# Euroopan unionin C 81/18.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 81 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta18. helmikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 81

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta18. helmikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 23. ja 24. kesäkuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 23. ja 24. kesäkuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 23. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 81/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 Mustanmeren kalastusalan haasteista ja mahdollisuuksista (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 EU:n kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun roolista käsiteltäessä covid-19-pandemian seurauksia (2020/2118(INI)) | 13 |
| | Torstai 24. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 81/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) (Nairobin huippukokous) (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevista vuosien 2019 ja 2020 komission kertomuksista (2019/2171(INI)) | 82 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 23. kesäkuuta 2021

2022/C 81/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 Mustanmeren kalastusalan haasteista ja mahdollisuuksista (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 EU:n kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun roolista käsiteltäessä covid-19-pandemian seurauksia (2020/2118(INI))

13

Torstai 24. kesäkuuta 2021

2022/C 81/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) (Nairobin huippukokous) (2019/2850(RSP))

63

2022/C 81/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevista vuosien 2019 ja 2020 komission kertomuksista (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 23. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 81/08 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD)) | 96 |
| 2022/C 81/09 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD)) | 98 |
| 2022/C 81/10 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavat säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Rajatylittävät maksut unionissa (kodifikaatio) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävistä maksuista unionissa (kodifikaatio) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi rajatylittävistä maksuista unionissa (kodifikaatio) | 101 |
| 2022/C 81/13 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 Euroopan parlamentin asetuksesta Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla tehdyn sopimuksen tekemisestä (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | Torstai 24. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Eurooppalainen ilmastolaki ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 24. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) | 115 |
| 2022/C 81/18 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukainen julkisen sektorin lainajärjestely ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 24. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä | 182 |
| 2022/C 81/20 | Euroopan parlamentin tarkistukset 24. kesäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Tarkistukset 1–7, jollei toisin ilmoiteta] | 184 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 23. kesäkuuta 2021

2022/C 81/08

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

96

2022/C 81/09

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

98

2022/C 81/10

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavat säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Rajatylittävät maksut unionissa (kodifikaatio) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävistä maksuista unionissa (kodifikaatio) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi rajatylittävistä maksuista unionissa (kodifikaatio)

101

2022/C 81/13

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 Euroopan parlamentin asetuksesta Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla tehdyn sopimuksen tekemisestä (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

114

Torstai 24. kesäkuuta 2021

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Eurooppalainen ilmastolaki ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 24. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki)

115

2022/C 81/18

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukainen julkisen sektorin lainajärjestely ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 24. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä

182

2022/C 81/20

Euroopan parlamentin tarkistukset 24. kesäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Tarkistukset 1–7, jollei toisin ilmoiteta]

184

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

18.2.2022

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2021–2022

Istunnot 23. ja 24. kesäkuuta 2021

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 23. kesäkuuta 2021

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Mustanmeren kalastusalan haasteet ja mahdollisuudet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 Mustanmeren kalastusalan haasteista ja mahdollisuuksista (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 16. joulukuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/2236 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 16. joulukuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/2236 (1),

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 14, joka koskee vedenalaista elämää, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 14, joka koskee vedenalaista elämää,

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (3),

| — | ottaa huomioon eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleinen kalastuskomissio) sopimusalueella annetun asetuksen (EU) N:o 1343/2011 muuttamisesta 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/982 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleinen kalastuskomissio) sopimusalueella annetun asetuksen (EU) N:o 1343/2011 muuttamisesta 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/982 (4),

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (5) (luontotyyppidirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (5) (luontotyyppidirektiivi),

| — | ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 768/2008, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1005/2008 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta kalastuksenvalvonnan osalta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 768/2008, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1005/2008 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta kalastuksenvalvonnan osalta (8),

| — | ottaa huomioon Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen kestävyyttä koskevan, GFCM:n hyväksymän keskipitkän aikavälin strategian (2017–2020) ja sen antaman päätöksen uudesta strategiasta vuosiksi 2021–2025, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen kestävyyttä koskevan, GFCM:n hyväksymän keskipitkän aikavälin strategian (2017–2020) ja sen antaman päätöksen uudesta strategiasta vuosiksi 2021–2025,

| — | ottaa huomioon GFCM:n päätöksen Välimeren ja Mustanmeren kalastus- ja vesiviljelyalan uuden strategian laatimisesta vuosiksi 2021–2025, joka tehtiin 3. marraskuuta 2020 pidetyssä korkean tason kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GFCM:n päätöksen Välimeren ja Mustanmeren kalastus- ja vesiviljelyalan uuden strategian laatimisesta vuosiksi 2021–2025, joka tehtiin 3. marraskuuta 2020 pidetyssä korkean tason kokouksessa,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission vihreän kehityksen ohjelmaksi ja ehdotuksen vuoteen 2030 ulottuvaksi EU:n biodiversiteettistrategiaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission vihreän kehityksen ohjelmaksi ja ehdotuksen vuoteen 2030 ulottuvaksi EU:n biodiversiteettistrategiaksi,

| — | ottaa huomioon Mustanmeren yhteisestä merenkulkualan toimintaohjelmasta annetut ministerien julkilausumat, jotka hyväksyttiin Burgasissa 31. toukokuuta 2018 ja Bukarestissa 9. toukokuuta 2019 ja jotka kaikki kuusi Mustanmeren rannikkovaltiota ovat allekirjoittaneet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mustanmeren yhteisestä merenkulkualan toimintaohjelmasta annetut ministerien julkilausumat, jotka hyväksyttiin Burgasissa 31. toukokuuta 2018 ja Bukarestissa 9. toukokuuta 2019 ja jotka kaikki kuusi Mustanmeren rannikkovaltiota ovat allekirjoittaneet,

| — | ottaa huomioon Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestön peruskirjan, jonka tavoitteena on parantaa poliittista vuoropuhelua ja lukuisia politiikkoja ympäristönsuojelun ja tilastotietojen vaihdon aloilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestön peruskirjan, jonka tavoitteena on parantaa poliittista vuoropuhelua ja lukuisia politiikkoja ympäristönsuojelun ja tilastotietojen vaihdon aloilla,

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 käynnistetyn Mustanmeren strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman, jonka tavoitteena on edistää yhteistä visiota tuottavasta, terveestä, palautumiskykyisestä ja kestävästä Mustastamerestä vuoteen 2030 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 käynnistetyn Mustanmeren strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman, jonka tavoitteena on edistää yhteistä visiota tuottavasta, terveestä, palautumiskykyisestä ja kestävästä Mustastamerestä vuoteen 2030 mennessä,

| — | ottaa huomioon Mustanmeren kalastusta ja vesiviljelyä käsitelleissä korkean tason konferensseissa Bukarestissa vuonna 2016 ja Sofiassa vuonna 2018 annetut julkilausumat (Sofian konferenssin julkilausuma on nimeltään Sofian ministerijulistus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mustanmeren kalastusta ja vesiviljelyä käsitelleissä korkean tason konferensseissa Bukarestissa vuonna 2016 ja Sofiassa vuonna 2018 annetut julkilausumat (Sofian konferenssin julkilausuma on nimeltään Sofian ministerijulistus),

| — | ottaa huomioon Bukarestissa (2014), Sofiassa (2015), Odessassa (2016) ja Batumissa (2017) järjestetyt Mustanmeren sinistä taloutta käsitelleet korkean tason sidosryhmäkonferenssit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bukarestissa (2014), Sofiassa (2015), Odessassa (2016) ja Batumissa (2017) järjestetyt Mustanmeren sinistä taloutta käsitelleet korkean tason sidosryhmäkonferenssit,

| — | ottaa huomioon vuonna 1992 Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta tehdyn yleissopimuksen (Bukarestin yleissopimus), jonka osapuolia Bulgaria ja Romania ovat ja jossa Euroopan unionilla on tarkkailijan asema, sekä yleissopimuksen pöytäkirjat; ottaa huomioon myös komission tämän yleissopimuksen perusteella tekemän työn Mustanmeren suojelemiseksi pilaantumiselta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1992 Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta tehdyn yleissopimuksen (Bukarestin yleissopimus), jonka osapuolia Bulgaria ja Romania ovat ja jossa Euroopan unionilla on tarkkailijan asema, sekä yleissopimuksen pöytäkirjat; ottaa huomioon myös komission tämän yleissopimuksen perusteella tekemän työn Mustanmeren suojelemiseksi pilaantumiselta,

| — | ottaa huomioon Mustanmeren suojelusta 7. huhtikuuta 1993 annetun ministerikokouksen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mustanmeren suojelusta 7. huhtikuuta 1993 annetun ministerikokouksen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Mustanmeren suojelemista pilaantumiselta käsittelevän komission yhdennetyn seuranta- ja arviointiohjelman vuosiksi 2017–2022 (BSIMAP 2017–2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mustanmeren suojelemista pilaantumiselta käsittelevän komission yhdennetyn seuranta- ja arviointiohjelman vuosiksi 2017–2022 (BSIMAP 2017–2022),

| — | ottaa huomioon BlackSea4Fish-hankkeen, jolle myönnetään EU:n rahoitustukea ja jonka vuotuinen talousarvio on noin 1 100 000 euroa Mustanmeren kalakantojen kestävän hoidon varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon BlackSea4Fish-hankkeen, jolle myönnetään EU:n rahoitustukea ja jonka vuotuinen talousarvio on noin 1 100 000 euroa Mustanmeren kalakantojen kestävän hoidon varmistamiseksi,

| — | ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2018 antaman suosituksen Rapana venosa -kotilon pyyntiä Mustallamerellä koskevasta alueellisesta tutkimusohjelmasta, jonka tavoitteena on antaa arvio Rapana venosa -kotiloiden levinneisyydestä, määrästä, koosta ja ikärakenteesta osallistuvissa maissa (Bulgaria, Romania, Turkki, Georgia ja Ukraina), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2018 antaman suosituksen Rapana venosa -kotilon pyyntiä Mustallamerellä koskevasta alueellisesta tutkimusohjelmasta, jonka tavoitteena on antaa arvio Rapana venosa -kotiloiden levinneisyydestä, määrästä, koosta ja ikärakenteesta osallistuvissa maissa (Bulgaria, Romania, Turkki, Georgia ja Ukraina),

| — | ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean 11. joulukuuta 2020 antaman kertomuksen ”Assessment of balance indicators for key fleet partss and review of national reports on Member effort to achieving maritime capacity and fishing opportunities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean 11. joulukuuta 2020 antaman kertomuksen ”Assessment of balance indicators for key fleet partss and review of national reports on Member effort to achieving maritime capacity and fishing opportunities”,

| — | ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö B:n vuonna 2010 esittämän raportin ”Fisheries in the Black Sea”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö B:n vuonna 2010 esittämän raportin ”Fisheries in the Black Sea”,

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön vastuullisen kalastuksen toimintasäännöt vuodelta 1995, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön vastuullisen kalastuksen toimintasäännöt vuodelta 1995,

| — | ottaa huomioon raportit EU:n ja Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman alueellisesta aloitteesta (EMBLAS-I- ja EMBLAS-II-hankkeet), jotka auttoivat vahvistamaan kolmen maan (Georgia, Ukraina ja Venäjä) valmiuksia vedenlaadun biologiseen ja kemialliseen seurantaan Mustallamerellä EU:n vesilainsäädännön mukaisesti ja jotka pantiin täytäntöön vuosina 2013–2014 (EMBLAS-I) ja vuosina 2014–2018 (EMBLAS-II), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon raportit EU:n ja Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman alueellisesta aloitteesta (EMBLAS-I- ja EMBLAS-II-hankkeet), jotka auttoivat vahvistamaan kolmen maan (Georgia, Ukraina ja Venäjä) valmiuksia vedenlaadun biologiseen ja kemialliseen seurantaan Mustallamerellä EU:n vesilainsäädännön mukaisesti ja jotka pantiin täytäntöön vuosina 2013–2014 (EMBLAS-I) ja vuosina 2014–2018 (EMBLAS-II),

| — | ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2009 antaman suosituksen sellaisten alusten luettelon laatimisesta, joiden oletetaan harjoittaneen LIS-kalastusta (laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta) GFCM:n soveltamisalueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2009 antaman suosituksen sellaisten alusten luettelon laatimisesta, joiden oletetaan harjoittaneen LIS-kalastusta (laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta) GFCM:n soveltamisalueella,

| — | ottaa huomioon GFCM:n kansallisen lainsäädännön alueellisen rekisterin (GFCM-Lex), verkkoalustan, joka kattaa tällä hetkellä meren elollisten luonnonvarojen ja ekosysteemien säilyttämistä koskevan kansallisen lainsäädännön kolmessa GFCM-maassa ja jonka GFCM pyrkii tulevaisuudessa ulottamaan koko GFCM:n alueelle (mukaan lukien Mustameri), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GFCM:n kansallisen lainsäädännön alueellisen rekisterin (GFCM-Lex), verkkoalustan, joka kattaa tällä hetkellä meren elollisten luonnonvarojen ja ekosysteemien säilyttämistä koskevan kansallisen lainsäädännön kolmessa GFCM-maassa ja jonka GFCM pyrkii tulevaisuudessa ulottamaan koko GFCM:n alueelle (mukaan lukien Mustameri),

| — | ottaa huomioon Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen (Bernin yleissopimus), muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan vuoden 1973 yleissopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan vuoden 1992 yleissopimuksen ja Bernin yleissopimuksen puitteissa vuonna 2018 hyväksytyn sampien suojelua koskevan yleiseurooppalaisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen (Bernin yleissopimus), muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan vuoden 1973 yleissopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan vuoden 1992 yleissopimuksen ja Bernin yleissopimuksen puitteissa vuonna 2018 hyväksytyn sampien suojelua koskevan yleiseurooppalaisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2020 laatiman raportin Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2020 laatiman raportin Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilasta,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Mustanmeren kalastuksen nykyisestä ja tulevasta hallinnoinnista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Mustanmeren kalastuksen nykyisestä ja tulevasta hallinnoinnista (9),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet” (10),

| — | ottaa huomioon Mustanmeren avustusmekanismin, jonka tarkoituksena on tarjota ohjausta ja tukea hallituksille, yksityisille sijoittajille, kauppa- ja teollisuusjärjestöille, tutkimuslaitoksille, yliopistoille ja suurelle yleisölle mahdollisuuksista osallistua Mustanmeren alueen sinisen talouden merialan toimiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mustanmeren avustusmekanismin, jonka tarkoituksena on tarjota ohjausta ja tukea hallituksille, yksityisille sijoittajille, kauppa- ja teollisuusjärjestöille, tutkimuslaitoksille, yliopistoille ja suurelle yleisölle mahdollisuuksista osallistua Mustanmeren alueen sinisen talouden merialan toimiin,

| — | ottaa huomioon EU:n Mustanmeren synergia-aloitteen ja 19. kesäkuuta 2008 (COM(2008)0391), 20. tammikuuta 2015 (SWD(2015)0006) ja 5. maaliskuuta 2019 (SWD(2019)0100) annetut kolme komission kertomusta Mustanmeren synergian täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Mustanmeren synergia-aloitteen ja 19. kesäkuuta 2008 (COM(2008)0391), 20. tammikuuta 2015 (SWD(2015)0006) ja 5. maaliskuuta 2019 (SWD(2019)0100) annetut kolme komission kertomusta Mustanmeren synergian täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian, jolla pyritään muun muassa helpottamaan keskeisten kysymysten, kuten biologisen monimuotoisuuden ja Tonavan vesistöalueen maiden sosioekonomisen kehityksen, käsittelyä ja koordinointia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian, jolla pyritään muun muassa helpottamaan keskeisten kysymysten, kuten biologisen monimuotoisuuden ja Tonavan vesistöalueen maiden sosioekonomisen kehityksen, käsittelyä ja koordinointia,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0170/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Mustameri on puolisuljettu meri, jonka liittää valtamereen vain Välimeri Marmaranmeren ja Egeanmeren kautta ja jota rajaa kuusi maata (Bulgaria, Romania, Turkki, Georgia, Ukraina ja Venäjä), joista vain kaksi on EU:n jäsenvaltioita (Bulgaria ja Romania); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Mustameri on puolisuljettu meri, jonka liittää valtamereen vain Välimeri Marmaranmeren ja Egeanmeren kautta ja jota rajaa kuusi maata (Bulgaria, Romania, Turkki, Georgia, Ukraina ja Venäjä), joista vain kaksi on EU:n jäsenvaltioita (Bulgaria ja Romania);

| B. | ottaa huomioon, että Mustallamerellä on 1960-luvulta lähtien tapahtunut dramaattisia ympäristömuutoksia, jotka johtuvat rehevöitymisen, haitallisten vieraslajien kulkeutumisen ja liikakalastuksen kaltaisista paineista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Mustallamerellä on 1960-luvulta lähtien tapahtunut dramaattisia ympäristömuutoksia, jotka johtuvat rehevöitymisen, haitallisten vieraslajien kulkeutumisen ja liikakalastuksen kaltaisista paineista;

| C. | ottaa huomioon, että Mustanmeren ympäristöjärjestelmän muutokset johtuivat pelagisen ravintoverkon ylimpien saalistajien ehtymisestä ja sitä seuranneesta planktonia syövien kalojen vähentymisestä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Mustanmeren ympäristöjärjestelmän muutokset johtuivat pelagisen ravintoverkon ylimpien saalistajien ehtymisestä ja sitä seuranneesta planktonia syövien kalojen vähentymisestä;

| D. | ottaa huomioon, että Mustassameressä on mittava hapeton kerros (87 prosenttia) ja sen happipitoinen kerros on kutistunut 20–25 metriä 20:n viime vuoden aikana; ottaa huomioon, että ihmisen toiminta, kuten ympäristön pilaaminen, elinympäristöjen tuhoaminen ja liikakalastus, johti 1980-luvulla Mustallamerellä vakavaan ekosysteemin heikkenemiseen; ottaa huomioon, että joitakin anaerobisia bakteereja lukuun ottamatta meressä ei ole elämää 50-200 metrin syvyydessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Mustassameressä on mittava hapeton kerros (87 prosenttia) ja sen happipitoinen kerros on kutistunut 20–25 metriä 20:n viime vuoden aikana; ottaa huomioon, että ihmisen toiminta, kuten ympäristön pilaaminen, elinympäristöjen tuhoaminen ja liikakalastus, johti 1980-luvulla Mustallamerellä vakavaan ekosysteemin heikkenemiseen; ottaa huomioon, että joitakin anaerobisia bakteereja lukuun ottamatta meressä ei ole elämää 50-200 metrin syvyydessä;

| E. | ottaa huomioon, että Mustallamerellä kalastetut kahdeksan lajia (sardelli (Engraulis encrasicolus), kilohaili (Sprattus sprattus), hevosmakrilli (Trachurus mediterraneus), piikkikampela (Scophthalmus maximus), valkoturska (Merlangius merlangus), rusotäplämullo (Mullus barbatus), Rapana venosa -kotilo ja piikkihai (Squalus acanthias)) ovat erittäin tärkeitä kalastusalalle ja niistä useimmat kuuluvat jaettuun kalakantaan, kun taas kahteen lajiin sovelletaan kiintiötä (kilohaili, jolla on riippumaton kiintiö, ja piikkikampela, jonka suurimman sallitun saaliin asettaa GFCM); ottaa huomioon, että muita lajeja, kuten nokkapiikkihaita, valkoturskaa ja sardellia, ei ole suojattu; ottaa huomioon, että kilohailin kiintiö vuosiksi 2020–2022 on sama kuin vuonna 2011 eli 11 445 tonnia vuodessa EU:ssa (8 032,5 tonnia Bulgariassa ja 3 442,5 tonnia Romaniassa), kun taas EU:n piikkikampelakiintiö on noussut 114 tonnista 150 tonniin vuodessa ja se jakautuu tasan Bulgarian ja Romanian kesken; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Mustallamerellä kalastetut kahdeksan lajia (sardelli (Engraulis encrasicolus), kilohaili (Sprattus sprattus), hevosmakrilli (Trachurus mediterraneus), piikkikampela (Scophthalmus maximus), valkoturska (Merlangius merlangus), rusotäplämullo (Mullus barbatus), Rapana venosa -kotilo ja piikkihai (Squalus acanthias)) ovat erittäin tärkeitä kalastusalalle ja niistä useimmat kuuluvat jaettuun kalakantaan, kun taas kahteen lajiin sovelletaan kiintiötä (kilohaili, jolla on riippumaton kiintiö, ja piikkikampela, jonka suurimman sallitun saaliin asettaa GFCM); ottaa huomioon, että muita lajeja, kuten nokkapiikkihaita, valkoturskaa ja sardellia, ei ole suojattu; ottaa huomioon, että kilohailin kiintiö vuosiksi 2020–2022 on sama kuin vuonna 2011 eli 11 445 tonnia vuodessa EU:ssa (8 032,5 tonnia Bulgariassa ja 3 442,5 tonnia Romaniassa), kun taas EU:n piikkikampelakiintiö on noussut 114 tonnista 150 tonniin vuodessa ja se jakautuu tasan Bulgarian ja Romanian kesken;

| F. | ottaa huomioon, että Mustanmeren maiden taloudellisesti tärkeiden lajien kestävän enimmäistuoton järjestelmä hyödyttää biologista monimuotoisuutta sekä kalastusalan kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; ottaa huomioon, että Romania on ottanut käyttöön kansallisen kiintiön muille kuin kahdelle EU:n tasolla kiintiöin rajoitetulle lajille, kuten Rapana venosa -kotilolle, välimerensimpukalle (Mytilus galloprovincialis), tokkolle (Ponticola cephalargoides), raitavenussimpukalle (Chamelea gallina), valkoturskalle ja piikkihaille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Mustanmeren maiden taloudellisesti tärkeiden lajien kestävän enimmäistuoton järjestelmä hyödyttää biologista monimuotoisuutta sekä kalastusalan kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; ottaa huomioon, että Romania on ottanut käyttöön kansallisen kiintiön muille kuin kahdelle EU:n tasolla kiintiöin rajoitetulle lajille, kuten Rapana venosa -kotilolle, välimerensimpukalle (Mytilus galloprovincialis), tokkolle (Ponticola cephalargoides), raitavenussimpukalle (Chamelea gallina), valkoturskalle ja piikkihaille;

| G. | ottaa huomioon, että vuoden 2018 tilastojen mukaan kalan vuotuinen kulutus henkeä kohti Bulgariassa (7,00 kg) ja Romaniassa (7,99 kg) on reilusti alle EU:n keskiarvon (24,36 kg), mitä voidaan pitää kasvun mahdollisuutena paikalliselle kalastusalalle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuoden 2018 tilastojen mukaan kalan vuotuinen kulutus henkeä kohti Bulgariassa (7,00 kg) ja Romaniassa (7,99 kg) on reilusti alle EU:n keskiarvon (24,36 kg), mitä voidaan pitää kasvun mahdollisuutena paikalliselle kalastusalalle;

