest ardei, cunoscut pentru savoarea sa extraordinară și calitatea sa ridicată, se consumă, de obicei, prăjit, ca aperitiv, ca garnitură sau ca fel principal și constituie unul dintre alimentele tipice din gastronomia bască.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura dintre aria geografică delimitată și „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” se întemeiază pe reputația și practicile de cultivare aplicate din antichitate, confirmate, între altele, de marea popularitate de care se bucură produsul în rândul consumatorilor din País Vasco, ca și de cota sa pe piață.

„Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” este unul din cele mai vechi cultivare cunoscute în País Vasco, iar semințele și secretele obținerii lui s-au transmis din generație în generație de-a lungul secolelor și fac parte din istoria Bizkaiei.

Mari critici gastronomici din País Vasco și din restul țării (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere sau Ignacio Domenech) au lăudat acest produs în articolele lor sau l-au inclus în unele din rețetele lor. Bucătari basci renumiți ca Arguiñano sau Subijana utilizează, în rețetele lor, acest produs.

Astfel, în 1998, s-a constituit Cofradía del Gernikako Piperra, al cărei unic scop este de a face cunoscut „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra”. Această asociație organizează diverse activități promoționale legate de „Pimiento de Gernika”, între care se remarcă degustarea produsului la târgul tradițional din Gernika. Localitatea a dat și numele ardeiului, deoarece, prin tradiție, acesta este teritoriul unde s-a cultivat cel mai mult și unde, în fiecare zi de luni, se desfășoară târgul de legume și fructe la care acest ardei este unul dintre produsele vedetă.

„Ultima luni de la Gernika”, care are loc anual în ultima zi de luni a lunii octombrie, este târgul cel mai important din País Vasco, la care vin peste 100 000 de persoane. Carta Fundacional de la Villa de Gernika de la 1366 menționează deja organizarea acestei piețe în localitate.

Reputația acestui produs este totodată confirmată de statisticile de notorietate prezentate de firma de sondaje de piață IKERFEL într-un studiu cu privire la produse de calitate recunoscută, elaborat prin metodologii cantitative pe baza a 900 de interviuri personale, realizate în perioada 16-30 iulie 2009, cu persoane domiciliate în Comunidad Autónoma del País Vasco care fac aprovizionarea în familia lor. Potrivit acestui studiu, „Pimiento de Gernika” / „Gernikako Piperra” are un nivel total de notorietate (spontană și sugerată) care atinge 83 % din populația din Comunidad Autónoma del País Vasco.

După cum s-a arătat, în afară de reputație și de practicile culturale, clima ariei geografice delimitate este esențială pentru asigurarea calității și caracterului specific al acestui produs.

Clima din aria geografică respectivă reunește condițiile de temperatură și umiditate de care cultura acestui tip de ardei are nevoie pentru o dezvoltare vegetativă și reproductivă corectă.

Atunci când acest ardei s-a cultivat în alte zone din sudul Spaniei cu clima mai caldă și în perioade caracterizate de temperaturi ridicate și precipitații reduse, calitatea comercială a fructului a scăzut, ca urmare a problemelor fiziologice descrise anterior (o pieliță prea groasă, necroza apicală și/sau ardei mai picanți).

Varietatea locală este rezultatul direct al cunoștințelor și al expertizei fermierilor din aria geografică. Această varietate reflectă relația lor cu mediul înconjurător și este deosebit de bine adaptată la condițiile de climă din aria geografică delimitată. De-a lungul unei perioade îndelungate, omul a știut să păstreze cu succes varietatea „Pimiento de Gernika”, precum și cultura și utilizarea sa comercială particulară care au permis conservarea originalității acestui tip de ardei. Specificitatea ardeilor din varietatea „Pimiento de Gernika” se datorează adaptării perfecte la clima din aria de producție.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---