| H. | ottaa huomioon, että kuuden rannikkovaltion Mustanmeren kalastuslaivastosta keskimäärin 91 prosenttia koostuu pienistä aluksista; ottaa huomioon, että lähes 95 prosenttia Bulgarian laivastosta ja 87 prosenttia Romanian laivastosta kuuluu tähän luokkaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kuuden rannikkovaltion Mustanmeren kalastuslaivastosta keskimäärin 91 prosenttia koostuu pienistä aluksista; ottaa huomioon, että lähes 95 prosenttia Bulgarian laivastosta ja 87 prosenttia Romanian laivastosta kuuluu tähän luokkaan;

| I. | ottaa huomioon, että Mustanmeren pienimuotoista kalastusta harjoittavalla alalla on GFCM:n mukaan merkittäviä haiden ja rauskujen sekä merinisäkkäiden, kuten delfiinien ja pyöriäisten, sivusaaliita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Mustanmeren pienimuotoista kalastusta harjoittavalla alalla on GFCM:n mukaan merkittäviä haiden ja rauskujen sekä merinisäkkäiden, kuten delfiinien ja pyöriäisten, sivusaaliita;

| J. | ottaa huomioon, että pienimuotoinen kalastus on ominaista Mustanmeren ja sen alapuolisen Tonavan alueella; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pienimuotoinen kalastus on ominaista Mustanmeren ja sen alapuolisen Tonavan alueella;

| K. | ottaa huomioon, että LIS-kalastusta harjoittavia aluksia toimii Mustallamerellä ja että rannikkovaltioilla on vain vähän kapasiteettia valvoa kalastustoimia; ottaa huomioon, että GFCM:n viimeisimmän saatavilla olevan, 4.–8. marraskuuta 2019 päivätyn tiedon mukaan 65 alusta on tunnistettu LIS-kalastusta harjoittaviksi aluksiksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että LIS-kalastusta harjoittavia aluksia toimii Mustallamerellä ja että rannikkovaltioilla on vain vähän kapasiteettia valvoa kalastustoimia; ottaa huomioon, että GFCM:n viimeisimmän saatavilla olevan, 4.–8. marraskuuta 2019 päivätyn tiedon mukaan 65 alusta on tunnistettu LIS-kalastusta harjoittaviksi aluksiksi;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) myönnettiin Bulgarialle yli 88 miljoonaa euroa ja Romanialle yli 168 miljoonaa euroa kaudeksi 2014–2020; ottaa huomioon, että viimeisimpien, 31. joulukuuta 2020 saatavilla olleiden tietojen mukaan molempien maiden käyttöasteet ovat edelleen EU:n alhaisimpia ja että Bulgaria on käyttänyt vain 36,34 prosenttia myönnetystä rahoituksesta ja Romania vain 33,72 prosenttia; ottaa huomioon, että alhaisempi käyttöaste voisi johtaa menetettyihin mahdollisuuksiin näiden maiden kalastusyhteisöjen kannalta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) myönnettiin Bulgarialle yli 88 miljoonaa euroa ja Romanialle yli 168 miljoonaa euroa kaudeksi 2014–2020; ottaa huomioon, että viimeisimpien, 31. joulukuuta 2020 saatavilla olleiden tietojen mukaan molempien maiden käyttöasteet ovat edelleen EU:n alhaisimpia ja että Bulgaria on käyttänyt vain 36,34 prosenttia myönnetystä rahoituksesta ja Romania vain 33,72 prosenttia; ottaa huomioon, että alhaisempi käyttöaste voisi johtaa menetettyihin mahdollisuuksiin näiden maiden kalastusyhteisöjen kannalta;

| M. | ottaa huomioon, että Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta on toiminnassa ja osallistuu Mustallamerellä harjoitettavaa kalastusta koskevien EU:n toimintapolitiikkojen laadintaan; ottaa huomioon, että Mustanmeren kalastuksenhoidosta vastaa GFCM; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta on toiminnassa ja osallistuu Mustallamerellä harjoitettavaa kalastusta koskevien EU:n toimintapolitiikkojen laadintaan; ottaa huomioon, että Mustanmeren kalastuksenhoidosta vastaa GFCM;

| N. | ottaa huomioon, että Mustanmeren suojelemista pilaantumiselta käsittelevä toimikunta toimii Mustanmeren maiden (Bulgaria, Georgia, Romania, Venäjä, Turkki ja Ukraina) toimeksiannosta ja että kyseiset maat ovat allekirjoittaneet Bukarestin yleissopimuksen ja pian allekirjoittamisen jälkeen ratifioineet sen; ottaa huomioon, että tämä yleissopimus velvoittaa kaikki sopimuspuolet ehkäisemään, vähentämään ja valvomaan pilaantumista Mustallamerellä meriympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Mustanmeren suojelemista pilaantumiselta käsittelevä toimikunta toimii Mustanmeren maiden (Bulgaria, Georgia, Romania, Venäjä, Turkki ja Ukraina) toimeksiannosta ja että kyseiset maat ovat allekirjoittaneet Bukarestin yleissopimuksen ja pian allekirjoittamisen jälkeen ratifioineet sen; ottaa huomioon, että tämä yleissopimus velvoittaa kaikki sopimuspuolet ehkäisemään, vähentämään ja valvomaan pilaantumista Mustallamerellä meriympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi;

| O. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos edistää ilman lämpötilan nousua Mustanmeren alueella, mikä vaikuttaa meren lämpötilaan ja siten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristön lajeihin; ottaa huomioon, että tämä muutos vaikuttaa kalastusalaan, koska se vaikuttaa kalavaroihin, joista kalastusala on riippuvainen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos edistää ilman lämpötilan nousua Mustanmeren alueella, mikä vaikuttaa meren lämpötilaan ja siten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristön lajeihin; ottaa huomioon, että tämä muutos vaikuttaa kalastusalaan, koska se vaikuttaa kalavaroihin, joista kalastusala on riippuvainen;

| P. | ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja vuoteen 2030 ulottuvaa EU:n biodiversiteettistrategiaa, jotka muodostavat perustan lainsäädäntöpaketeille, joilla muutetaan ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä; ottaa huomioon, että tämä loisi uusia mahdollisuuksia ja toimenpiteitä ympäristönäkökohtien ottamiseksi paremmin huomioon alakohtaisissa politiikoissa, lajien ja luontotyyppien ennallistamisessa ja ympäristöystävällisempien investointien ja toimintapolitiikkojen edistämisessä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja vuoteen 2030 ulottuvaa EU:n biodiversiteettistrategiaa, jotka muodostavat perustan lainsäädäntöpaketeille, joilla muutetaan ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä; ottaa huomioon, että tämä loisi uusia mahdollisuuksia ja toimenpiteitä ympäristönäkökohtien ottamiseksi paremmin huomioon alakohtaisissa politiikoissa, lajien ja luontotyyppien ennallistamisessa ja ympäristöystävällisempien investointien ja toimintapolitiikkojen edistämisessä;

| Q. | ottaa huomioon Mustanmeren ominaispiirteet, kuten sen suuren valuma-alueen, jotka tekevät siitä erityisen herkän merien roskaantumisen ja mikromuovikertymän kannalta; ottaa huomioon, että Mustaamerta koskevan EMBLAS-Plus-hankkeen yhteydessä laaditun raportin mukaan se sisältää lähes kaksi kertaa enemmän jätettä kuin Välimeri, millä on epäilemättä seurauksia biologiselle monimuotoisuudelle, kalakannoille ja kalastusalalle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon Mustanmeren ominaispiirteet, kuten sen suuren valuma-alueen, jotka tekevät siitä erityisen herkän merien roskaantumisen ja mikromuovikertymän kannalta; ottaa huomioon, että Mustaamerta koskevan EMBLAS-Plus-hankkeen yhteydessä laaditun raportin mukaan se sisältää lähes kaksi kertaa enemmän jätettä kuin Välimeri, millä on epäilemättä seurauksia biologiselle monimuotoisuudelle, kalakannoille ja kalastusalalle;

| R. | ottaa huomioon, että Mustallamerellä elää kolme kotoperäistä valaiden alalajia – mustanmerendelfiini (Delphinus delphis ponticus), mustanmerenpullokuonodelfiini (Tursiops truncatus ponticus) ja mustanmerensatamapyöräinen (Phocoena phocoena relicta), jotka kaikki on luokiteltu uhanalaisiksi lajeiksi ja joista kaksi, mustanmerenpullokuonodelfiini ja mustanmerensatamapyöriäinen, kuuluvat luontotyyppidirektiivin soveltamistalaan; ottaa huomioon, että nämä ovat kaikki petoja, jotka syövät pääasiassa kalaa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Mustallamerellä elää kolme kotoperäistä valaiden alalajia – mustanmerendelfiini (Delphinus delphis ponticus), mustanmerenpullokuonodelfiini (Tursiops truncatus ponticus) ja mustanmerensatamapyöräinen (Phocoena phocoena relicta), jotka kaikki on luokiteltu uhanalaisiksi lajeiksi ja joista kaksi, mustanmerenpullokuonodelfiini ja mustanmerensatamapyöriäinen, kuuluvat luontotyyppidirektiivin soveltamistalaan; ottaa huomioon, että nämä ovat kaikki petoja, jotka syövät pääasiassa kalaa;

| S. | ottaa huomioon, että Rapana venosa -kotiloa pidetään Mustallamerellä esiintyvänä haitallisena vieraslajina, jolla ei ole luonnollisia vihollisia ja joka aiheuttaa vakavan uhan muiden organismien populaatioille; ottaa huomioon, että samalla siitä on tullut tärkeä tulonlähde ja kaupallisten kalastusalusten kohdelaji; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Rapana venosa -kotiloa pidetään Mustallamerellä esiintyvänä haitallisena vieraslajina, jolla ei ole luonnollisia vihollisia ja joka aiheuttaa vakavan uhan muiden organismien populaatioille; ottaa huomioon, että samalla siitä on tullut tärkeä tulonlähde ja kaupallisten kalastusalusten kohdelaji;

| T. | ottaa huomioon, että Mustanmeren ekosysteemi on riippuvainen Euroopan suurista joista, kuten Tonavasta; ottaa huomioon, että tämä riippuvuus luo läheisen yhteyden Tonavan ja muiden jokien ekologisen tilan ja Mustanmeren ekologisen tilan välille; ottaa huomioon, että nämä joet kuljettavat suuria määriä luonnollisia ja ihmisen toiminnan aiheuttamia roskia sisämaasta; ottaa huomioon, että sekä Tonava että Mustameri tarjoavat elinympäristön tietyille lajeille, kuten sammelle (Acipenseriformes) ja mustanmerensillille (Alosa immaculata); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Mustanmeren ekosysteemi on riippuvainen Euroopan suurista joista, kuten Tonavasta; ottaa huomioon, että tämä riippuvuus luo läheisen yhteyden Tonavan ja muiden jokien ekologisen tilan ja Mustanmeren ekologisen tilan välille; ottaa huomioon, että nämä joet kuljettavat suuria määriä luonnollisia ja ihmisen toiminnan aiheuttamia roskia sisämaasta; ottaa huomioon, että sekä Tonava että Mustameri tarjoavat elinympäristön tietyille lajeille, kuten sammelle (Acipenseriformes) ja mustanmerensillille (Alosa immaculata);

| U. | ottaa huomioon sellaiset tekijät kuin näiden lajien elinympäristön tilan heikkeneminen, vaellusesteet, niiden liikakalastus kaviaarin ja lihan vuoksi ja vesistöjen pilaantuminen, ovat syösseet Tonavan ja Mustanmeren sammet sukupuuton partaalle; ottaa huomioon, että lisääntymiskykyisten sampien määrän jyrkän vähenemisen vuoksi tämä laji voi nykyisin lisääntyä luonnossa vain hyvin harvoin; ottaa huomioon, että sekä Tonavassa että Mustassameressä oli ennen runsaasti sampia; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon sellaiset tekijät kuin näiden lajien elinympäristön tilan heikkeneminen, vaellusesteet, niiden liikakalastus kaviaarin ja lihan vuoksi ja vesistöjen pilaantuminen, ovat syösseet Tonavan ja Mustanmeren sammet sukupuuton partaalle; ottaa huomioon, että lisääntymiskykyisten sampien määrän jyrkän vähenemisen vuoksi tämä laji voi nykyisin lisääntyä luonnossa vain hyvin harvoin; ottaa huomioon, että sekä Tonavassa että Mustassameressä oli ennen runsaasti sampia;

| V. | ottaa huomioon, että kutevien kalojen määrän jyrkkä väheneminen yhdessä populaatioiden pienenemisen kanssa aiheuttaa luonnollisen lisääntymisen epäonnistumisen, sillä se heikentää muutaman jäljellä olevan koiras- ja naarassammen mahdollisuuksia kohtaamiseen ja kutemiseen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että kutevien kalojen määrän jyrkkä väheneminen yhdessä populaatioiden pienenemisen kanssa aiheuttaa luonnollisen lisääntymisen epäonnistumisen, sillä se heikentää muutaman jäljellä olevan koiras- ja naarassammen mahdollisuuksia kohtaamiseen ja kutemiseen;

| W. | ottaa huomioon, että tutkimuslaitosten keräämien tietojen mukaan sampikalapopulaatiot ovat hajanaisia, niistä puuttuu tiettyjä sukupolvia ja sampikalojen luonnollinen lisääntyminen on vähäistä, että lisääntymistä varten Tonavaan siirtyvien täysikasvuisten kalojen määrä on erittäin pieni ja että viisi sampilajia (sterletti (Acipenser ruthenus), venäjänsampi (Acipenser gueldenstaedtii), tähtisampi (Acipenser stellatus), euroopansampi (Acipenser sturio) ja kitasampi (Huso huso)) ovat kuolemaisillaan sukupuuttoon, kun harmaasammen (Acipenser nudiventris) katsotaan jo hävinneen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että tutkimuslaitosten keräämien tietojen mukaan sampikalapopulaatiot ovat hajanaisia, niistä puuttuu tiettyjä sukupolvia ja sampikalojen luonnollinen lisääntyminen on vähäistä, että lisääntymistä varten Tonavaan siirtyvien täysikasvuisten kalojen määrä on erittäin pieni ja että viisi sampilajia (sterletti (Acipenser ruthenus), venäjänsampi (Acipenser gueldenstaedtii), tähtisampi (Acipenser stellatus), euroopansampi (Acipenser sturio) ja kitasampi (Huso huso)) ovat kuolemaisillaan sukupuuttoon, kun harmaasammen (Acipenser nudiventris) katsotaan jo hävinneen;

| X. | ottaa huomioon, että EU:n kalastusalalla sovelletaan jo korkeita normeja, joita on tarkistettava ja mukautettava, jotta voidaan varmistaa ympäristökestävyys ja sosiaalinen kestävyys koko arvoketjussa, mukaan lukien työntekijöiden oikeudet sekä eläinten terveys ja hyvinvointi ja jotta ala pystyy tarjoamaan korkealaatuisia kalastustuotteita; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU:n kalastusalalla sovelletaan jo korkeita normeja, joita on tarkistettava ja mukautettava, jotta voidaan varmistaa ympäristökestävyys ja sosiaalinen kestävyys koko arvoketjussa, mukaan lukien työntekijöiden oikeudet sekä eläinten terveys ja hyvinvointi ja jotta ala pystyy tarjoamaan korkealaatuisia kalastustuotteita;

| Y. | ottaa huomioon, että virkistyskalastusala voi tarjota mahdollisuuksia, kuten toiminnan tai tulojen monipuolistamista, ollen samalla sopusoinnussa ympäristötavoitteiden kanssa, koska virkistyskalastus on hyvin valikoiva kalastusmuoto; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että virkistyskalastusala voi tarjota mahdollisuuksia, kuten toiminnan tai tulojen monipuolistamista, ollen samalla sopusoinnussa ympäristötavoitteiden kanssa, koska virkistyskalastus on hyvin valikoiva kalastusmuoto;

| Z. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on vakavia vaikutuksia Mustanmeren kalastusalaan; ottaa huomioon, että analyysit ovat osoittaneet, että Mustanmeren kalastusala on kärsinyt rajusti pandemian aikana ja että operoivien alusten työ on vähentynyt jopa 80 prosenttia sen lisäksi, että tuotanto väheni aluksi noin 75 prosenttia; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on vakavia vaikutuksia Mustanmeren kalastusalaan; ottaa huomioon, että analyysit ovat osoittaneet, että Mustanmeren kalastusala on kärsinyt rajusti pandemian aikana ja että operoivien alusten työ on vähentynyt jopa 80 prosenttia sen lisäksi, että tuotanto väheni aluksi noin 75 prosenttia;

| AA. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on korostanut kalastuksen ja vesiviljelyn merkitystä elintarvikkeiden saatavuuden varmistamisessa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on korostanut kalastuksen ja vesiviljelyn merkitystä elintarvikkeiden saatavuuden varmistamisessa;

Taloudellisesti merkittävien lajien kantojen tila Mustallamerellä

| 1. | korostaa Mustanmeren altaan merkittäviä strategisia ja geopoliittisia erityispiirteitä, jotka johtuvat muun muassa hyvin erityisistä ympäristöolosuhteista, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja jotka edellyttävät räätälöityä lähestymistapaa, kunnianhimoisia ympäristönormeja ja kestäviä siniseen talouteen ja kasvuun tähtääviä yhteisiä toimia; korostaa tarvetta vahvistaa ja syventää edelleen Mustanmeren rannikkovaltioiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan hoitaa tehokkaasti kalakantoja ja vastata haasteisiin muun muassa GFCM:n avulla; kehottaa tässä yhteydessä laatimaan alueellisen kapasiteettisuunnitelman, jolla varmistetaan käytettävissä olevien luonnonvarojen asianmukainen tasapaino, ympäristöturvallisuus ja kaikkien Mustanmeren rannikkovaltioiden laivastokapasiteetin säilyttäminen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että 7. kesäkuuta 2018 annetussa Sofian ministerijulistuksessa korostettiin jo tarvetta soveltaa yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa Mustallamerellä kalastusta koskeviin kysymyksiin, kuten meren luonnonvarojen kestävyyteen, tiedonkeruun parantamiseen ja LIS-kalastuksen torjuntaan; kehottaa komissiota julkaisemaan kertomuksen Sofian ministerijulistuksen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Mustanmeren alueella tarvitaan tasavertaista yhteistyötä kalastuksenhoidon alalla, koska yhteiset kalakannat ja maailmanlaajuiset haasteet ylittävät kansalliset rajat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että Välimeren ja Mustanmeren osalta mitkään laivastonosat yhtä lukuun ottamatta 65:stä laivastonosasta, joille voitiin laskea niin kutsuttu kestävää pyyntiä koskeva indikaattori, eivät olleet tasapainossa vuonna 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että on tärkeää edistää toimenpiteitä, joilla tuetaan tieteellisen tiedon keruuta ja käsittelyä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa sisällyttämään kaikki Mustanmeren alueen maat GFCM-Lex-hankkeeseen, jolla helpotetaan kalakantojen yhteistä hoitoa ja koordinoidaan sitä paremmin ja nopeammin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan siitä, että viimeisimpien tietojen mukaan Mustanmeren meriekosysteemeihin ja Tonavan jokiekosysteemeihin ja kalavaroihin vuosikymmenien ajan kohdistuneen ihmisen aiheuttaman paineen lisääntymisen jälkeen vain yhtä kalakantaa (kilohailia) pidetään kestävänä ja että muita kalakantoja kalastetaan siinä määrin liikaa, että osa niistä on ehtymässä; panee merkille, että viime vuosina on tapahtunut myönteistä kehitystä joidenkin kantojen osalta, esimerkiksi piikkikampelakannan, jonka suurinta sallittua saaliskiintiötä on korotettu vuosiksi 2020–2022, mutta Mustallamerellä ei ole vielä tapahtunut merkittävää parannusta yleisellä tasolla; korostaa, että Mustanmeren piikkikampela- ja kilohailikantojen kaikkeen kehitykseen on liityttävä jatkuvia suojelutoimenpiteitä, kuten hoitosuunnitelmia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ottaa huomioon hallintoviranomaisten roolin kaikkialla Mustanmeren alueella ja totea, että niillä on erilaisia toimintapolitiikkoja, ne toteuttavat seurantaa, valvontaa ja kestävää hoitoa ja edistävät kalastusalan kestävyyden parantamista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Bulgarian ja Romanian viranomaisia auttamaan alaa turvaamalla resurssit, jotka on erityisesti suunnattu kalastusalusten valikoivuuden parantamiseen parempien verkkojen avulla; katsoo, että tällaisella kohdennetulla toimenpiteellä vähennetään ei-toivottujen sivusaaliiden määriä ja lajeja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa integroimaan Mustanmeren rannikkovaltioiden institutionaalisen ja inhimillisen pääoman yhteisiin tutkimus- ja soveltamistoimiin, joilla pyritään parantamaan Mustanmeren biologisia resursseja ja taloudellisesti tärkeiden lajien kantoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että Mustanmeren alueen kannalta on keskeinen ongelma, että kalastustoiminnasta, saaliiden määrästä ja koostumuksesta sekä kalastuksen vaikutuksesta kalakantojen nykytilaan ei ole riittävästi tietoa; korostaa siksi, että tarvitaan riittävästi rahoitusta tieteellisille elimille, jotka tutkivat kalakantoja Mustallamerellä, mukaan lukien vaeltavat lajit, kuten sampi ja mustanmerensilli, uhanalaiset valaat ja muut kuin kalalajit (Rapana venosa -kotilo, simpukat jne.), sekä meriekosysteemiin liittyville parametreille; vaatii jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä valvontakysymyksissä käyttäen asiaankuuluvia digitaalisia teknologioita ja erityisiä pakollisia tieteellisiä välineitä, kuten aluksella olevia kameroita tai pakollisia tarkkailijoita, soveltuvissa tapauksissa ja sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille GFCM:n käynnistämän Rapana venosa -kotilokantaa koskevan alueellisen tutkimusohjelman, koska se auttaa pääsemään kyseisetä lajista yhteisymmärrykseen; katsoo, että tämä auttaa kehittämään tieteeseen perustuvaa hyödyntämistä, joka voisi tuoda yhteisöille sosioekonomista etua ja ympäristöhyötyä Mustan meren ekosysteemille rajoittamalla tämän haitallisen vieraslajin vaikutusta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön LIS-kalastusta koskeva nollatoleranssipolitiikka Mustallamerellä; pitää myönteisenä GFCM:n tässä yhteydessä toteuttamia toimia ja kehottaa kaikkia rannikkovaltioita toteuttamaan ja yhdistämään toimia LIS-kalastuksen lopettamiseksi vesillään; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kaikkia rannikkovaltioita edistämään kestävää kalastusta, johon kuuluu muun muassa liikakalastuksen torjuminen ja/tai uhanalaisten lajien, kuten sammen, mustanmerensillin ja muiden sivusaaliiden poistaminen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa kaikkia hallitustenvälisiä instituutioita ja elimiä sekä kaikkia Mustanmeren rannikkovaltioita muun muassa edistämään ja seuraamaan kalavarojaan ja sitoumustensa mukaisesti jakamaan niitä koskevia tietoja perusteellisesti ja osallistavasti, jotta voidaan varmistaa näiden meriluontotyyppien ekosysteemien korkea tila; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että luotettavat viralliset tilastot, jotka kerätään säännöllisesti kaikkien rannikkovaltioiden yhdenmukaistetulla menetelmällä, säännöllinen seuranta ja yhteiset sääntelytoimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä asianmukaisen kalastuksenhoidon onnistumiselle Mustallamerellä; kehottaa tässä yhteydessä sekä jäsenvaltioiden että yhteistyökumppanimaiden viranomaisia tutkimaan säännöllisesti ja perusteellisesti kalavaroja, joiden kannalta kansallinen rahoitus ja apu ovat keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että Mustanmeren eri rannikkovaltioissa tarvitaan paikallista ja alueellista viestintäyhteistyötä, jotta kalakantojen hoitoon voidaan soveltaa yhteistä ja johdonmukaista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palauttaa mieliin uuden teknologian tarjoamat mahdollisuudet ja suuren lisäarvon kalastuksenhoidon tutkimukselle ja suunnittelulle; muistuttaa, että EMKR:stä rahoitetaan hankkeita, joiden tavoitteena on muun muassa merenpohjan kartoitus ja tutkimus sekä muovin esiintymisen kartoitus merenpohjassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa Mustanmeren rannikkovaltioita investoimaan Mustanmeren alueen kalakantoja koskevien tilastojen ja tietojen digitalisointiin, jotta näitä kantoja voidaan hallinnoida paremmin ja kestävämmin; kehottaa laatimaan yhteiset menetelmät näiden tietojen toimittamiseksi ja käyttämiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa alueen kalastusalaa harkitsemaan sellaisten aliarvostettujen ja käyttämättömien kalakantojen hyödyntämistä, jotka ovat myös proteiinin lähteitä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioiden tiedeyhteisöjä tutkimaan hapettomaan ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa valtiosta riippumattoman sektorin roolia Mustaamerta koskevassa päätöksentekoprosessissa; suosittelee, että perustetaan mekanismi, jolla valtiosta riippumaton sektori otetaan mukaan tähän prosessiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee tyytyväisenä merkille EMKR:n ohjelmista kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnetyn tuen, jolla pyritään lieventämään covid-19-pandemian paikalliselle kalastusalalle aiheuttamia haitallisia vaikutuksia; muistuttaa kuitenkin, että kaikki sidosryhmät, joita asia koskee, eivät voineet hyötyä tästä tuesta hallinnollisten vaatimusten ja rajoitusten vuoksi, mikä on saattanut jotkut niistä muita epäsuotuisampaan asemaan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tärkeää työtä, jota Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta tekee sekä alueellisella että EU:n tasolla kalastusalaa ja siihen vaikuttavia suuntauksia koskevan asiantuntemuksen tarjoamisessa; kehottaa tässä yhteydessä Bulgarian ja Romanian viranomaisia osallistumaan toimikunnan toimintaan, jotta se voi täyttää tehtävänsä ja jotta kaikki sidosryhmät, myös pienimuotoista kalastusta harjoittavat kalastajat, voivat osallistua toimikunnan työhön ja päätöksentekoon; |
| --- | --- |

24.

Kaupalliset näkökohdat

| 25. | korostaa, että kalastusala mahdollistaa kalastustuotteiden tarjoamisen paikallisilla markkinoilla, joilla näiden tuotteiden kulutus on vähäistä; kehottaa Bulgarian ja Romanian toimivaltaisia viranomaisia auttamaan kalastus- ja vesiviljelyalaa lisäämään tietoisuutta paikallisesta kulutuksesta ja kestävän kalastuksen ja vesiviljelyn kumulatiivisista myönteisistä vaikutuksista paikalliseen talouteen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunnustaa ja korostaa, että Mustanmeren kalastuksella on merkittävä vaikutus alueelliseen ja paikalliseen talouteen, sillä se tuottaa suoria ansioita ja tuloja, lisää yleisesti ottaen varojen käyttöä ja tarjoaa ratkaisevan tärkeitä työpaikkoja joko itsenäisesti tai yhteistyössä muiden alojen, kuten matkailun ja liikenteen, kanssa; kehottaa vahvistamaan kaikkien meriympäristöä käyttävien alojen välistä yhteistyötä parempien tulosten ja paremman tasapainon saavuttamiseksi ympäristön, teollisuuden ja pienimuotoisen kalastuksen harjoittajien etujen välillä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että tuontituotteet ovat vähentäneet perinteisesti valmistettujen tuotteiden suosiota ja laskeneet niiden hinnan kannattavuusrajan alapuolelle, mikä vaarantaa perinteiset kalaan perustuvat liiketoimintamallit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että Mustanmeren kalastuslaivasto koostuu pääasiassa pienimuotoista kalastusta harjoittavista aluksista, mikä korostaa, että tätä kalastusalan osaa varten tarvitaan räätälöidympiä lähestymistapoja ja politiikkatoimia; on huolissaan siitä, että pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien tulot ovat epävakaammat ja alhaisemmat kuin muilla aloilla työskentelevien tulot, minkä vuoksi he ovat odottamattomien tapahtumien tai kriisien edessä haavoittuvampia; kehottaa rannikkojäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ottamaan pienimuotoisen kalastuksen edustajat mukaan toimintapolitiikan laadintaan ja keskusteluihin avoimella ja osallistavalla tavalla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että proteiinin maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa ja että kalastus- että vesiviljelyala voivat vaikuttaa merkittävästi tähän kysyntään vastaamiseen; katsoo, että merivesiviljelyn tukeminen voisi auttaa alaa kehittymään ja kasvamaan tulevina vuosina ja voisi myös vähentää luonnonvaraisiin kalakantoihin kohdistuvaa painetta; katsoo, että kestävä vesiviljely edellyttäisi myös lisää tieteellistä tutkimusta esimerkiksi tiheydestä ja sivuvaikutuksista, jotka on otettava huomioon suunniteltaessa Mustanmeren vesiviljelyalaa koskevia toimintapolitiikkoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa paikallisia kalastusyhteisöjä harkitsemaan alkuperämerkintöjen käyttöönottoa sellaisia Mustanmeren tuotteita varten, jotka tulevat alueellisesti tai paikallisesti merkittäviltä alueilta; kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia auttamaan näitä yhteisöjä niiden pyrkimyksissä tämän toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

30.

Alaa koskeva kohdennettu toimintapolitiikka

| 31. | kehottaa alueen jäsenvaltioita harkitsemaan alan tukemista sisällyttämällä se vuosien 2021–2027 kansallisiin ohjelmiinsa tai muihin kansallisiin välineisiin ja kampanjoihin, joilla pyritään hyödyntämään kalankulutuksen hyötyjä ja kestävän kalastuksen merkitystä, tukemaan alaa luomalla paikallisia elintarvikeketjuja helpottamaan erityisesti pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien pääsyä markkinoille ja kehittämään, parantamaan tai helpottamaan tarvittaessa kalastusinfrastruktuurin (esimerkiksi kalamarkkinoiden tai kalahuutokauppojen) rakentamista; kehottaa alueen jäsenvaltioita investoimaan enemmän EU:n ympäristö- ja kalastuslainsäädännön täytäntöönpanoon, seurantaan ja valvontaan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa Romanian ja Bulgarian toimivaltaisia viranomaisia sisällyttämään omiin Euroopan merikalastus- ja vesiviljelyrahaston toimintaohjelmiinsa vuosiksi 2021–2027 osan, joka kohdennetaan nuoriin kalastajiin, kalastusalan elvyttämiseksi, mukaan lukien avustukset henkilöille, jotka ostavat ensimmäisen kalastusaluksensa, sekä toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään pilaantumista myöntämällä avustuksia vanhojen kalastusalusten moottorien korvaamiseen uusilla ympäristöystävällisemmillä moottoreilla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että paineet sopeutua uusiin haasteisiin eivät saisi kohdistua yksinomaan kalastus- ja vesiviljelyalaan, sillä ne soveltavat jo nyt tiukkoja ympäristö- ja sosiaalinormeja; vaatii siksi, että olisi keskityttävä myös muihin merialan toimintoihin, kuten virkistyskalastukseen, rannikkomatkailuun, satama- ja merenkulkutoimintaan ja luonnonvarojen hyödyntämiseen, ja että niiden normeja olisi tiukennettava sinisen siirtymän onnistumisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | painottaa paikallisten kalastusalan toimintaryhmien roolia tieteen, paikallisten sidosryhmien ja elinkeinoelämän kannalta olennaisten parhaiden käytäntöjen vaihtamisessa ja edistämisessä asianomaisten kalastusyhteisöjen jäsenten keskuudessa ja myös kansainvälisen yhteistyön avulla; kehottaa Bulgarian ja Romanian toimivaltaisia viranomaisia tarjoamaan kansallista tukea parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi muiden Mustanmeren rannikkovaltioiden kanssa, joilla on hyviä käytäntöjä taloudellisesti tärkeiden lajien, kuten piikkikampelan, kantojen hallinnoinnissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että kalastusalan hyvät käytännöt on säilytettävä vähentämällä pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien ja heidän yhdistystensä taloudellista taakkaa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa lisäämään alan koulutusta sekä keski- että korkea-asteen oppilaitoksissa, jotta alasta tehdään houkuttelevampi, ja järjestämään esimerkiksi kohdennettuja tiedotuskampanjoita ja avointen ovien päiviä mahdollisille tuleville opiskelijoille yhteistyössä julkisen ja yksityisen sektorin kanssa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että kalastajien alhainen koulutustaso (11 prosentilla bulgarialaisista kalastajista ja 53 prosentilla romanialaisista kalastajista on keskiasteen tutkintoa alempi koulutustaso) edellyttää eri tasoilla toteutettavia ennakoivia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että alalla on ammattitaitoista ja hyvin koulutettua työvoimaa, joka tuntee tarvittavat tekniset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät normit ja joka auttaa parantamaan kalakantojen kestävyyttä; kehottaa ottamaan Mustanmeren alueen kestävässä sinisessä kasvussa huomioon vahvan yhteiskunnallisen ulottuvuuden Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin keskeisten periaatteiden mukaisesti, erityisesti kun on kyse epävarmoissa työsuhteissa olevista työntekijöistä, kausityöntekijöistä ja pimeästä työvoimasta sekä naisten pääsystä alalle; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin perustaa esittelykeskuksia Romaniaan, Turkkiin ja Bulgariaan yhteistyössä GFCM:n kanssa, mikä voi lisätä kalastuksen houkuttelevuutta paikallisten yritysten ja sidosryhmien kannalta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa panemaan meristrategian puitedirektiivin nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

39.

Ympäristö, biologinen monimuotoisuus ja ilmastonmuutos

| 40. | kehottaa toteuttamaan kohdennettuja toimenpiteitä ja antamaan riittäviä resursseja haavoittuvien rustokalojen (kuten piikkihai) ja merinisäkkäiden pilaantumisen ja sivusaaliiksi joutumisen vähentämiseksi sekä tehostamaan nopeasti toimia ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi koko vesistöalueella yhteisten ohjelmien ja talousarvioiden avulla hyödyntäen erityisesti Euroopan meri-kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta saatavilla olevia varoja; kehottaa tutkimaan ja arvioimaan laajasti muovin aiheuttamaa pilaantumista ja muovien ja muiden pilaavien aineiden vaikutuksia Mustallamerellä eläviin organismeihin; kehottaa mittaamaan järjestelmällisesti typpipäästöjä Mustanmeren alueella; kehottaa lisäksi tekemään koko vesistöaluetta koskevia tutkimuksia, joiden avulla voidaan vertailla meriroskan koostumusta ja kertymistä eri maissa ja maiden välillä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että kalastus- ja vesiviljelyala ei aiheuta lämpötilan nousua ja ilmastonmuutosta vaan kärsii niiden seurauksista, kuten ilman lämpötilan noususta, joka nostaa meren yläkerrosten lämpötilaa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa perustamaan pikaisesti seurantaverkostoja ja -ohjelmia, joilla voidaan mitata järjestelmällisesti Mustanmeren ympäristön tilaa, kuten Bukarestin yleissopimuksessa edellytetään; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa LIS-kalastuksen ehkäisemiseen tähtäävien toimenpiteiden merkitystä; kehottaa rannikkovaltioita ottamaan tiukemman kannan LIS-kalastukseen Mustallamerellä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa Mustanmeren rannikkovaltioita investoimaan tieteelliseen tutkimukseen ja tietojen keräämiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksista Mustanmeren ja Tonavan alajuoksun ekosysteemeihin; muistuttaa, että tähän olisi sisällyttävä riittävien resurssien tarjoaminen tiedeyhteisölle, jotta se voi tehdä paikan päällä tutkimuksia muuttoreiteistä, talvehtimisesta, ravinnon saannista ja sukukypsyydestä, sillä nämä asiat vaikuttavat myös kantojen ominaisuuksiin ja saatavuuteen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että maalla tapahtuvan pilaantumisen vähentäminen on ratkaisevan tärkeää sekä rehevöitymisen että meren elollisten luonnonvarojen tilaan vaikuttavien haitallisten aineiden esiintymisen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa merellisten suojelualueiden merkitystä biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä sekä meriympäristön nykyisen häviämisen pysäyttämisessä tai palauttamisessa ja korostaa, että ne on suunniteltu suojelemaan ekologisesti arvokkaita elinympäristöjä; korostaa, että tällaisten alueiden rajaaminen edellyttää sosioekonomisia tutkimuksia ja korvaavia ratkaisuja rannikkoyhteisöjen jäsenille; katsoo, että kaikkien merellisten suojelualueiden täytäntöönpanon olisi perustuttava parhaaseen saatavilla olevaan tietoon koordinoidusti kaikkien sidosryhmien, kuten paikallisviranomaisten, tiedeyhteisön ja kalastajajärjestöjen, kanssa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on erittäin huolestunut Mustallamerellä ja Tonavan suistoalueella jäljellä oleviin viiteen sampilajiin kohdistuvasta todellisesta sukupuuttoon kuolemisen vaarasta; antaa tunnustusta Bulgarian ja Romanian viranomaisten ponnisteluille, joilla sammen kalastaminen kiellettiin kokonaan Mustallamerellä vuonna 2008 ja Tonavalla vuonna 2011, sekä sille, että kieltoja on äskettäin pidennetty viidellä vuodella (vuoteen 2026 asti); pitää myönteisinä valtiosta riippumattomien ja valtiollisten rakenteiden pyrkimyksiä istuttaa näille alueille sampia ja katsoo, että istutuksia olisi jatkuvasti seurattava; katsoo, että toimiin olisi otettava mukaan myös vesiviljelylaitokset; kehottaa kaikkia rannikkovaltioita ottamaan käyttöön tiukkoja sammen suojelutoimenpiteitä ja istutusohjelmia koko Mustallamerellä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on huolissaan siitä, että ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia Mustallamerellä koskeva tutkimus ei ole riittävää, ja katsoo, että tällainen tutkimus on erittäin tärkeää tulevina vuosina; kehottaa rannikkovaltioita rahoittamaan tällaista tutkimusta, joka kattaisi kalalajit (niiden fysiologia, muuttoreitit ja lisääntymisen) ja kantoihin vaikuttavat ravintoketjun muutokset; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että kantojen dynamiikan säännöllinen mittaaminen on tarpeen riittävien hoitotoimenpiteiden suunnittelemiseksi; muistuttaa, että liikakalastuksen ja ihmisen toiminnan aiheuttamien paineiden vuoksi taloudellisesti merkittävien lajien kannat ovat herkempiä ja alttiimpia ilmastonmuutokselle; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa asianomaisia valvontaviranomaisia valvomaan tehokkaasti Mustanmeren Natura 2000 -alueita ja merellisiä suojelualueita; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään sammen kasvatusta ex situ, jonka tarkoituksena on istuttaa paikallisia kantoja ei-kaupallisiin tarkoituksiin; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan sammenkalastajille uudelleenkoulutusohjelmia ja mahdollisuuksia muiden elinkeinojen harjoittamiseen, jotta voidaan vähentää laitonta pyyntiä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan sellaisten kalateiden luomista, joiden avulla sammet ja muut vaeltavat lajit voivat ylittää Porțile de Fierin ja Gabčíkovon padot; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa kiireellistä tarvetta perustaa alueita, joilla sammen, mustanmerensillin ja muiden kalalajien villit kannat voivat elpyä; kehottaa asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia esittämään tämän suuntaisen ehdotuksen, josta on hyötyä sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiselle että kalastuksenhoidolle; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuutta liittyä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan Barcelonan yleissopimuksen allekirjoittajiksi, jotta siinä asetetut lajien ja elinympäristöjen suojelua koskevat tavoitteet voidaan sovittaa yhteen Bukarestin yleissopimuksen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että eräiden nilviäisten, kuten raitavenussimpukoiden (Chamelea gallina) populaatiota koskevaa tieteellistä lisätutkimusta tarvitaan lajien levinneisyyden kartoittamiseksi paremmin ja sen selvittämiseksi, voidaanko lajia käyttää merivesiviljelyyn; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa Mustanmeren rannikkovaltioita kehittämään yleisen lähestymistavan, jolla valaita autetaan saavuttamaan vakaat kannan tasot ja jolla parannetaan niiden suojelua; kehottaa toteuttamaan kohdennettuja toimenpiteitä, kuten käyttämään akustisia karkotinlaitteita ja muita asianmukaisia resursseja, joilla parannetaan Mustanmeren uhanalaisten lajien, kuten delfiinien, asemaa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota sekä Bulgarian ja Romanian toimivaltaisia viranomaisia myöntämään rahoitusta luontotyyppidirektiivin liitteessä V tällä hetkellä listatun mustanmerensillin (Alosa spp.) tilaa koskevaan tutkimukseen, mukaan lukien tieteelliset ja sosioekonomiset analyysit, joissa arvioidaan tarvetta siirtää se direktiivin liitteeseen II tai jopa liitteeseen I, jos tarvittavat perusteet täyttyvät; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota harkitsemaan kiireellisesti luontotyyppidirektiivin liitteessä V olevan sammen siirtämistä liitteeseen II tai jopa liitteeseen I; |
| --- | --- |

58.

Käytännön toimet

| 59. | kehottaa komissiota tutkimaan, voitaisiinko Mustaamerta varten ottaa käyttöön samanlainen monivuotinen hoitosuunnitelma kuin muilla merialueilla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille, että yhteisen kalastuspolitiikan nykytilannetta koskevassa tiedonannossaan ja kalastusmahdollisuuksia koskevassa kuulemisessaan komissio raportoi vuosittain Mustanmeren kantojen liikakalastuksesta; katsoo siksi, että tilanteen parantamiseksi on toteutettava kiireellisiä toimia; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota arvioimaan Mustanmeren yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon tilannetta kiinnittäen erityistä huomiota siihen, miten rannikkojäsenvaltiot käyttivät vuosien 2014–2020 EMKR:ää varmistaakseen kantojen kestävän hoidon ja luonnon monimuotoisuuden parantamisen; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Ukrainan, Venäjän federaation, Georgian ja Turkin hallituksille ja parlamenteille, Välimeren yleiselle kalastuskomissiolle, Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestölle ja Mustanmeren suojelemista pilaantumiselta käsittelevälle toimikunnalle. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUVL L 336, 30.12.2019, s. 14.

(2)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUVL L 164, 20.6.2019, s. 1.

(5)  EUVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135.

(7)  EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0076.

(9)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 37.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0017.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

EU:n kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun rooli käsiteltäessä covid-19-pandemian seurauksia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 EU:n kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun roolista käsiteltäessä covid-19-pandemian seurauksia (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 annetun Maailman terveysjärjestön (WHO) julistuksen, jossa covid-19 määriteltiin kansainväliseksi kansanterveysuhaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 annetun Maailman terveysjärjestön (WHO) julistuksen, jossa covid-19 määriteltiin kansainväliseksi kansanterveysuhaksi,

| — | ottaa huomioon WHO:n pääjohtajan avauspuheenvuoron 11. maaliskuuta 2020 järjestetyssä covid-19-tiedotustilaisuudessa, jossa hän totesi, että covid-19 on pandemia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n pääjohtajan avauspuheenvuoron 11. maaliskuuta 2020 järjestetyssä covid-19-tiedotustilaisuudessa, jossa hän totesi, että covid-19 on pandemia,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2020 julkaistun Yhdistyneiden kansakuntien (YK) raportin ”Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2020 julkaistun Yhdistyneiden kansakuntien (YK) raportin ”Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19”,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankkiryhmän ja Kansainvälisen valuuttarahaston 25. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman Kansainvälisen kehitysjärjestön (IDA) maiden velkaa koskevasta toimintakehotuksesta sekä G20-maiden valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien 15. huhtikuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa ilmoitettiin velanhoitomaksujen tilapäisestä keskeyttämisestä vähävaraisimmille maille, jotka pyytävät lainanhoitojoustoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankkiryhmän ja Kansainvälisen valuuttarahaston 25. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman Kansainvälisen kehitysjärjestön (IDA) maiden velkaa koskevasta toimintakehotuksesta sekä G20-maiden valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien 15. huhtikuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa ilmoitettiin velanhoitomaksujen tilapäisestä keskeyttämisestä vähävaraisimmille maille, jotka pyytävät lainanhoitojoustoa,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 2. huhtikuuta 2020 antaman päätöslauselman 74/270 maailmanlaajuisesta solidaarisuudesta koronavirustaudin 2019 (covid-19-taudin) torjunnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 2. huhtikuuta 2020 antaman päätöslauselman 74/270 maailmanlaajuisesta solidaarisuudesta koronavirustaudin 2019 (covid-19-taudin) torjunnassa,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 20. huhtikuuta 2020 antaman päätöslauselman 74/274 kansainvälisestä yhteistyöstä lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuuden varmistamiseksi covid-19-taudin torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 20. huhtikuuta 2020 antaman päätöslauselman 74/274 kansainvälisestä yhteistyöstä lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuuden varmistamiseksi covid-19-taudin torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista (JOIN(2020)0011),

| — | ottaa huomioon EU:n yhdessä WHO:n ja muiden kumppanien kanssa 4. toukokuuta 2020 järjestämän kansainvälisen avunantajien konferenssin, jossa kerättiin 7,4 miljardia euroa alkurahoitusta maailmanlaajuisen tutkimusyhteistyön käynnistämiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhdessä WHO:n ja muiden kumppanien kanssa 4. toukokuuta 2020 järjestämän kansainvälisen avunantajien konferenssin, jossa kerättiin 7,4 miljardia euroa alkurahoitusta maailmanlaajuisen tutkimusyhteistyön käynnistämiseen,

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen tukemiseksi (COM(2020)0441), jossa ehdotetaan enintään 5 miljardin euron (vuoden 2018 hintoina) osoittamista unionin ulkopuoliseen humanitaariseen apuun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen tukemiseksi (COM(2020)0441), jossa ehdotetaan enintään 5 miljardin euron (vuoden 2018 hintoina) osoittamista unionin ulkopuoliseen humanitaariseen apuun,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Maailmanlaajuiset Team Europe -koronavirustoimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Maailmanlaajuiset Team Europe -koronavirustoimet”,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 annettuun ehdotukseen neuvoston päätelmiksi sisältyvän ehdotuksen 5 miljardin euron myöntämisestä humanitaariseen apuun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI – Globaali Eurooppa) kautta Next Generation EU -välineen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 annettuun ehdotukseen neuvoston päätelmiksi sisältyvän ehdotuksen 5 miljardin euron myöntämisestä humanitaariseen apuun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI – Globaali Eurooppa) kautta Next Generation EU -välineen yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 annettuun ehdotukseen neuvoston päätelmiksi sisältyvän neuvoston ehdotuksen, jonka mukaan uuden solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen määrärahojen jakamiselle olisi määriteltävä selkeät perusteet ja yksityiskohtaiset säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 annettuun ehdotukseen neuvoston päätelmiksi sisältyvän neuvoston ehdotuksen, jonka mukaan uuden solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen määrärahojen jakamiselle olisi määriteltävä selkeät perusteet ja yksityiskohtaiset säännöt,

| — | ottaa huomioon vuoden 2020 koronavirusta koskevaan maailmanlaajuiseen humanitaarisen avun suunnitelmaan sisältyvän YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) osuuden ”Addressing the impact of COVID-19 in food crisis, April-December 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2020 koronavirusta koskevaan maailmanlaajuiseen humanitaarisen avun suunnitelmaan sisältyvän YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) osuuden ”Addressing the impact of COVID-19 in food crisis, April-December 2020”,

| — | ottaa huomioon YK:n lastenavun rahaston (Unicef) 3. huhtikuuta 2020 julkaiseman ja 21. syyskuuta 2020 päivitetyn artikkelin toimintasuunnitelmasta haavoittuvimmassa asemassa olevien lasten suojelemiseksi koronaviruksen vaikutuksilta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n lastenavun rahaston (Unicef) 3. huhtikuuta 2020 julkaiseman ja 21. syyskuuta 2020 päivitetyn artikkelin toimintasuunnitelmasta haavoittuvimmassa asemassa olevien lasten suojelemiseksi koronaviruksen vaikutuksilta,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2020 julkaistun Maailman ruokaohjelman (WFP) raportin ”WFP Global Response to COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2020 julkaistun Maailman ruokaohjelman (WFP) raportin ”WFP Global Response to COVID-19”,

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2020 annetun Food Security Information Network -verkoston raportin ”2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2020 annetun Food Security Information Network -verkoston raportin ”2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions”,

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 pidetyn YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin raportin ”Impact of the COVID-19 pandemic on trade and Development: transitioning to a new normal”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 pidetyn YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin raportin ”Impact of the COVID-19 pandemic on trade and Development: transitioning to a new normal”,

| — | ottaa huomioon FAO:n, Maatalouden kansainvälisen kehittämisrahaston, Unicefin, WFP:n ja WHO:n vuonna 2020 antaman raportin ”The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n, Maatalouden kansainvälisen kehittämisrahaston, Unicefin, WFP:n ja WHO:n vuonna 2020 antaman raportin ”The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets”,

| — | ottaa huomioon Maailman ruokaturvakomitean elintarviketurvaa ja ravitsemusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän syyskuussa 2020 julkaiseman aiheasiakirjan ”Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman ruokaturvakomitean elintarviketurvaa ja ravitsemusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän syyskuussa 2020 julkaiseman aiheasiakirjan ”Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic”,

| — | ottaa huomioon Maailman terveyskokouksen 28. toukokuuta 2019 antaman päätöslauselman vesihuollosta, sanitaatiosta ja hygieniasta terveydenhuoltolaitoksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveyskokouksen 28. toukokuuta 2019 antaman päätöslauselman vesihuollosta, sanitaatiosta ja hygieniasta terveydenhuoltolaitoksissa,

| — | ottaa huomioon YK:n yhteisen hiv/aids-ohjelman (UNAIDS) koordinointineuvoston 23. marraskuuta 2020 julkaiseman tilanneselvityksen ”Covid-19 and HIV: Progress Report 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yhteisen hiv/aids-ohjelman (UNAIDS) koordinointineuvoston 23. marraskuuta 2020 julkaiseman tilanneselvityksen ”Covid-19 and HIV: Progress Report 2020”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleistä sairausvakuutusturvaa käsitelleen korkean tason kokouksen 23. syyskuuta 2019 antaman poliittisen julistuksen ”Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleistä sairausvakuutusturvaa käsitelleen korkean tason kokouksen 23. syyskuuta 2019 antaman poliittisen julistuksen ”Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World”,

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2020 annetun WHO:n maailman tuberkuloosiraportin 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2020 annetun WHO:n maailman tuberkuloosiraportin 2020,

| — | ottaa huomioon WHO:n järjestämässä zoonooseja koskevassa kuulemisessa 5. toukokuuta 2004 annetut suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n järjestämässä zoonooseja koskevassa kuulemisessa 5. toukokuuta 2004 annetut suositukset,

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021-2025 (GAP III) ”Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskeva kunnianhimoinen toimintaohjelma EU:n ulkoisessa toiminnassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021-2025 (GAP III) ”Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskeva kunnianhimoinen toimintaohjelma EU:n ulkoisessa toiminnassa”,

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin selonteon covid-19-pandemian vaikutuksista naisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin selonteon covid-19-pandemian vaikutuksista naisiin,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n artikkelin ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n artikkelin ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 hyväksytyn WHO:n kansainvälisen terveyssäännöstön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 hyväksytyn WHO:n kansainvälisen terveyssäännöstön,

| — | ottaa huomioon vuoden 2018 uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2018 uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman ebolakriisistä: opetukset pitkällä aikavälillä sekä keinot vahvistaa kehitysmaiden terveydenhoitojärjestelmiä kriisien ennaltaehkäisemiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman ebolakriisistä: opetukset pitkällä aikavälillä sekä keinot vahvistaa kehitysmaiden terveydenhoitojärjestelmiä kriisien ennaltaehkäisemiseksi (1),

| — | ottaa huomioon professori Sabine Oertelt-Prigionen 27. toukokuuta 2020 julkaistun tutkimuksen ”The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon professori Sabine Oertelt-Prigionen 27. toukokuuta 2020 julkaistun tutkimuksen ”The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0151/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0151/2021),

| A. | toteaa, että covid-19 on maailmanlaajuinen pandemia, joka vaikuttaa kaikkiin maailman maihin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että covid-19 on maailmanlaajuinen pandemia, joka vaikuttaa kaikkiin maailman maihin;

| B. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin vuoden 2020 erityisraportin ”Impact of the Covid-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal” mukaan covid-19-pandemian aiheuttamalla häiriöllä on ollut todellisia ja suhteettomia vaikutuksia haavoittuvassa ja epäedullisessa asemassa oleviin pienituloisiin kotitalouksiin, siirtolaisiin, epävirallisen sektorin työntekijöihin ja usein naisiin erityisesti kehitysmaissa, joissa väestö ei kuulu sosiaalisten turvaverkkojen piiriin ja joissa työttömyys on edelleen erityisen vaikeaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin vuoden 2020 erityisraportin ”Impact of the Covid-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal” mukaan covid-19-pandemian aiheuttamalla häiriöllä on ollut todellisia ja suhteettomia vaikutuksia haavoittuvassa ja epäedullisessa asemassa oleviin pienituloisiin kotitalouksiin, siirtolaisiin, epävirallisen sektorin työntekijöihin ja usein naisiin erityisesti kehitysmaissa, joissa väestö ei kuulu sosiaalisten turvaverkkojen piiriin ja joissa työttömyys on edelleen erityisen vaikeaa;

| C. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, lapsiavioliittoja ja vallitsevaa eriarvoisuutta erityisesti terveyspalvelujen, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen, saatavuuden osalta, ja se on jo kumonnut osan sukupuolten tasa-arvon alalla viime vuosikymmeninä saavutetusta edistyksestä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, lapsiavioliittoja ja vallitsevaa eriarvoisuutta erityisesti terveyspalvelujen, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen, saatavuuden osalta, ja se on jo kumonnut osan sukupuolten tasa-arvon alalla viime vuosikymmeninä saavutetusta edistyksestä;

| D. | ottaa huomioon, että humanitaarinen apu on vakavasti alirahoitettua, minkä vuoksi on vaikeaa puuttua asianmukaisesti covid-19-pandemian seurauksiin kehitysmaissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että humanitaarinen apu on vakavasti alirahoitettua, minkä vuoksi on vaikeaa puuttua asianmukaisesti covid-19-pandemian seurauksiin kehitysmaissa;

| E. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ovat tuntuneet voimakkaimmin kehitysmaissa; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen äärimmäisen köyhyyden odotetaan kasvavan vuonna 2020 ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen, mikä johtaa omaisuuden myyntiin, lainanoton lisääntymiseen ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden säästöjen käyttämiseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ovat tuntuneet voimakkaimmin kehitysmaissa; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen äärimmäisen köyhyyden odotetaan kasvavan vuonna 2020 ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen, mikä johtaa omaisuuden myyntiin, lainanoton lisääntymiseen ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden säästöjen käyttämiseen;

| F. | katsoo, että lyhyen aikavälin humanitaarinen apu on yhdistettävä tukeen, jolla vastataan nykyisiin haasteisiin, kuten turvallisuuteen, köyhyyteen, rauhaan, demokratiaan ja ilmastonmuutokseen, jotta voidaan vahvistaa pitkän aikavälin selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että lyhyen aikavälin humanitaarinen apu on yhdistettävä tukeen, jolla vastataan nykyisiin haasteisiin, kuten turvallisuuteen, köyhyyteen, rauhaan, demokratiaan ja ilmastonmuutokseen, jotta voidaan vahvistaa pitkän aikavälin selviytymiskykyä;

| G. | ottaa huomioon, että maailman miljoonat pakolaiset, jotka usein asuvat tiheään asutuilla pakolaisleireillä tai vastaanottokeskuksissa, joissa pelkästään lapsia arvioidaan olevan noin 3,7 miljoonaa, ovat suhteettoman suuressa tartuntavaarassa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että maailman miljoonat pakolaiset, jotka usein asuvat tiheään asutuilla pakolaisleireillä tai vastaanottokeskuksissa, joissa pelkästään lapsia arvioidaan olevan noin 3,7 miljoonaa, ovat suhteettoman suuressa tartuntavaarassa;

| H. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut valtava vaikutus seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuteen erityisesti naisten ja nuorten osalta, mikä johtuu seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen asettamisesta tärkeysjärjestyksessä alemmaksi ja niiden tarjonnan häiriintymisestä samoin kuin matkustusrajoituksista ja muutoksista terveystietoisessa käyttäytymisessä; ottaa huomioon, että vielä 49 miljoonaa naista on jäänyt ilman tarvitsemiaan nykyaikaisia ehkäisyvälineitä covid-19-pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut valtava vaikutus seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuteen erityisesti naisten ja nuorten osalta, mikä johtuu seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen asettamisesta tärkeysjärjestyksessä alemmaksi ja niiden tarjonnan häiriintymisestä samoin kuin matkustusrajoituksista ja muutoksista terveystietoisessa käyttäytymisessä; ottaa huomioon, että vielä 49 miljoonaa naista on jäänyt ilman tarvitsemiaan nykyaikaisia ehkäisyvälineitä covid-19-pandemian vuoksi;

| I. | toteaa, että ilmastonmuutos, jatkuva maailmanlaajuinen biologisen monimuotoisuuden häviäminen ja luontotyyppien tuhoutuminen lisäävät merkittävästi zoonoosien kehittymisen riskiä; katsoo, että covid-19-pandemiaa ei pidä millään tavalla käyttää tekosyynä viivästyttää toimia ilmasto- ja ympäristöhätätilan ratkaisemiseksi; toteaa, että maailmantalous on covid-19:n leviämisen jälkeen rakennettava kiireesti uudelleen ympäristön kannalta kestävälle ja sosiaaliselle pohjalle; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että ilmastonmuutos, jatkuva maailmanlaajuinen biologisen monimuotoisuuden häviäminen ja luontotyyppien tuhoutuminen lisäävät merkittävästi zoonoosien kehittymisen riskiä; katsoo, että covid-19-pandemiaa ei pidä millään tavalla käyttää tekosyynä viivästyttää toimia ilmasto- ja ympäristöhätätilan ratkaisemiseksi; toteaa, että maailmantalous on covid-19:n leviämisen jälkeen rakennettava kiireesti uudelleen ympäristön kannalta kestävälle ja sosiaaliselle pohjalle;

| J. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut huomattavasti kehitysmaiden nykyisiä velkaongelmia ja vaarantanut entisestään niiden pyrkimykset ottaa käyttöön riittävästi resursseja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja samalla vähentänyt merkittävästi maailmanlaajuisia rahalähetyksiä ja ulkomaisia suoria sijoituksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut huomattavasti kehitysmaiden nykyisiä velkaongelmia ja vaarantanut entisestään niiden pyrkimykset ottaa käyttöön riittävästi resursseja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja samalla vähentänyt merkittävästi maailmanlaajuisia rahalähetyksiä ja ulkomaisia suoria sijoituksia;

| K. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana julkisiin terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuva paine ja sulkutoimenpiteet ovat rajoittaneet entisestään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuutta ja että tämä vaarantaa naisten terveyden; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana julkisiin terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuva paine ja sulkutoimenpiteet ovat rajoittaneet entisestään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuutta ja että tämä vaarantaa naisten terveyden;

| L. | ottaa huomioon, että Unicefin mukaan koulujen sulkeminen koski pahimmillaan vuonna 2020 1,6:ta miljardia lasta ja nuorta ympäri maailmaa ja että monilla ei ole internetyhteyttä kotonaan; ottaa huomioon, että ainakin 24 miljoonaa opiskelijaa saattaa keskeyttää koulunkäynnin covid-19-pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Unicefin mukaan koulujen sulkeminen koski pahimmillaan vuonna 2020 1,6:ta miljardia lasta ja nuorta ympäri maailmaa ja että monilla ei ole internetyhteyttä kotonaan; ottaa huomioon, että ainakin 24 miljoonaa opiskelijaa saattaa keskeyttää koulunkäynnin covid-19-pandemian vuoksi;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia lisää äärimmäisistä sääilmiöistä, luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksesta kärsivien yhteisöjen tarpeita; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia lisää äärimmäisistä sääilmiöistä, luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksesta kärsivien yhteisöjen tarpeita;

| N. | ottaa huomioon, että covid-19:n leviämisen aiheuttamat häiriöt koulutusjärjestelmille kaikkialla maailmassa ovat todennäköisesti ennennäkemättömiä nykyhistoriassa, sillä Unescon mukaan koulujen ja oppilaitosten sulkeminen vaikuttaa 94 prosenttiin maailman oppijaväestöstä, mikä uhkaa vaikuttaa pysyvästi monien nuorten, erityisesti tyttöjen, tulevaisuudennäkymiin pitkällä aikavälillä; ottaa huomioon, että koulujen sulkeminen pandemian vuoksi on estänyt haavoittuvassa asemassa olevia lapsia saamasta heidän terveytensä kannalta olennaisia kouluruokailu- ja ravitsemuspalveluja, mikä on kasvattanut nälässä elävien lasten määrää 36 miljoonalla vuonna 2020 ja lisännyt myös heidän altistumistaan väkivallalle ja hyväksikäytölle; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että covid-19:n leviämisen aiheuttamat häiriöt koulutusjärjestelmille kaikkialla maailmassa ovat todennäköisesti ennennäkemättömiä nykyhistoriassa, sillä Unescon mukaan koulujen ja oppilaitosten sulkeminen vaikuttaa 94 prosenttiin maailman oppijaväestöstä, mikä uhkaa vaikuttaa pysyvästi monien nuorten, erityisesti tyttöjen, tulevaisuudennäkymiin pitkällä aikavälillä; ottaa huomioon, että koulujen sulkeminen pandemian vuoksi on estänyt haavoittuvassa asemassa olevia lapsia saamasta heidän terveytensä kannalta olennaisia kouluruokailu- ja ravitsemuspalveluja, mikä on kasvattanut nälässä elävien lasten määrää 36 miljoonalla vuonna 2020 ja lisännyt myös heidän altistumistaan väkivallalle ja hyväksikäytölle;

| O. | ottaa huomioon, että pandemia on tuonut esiin globaalien toimitusketjujen haavoittuvuuden erityisesti elintarvike- ja terveysalalla ja lisännyt niistä riippuvaisten kehitysmaiden haavoittuvuutta; ottaa huomioon, että pandemia tarjoaa mahdollisuuden kehittää kestävämpiä ja selviytymiskykyisempiä toimitusketjuja, kuten alueellisia arvoketjuja, ja edistää alueellista yhdentymistä; ottaa huomioon, että puutteellinen elintarviketurva ja aliravitsemus lisääntyvät pandemian sivuvaikutuksena; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että pandemia on tuonut esiin globaalien toimitusketjujen haavoittuvuuden erityisesti elintarvike- ja terveysalalla ja lisännyt niistä riippuvaisten kehitysmaiden haavoittuvuutta; ottaa huomioon, että pandemia tarjoaa mahdollisuuden kehittää kestävämpiä ja selviytymiskykyisempiä toimitusketjuja, kuten alueellisia arvoketjuja, ja edistää alueellista yhdentymistä; ottaa huomioon, että puutteellinen elintarviketurva ja aliravitsemus lisääntyvät pandemian sivuvaikutuksena;

| P. | ottaa huomioon, että koulutuksella on keskeinen rooli köyhyyden kierteen katkaisemisessa ja eriarvoisuuden vähentämisessä; ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteella 4 pyritään varmistamaan osallistava, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus ja edistämään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen kaikille, ja että tämä on olennaisen tärkeää muiden kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että kulttuurin vaikutus kestävään kehitykseen mainitaan useissa kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti tavoitteessa 4; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että koulutuksella on keskeinen rooli köyhyyden kierteen katkaisemisessa ja eriarvoisuuden vähentämisessä; ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteella 4 pyritään varmistamaan osallistava, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus ja edistämään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen kaikille, ja että tämä on olennaisen tärkeää muiden kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että kulttuurin vaikutus kestävään kehitykseen mainitaan useissa kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti tavoitteessa 4;

| Q. | ottaa huomioon, että pandemialla on tuhoisia seurauksia maissa, joissa terveydenhuoltojärjestelmät ovat alirahoitettuja, erityisesti naisille ja tytöille, sekä konflikteista kärsivissä maissa eläville ihmisille; ottaa huomioon, että pandemian myötä yli 47 miljoonaa naista ja tyttöä maailmassa jää köyhyysrajan alapuolelle vuoteen 2021 mennessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että pandemialla on tuhoisia seurauksia maissa, joissa terveydenhuoltojärjestelmät ovat alirahoitettuja, erityisesti naisille ja tytöille, sekä konflikteista kärsivissä maissa eläville ihmisille; ottaa huomioon, että pandemian myötä yli 47 miljoonaa naista ja tyttöä maailmassa jää köyhyysrajan alapuolelle vuoteen 2021 mennessä;

| R. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian torjumiseksi kehitysmaissa toteutettujen toimenpiteiden taloudelliset seuraukset pahentavat nykyistä eriarvoisuutta ja haavoittuvuuksia muun muassa heikentämällä entisestään terveydenhuoltoinfrastruktuuria, pahentamalla jo aiemmin puutteellista elintarviketurvaa, kasvattamalla koulutuseroja sekä lisäämällä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian torjumiseksi kehitysmaissa toteutettujen toimenpiteiden taloudelliset seuraukset pahentavat nykyistä eriarvoisuutta ja haavoittuvuuksia muun muassa heikentämällä entisestään terveydenhuoltoinfrastruktuuria, pahentamalla jo aiemmin puutteellista elintarviketurvaa, kasvattamalla koulutuseroja sekä lisäämällä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä;

| S. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2020 julkaistun WHO:n ja Unicefin raportin mukaan noin 1,8 miljardilla ihmisellä on suurempi riski sairastua covid-19-tautiin ja muihin sairauksiin, koska he käyttävät terveydenhuoltopalveluja tai työskentelevät niitä tarjoavissa laitoksissa, joissa ei ole perusvesipalveluja; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2020 julkaistun WHO:n ja Unicefin raportin mukaan noin 1,8 miljardilla ihmisellä on suurempi riski sairastua covid-19-tautiin ja muihin sairauksiin, koska he käyttävät terveydenhuoltopalveluja tai työskentelevät niitä tarjoavissa laitoksissa, joissa ei ole perusvesipalveluja;

| T. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut vakavasti tavanomaisiin rokotusohjelmiin ja muihin perusterveydenhuoltopalveluihin, mikä vaarantaa ihmishenkiä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut vakavasti tavanomaisiin rokotusohjelmiin ja muihin perusterveydenhuoltopalveluihin, mikä vaarantaa ihmishenkiä;

| U. | toteaa, että UNFPA:n viimeaikaisten tietojen mukaan yhteisöille suunnattujen ja tietoisuutta haitallisista käytännöistä levittävien ohjelmien viivästymisen tai keskeytymisen arvioidaan lisäävän maailmanlaajuisesti naisten sukuelinten silpomistapauksia 2 miljoonalla sekä lapsiavioliittojen määrää 13 miljoonalla seuraavan vuosikymmenen aikana pandemiaa edeltäneisiin arvioihin nähden; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että UNFPA:n viimeaikaisten tietojen mukaan yhteisöille suunnattujen ja tietoisuutta haitallisista käytännöistä levittävien ohjelmien viivästymisen tai keskeytymisen arvioidaan lisäävän maailmanlaajuisesti naisten sukuelinten silpomistapauksia 2 miljoonalla sekä lapsiavioliittojen määrää 13 miljoonalla seuraavan vuosikymmenen aikana pandemiaa edeltäneisiin arvioihin nähden;

| V. | toteaa, että sulkutoimilla on ollut erityisen vakavia vaikutuksia henkilöihin, joilla on fyysinen tai kehitysvamma; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että sulkutoimilla on ollut erityisen vakavia vaikutuksia henkilöihin, joilla on fyysinen tai kehitysvamma;

| W. | katsoo, että koordinointia, voimavarojen jakamista ja yhteistyötä on parannettava osana kansainvälisiä toimia, joilla edistetään tehokasta ja kestävää humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että koordinointia, voimavarojen jakamista ja yhteistyötä on parannettava osana kansainvälisiä toimia, joilla edistetään tehokasta ja kestävää humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan välistä yhteyttä;

| X. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut hiv-positiivisiin, hlbti-henkilöihin ja muihin haavoittuviin ryhmiin kohdistuvia ihmisoikeusloukkauksia, leimaamista ja syrjintää, mikä osoittaa, että covid-19-toimien on perustuttava ihmisoikeuksiin ja tasa-arvoon, kuten hivin torjuntatoimista on opittu; ottaa huomioon, että keskeisiltä väestöryhmiltä on toisinaan evätty pääsy palveluihin tai ne ovat joutuneet covid-19-rajoitusten syrjivän täytäntöönpanon kohteeksi; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut hiv-positiivisiin, hlbti-henkilöihin ja muihin haavoittuviin ryhmiin kohdistuvia ihmisoikeusloukkauksia, leimaamista ja syrjintää, mikä osoittaa, että covid-19-toimien on perustuttava ihmisoikeuksiin ja tasa-arvoon, kuten hivin torjuntatoimista on opittu; ottaa huomioon, että keskeisiltä väestöryhmiltä on toisinaan evätty pääsy palveluihin tai ne ovat joutuneet covid-19-rajoitusten syrjivän täytäntöönpanon kohteeksi;

| Y. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian keskipitkän aikavälin seurauksilla on todennäköisesti tuhoisia vaikutuksia, jotka mitätöivät vuosien kehityshyötyjä ja edellyttävät ennennäkemätöntä maailmanlaajuista yhteistyötä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian keskipitkän aikavälin seurauksilla on todennäköisesti tuhoisia vaikutuksia, jotka mitätöivät vuosien kehityshyötyjä ja edellyttävät ennennäkemätöntä maailmanlaajuista yhteistyötä;

| Z. | ottaa huomioon, että pandemian aiheuttama kriisi on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja siirtymistä uusiin oppimisvälineisiin, kuten etäopiskeluun ja sulautuvaan opetukseen; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että pandemian aiheuttama kriisi on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja siirtymistä uusiin oppimisvälineisiin, kuten etäopiskeluun ja sulautuvaan opetukseen;

| AA. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää tunnustaa jälleen kerran, että kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää investointeja inhimilliseen kehitykseen ja oikeuksiin perustuvan lähestymistavan omaksumista noudattaen samalla tehokasta kehitysyhteistyötä koskevia Busanin periaatteita; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että on ratkaisevan tärkeää tunnustaa jälleen kerran, että kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää investointeja inhimilliseen kehitykseen ja oikeuksiin perustuvan lähestymistavan omaksumista noudattaen samalla tehokasta kehitysyhteistyötä koskevia Busanin periaatteita;

Team Europe -lähestymistapa

| 1. | suhtautuu myönteisesti EU:n maailmanlaajuisiin toimiin covid-19-pandemian torjumiseksi ja pitää niitä osoituksena EU:n pyrkimyksestä johtoasemaan ja halusta osoittaa solidaarisuutta kaikkia kumppanimaita kohtaan, myös niitä, joita konfliktit ja humanitaariset kriisit ovat koetelleet; huomauttaa kuitenkin, että nykyiset varat kohdennetaan pääasiassa uudelleen muista budjettikohdista ja että on vastattava avun aikaistamisen haasteeseen; pyytää päivittämään niiden jakamisperusteet pandemian vaikutusten mukaan kumppanimaissa; kehottaa siksi ottamaan käyttöön merkittäviä uusia joustavia varoja, joilla autetaan kehitysmaita kaikkialla maailmassa torjumaan covid-19-pandemian välittömiä ja epäsuoria seurauksia ja vastaamaan niiden kriittisiin tarpeisiin terveydenhuollon hallinnon ja epidemiologisen seurannan alalla; korostaa, että ensimmäisiä toimia olisi oltava turvallisten rokotteiden, hoitojen, laitteistojen, hoitokeinojen ja diagnostiikan tuominen nopeasti, tasa-arvoisesti ja kohtuuhintaisesti saataville kaikkialla maailmassa; korostaa, että on myös tärkeää asettaa etusijalle terveys- ja sosiaalityöntekijöiden rokottaminen ja sen jälkeen rokotteiden antaminen opettajille ja muille keskeisille työntekijöille sekä ihmisille, joilla on suurin riski saada covid-19-taudin jälkitauteja; kehottaa avunantajia lisäämään nopeasti julkista kehitysapua, jotta saavutetaan tasot, joihin on aiemmin sitouduttu mutta joihin ei ole koskaan päästy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti COVAX-yhteistyömekanismiin, joka on maailmanlaajuinen väline, jolla varmistetaan covid-19-rokotteiden oikeudenmukainen ja yleinen saatavuus, ja Team Europen vahvaan tukeen, sillä Team Europe on suurin avunantaja ja on tähän mennessä osoittanut yli 850 miljoonaa euroa tälle aloitteelle, samalla kun EU ja sen ulkopuoliset maat ovat jo ilmoittaneet aikovansa lahjoittaa rokoteylijäämänsä COVAXin kautta; panee tyytyväisenä merkille WHO:n ilmoituksen, jonka mukaan sen maailmanlaajuinen käyttöönotto 91 maassa aloitettiin vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä ja että tähän mennessä on toimitettu kaksi miljardia rokoteannosta; korostaa, että turvallisten rokotteiden olisi oltava yleisesti saatavilla, kohtuuhintaisia ja helposti kaikkien käytettävissä, jotta voidaan hillitä pandemiaa; korostaa, että terveydenhuoltohenkilöstö ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevat on asetettava etusijalle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Team Europea vahvistamaan tehokkaita mekanismeja, joilla varmistetaan kestävää kehitystä koskevan politiikan johdonmukaisuus, jotta kaikki EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot käyttävät niitä järjestelmällisesti ja tehokkaasti; korostaa, että EU:n olisi tehtävä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointeja kaikilla politiikan aloilla, myös siltä osin kuin on kyse sen toimista pandemian torjumiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vaatii, että yhteisen Team Europe -lähestymistavan aikaansaama dynamiikka yhteisten analyysien, yhteisen ohjelmasuunnittelun ja yhteisen täytäntöönpanon alalla on muunnettava uudeksi humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyöpolitiikan yhteistyöstandardiksi sekä lainsäädännössä että käytännössä; katsoo, että EU:n olisi edistettävä ajatusta koordinoinnin lisäämisestä paitsi jäsenvaltioiden välillä myös EU:n ulkopuolisten avunantajamaiden kanssa, jotta voidaan maksimoida kansainvälisen yhteistyön ja humanitaarisen avun tehokkuus ja vaikuttavuus; korostaa NDICI – Globaali Eurooppa -välineen merkitystä inhimillisen kehityksen rahoituksen varmistamisessa, mukaan lukien terveys, ravitsemus, vesi, sanitaatio ja hygienia, sosiaalinen suojelu ja lastensuojelu sekä koulutusala; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita asettamaan inhimillisen kehityksen ja terveyden etusijalle yhteisessä ohjelmasuunnittelussaan; kannustaa komissiota käyttämään humanitaarisia ja kehitysyhteistyön välineitä joustavasti niiden välisen integroidun yhteyden mukaisesti, erityisesti rokotteiden rahoituksessa ja jakelussa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa EU:n avunantajia varmistamaan, että etulinjassa toimiville paikallisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja kansainvälisille kansalaisjärjestöille myönnetään rahoitusta covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseen tähtäävien ohjelmien ja hankkeiden toteuttamiseen yhteisön tasolla, jotta voidaan tavoittaa heikoimpaan asemaan jääneet ihmiset; korostaa, että EU:n rahoituksen optimaalisen täydentävyyden varmistaminen on ratkaisevan tärkeää, koska covid-19-toimiin ja elpymiseen ei ole lisäresursseja ja suurin osa varoista käytetään aluemäärärahoihin; |
| --- | --- |

5.

Humanitaarisen avun rahoitus

| 6. | varoittaa, että pandemia uhkaa käynnistää humanitaarisen kriisin; on siksi erittäin huolissaan EU:n humanitaarisen avun talousarvion riittämättömästä rahoituksesta pandemian aiheuttamien humanitaaristen lisätarpeiden vuoksi; kehottaa jakamaan solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen määrärahat selkeästi siten, että sen velvoitteet katetaan tasapainoisesti seuraavasti: sisäisiin ja ulkoisiin toimiin ei saa osoittaa enempää kuin 60 prosenttia varauksen vuotuisesta määrästä, kunkin vuoden lokakuun 1. päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuoden n vuotuisesta määrästä, jotta kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvät tarpeet voidaan kattaa, jäljellä olevia varoja voidaan ottaa käyttöön 1. lokakuuta alkaen kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvien tarpeiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille on annettava humanitaarista apua, kuten henkilöstöä ja lääkinnällisiä laitteita, mukaan lukien henkilönsuojaimet ja testipakkaukset; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Euroopan unionin humanitaarisen ilmasillan perustamista vuonna 2020; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita myöntämään lisävaroja maille, jotka kärsivät pandemian pahimmista seurauksista, jotta voidaan puuttua sen suoriin ja välillisiin seurauksiin, ja korostaa, että on nopeutettava elintarvikehätäapuohjelmien täytäntöönpanoa kohdentamalla niitä jo ennen covid-19-kriisiä haavoittuviksi tunnistetuille, samalla kun pannaan täytäntöön menettelyjä tartuntariskin vähentämiseksi; |
| --- | --- |

8.

Elintarviketurva

| 9. | korostaa, että pandemia uhkaa elintarviketurvaa maaseudulla, kaupungeissa ja kaupunkien lähialueilla; korostaa, että laiduntaminen on ekologisesti järkevä, ympäristöystävällinen ja paikallinen elintarvikkeiden tuotantomenetelmä ja siksi osa kestävää elintarvikejärjestelmää; huomauttaa, että paimentolaiset ovat erityisen alttiita elintarviketurvan häiriöille ja ilmastonmuutoksen vaikutuksille; pitää välttämättömänä tukea paimentolaisia varmistamalla turvallinen pääsy paikallisille markkinoille pandemian aikana, jotta voidaan varmistaa, että he voivat jatkossakin tarjota runsaasti proteiinia sisältävää ruokaa paikalliselle väestölle, että sallitaan ihmisten ja tuotantoeläinten rajat ylittävä liikkuvuus, että heidän karjallaan on vettä ja laidunmaata ja että yhteinen terveys -mallin mukaiset liikkuvat ryhmät seuraavat tilannetta ja toteuttavat toimia yksittäisissä tapauksissa mutta tarvittaessa myös kansanterveyden säilyttämiseksi; kehottaa toteuttamaan käteissiirtoja paimentolaisille, jotta voidaan varmistaa heidän perustarpeidensa kattaminen, mukaan lukien elintarvikkeet ja rehut, ja kehottaa antamaan tarvittaessa karjalle rehuapua osana toimeentulon tukemista humanitaarisena apuna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta tukea perhetiloja ja paikallisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä erityisesti maatalousteollisuudessa, jotta voidaan parantaa elintarviketurvaa ja selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa tarvetta tukea YK:n erityisjärjestöjen, erityisesti FAO:n ja Maailman ruokaohjelman toimia, sekä Punaisen ristin ja Punaisen puolikuun ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen toimia, joilla pyritään lieventämään nälkää, aliravitsemusta ja toimeentulon menetyksiä ja kehittämään selviytymiskykyisiä elintarvikejärjestelmiä, kuten maailmanlaajuisen tietovälineen perustamista humanitaarisia tarpeita koskevan nopean tiedon tarjoamiseksi, elintarviketuotannon avustamista ja elintarvikkeiden saatavuuden järjestämistä, käteissiirtojen ja elintarvikekuponkeina tai luontoissuorituksina tapahtuvan elintarvikkeiden jakelun järjestämistä ja kouluruokailua, yhteyksien kehittämistä häiriöitä kestäviin sosiaaliturvajärjestelmiin, elintarvikejärjestelmien vakauttamista ja paikallisten elintarvikemarkkinoiden, arvoketjujen ja -järjestelmien toiminnan varmistamista keskittymällä pienviljelijöihin ja pienimuotoista kalastusta harjoittaviin kalastajiin toteuttamalla terveydensuojelutoimenpiteitä, jotta voidaan estää covid-19-taudin leviäminen ja vastata muihin kriiseihin, taloustaantumiin ja konflikteihin, kuten viimeaikaiseen aavikkokulkusirkkojen massaparveiluun Itä-Afrikassa; katsoo, että talouden elpyminen tarjoaa mahdollisuuden integroida pienviljelijät ja tuottajat paremmin paikallisiin ja alueellisiin markkinoihin ja kehittää kestävämpiä elinkeinoja; korostaa teknologian ja digitalisoinnin merkitystä tässä yhteydessä keinona helpottaa markkinatietämystä ja markkinoille pääsyä sekä pienyritysten toiminnan laajentamista mobiilirahasovellusten kaltaisten välineiden avulla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että vuoteen 2050 mennessä on tarjottava turvallisia ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita maailman noin 10 miljardin väestölle ja että samalla on turvattava kunnolliset työpaikat ja toimeentulo koko elintarvikkeiden arvoketjussa, suojeltava kaikkein haavoittuvimpia ihmisiä maaseutualueilla, mukaan lukien alkuperäiskansat, siirtolaiset sekä epäviralliset ja tilapäiset työntekijät, ja torjuttava elintarvikkeiden hintojen äärimmäistä vaihtelua kansallisilla ja kansainvälisillä elintarvikemarkkinoilla; tunnustaa ravitsemuksen keskeisen roolin selviytymiskyvyn vahvistamisessa; kehottaa omaksumaan yhdennetymmän lähestymistavan nälän ja aliravitsemuksen ehkäisemiseen, diagnosointiin ja hoitoon sekä humanitaarisissa että kehitystoimissa, erityisesti ilmastonmuutoksen vuoksi haavoittuvimpien maiden keskuudessa; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää kehittää paikallista maataloutta paikallista kulutusta varten, jotta voidaan vähentää kehitysmaiden riippuvuutta tuonnista ja viennistä sekä mahdollisia häiriöitä elintarvikeketjussa; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden 1 ja 2 saavuttaminen edellyttää monialaista lähestymistapaa elintarvikkeiden tuotanto-, jalostus-, kulutus- ja kauppatapojen muuttamiseksi; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan kokonaisvaltaista muutosta oikeudenmukaisiin, turvallisiin ja terveellisiin elintarvikejärjestelmiin siirtymisen nopeuttamiseksi siten, että vuonna 2021 järjestettävästä YK:n elintarvikejärjestelmiä käsittelevästä huippukokouksesta tulee käännekohta, josta alkaa parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen; kehottaa EU:ta edistämään kestävyyttä elintarvikeketjujen kaikissa vaiheissa tuotannosta kulutukseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -strategian mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että covid-19-pandemia pahentaa Itä-Afrikan ja Lähi-idän jo ennestään äärimmäisen vakavaa elintarviketurvaongelmaa, joka johtuu aavikkokulkusirkkojen massaparveilusta, sillä rajoitukset viivyttävät torjunta-aineiden ja sirkkojen torjuntaan tarkoitettujen laitteiden toimittamista; korostaa, että yhteistyötä on lisättävä, jotta voidaan auttaa Itä-Afrikan ja Lähi-idän maita selviytymään satomenetyksistä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | huomauttaa, että erilaiset maailmanlaajuiset ongelmat, kuten nopea väestönkasvu, ilmastonmuutos, luonnonvarojen niukkuus ja muuttuvat kulutustottumukset, estävät elintarvikejärjestelmiämme varmistamasta elintarviketurvaa ja elintarvikkeiden saatavuutta sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla kaikille; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että tarvitaan riittäviä toimenpiteitä nykytilanteen parantamiseksi Afrikan maissa, joissa nopea väestönkasvu yhdistyy epävarmuuteen siitä, pystyykö maataloussektori varmistamaan elintarvikkeiden tuotannon ja toteuttamaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että maan saatavuutta, maaperän huonontumista, veden niukkuutta ja elintarviketuotannon rajoitukset haittaavat vakavasti maatalouden tarjonnan ja tuottavuuden lisäämistä ja liittyvät kehitysmaiden sosioekonomiseen ja institutionaaliseen epävarmuuteen; |
| --- | --- |

16.

Köyhyys ja sosiaalinen suojelu

| 17. | korostaa, että äärimmäisen köyhyyden, erityisesti lasten osalta, odotetaan kasvavan maailmassa dramaattisesti vuonna 2020 ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen, kun covid-19-pandemia pahentaa konfliktien, huonon hallinnon ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia, ja tämä kohdistuu erityisen pahasti naisiin ja tyttöihin (ennusteiden mukaan vuoteen 2021 mennessä äärimmäiseen köyhyyteen joutuu 47 miljoonaa ihmistä enemmän) epävirallisessa taloudessa työskenteleviin ja siirtotyöläisiin (jotka edustavat neljäsosaa maailman työvoimasta), matkailualaan sekä Latinalaisen Amerikan, Karibian ja Afrikan talouksiin; korostaa yleisen sosiaalisen suojelun ja työmarkkinavuoropuhelun merkitystä tässä äärimmäisessä kriisissä; pyytää komissiota laatimaan kumppanimaiden kanssa strategioita talouden elvyttämiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja sosiaaliturvajärjestelmien parantamiseksi, jotta edistetään sosiaalisen suojelun kattavuuden laajentamista maaseutualueiden epävirallisiin työntekijöihin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että pandemia vaikuttaa eniten kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, erityisesti pakolaisiin, maan sisällä siirtymään joutuneisiin ja epävarmassa tilanteessa oleviin muuttajiin, joihin kohdistuu kolme kriisiä: terveyskriisi, sosioekonominen kriisi ja suojelun kriisi; korostaa, että liikkeellä olevat lapset ovat erityisen haavoittuvia, koska heidän pääsynsä keskeisiin palveluihin, kuten vesi-, sanitaatio- ja hygienia- sekä koulutus-, terveydenhuolto- ja hoitopalveluihin, on rajallinen, mikä vaarantaa vakavasti näiden lasten kehityksen, tulevaisuuden ja terveyden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että covid-19-pandemian seuraukset vaikuttavat suhteettomasti köyhimpiin ja kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, syrjäytyneimpiin ja suojaamattomimpiin sosiaalisiin ryhmiin kuuluviin henkilöihin, mukaan lukien henkilöt, joilla on fyysinen tai kehitysvamma, henkilöt, joilla on krooninen sairaus, henkilöt, joilla on mielenterveysongelmia, ja ikääntyneet henkilöt, joilla on ennestään rajalliset mahdollisuudet tai ei lainkaan mahdollisuutta perushygieniaan ja -hoitoon terveydenhuoltotarpeidensa täyttämiseksi ja jotka ovat joutuneet entistä heikompaan asemaan pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

19.

Pakolaiset ja maan sisäisesti siirtymään joutuneet henkilöt

| 20. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon pakolaisten, muuttajien ja maan sisäisesti siirtymään joutuneiden erityistarpeet ja pitämään kiinni kansanterveysverkostojen ohjaavasta periaatteesta, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen, ja olemaan estämättä etulinjan humanitaarisia työntekijöitä olemasta suorassa yhteydessä ihmisiin, joita he palvelevat; toteaa huolestuneena, että pakolaiset, muuttajat ja maan sisäisesti siirtymään joutuneet henkilöt kuuluvat haavoittuvimpiin väestöryhmiin tässä terveyskriisissä, koska heidän elinolonsa ovat usein epävarmemmat ja heidän on yleensä vaikeampi saada perusterveydenhuoltopalveluja kuin paikallisväestön; korostaa, että covid-19-hoitoon ja muihin terveyspalveluihin ja turvaverkko-ohjelmiin on ehdottomasti oltava yhdenvertaiset pääsymahdollisuudet kaikille ihmisille, joita asia koskee, kansallisuudesta, oikeudellisesta asemasta, alkuperästä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta tai muista ominaisuuksista riippumatta; korostaa, että on tärkeää tukea pakolaisia ja maan sisäisesti siirtymään joutuneita henkilöitä vahvistamalla toimeentulotukea ja tuloja tuottavaa toimintaa heidän turvallisuutensa suojelun lisäksi, jotta voidaan puuttua pandemian suhteettomiin sosioekonomisiin vaikutuksiin; korostaa, että EU:n toimilla olisi pyrittävä tukemaan heidän mahdollisuuksiaan saada työtä, koulutusta ja henkilöpapereita; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita luomaan pakolaisleireillä oleville lapsille ja nuorille edellytykset saada koulutusta, myös etäopiskelumahdollisuuksia, erityisesti perusoppimista varten; |
| --- | --- |

20.

Terveydenhuoltoalan vahvistaminen

| 21. | korostaa, että covid-19-pandemia on pahentanut jatkuvaa lääkepulaa kaikkialla maailmassa, millä on akuutteja seurauksia kehitysmaissa; korostaa, että kehitysavulla olisi ennen kaikkea pyrittävä saamaan aikaan ”horisontaalinen” yleiskattava terveydenhuoltojärjestelmä kokonaisvaltaisen ja oikeuksiin perustuvan lähestymistavan avulla, johon kuuluu muun muassa terveyden moniulotteisuuden täysimääräinen huomioiminen (vahvat kytkökset sukupuolinäkökulmaan, elintarviketurvallisuuteen ja ravitsemukseen, vesi- ja jätevesihuoltoon, koulutukseen ja köyhyyteen); kehottaa erityisesti tarkistamaan ehdotettuja tai olemassa olevia strategioita ja kumppanuuksia, jotta voidaan edelleen vahvistaa ja tukea kumppanimaiden julkisia terveydenhuoltojärjestelmiä, erityisesti pandemiavalmiutta sekä järjestelmien organisointia ja hallinnointia, mukaan lukien yleisen terveydenhuollon tarjoaminen, rokotukset, terveyden seuranta ja terveystiedotus (myös tautien seuranta), hoitohenkilöstön koulutus, palvelukseenotto ja saaminen pysymään työssä, diagnosointivalmiudet ja lääkehuolto; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa, että terveydenhuoltojärjestelmien lujittamisessa ei pitäisi ottaa huomioon yksinomaan kumppanimaihin kohdistuvia covid-19-pandemian epidemiologisia vaikutuksia, vaan myös sellaiset tekijät kuin tarve hallita elintarvikeketjujen häiriöistä johtuvaa lisääntyvää aliravitsemusta tai covid-19:n leviämisen lieventämiseksi toteutettujen toimenpiteiden psykologiset vaikutukset; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa komissiota siitä, että EU:n vakiintuneet kumppaniorganisaatiot, kuten maailmanlaajuinen rahasto, antavat arvokasta apua henkilönsuojainten, diagnostiikan ja hoitojen nopeassa hankinnassa ja käyttöönotossa covid-19-tautia varten ja että niillä on tärkeä rooli terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisessä ja vahvistamisessa ja avunantajien järjestämisessä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että rutiininomaiset rokotusohjelmat on saatava taas käyntiin mahdollisimman pian ja että on varmistettava, että muiden perusterveydenhuoltopalvelujen tarjontaa jatketaan; kehottaa myöntämään riittävästi rahoitusta sellaisille aloitteille kuin rokoteallianssi (Gavi) ja epidemioiden torjuntaa edistävä kansainvälinen yhteenliittymä (CEPI); on huolissaan ulkoistetusta ja hajanaisesta maailmanlaajuisesta rokotehallintojärjestelmästä, joka on johtanut yhteistyön sijasta kilpailuun rokotteista, diagnostiikasta ja hoitomuodoista; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita johtamaan vaatimuksia rokotteiden tasapuolisesta ja kohtuuhintaisesta saatavuudesta kaikkialla maailmassa maailmanlaajuisen solidaarisuuden periaatteen pohjalta; kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n covid-19-pandemian torjumiseksi toteuttamat maailmanlaajuiset toimenpiteet eivät heikennä EU:n rahoitusta muille elintärkeille terveysohjelmille, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevalle vähimmäisperuspalvelupaketille ja naisten ja raskaana olevien naisten terveyttä koskeville ohjelmille; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan tukeaan kumppanimaille seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen tarjoamisessa ja varmistamaan samalla yhteisöjen ja terveydenhuollon työntekijöiden turvallisuuden; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että aiemmista terveyskriiseistä, kuten ebolaepidemiasta, on tärkeää ottaa oppia; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tehdä yhteistyötä yhteisöjen johtajien kanssa keskeisten kansanterveyttä koskevien viestien levittämiseksi ja yhteiskuntien aktivoimiseksi; korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen sekä kansallisten ja kansainvälisten hallituksista riippumattomien järjestöjen ratkaisevaa roolia terveyspalvelujen tarjoamisessa köyhimmille yhteisöille; toteaa, että tällaiset järjestöt ovat keskeisiä kumppaneita covid-19-rokotteiden jakelussa; kehottaa EU:ta tukemaan näiden järjestöjen valmiuksien kehittämistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa terveyskasvatuksen roolia pandemioiden vaikutusten ehkäisemisessä ja lieventämisessä sekä valmistautumisessa tuleviin kansanterveysuhkiin; korostaa urheilun hyötyjä käsiteltäessä fyysisiä ja mielenterveyteen liittyviä seurauksia, joita aiheutuu pitkään jatkuneista sulkutoimista ja koulujen sulkemisesta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että pandemiarokotteista ja -hoidoista tehdään maailmanlaajuinen julkinen hyödyke, joka on kaikkien saatavilla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että perusterveydenhuoltopalvelujen, myös ravitsemuksen, jatkuvuus on tarpeen covid-19-epidemian torjumiseksi ja siitä toipumiseksi; korostaa, että perusterveydenhuollon osana olisi tarjottava laadukkaita ravitsemuspalveluja, mukaan lukien kaikenlaisen aliravitsemuksen ehkäiseminen, arviointi, diagnosointi ja hoito; tunnustaa yhteisöjen terveydenhuoltoalan työntekijöiden roolin etulinjan työntekijöinä, joita on tuettava muun muassa koulutuksen avulla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että tutkimus ja innovointi ovat olleet ratkaisevan tärkeitä maailmanlaajuisissa covid-19-toimissa ja mahdollistaneet kiireellisesti tarvittavien hoitojen, rokotteiden ja diagnostiikan kehittämisen; korostaa, että tutkimus- ja innovointitoimia on ohjattava välineisiin, jotka toimivat vähävaraisissa oloissa, jotta voidaan saada aikaan aidosti maailmanlaajuisia toimia; korostaa, että vastaavia toimia tarvitaan nykyisten tutkimus- ja tuotantovajeiden korjaamiseksi, jotta voidaan torjua muita epidemioita, erityisesti köyhyyteen liittyviä ja laiminlyötyjä sairauksia, jotka vaikuttavat miljardeihin ihmisiin kaikkialla maailmassa mutta tarjoavat vain vähän markkinakannustimia yksityisen sektorin investoinneille, ja jotta päästään eroon riippuvuudesta rikkaimmista maista sellaisia sairauksia koskevassa tutkimuksessa, jotka eivät välttämättä koske niitä suoraan; kehottaa siksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön tutkijoiden välillä ja kannustamaan tutkijavoimavarojen kehittämistä kumppanimaissa keskittyen erityisesti naisiin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tukee WHO:n tärkeää työtä ja korostaa sen keskeistä roolia covid-19-toimien johtavana ja koordinoivana viranomaisena, mutta myöntää, että sitä on uudistettava muun muassa kansainvälisen terveyssäännöstön uudistuksen avulla sen jälkeen, kun akuutti kriisi on saatu hallintaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on toteutettava kiireellisiä toimia, lisättävä rahoitusta ja parannettava hygieniakäyttäytymistä ja -käytäntöjä koskevien toimien koordinointia yhtenä tärkeimmistä suojakeinoista covid-19-taudin ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja hoitamiseksi; korostaa, että tarvitaan luotettavaa puhtaan veden saantia, jotta kodit ja koulut sekä terveydenhuoltolaitokset voidaan pitää puhtaina, ja korostaa turvallisen vesi-, sanitaatio- ja hygieniainfrastruktuurin, -palvelujen ja -hyödykkeiden saatavuuden merkitystä, koska ne ovat avainasemassa pyrittäessä parantamaan kykyä selviytyä tulevista tautiepidemioista; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään merkittävästi vesi-, sanitaatio- ja hygieniapalveluiden rahoitusta osana covid-19-toimiaan ja vahvistamaan maailmanlaajuista selviytymiskykyä tulevia kriisejä varten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa yhteisöjohtoisten organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ratkaisevaa roolia terveyspalvelujen tarjoamisessa kaikkein syrjäytyneimmille ja alipalvelluimmille yhteisöille; kehottaa komissiota varmistamaan poliittisen, taloudellisen ja teknisen tuen kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka tarjoavat yhteisöpohjaisia palveluja, jotta varmistetaan, että ne, jotka eivät pysty käyttämään terveysasemia, voivat saada räätälöityjä ja asianmukaisia palveluja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että rokotteiden tasapuolisempi jakaminen kaikkialla maailmassa on olennaisen tärkeää, jotta covid-19-taudinn leviämistä ja sen mutaatioita voidaan torjua tehokkaasti; muistuttaa myös, että covid-19-pandemiassa käytettyjen lääketieteellisten välineiden olisi oltava kohtuuhintaisia, turvallisia, tehokkaita, helposti jaettavia ja yleisesti saatavilla olevia ja että niitä olisi pidettävä maailmanlaajuisina julkisina hyödykkeinä; |
| --- | --- |

33.

Ihmisoikeudet, hallinto ja demokratia

| 34. | on huolissaan siitä, että covid-19-kriisin alusta lähtien monet hallitukset ovat käyttäneet hätätilaa perustellakseen demokraattisten prosessien ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien, myös humanitaarisen avun saatavuuden, rajoittamista, ja sortaakseen vähemmistöjä; tuomitsee erityisesti sensuurin sekä toimittajien, opposition edustajien, terveydenhuollon työntekijöiden ja muiden henkilöiden pidätykset ja uhkailun siitä syystä, että he ovat kritisoineet hallituksia ja näiden kriisinhallintaa; kiinnittää yleisemmin huomiota covid-19-kriisin kasvaviin kielteisiin vaikutuksiin kaikkiin ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja oikeusvaltioon ja kehottaa siksi vahvistamaan apua, poliittista vuoropuhelua ja kansalaisyhteiskunnan ja instituutioiden kehittämisen tukemista kaikilla näillä aloilla kiinnittäen erityistä huomiota ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että maailmanlaajuiset tutkimukset osoittavat, että leimautuminen ja syrjintä vaikuttavat edelleen hiv-tartunnan saaneisiin ihmisiin, erityisesti keskeisissä väestöryhmissä ja heikossa asemassa olevissa ryhmissä; palauttaa mieliin UNAIDSin päätelmät, joiden mukaan myös covid-19-pandemian vuoksi ihmisiin ja ihmisryhmiin on kohdistettu kielteisiä käsityksiä ja toimia; korostaa, että myös hivin ja covid-19-taudin risteävien tekijöiden vuoksi leimataan edelleen haavoittuvassa asemassa olevia ja syrjäytyneitä väestöryhmiä, esimerkiksi köyhyydessä eläviä ihmisiä, asunnottomia, pakolaisia, siirtolaisia, seksityöntekijöitä, huumausaineita käyttäviä henkilöitä sekä homo- ja biseksuaalisia, transihmisiä ja intersukupuolisia henkilöitä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että pandemian ja maailmanlaajuisen taantuman vaikutukset yhdessä heikentävät vakavasti kehitysmaiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden (LDC) valmiuksia saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet; palauttaa mieliin YK:n kehotuksen laatia 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen covid-19-kriisipaketti kehitysmaille, jotka kärsivät ennennäkemättömistä taloudellisista vahingoista covid-19-kriisin vuoksi; kehottaa toteuttamaan kauaskantoisia poliittisia toimia, jotka perustuvat Agenda 2030:n keskeiseen periaatteeseen, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että poikkeustilalla on kielteisiä vaikutuksia ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin ja että sen on siksi aina oltava ajallisesti rajoitettu, se on perusteltava asianmukaisesti demokraattisilla ja oikeudellisilla menettelyillä ja sen on oltava oikeassa suhteessa hätätilaan ja samalla on noudatettava perustuslaillista järjestystä ja kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä; korostaa, että terveysuhkia ei saisi koskaan käyttää tekosyynä oikeusvaltioperiaatteen, demokraattisten instituutioiden, demokraattisen vastuuvelvollisuuden tai oikeudellisen valvonnan heikentämiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on huolissaan humanitaariseen ja lääkintähenkilöstöön ja -tiloihin kohdistuneista väkivaltaisista hyökkäyksistä sekä byrokraattisista esteistä, kuten epäselvistä, muuttuvista pääsyvaatimuksista tai henkilöstön ja ajoneuvojen määrän rajoittamisesta kumppanimaissa; korostaa, että on jatkettava puuttumista näihin hyökkäyksiin ja esteisiin sekä diplomatian että politiikan tasolla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan parlamentteja, koska niillä on edelleen aktiivinen rooli covid-19-pandemian hillitsemiseen tähtäävien hallitusten toimenpiteiden valvonnassa ja kansanterveystoimenpiteiden ihmisoikeusvaikutusten arvioinnissa; korostaa, että terveydenhuoltoala on monissa maissa altis korruptiolle ja että vastuuvelvollisuutta ja valvontaa on vahvistettava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa naisille, tytöille ja lapsille covid-19-eristystoimista aiheutuneita erityisen vakavia seurauksia ja lisähaittoja, erityisesti sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääntymistä, mukaan lukien naisten sukuelinten silpominen, lapsiavioliittojen yleistyminen, varhaiset ja ei-toivotut raskaudet ja terveyspalvelujen, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen rajoitettu saatavuus, mutta myös naisten altistumista covid-19-pandemialle, mikä johtuu heidän suhteettoman suuresta edustuksestaan terveydenhuoltoalan työvoimassa koko maailmassa; panee merkille, että monissa kumppanimaissa naiset työskentelevät naisvaltaisilla aloilla, kuten vaateteollisuudessa, jotka ovat kokeneet kovia; korostaa, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineellä on edistettävä kriisin jälkeisiä mahdollisuuksia naisten työllistymiseen; kehottaa toteuttamaan toimia, joilla tasapainotetaan naisille aiheutuvaa suhteetonta hoitotaakkaa ja torjutaan mahdollista käännettä huonompaan suuntaan turvallisuuden, terveyden, emansipaation, taloudellisen riippumattomuuden ja vaikutusmahdollisuuksien sekä koulutuksen aloilla erityisohjelmilla, kuten Spotlight-aloitteella ja sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevalla kolmannella EU:n toimintasuunnitelmalla, ja kohdentamalla uudelleen unionin tukea; kehottaa tehostamaan toimia perheväkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi paremmin; kehottaa ottamaan naiset mielekkäällä tavalla mukaan tehtäessä päätöksiä, jotka vaikuttavat heidän terveyteensä ja asemaansa työelämässä; korostaa, että sukupuolinäkökulma on sisällytettävä EU:n covid-19-toimiin, jotta voidaan edistää osallistavia päätöksentekoelimiä ja kerätä sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjä tietoja sukupuolianalyysia varten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että pandemian taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset vaikuttavat suhteettomasti naisiin ja uhkaavat mitätöidä vuosikymmenien aikana saavutetun edistyksen sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämisen osalta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tähän haasteeseen vastaamiseksi ja kestävän elpymisen varmistamiseksi lisäämään ulkoista tukeaan toimille, joilla pyritään saamaan naisten ääni paremmin kuuluviin päätöksentekoprosesseissa, parantamaan naisten koulutusta, poistamaan syrjintä luotonsaannissa ja säätämään lakeja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi; |
| --- | --- |

41.

Velanhoito ja tasapainoiset talousarviot

| 42. | pitää myönteisenä G20-ryhmän ilmoittamaa köyhimpien maiden velanhoitomaksujen väliaikaista keskeyttämistä ja yhtyy yksityisille velkojille ja valtion omistamille liikepankeille osoitettuun kehotukseen toimia samoin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään G20-maiden aloitetta velanhoidon keskeyttämisestä (DSSI-aloite) ja G20-maiden uuden velanhoidon keskeyttämistä koskevan yhteisen velanhoitokehyksen täysimääräistä täytäntöönpanoa; korostaa, että taloudellisen ja sosiaalisen kriisin laajuus kehitysmaissa edellyttää syvällisempiä ja kauaskantoisempia toimenpiteitä, ja kannustaa komissiota tukemaan kansainvälisiä toimia tässä asiassa; katsoo, että maksujen keskeyttämisen ansiosta säästyneet korot olisi sen sijaan investoitava terveydenhuoltoalalle, joka on usein alirahoitettu kehitysmaissa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan myös kansainvälisiä aloitteita, joissa ehdotetaan joustavia mekanismeja velan vähentämiseksi ja jotka liittyvät vastaavuusrahastojen perustamiseen paikallisessa valuutassa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien investointien edistämiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että monilla kehitysmailla oli jo ennen pandemiaa huomattavan korkea velkataso, mikä on estänyt riittävät investoinnit kriisinehkäisyyn, terveydenhuoltojärjestelmiin ja sosiaaliturvaan; korostaa, että kumppanimaiden velkakestävyys on asetettava etusijalle; kehottaa komissiota tekemään uusia aloitteita laittomiin rahavirtoihin, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi, jotta voidaan laajentaa kehitysmaiden veropohjaa; kehottaa tätä varten EU:ta varmistamaan, että sen kauppaa, kaksinkertaista verotusta ja investointeja koskevat sopimukset ovat johdonmukaisia AKT-maiden kotimaisten resurssien käyttöönottoa koskevan tavoitteen kanssa ja että ne johtavat konkreettisiin ja kestäviin kehitystuloksiin Lissabonin sopimuksen 208 artiklassa vahvistetun kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti; kehottaa yleisemmällä tasolla perustamaan YK:n tasoisen maailmanlaajuisen verotuselimen, joka auttaisi koordinoimaan veropolitiikkaa; kehottaa lisäksi kohdentamaan budjettitukea peruspalveluihin, erityisesti perustason terveys- vesi- ja sanitaatiopalvelujen saatavuuteen, ja selviytymiskykyyn; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota harkitsemaan lisää tukea kaikkein haavoittuvimmille maille covid-19-pandemian torjumiseksi ja terveydenhuollon saatavuuden varmistamiseksi unohtamatta kuitenkaan nykyisiä haasteita, kuten äärimmäistä köyhyyttä, turvallisuutta, laadukkaan koulutuksen ja työpaikkojen saatavuutta, demokratiaa, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että rahalähetysten väheneminen kehitysmaissa heikentää niiden kotitalouksien elinoloja, jotka ovat riippuvaisia näistä tuloista ruoan, terveydenhuollon ja koulutuksen kaltaisten hyödykkeiden ja palvelujen kulutuksen rahoittamiseksi; kehottaa siksi EU:ta ja avunantajayhteisöä toteuttamaan päättäväisiä toimia täyttääkseen lupauksensa osallistua rahalähetysmaksujen alentamiseen lähes nollaan ja vähintään kolmeen prosenttiin kestävän kehityksen tavoitteen 10 mukaisesti; |
| --- | --- |

45.

Koulutus ja digitalisaatio

| 46. | korostaa, että covid-19-pandemian takia ennennäkemättömän suuri määrä oppilaita on jäänyt ilman opetusta kuukausien ajan, mikä on merkittävä takaisku koulutusalan ponnisteluille erityisesti tyttöjen, naisten ja maan sisäisesti siirtymään joutuneiden koulutuksessa; kehottaa hallituksia käyttämään koulujen sulkemista vasta viimeisenä keinona pandemian torjunnassa; kannattaa koulutukseen tehtävien investointien jatkamista ja priorisointia hätätilanteissa ja muissa humanitaarisissa yhteyksissä; kehottaa säilyttämään koulutuksen EU:n kehityspolitiikan ensisijaisena rahoituskohteena ja ottamaan asianmukaisesti huomioon koulujen yhteiskunnallisen ja kulttuurisen tehtävän; kehottaa tässä yhteydessä hallituksia asettamaan etusijalle kaikkein syrjäytyneimpien lasten ja heidän perheidensä tukemisen, koska taloudellinen ja sosiaalinen eriarvoisuus liittyy kiinteästi koulunkäynnin keskeyttämiseen ja heikkoihin tuloksiin varhaislapsuudesta alkaen ja ne heikentävät työllistymismahdollisuuksia aikuisena; korostaa, että riskialtteimmat lapset, erityisesti vammaiset ja konfliktialueilla asuvat lapset, kärsivät eniten tästä pandemiasta; suosittaa, että EU tukee Unicefin toimia ja että EU:n jäsenvaltiot jakavat toimintamallejaan opetuksen jatkamiseksi myös kriisiaikoina, ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita hyödyntämään etäoppimisen ja digitaalisen oppimisen mahdollisuuksia (offline-sovellukset, radio, tv, painettu aineisto) kansainvälisissä tukiohjelmissaan, jotta yksikään lapsi ei jää ilman koulutusta; kannattaa siksi avointa, turvallista ja kohtuuhintaista pääsyä internetiin (myös mobiilidataan) ja digitaaliteknologian yhtäläistä saatavuutta, käyttöä ja luomista, jotta voidaan kuroa umpeen digitaalisia eroja, myös digitaalista sukupuoli- ja ikäkuilua, ja ottaa mukaan digitaalimurroksen vuoksi epäedullisessa asemassa olevat tai syrjäytyneet ihmiset; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa pitämään kulttuuria sen itseisarvon vuoksi neljäntenä erillisenä ja kattavana kestävän kehityksen pilarina yhdessä sosiaalisten, taloudellisten sekä ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien kanssa; kehottaa EU:ta sisällyttämään kulttuurisen kestävyyden kehitysyhteistyön kaikkiin tasoihin ja ottamaan kulttuuriulottuvuuden järjestelmällisesti mukaan assosiaatiosopimusneuvotteluihin sekä kaikkiin ulkosuhteisiinsa ja ulkopoliittisiin välineisiinsä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa elinikäisen oppimisen ja uudelleenkoulutuksen merkitystä myös pitkällä aikavälillä covid-19-pandemian jälkeen, koska niistä tulee paitsi yleinen käytäntö myös välttämätön vaatimus työssäkäyville kansalaisille, kun otetaan huomioon teknologian nopea kehitys; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tähdentää, että opettajat tarvitsevat tukea ja tunnustusta, sillä pandemia on korostanut entistä enemmän heidän keskeistä rooliaan koulutuksessa ja aktiivisen kansalaisuuden rakentamisessa; korostaa, että on investoitava opettajankoulutukseen, jotta opettajat voivat asianmukaisesti valmistautua uusiin oppimismalleihin, kuten verkko-oppimiseen ja sulautuvaan oppimiseen, ja katsoo, että tämä on edellytys jatkuvan koulutuksen varmistamiseksi silloin, kun henkilökohtainen oppiminen vaarantuu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | painottaa riippumattomien tiedotusvälineiden tehtävää kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuurienvälisten taitojen edistämisessä sekä tarvetta vahvistaa tällaisia tiedotusvälineitä luotettavan tiedon lähteinä erityisesti kriisin ja epävarmuuden aikoina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kiinnittää huomiota siihen, että pandemia on vaikuttanut voimakkaasti kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin, maailmanperintökohteisiin, aineettomaan kulttuuriperintöön ja kulttuuriperintömatkailuun kaikkialla maailmassa, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa, joissa nämä alat ovat erityisen haavoittuvia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan näille aloille taloudellista tukea kehitysyhteistyön puitteissa käyttäen tarkoitukseen varattuja varoja, joilla on temaattiset ja maantieteelliset painopisteet, sekä teknistä tukea, mukaan lukien digitaalista tukea koskevat aloitteet, joilla lievennetään sulkutoimien kielteisiä vaikutuksia, ja hyödyntämään yhtäältä paikallishallinnon, kulttuurijärjestöjen ja kansalaisjärjestöjen ja toisaalta EU:n edustustojen ja jäsenvaltioiden kulttuurilaitosten ulkomailla toimivien osastojen välisiä synergioita; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että koulutuksen osuus kehitysavun kokonaismäärästä on laskenut tasaisesti viime vuosikymmenen aikana; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan 10 prosenttia julkisesta kehitysavustaan koulutukseen vuoteen 2024 mennessä ja 15 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, mukaan lukien investoinnit digitaaliseen koulutukseen, infrastruktuuriin ja liitettävyyteen, jotta voidaan puuttua digitaaliseen kuiluun, joka pahentaa sosioekonomista eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

52.

Selviytymiskyky

| 53. | korostaa, että on tärkeää vaihtaa parhaita käytäntöjä kumppanimaiden kanssa ja auttaa niitä (myös kehittämällä niiden paikallis- ja aluehallinnon valmiuksia) ja vaihtaa parhaita käytäntöjä paikallisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa ja auttaa niitä haavoittuvuuksien tunnistamisessa, ennaltaehkäisy- ja kriisinhallintamekanismien kehittämisessä sekä kriittisen infrastruktuurin suojelemisessa, jotta voidaan reagoida paremmin kaikenlaisiin tuleviin systeemisiin häiriöihin; korostaa lisäksi, että on tärkeää omaksua yhteinen terveys -lähestymistapa keskushallinnosta aina yhteisöjen tasolle zoonoosien ehkäisemiseksi tai torjumiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on huolissaan siitä, että ilmastonmuutoksen aiheuttamien muutosten vuoksi äärimmäiset sääilmiöt pahentavat covid-19-kriisin vaikeuksia, mikä lisää kansantalouksiin, valtioiden toimintaan ja humanitaarisen avun tarjoamiseen kohdistuvaa painetta; vaatii siksi, että elpymisstrategiassa on pyrittävä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin; katsoo lisäksi, että taloudellisten elvytystoimien olisi pohjustettava tietä kohti hiilineutraalia ja ilmastonmuutoksen kestävää tulevaisuutta, ja kehottaa tukemaan siemenlajikkeiden säilyttämistä elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen puitteissa, jotta voidaan auttaa yhteisöjä ennallistamaan lajikkeita ilmastonmuutoksen aiheuttamien katastrofien jälkeen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että pandemia tarjoaa mahdollisuuden parempaan jälleenrakentamiseen ja että EU:n humanitaarisilla ja kehityspolitiikoilla olisi tuettava tätä tavoitetta kumppanimaissa; korostaa erityisesti tarvetta tukea kehitysmaita digitaalitalouden edistämisessä sellaisilla aloilla kuin terveys, koulutus ja muut julkiset palvelut; suhtautuu myönteisesti Digital4Development (D4D) -keskittymän perustamiseen joulukuussa 2020 ja kannustaa EU:ta tekemään lisää investointeja digitalisointitoimiin kumppanimaissa, myös lisäämällä yksityisen sektorin investointeja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että selviytymiskyvyssä on viime kädessä kyse sekä yleisestä valmiudesta että kyvystä sopeutua uusiin olosuhteisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että yhteisöt, jotka johtavat niiden erityistilanteisiin räätälöityjä omia ratkaisujaan, ovat sitoutuneempia koko elpymisen ajan ja viime kädessä niiden tekemä jälleenrakennus on vahvempi; korostaa, että kriisin ratkaiseminen solidaarisuuden hengessä kumppaneidemme kanssa vahvistaa EU:n ja kehitysmaiden suhteita ja tekee niistä kestävämpiä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että yksityisen sektorin investoinneilla voisi olla merkittävä rooli talouden elpymisen edistämisessä ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, kun otetaan huomioon pandemian aiheuttamat kasvavat tarpeet; kehottaa tutkimaan edelleen yksityisen sektorin ja sekarahoituksen roolia osana elpymis- ja palautumiskykyä lisääviä toimia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | huomauttaa, että pandemiat ovat usein peräisin zoonooseista; korostaa siksi tarvetta tukea koulutusohjelmia luonnonvaraisten eläinten metsästykseen ja kauppaan liittyvistä vaaroista sekä ekosysteemien ja elinympäristöjen tiukempaa suojelua ja ennallistamista ja vastata teollisen maatalouden aiheuttamiin haasteisiin; kehottaa lisäämään tukea kumppanimaille salametsästyksen ja luonnonvaraisten eläinten laittoman kaupan ehkäisemisessä ja varmistamaan erityisesti, että paikallisyhteisöt osallistuvat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojeluun; katsoo, että tarvitaan lisää EU:n varoja ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ekosysteemien välisiä yhteyksiä koskevaan ennakoivaan tutkimukseen, jotta voidaan parantaa valmiutta reagoida zoonoottisten virusmutaatioiden aiheuttamiin tuleviin terveyskriiseihin; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että selviytymiskyvyn tulevissa kansanterveyskriiseissä on perustuttava myös sellaisten tautien tutkimukseen, jotka aiheuttavat säännöllisesti tappavia epidemioita kehitysmaissa; pitää valitettavana, että tällä hetkellä ei ole riittävästi tutkimusta sellaisten rokotteiden kehittämisestä, joilla ehkäistään tehokkaasti kehitysmaissa toistuvasti esiintyviä tauteja, kuten malariaa tai zikatautia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita rahoittamaan lisää tutkimusta sellaisten rokotteiden kehittämiseksi, joilla ehkäistään tällaisten tautien tulevia epidemioita; |
| --- | --- |

59.

| 60. | huomauttaa, että myös kriisiaikoina elintarvikkeiden tuotannon ja jakelun on oltava ehdottomasti etusijalla; katsoo, että olisi vähennettävä riippuvuutta ulkoisista elintarvikkeiden, kasvien, siementen ja lannoitteiden lähteistä, lisättävä paikallista ja monipuolista maataloustuotantoa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n tukea agroekologialle ja toteaa, että sitä on edelleen vahvistettava; kehottaa tukemaan tiedon jakamista uusista, vanhoista ja kestävämmistä agroekologisista siemenistä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | muistuttaa, että kehitysmaat ovat historiallisesti alttiita ulkoisille häiriöille kapean vientipohjan ja yksipuolisten talouksien vuoksi; korostaa siksi, että yksi kehitysmaiden suurimmista haasteista on päästä ylemmäs globaalissa arvoketjussa talouden monipuolistamisen kautta ja siirtyä vientisuuntautuneesta tuotantomallista kohti kehitystä, joka perustuu kotimaisiin ja alueellisiin markkinoihin; korostaa tässä yhteydessä alueellisen taloudellisen yhteistyön, kotimaisen teollisuuspolitiikan ja investointien edistämisen keskeistä roolia kansallisen tai alueellisen autonomian lisäämisessä välttämättömien tavaroiden ja palvelujen tuotannossa; katsoo, että tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää hyödyntää rahoitusta ja liiketoimintakäytäntöjä, jotta voidaan edistää kestävyysnormien sisällyttämistä koko investointiketjuun; toteaa jälleen, että tulevien kriisien ehkäiseminen ja lieventäminen sekä kestävien arvoketjujen varmistaminen edellyttää ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevan huolellisuusvelvoitteen asettamista yrityksille; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että elpymistoimiin tehtävien investointien on oltava vastuullisia Maailman ruokaturvakomitean maan, kalastuksen ja metsien vastuullista hallintaa kansallisen elintarviketurvan yhteydessä koskevien suuntaviivojen mukaisesti ja sen maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin tehtäviä vastuullisia investointeja koskevien periaatteiden mukaisesti ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja haavoittuvien väestöryhmien selviytymiskyvyn edistämiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa EU:ta ottamaan lasten oikeudet paremmin huomioon ilmastonmuutoksen torjunnassa ja toimissa, joilla edistetään selviytymis- ja palautumiskykyä katastrofeissa suoraan sosiaalialoilla, kuten koulutuksessa, terveydenhuollossa, vesi-, sanitaatio- ja hygieniapalveluissa, ravitsemuksessa sekä sosiaaliturvassa ja lastensuojelussa; |
| --- | --- |

63.

Humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan välinen yhteys

| 64. | korostaa, että humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan välisen yhteyden täytäntöönpanon on oltava etusijalla NDICI – Globaali Eurooppa -välineen ohjelmasuunnittelussa haavoittuvissa maissa; kehottaa komission EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosastoa, kansainvälisten kumppanuuksien pääosastoa ja naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosastoa toteuttamaan mahdollisuuksien mukaan paikallisiin olosuhteisiin ja mahdollisuuksiin soveltuvia täydentäviä ohjelmia, jotta voidaan vahvistaa vastavuoroisesti tämän yhteyden eri osa-alueita; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että covid-19-kriisin johdosta toteutettavien toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa on työskenneltävä yhdessä paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa; korostaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen roolia tuettaessa kentällä toimivia kansalaisjärjestöjä, jotka avustavat apua tarvitsevia ihmisiä; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa lisäämään paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia ja tukemaan niiden osallistumista humanitaarisiin ja kehitystoimiin yhdessä paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, kirkot, uskonnolliset järjestöt ja muut paikalliset edustajat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille ja Maailman terveysjärjestölle. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUVL C 355, 20.10.2017, s. 2.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

---

Torstai 24. kesäkuuta 2021

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

Komission oikeusvaltiokertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295 artiklan,

| — | ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan sekä 5, 6, 7 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan sekä 5, 6, 7 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, suojelemiseen ja edistämiseen unionissa, mukaan lukien sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, suojelemiseen ja edistämiseen unionissa, mukaan lukien sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa ja pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa ja pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon SEU 49 artiklan, Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöt, joita ehdokasvaltion on noudatettava, mikäli se haluaa liittyä unioniin (unionin säännöstö), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU 49 artiklan, Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöt, joita ehdokasvaltion on noudatettava, mikäli se haluaa liittyä unioniin (unionin säännöstö),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1381/2013 ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1381/2013 ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (2),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n välineet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, YK:n yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä annetut suositukset ja raportit sekä YK:n sopimuselinten oikeuskäytännön ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n välineet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, YK:n yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä annetut suositukset ja raportit sekä YK:n sopimuselinten oikeuskäytännön ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyt,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1999 annetun YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1999 annetun YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston, vähemmistövaltuutetun, mediavaltuutetun ja muiden elinten suositukset ja raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston, vähemmistövaltuutetun, mediavaltuutetun ja muiden elinten suositukset ja raportit,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean päätökset sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun, Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission, syrjimättömyyttä, monimuotoisuutta ja osallisuutta käsittelevän ohjauskomitean, Venetsian komission ja muiden elinten yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat, lausunnot ja raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean päätökset sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun, Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission, syrjimättömyyttä, monimuotoisuutta ja osallisuutta käsittelevän ohjauskomitean, Venetsian komission ja muiden elinten yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat, lausunnot ja raportit,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan ja 8. heinäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät EU:n painopisteistä Euroopan neuvoston kanssa vuosina 2020–2022 tehtävälle yhteistyölle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan ja 8. heinäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät EU:n painopisteistä Euroopan neuvoston kanssa vuosina 2020–2022 tehtävälle yhteistyölle,

| — | ottaa huomioon YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2020 päivätyn Euroopan neuvoston julkaisun sen jäsenvaltioille esittämästä välineistöstä demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi covid-19-terveyskriisin aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2020 päivätyn Euroopan neuvoston julkaisun sen jäsenvaltioille esittämästä välineistöstä demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi covid-19-terveyskriisin aikana,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 124. täysistunnossaan 8. lokakuuta 2020 hyväksymän väliraportin EU:n jäsenvaltioissa covid-19-kriisin johdosta toteutetuista toimenpiteistä ja niiden vaikutuksista demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 124. täysistunnossaan 8. lokakuuta 2020 hyväksymän väliraportin EU:n jäsenvaltioissa covid-19-kriisin johdosta toteutetuista toimenpiteistä ja niiden vaikutuksista demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin,

| — | ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetun komission perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetun komission perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835),

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343),

| — | ottaa huomioon vuoden 2020 EU:n oikeusalan tulostaulun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2020 EU:n oikeusalan tulostaulun,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittamisesta unionissa – tilannekatsaus ja mahdolliset jatkotoimet, jossa ehdotettiin perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän vuotuisen foorumin perustamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittamisesta unionissa – tilannekatsaus ja mahdolliset jatkotoimet, jossa ehdotettiin perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän vuotuisen foorumin perustamista,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän raportin kansallisista kehityssuuntauksista kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (”National developments from a civil society perspective, 2018–2019”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän raportin kansallisista kehityssuuntauksista kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (”National developments from a civil society perspective, 2018–2019”),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston raportin ihmisoikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen haasteista EU:ssa (”Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”), vuonna 2020 julkaistut tiedotteet koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa sekä viraston muut raportit, tiedot ja välineet, erityisesti perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston raportin ihmisoikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen haasteista EU:ssa (”Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”), vuonna 2020 julkaistut tiedotteet koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa sekä viraston muut raportit, tiedot ja välineet, erityisesti perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 10. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 10. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanosta EU:n jäsenvaltioissa (”Beijing + 25: The fifth Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanosta EU:n jäsenvaltioissa (”Beijing + 25: The fifth Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta,

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n strategian 2020–2025, hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan EU:n strategian 2020–2025, lapsen oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2024 ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n strategian 2020–2025, hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan EU:n strategian 2020–2025, lapsen oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2024 ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030,

| — | ottaa huomioon rasismintorjunnan toimintasuunnitelman 2020–2025 ja romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismintorjunnan toimintasuunnitelman 2020–2025 ja romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (4),

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen journalistin Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen journalistin Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (6),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (7),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Romaniassa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Romaniassa (8),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kattavan EU-mekanismin tarpeesta demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kattavan EU-mekanismin tarpeesta demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (9),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (10),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan tilanteesta EU:ssa ja erityisesti Maltassa ja Slovakiassa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan tilanteesta EU:ssa ja erityisesti Maltassa ja Slovakiassa (11),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa (12),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (13),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2018 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2018 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (14),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman käynnissä olevista SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman käynnissä olevista SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista (15),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (16),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (17),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Tšekin tasavallan pääministeriä koskevan tutkimuksen uudelleenaloittamisesta EU:n varojen väärinkäytön ja mahdollisten eturistiriitojen johdosta (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Tšekin tasavallan pääministeriä koskevan tutkimuksen uudelleenaloittamisesta EU:n varojen väärinkäytön ja mahdollisten eturistiriitojen johdosta (18),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (19),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (20),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (21),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisesta: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisesta: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli (22),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa – vuosikertomus 2018–2019 (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa – vuosikertomus 2018–2019 (23),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (24),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (25),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (26),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa (27),

| — | ottaa huomioon Euroopan tason lisäarvoa koskevan arviointinsa, joka liitettiin sen lokakuussa 2016 antamaan valiokunta-aloitteiseen lainsäädäntömietintöön demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tason lisäarvoa koskevan arviointinsa, joka liitettiin sen lokakuussa 2016 antamaan valiokunta-aloitteiseen lainsäädäntömietintöön demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 päivätyn alustavan arvionsa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän eurooppalaisesta lisäarvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 päivätyn alustavan arvionsa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän eurooppalaisesta lisäarvosta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0199/2021),

| A. | palauttaa mieliin, että unioni perustuu SEU 2 artiklaan kirjattuihin yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja toteaa, että nämä arvot ovat yhteisiä EU:n jäsenvaltioille ja ehdokasmaiden on noudatettava niitä voidakseen liittyä unioniin; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat toisiaan vahvistavia arvoja ja niiden heikentäminen voi olla unionille järjestelmätason uhka; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen sitoo koko unionia ja sen jäsenvaltioita kaikilla hallintotasoilla, myös kansallista tasoa alempia yksiköitä; |
| --- | --- |

A.

palauttaa mieliin, että unioni perustuu SEU 2 artiklaan kirjattuihin yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja toteaa, että nämä arvot ovat yhteisiä EU:n jäsenvaltioille ja ehdokasmaiden on noudatettava niitä voidakseen liittyä unioniin; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat toisiaan vahvistavia arvoja ja niiden heikentäminen voi olla unionille järjestelmätason uhka; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen sitoo koko unionia ja sen jäsenvaltioita kaikilla hallintotasoilla, myös kansallista tasoa alempia yksiköitä;

| B. | pitää oikeusvaltioperiaatetta koskevaa vuotuista tarkastelukierrosta tervetulleena lisänä SEU 2 artiklaan kirjattujen arvojen säilyttämiseksi käytettävissä oleviin välineisiin, sillä sen avulla voidaan puuttua kaikkien EU:n jäsenvaltioiden tilanteeseen sellaisten neljän osa-alueen pohjalta, jotka vaikuttavat suoraan oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen; ottaa huomioon, että se on tarkoitettu vuosittain toteutettavaksi kierrokseksi, jonka avulla varmistetaan oikeusvaltioperiaate ja ehkäistään ongelmien syntymistä tai syvenemistä; |
| --- | --- |

B.

pitää oikeusvaltioperiaatetta koskevaa vuotuista tarkastelukierrosta tervetulleena lisänä SEU 2 artiklaan kirjattujen arvojen säilyttämiseksi käytettävissä oleviin välineisiin, sillä sen avulla voidaan puuttua kaikkien EU:n jäsenvaltioiden tilanteeseen sellaisten neljän osa-alueen pohjalta, jotka vaikuttavat suoraan oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen; ottaa huomioon, että se on tarkoitettu vuosittain toteutettavaksi kierrokseksi, jonka avulla varmistetaan oikeusvaltioperiaate ja ehkäistään ongelmien syntymistä tai syvenemistä;

| C. | ottaa huomioon, että komission ensimmäinen oikeusvaltiokertomus (vuoden 2020 kertomus) on kattavuudeltaan rajallinen, sillä se ei kata kaikkia SEU 2 artiklassa tarkoitettuja EU:n arvoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission ensimmäinen oikeusvaltiokertomus (vuoden 2020 kertomus) on kattavuudeltaan rajallinen, sillä se ei kata kaikkia SEU 2 artiklassa tarkoitettuja EU:n arvoja;

| D. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä perusoikeuskirja sisällytettiin kokonaisuudessaan perussopimuksiin ja että näin ollen se sitoo nyt oikeudellisesti EU:n toimielimiä, virastoja ja muita elimiä samoin kuin jäsenvaltioita EU:n lainsäädäntöä sovellettaessa; katsoo, että EU:n toimielimissä samoin kuin jäsenvaltioissa on kehitettävä aito perusoikeuksien kulttuuri, jota edistetään ja vahvistetaan, erityisesti silloin, kun sovelletaan EU:n lainsäädäntöä niin unionissa kuin suhteissa kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä perusoikeuskirja sisällytettiin kokonaisuudessaan perussopimuksiin ja että näin ollen se sitoo nyt oikeudellisesti EU:n toimielimiä, virastoja ja muita elimiä samoin kuin jäsenvaltioita EU:n lainsäädäntöä sovellettaessa; katsoo, että EU:n toimielimissä samoin kuin jäsenvaltioissa on kehitettävä aito perusoikeuksien kulttuuri, jota edistetään ja vahvistetaan, erityisesti silloin, kun sovelletaan EU:n lainsäädäntöä niin unionissa kuin suhteissa kolmansien maiden kanssa;

| E. | ottaa huomioon, että vuoden 2020 kertomuksessa tuodaan esiin huolenaiheita ja annetaan tietoa mutta siinä ei esitetä riittävää arviota kunkin maan toteuttamien muutosten vaikuttavuudesta eikä anneta konkreettisia maakohtaisia suosituksia tai tarkastella, miten maa on noudattanut oikeusvaltioperiaatetta ajan saatossa, mikä saattaa vaarantaa sen tavoitellut ennaltaehkäisevät vaikutukset; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoden 2020 kertomuksessa tuodaan esiin huolenaiheita ja annetaan tietoa mutta siinä ei esitetä riittävää arviota kunkin maan toteuttamien muutosten vaikuttavuudesta eikä anneta konkreettisia maakohtaisia suosituksia tai tarkastella, miten maa on noudattanut oikeusvaltioperiaatetta ajan saatossa, mikä saattaa vaarantaa sen tavoitellut ennaltaehkäisevät vaikutukset;

| F. | ottaa huomioon, että ilman vuotuisen seurannan yhteydessä toteutettavia vaikuttavia jatkotoimia vuoden 2020 kertomuksella ei ehkä kyetä estämään tai havaitseman useissa EU:n jäsenvaltioissa viime vuosina havaittuja järjestelmätason haasteita ja oikeusvaltioperiaatteen taantumista ja puuttumaan niihin vaikuttavasti; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen vaaliminen on moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisen ja unionin taloudellisten etujen suojelemisen keskeinen ennakkoedellytys; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ilman vuotuisen seurannan yhteydessä toteutettavia vaikuttavia jatkotoimia vuoden 2020 kertomuksella ei ehkä kyetä estämään tai havaitseman useissa EU:n jäsenvaltioissa viime vuosina havaittuja järjestelmätason haasteita ja oikeusvaltioperiaatteen taantumista ja puuttumaan niihin vaikuttavasti; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen vaaliminen on moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisen ja unionin taloudellisten etujen suojelemisen keskeinen ennakkoedellytys;

| G. | ottaa huomioon, että parlamentti on viime vuosina hyväksynyt useita päätöslauselmia, joissa on yksilöity vakavia oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä ongelmia useissa jäsenvaltioissa (28); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että parlamentti on viime vuosina hyväksynyt useita päätöslauselmia, joissa on yksilöity vakavia oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä ongelmia useissa jäsenvaltioissa (28);

| H. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien taantuminen joissakin maissa heikentää vakavasti keskinäistä luottamusta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimintaan ja uhkaa SEU 3 artiklaan kirjattuja unionin tavoitteita, mistä ovat osoituksena useat tapaukset, joissa eurooppalaiseen pidätysmääräykseen on kohdistunut paineita oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevien syvällisten epäilyjen vuoksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien taantuminen joissakin maissa heikentää vakavasti keskinäistä luottamusta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimintaan ja uhkaa SEU 3 artiklaan kirjattuja unionin tavoitteita, mistä ovat osoituksena useat tapaukset, joissa eurooppalaiseen pidätysmääräykseen on kohdistunut paineita oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevien syvällisten epäilyjen vuoksi;

| I. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden oikeusasiamiesinstituutioilla ja tasa-arvoelimillä on ratkaiseva rooli oikeusvaltion keskeisten periaatteiden, kuten avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja oikeudenmukaisen menettelyn, turvaamisessa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden oikeusasiamiesinstituutioilla ja tasa-arvoelimillä on ratkaiseva rooli oikeusvaltion keskeisten periaatteiden, kuten avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja oikeudenmukaisen menettelyn, turvaamisessa;

| J. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi toteutetut hätätoimenpiteet ovat vaikuttaneet EU:n kansalaisten mahdollisuuksiin käyttää perusoikeuksiaan, joita ovat esimerkiksi oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, oikeussuojan saatavuus, julkisten tietojen saatavuus ja yksityisyys sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapaus, sekä demokraattiseen valvontaan; pitää siksi ratkaisevan tärkeänä varmistaa, että käytössä on hallitusten toimien tehokas keskinäinen valvonta EU:n kansalaisten oikeuksien turvaamiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi toteutetut hätätoimenpiteet ovat vaikuttaneet EU:n kansalaisten mahdollisuuksiin käyttää perusoikeuksiaan, joita ovat esimerkiksi oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, oikeussuojan saatavuus, julkisten tietojen saatavuus ja yksityisyys sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapaus, sekä demokraattiseen valvontaan; pitää siksi ratkaisevan tärkeänä varmistaa, että käytössä on hallitusten toimien tehokas keskinäinen valvonta EU:n kansalaisten oikeuksien turvaamiseksi;

| K. | toteaa, että useiden jäsenvaltioiden sijoitus kansainvälisessä lehdistönvapautta koskevassa luokituksessa on huonontunut ja toimittajiin kohdistuva väkivalta lisääntynyt; toteaa, että tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvia uhkia ovat muun muassa toimittajien häirintä ja heihin kohdistuvat hyökkäykset, heidän oikeusturvansa laiminlyönti sekä tiedotusvälineiden haltuunotto ja taloudellisin tai poliittisin perustein toteutettavat toimet media-alalla; ottaa huomioon, että huolestuttava kehitys, jolla pyritään tukahduttamaan sanan- ja lehdistönvapaus, on huono esimerkki niin EU:ssa kuin liittymisneuvotteluja käyvissä maissa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että useiden jäsenvaltioiden sijoitus kansainvälisessä lehdistönvapautta koskevassa luokituksessa on huonontunut ja toimittajiin kohdistuva väkivalta lisääntynyt; toteaa, että tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvia uhkia ovat muun muassa toimittajien häirintä ja heihin kohdistuvat hyökkäykset, heidän oikeusturvansa laiminlyönti sekä tiedotusvälineiden haltuunotto ja taloudellisin tai poliittisin perustein toteutettavat toimet media-alalla; ottaa huomioon, että huolestuttava kehitys, jolla pyritään tukahduttamaan sanan- ja lehdistönvapaus, on huono esimerkki niin EU:ssa kuin liittymisneuvotteluja käyvissä maissa;

| L. | toteaa, että nykyisiä mekanismeja on vahvistettava ja yhdenmukaistettava ja on kehitettävä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva tehokas EU:n mekanismi, jolla varmistetaan perussopimuksiin kirjattujen periaatteiden ja arvojen toteutuminen kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että nykyisiä mekanismeja on vahvistettava ja yhdenmukaistettava ja on kehitettävä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva tehokas EU:n mekanismi, jolla varmistetaan perussopimuksiin kirjattujen periaatteiden ja arvojen toteutuminen kaikkialla unionissa;

| M. | ottaa huomioon, että vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen kuuluu poliittisiin kriteereihin, jotka ehdokasmaan on täytettävä liittyessään unioniin; toteaa, että unionilla on tärkeä tehtävä varmistettaessa kansallisten ja kielivähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen ehdokasmaissa; toteaa, että parlamentti on jo pyytänyt komissiota hyväksymään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisen kehyksen vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien suojelua koskeville unionin vähimmäisnormeille, jotka sisällytetään vankasti demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeudet takaavaan oikeuskehykseen kaikkialla unionissa (29); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen kuuluu poliittisiin kriteereihin, jotka ehdokasmaan on täytettävä liittyessään unioniin; toteaa, että unionilla on tärkeä tehtävä varmistettaessa kansallisten ja kielivähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen ehdokasmaissa; toteaa, että parlamentti on jo pyytänyt komissiota hyväksymään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisen kehyksen vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien suojelua koskeville unionin vähimmäisnormeille, jotka sisällytetään vankasti demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeudet takaavaan oikeuskehykseen kaikkialla unionissa (29);

I.   
  Oikeusvaltiokertomus 2020: huomioon otettavaa vuonna 2021

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission ensimmäiseen vuotuiseen oikeusvaltiokertomukseen; pitää olennaisen tärkeänä, että unioniin perustetaan unionin oikeusvaltioperiaatteen seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskeva rakenne; muistuttaa, että on tärkeää tunnistaa riskit etukäteen ja estää perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen loukkaukset sen sijaan, että reagoidaan jälkikäteen, kun tällaiset loukkaukset toistuvat; kannustaa siksi kehittämään tätä uutta välinettä edelleen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä, että oikeuslaitoksen toiminta, korruptiontorjunnan kehys, tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja tietyt hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontajärjestelmään liittyvät institutionaaliset kysymykset, tietyssä määrin myös kansalaisyhteiskunnan toimintatila, ovat kaikki osa komission vuotuista katsausta jäsenvaltioiden oikeusvaltiotilanteeseen; kehottaa lisäksi sisällyttämään vuotuisiin kertomuksiin Venetsian komission vuoden 2016 oikeusvaltiotarkistuslistan tiettyjä tärkeitä osia, kuten oikeudelliset takeet viranomaisten mielivaltaisuuden ja vallan väärinkäytön estämiseksi, oikeusalan ammattilaisten riippumattomuus ja puolueettomuus, yhdenvertaisuus lain edessä ja syrjimättömyys; kannustaa komissiota tuomaan esiin myös jäsenvaltioissa esiintyviä myönteisiä suuntauksia, jotka voisivat toimia hyvinä esimerkkeinä muille; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille, että kertomuksessa on maakohtaisia lukuja; antaa tunnustusta komission pyrkimyksille toimia yhdessä kansallisten hallitusten ja parlamenttien sekä kansalaisyhteiskunnan ja muiden kansallisten toimijoiden kanssa; kannustaa komissiota lisäämään ponnisteluja maakohtaisten analyysien syventämiseksi, jotta oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien haasteiden vakavuutta voidaan arvioida paremmin; katsoo, että komission maavierailuille myös paikan päällä olisi varattava enemmän aikaa, jotta saadaan aikaan laajempi yhteistyö ja vuoropuhelu kansallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; katsoo, että komission olisi lisättävä tietoisuutta näistä vierailuista, jotta voidaan edistää oikeusvaltiokulttuuria kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä sitä, että kaikkia jäsenvaltioita valvotaan samojen indikaattoreiden ja menetelmien mukaisesti; korostaa kuitenkin, että jos erilaiset rikkomiset esitetään samanarvoisina, vaarana on, että kaikkein vakavimmat oikeusvaltioperiaatteen loukkaukset tulevat aliarvioiduiksi; kehottaa komissiota toteuttamaan raportoinnissaan erittelyn erottamalla toisistaan oikeusvaltioperiaatteen järjestelmätason loukkaukset ja yksittäiset loukkaukset; korostaa vuotuisen oikeusvaltiokertomuksen mahdollisia ennaltaehkäiseviä hyötyjä; katsoo, että tarvitaan perusteellisempaa arviointia, jotta voidaan sanoa, onko kertomuksella ollut riittävä ennaltaehkäisevä vaikutus; katsoo joka tapauksessa, että näin ei selvästikään ole SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn kohteena olevien jäsenvaltioiden tapauksessa; katsoo, että vuoden 2020 kertomuksessa olisi voitu esittää perusteellisempia ja avoimempia arviointeja ja todeta kussakin maakohtaisen luvun analysoitavassa osa-alueessa, oliko olemassa vakavia puutteita, vakava vaara unionin arvojen loukkaamisesta tai niiden tosiasiallinen loukkaaminen; pitää tällaisia arviointeja tarpeellisina, jotta voidaan tehdä päätelmiä oikeusvaltion tilasta ja määrittää jatkotoimia ja korjaavia toimenpiteitä ja välineitä; kehottaa soveltamaan tulevissa kertomuksissa synteesiin perustuvaa lähestymistapaa, jotta voidaan selkeästi määrittää kaikkien jäsenvaltioiden osalta, missä suurimmat riskit ja ongelmat ovat; kehottaa komissiota päivittämään menetelmiään tällä tavoin ja tiedottamaan parlamentille asiasta ilman aiheetonta viivytystä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että vuoden 2020 kertomus on liian kuvaileva eikä siinä esitetä riittävää analyysia; kehottaa komissiota tekemään tulevista kertomuksista analyyttisempia; pitää tarpeellisena sisällyttää tuleviin kertomuksiin maakohtaisia suosituksia siitä, miten havaittuihin huolenaiheisiin olisi puututtava tai rikkomukset korjattava, mukaan lukien tapauksen mukaan täytäntöönpanon määräajat sekä seurattavat vertailuarvot; kehottaa komissiota sisällyttämään kertomuksiin ohjeita sen suositusten täytäntöönpanoa koskevista jatkotoimista ja korjaavista toimista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on huolissaan tiedotusvälineiden vapauden rapautumisen heijastusvaikutuksista muille kertomuksessa analysoiduille osa-alueille; toteaa, että tutkijoihin, toimittajiin, tuomareihin, oikeusalan ammattilaisiin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöihin ja aktivisteihin kohdistetut mustamaalauskampanjat ja erityisesti strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet (SLAPP) rajoittavat heidän riippumattomuuttaan ja toimintakykyään ja niillä on lamaannuttava vaikutus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pyytää siksi tekemään yhdennetymmän analyysin kertomukseen sisältyvien neljän osa-alueen välisistä yhteyksistä ja siitä, kuinka puutteet voivat yhdessä muodostua oikeusvaltioperiaatteen järjestelmätason rikkomiseksi tai sellaisen riskiksi, ja ilmoittamaan, jos ne vaikuttavat tai saattavat vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että vuotuisissa kertomuksissa olisi yksilöitävä laaja-alaisia suuntauksia EU:n tasolla; toteaa, että vuoden 2020 kertomuksesta puuttuu EU:n laajuinen näkökulma; pyytää komissiota yksilöimään tapaukset, joissa tietyt oikeusvaltiota, tiedotusvälineiden vapautta, keskinäistä valvontaa tai korruption torjuntaa jossakin jäsenvaltiossa heikentävät toimenpiteet tai käytännöt muodostuvat esimerkeiksi muille tai joissa tällaisten käytäntöjen vakavuus ja laajuus voivat vaikuttaa koko unioniin; kehottaa komissiota arvioimaan, miten tällaiset hyökkäykset vaarantavat demokratian laadun unionissa; kehottaa asettamaan kertomusten analyyseissa etusijalle nämä suuntaukset, mukaan luettuina kansallisten perustuslakituomioistuinten EU:n oikeudelliselle rakenteelle aiheuttamat lisääntyvät haasteet, jotta voidaan ohjata korjaavia toimia EU:n tasolla; kehottaa komissiota antamaan selkeän kuvan järjestelmällisistä disinformaatiokampanjoista ja ulkomaisista vaikuttamiskampanjoista, joilla pyritään heikentämään julkista luottamusta valtion instituutioihin ja riippumattomiin tiedotusvälineisiin ja samalla viemään jäsenvaltioita kohti autoritaarisia hallintorakenteita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että vuoden 2020 kertomuksessa ei ole käsitelty riittävän yksityiskohtaisesti kaikkia oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä kysymyksiä; kehottaa komissiota kehittämään maakohtaista asiantuntemustaan ja valmiuksiaan reagoida nopeammin kielteiseen kehitykseen jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota osoittamaan riittävästi resursseja oikeusvaltioperiaatteen seurantaan ja täytäntöönpanon valvontaan EU:ssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että jäsenvaltioiden lakien, oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen, keskinäisen valvonnan ja demokraattisten instituutioiden ja niiden riippumattomuuden olisi oltava jäsenvaltioissa sekä lain mukaan että tosiasiallisesti toimivia; |
| --- | --- |

10.

Oikeuslaitokset

| 11. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden oikeuslaitosten sekä niiden kansallisten syyttäjälaitosten riippumattomuuden, laadun ja tehokkuuden seurantaa ja sitä, että seurataan niiden kykyä tarjota tehokasta oikeussuojaa EU:n oikeuden noudattamisen varmistamiseksi; katsoo, että lisäksi olisi seurattava suotuisaa toimintaympäristöä, jolla varmistetaan oikeussuojan saatavuus kaikille, mukaan lukien oikeussuojan saatavuus EU:n tasolla sekä ponnistelut ja resurssit, joilla turvataan oikeussuojan saatavuus; on huolestunut siitä, että EU:n kansalaisten käytettävissä ei ole riittävästi välittömiä oikeussuojamekanismeja, jotta he voisivat puolustaa perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksiaan; katsoo, että kertomuksissa olisi mentävä hetkellistä vuotuista tilannekuvaa pidemmälle ja niiden maakohtaisiin lukuihin olisi sisällytettävä kaikki merkitykselliset tiedot oikeusvaltion tilanteesta, myös asian kannalta merkityksellisistä aiemmista tapahtumista ja uusien kehityssuuntien poliittisesta asiayhteydestä, jotta oikeuslaitosten ja myös asianajajien ja oikeusalan ammattilaisten lakiin perustuvaa ja tosiasiallista riippumattomuutta voidaan arvioida täsmällisesti, dynaamisesti ja täysimääräisesti pidemmältä ajanjaksolta kuin edelliseltä kahdeltatoista kuukaudelta; korostaa, että EU:n kansalaisille ja asukkaille olisi taattava asianmukaiset oikeusvaltionormit heidän käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa; korostaa, että kaikkien kansalaisten tehokas oikeussuoja on oikeusvaltion kulmakivi ja että se on taattava erityisesti kausi- ja rajatyöntekijöille näiden harjoittaessa ammatillista toimintaa toisessa jäsenvaltiossa, sillä nämä työntekijät ovat haavoittuvassa asemassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että toimivat, riippumattomat ja tehokkaat oikeuslaitokset ovat oikeusvaltioperiaatteen ylläpitämisessä keskeisessä asemassa; palauttaa mieliin, että unionin oikeudellinen rakenne sisältää kansalliset oikeuslaitokset; korostaa, että EU:n kansalaisten perusoikeuksien ja -vapauksien turvaamiseksi oikeuslaitoksen ja tuomareiden on oltava riippumattomia, joten niitä on suojeltava kaikenlaiselta suoralta tai välilliseltä painostukselta, uhkailulta tai puuttumiselta miltään taholta, poliittiset viranomaiset mukaan luettuina; pitää myönteisenä, että oikeudellisten elinten kokoonpano, nimitysmenetelmät sekä palvelusajan kestoa, hylkäämis- ja erottamisperusteita, urakehitystä, kurinpitomenettelyjä ja seuraamuksia ohjaavat mekanismit on myös määritelty oikeuslaitoksen riippumattomuuden indikaattoreiksi; korostaa, että näiden parametrien seurannan on oltava jatkuvaa ja sisällyttävä kaiken keskinäisen valvonnan kattavaan arviointiin sen sijaan, että keskityttäisiin vain pieneen määrään parametreja, jotta voidaan varmistua jäsenvaltioiden oikeuslaitoksen riippumattomuuden todellisesta tilasta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että vuoden 2020 kertomuksessa käsitellään perustellusti oikeudellisten menettelyjen tarvittavaa digitalisointia ja tuomareiden koulutusta; muistuttaa, että jäsenvaltioiden välillä on edelleen merkittäviä eroja oikeusalan ammatteihin liittyvän koulutuksen osallistumisasteessa; pitää valitettavana, ettei kertomuksessa mainita asianajajien koulutusta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on huolestunut joidenkin jäsenvaltioiden oikeuslaitosten riippumattomuuden huomattavasta heikkenemisestä ja kasvavasta avoimesta EU:n lainsäädännön, myös unionin tuomioistuimen tuomioiden, noudattamatta jättämisestä; panee merkille, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on edelleen vakava huolenaihe joissakin jäsenvaltioissa, mikä käy ilmi joistakin maakohtaisista luvuista; kehottaa komissiota arvioimaan ja nimeämään selkeästi tällaiset puutteet ja havainnot, joita pidetään selvänä vaarana oikeusvaltioperiaatteen vakavasta loukkaamisesta; on erittäin huolissaan siitä, että komissio ei ole reagoinut nopeasti ja oikeudellisin keinoin maakohtaisissa luvuissa todettuihin oikeusvaltioperiaatetta koskeviin vakaviin vaaroihin edes sen jälkeen, kun ne ovat konkretisoituneet todellisiksi oikeusvaltioperiaatteen loukkauksiksi; kehottaa komissiota esittämään eri kansallisista oikeuslaitoksista mielekkään, yksinkertaisen ja selkeän arvion sekä täsmentämään, missä voitaisiin soveltaa vertailukelpoisia järjestelmiä koskevia parhaita käytäntöjä ja miten voitaisiin puuttua samankaltaisiin puutteisiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaan komission on varmistettava perussopimusten ja johdetun oikeuden soveltaminen, myös tapauksissa, joissa maakohtaisissa luvuissa yksilöityjen SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen vakavan loukkaamisen vaara on tosiasiallisesti toteutunut vuoden 2020 kertomuksen julkaisemisen jälkeen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | arvostelee poliittista painostusta, jota käytetään Unkarissa ja Puolassa siihen, että estetään kansallisia tuomioistuimia käynnistämästä ennakkoratkaisumenettelyjä unionin tuomioistuimessa SEUT 267 artiklan mukaisesti, minkä tarkoituksena on estää kansallisia tuomareita esittämästä unionin tuomioistuimelle kysymyksiä oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyvistä EU:n vaatimuksista; katsoo, että tämä käytäntö on vastoin perussopimuksia ja unionin tuomioistuimen vakiintunutta tulkintaa asiaa koskevista määräyksistä; on tyrmistynyt unionin tuomioistuimen tuomioiden lisääntyneestä ja tahallisesta noudattamatta jättämisestä; pitää tällaista lainvastaista kehitystä järjestelmätason uhkana EU:n oikeuden yhtenäisyydelle ja johdonmukaisuudelle ja unionin koko toiminnalle; kehottaa komissiota sisällyttämään tuleviin kertomuksiinsa yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat unionin tuomioistuimen tuomioita; katsoo siksi, että tulevien vuotuisten kertomusten arvioinneissa unionin tuomioistuimen tuomioiden noudattamatta jättämistä olisi pidettävä vakavina rikkomuksina; kehottaa komissiota varmistamaan, että tapauksiin, joissa unionin tuomioistuimen tuomioita kieltäydytään panemasta täytäntöön ja noudattamasta, reagoidaan välittömästi ja asianmukaisesti oikeudellisin keinoin, esimerkiksi nostamalla SEUT 260 artiklan mukainen kanne; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti kansallisten tuomioistuinten päätöksiä, jotka koskevat EU:n oikeuden ensisijaisuutta kansallisiin perustuslaillisiin normeihin nähden, ja käynnistämään rikkomusmenettelyjä sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka rikkovat tätä periaatetta toistuvasti; pitää lisäksi valitettavana Puolan pääministerin maan perustuslakituomioistuimelle esittämää pyyntöä antaa päätös kansallisten perustuslaillisten normien ensisijaisuudesta EU:n lainsäädäntöön nähden; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että siviili-, rikos- ja hallinto-oikeudellisten menettelyjen hitaus on merkittävä vaara erityisesti oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiselle; kehottaa komissiota sisällyttämään tuleviin kertomuksiinsa arvioinnin vankilaoloista, oikeuskäsittelyjen ruuhkautumisesta ja oikeudenkäyntien keskimääräisestä kestosta kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

17.

Korruptiontorjunnan kehys

| 18. | on tyytyväinen siihen, että kussakin maakohtaisessa luvussa on korruptiontorjuntatoimia käsittelevä osio, koska järjestelmätason korruptio heikentää sekä oikeusvaltion toimintaa että EU:n kansalaisten luottamusta viranomaisten, virkamiesten ja oikeuslaitoksen päätöksiin; korostaa, että korruptio ohjaa julkisia varoja pois aiotuista julkisista käyttötarkoituksista ja laskee julkisten palvelujen tasoa ja laatua heikentäen näin ollen myös perusoikeuksia; huomauttaa, että kansallisten korruptiontorjuntaa koskevien lakien, toimintapolitiikkojen ja strategioiden olemassaoloa voidaan pitää edistyksenä mutta niiden täytäntöönpano ja sen jälkeinen vaikuttavuus käytännössä ovat keskeisiä oikeusvaltioperiaatteen kannalta, joten niitä on myös arvioitava; korostaa, että korruptiontorjunnan kehysten olisi katettava sellaiset osa-alueet kuin eettiset säännöt, tiedotustoimet, varallisuudesta ilmoittamista koskevat säännöt, jääviys ja eturistiriidat, julkiset hankinnat, sisäiset valvontamekanismit, edunvalvontaa koskevat säännöt ja pyöröovi-ilmiö; kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä suunnittelemaan vaikuttavia välineitä, joilla ehkäistään korruptiota ja petoksia, havaitaan riskit niiden esiintymisestä, pysäytetään ne ja määrätään niistä seuraamuksia, sekä mekanismeja, joilla kyseisistä tapauksista saatu hyöty voidaan periä takaisin, etenkin seuraamalla säännöllisesti sekä EU:n että jäsenvaltioiden julkisten varojen käyttöä; panee merkille, että vuoden 2020 kertomuksessa ei juurikaan arvioida korruptiontorjunnan kehyksen kykyä torjua korruptioon liittyviä riskejä julkisten hankintojen alalla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota kiinnittämään enemmän huomiota EU:n varojen väärinkäyttöön erityisesti oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta ajatellen ja tarkastelemaan tutkintojen ja syyttäjäviranomaisten asianmukaista toimintaa kussakin jäsenvaltiossa petosten, mukaan luettuina veropetokset, korruption tai muiden sellaisten EU:n oikeuden rikkomisten, jotka liittyvät EU:n talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, tutkinnan ja niitä koskevien syytetoimien osalta; on huolissaan siitä mahdollisesti kasvavasta riskistä, että jotkut jäsenvaltiot väärinkäyttävät unionin talousarviota keinona heikentää oikeusvaltiota; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on erittäin huolissaan korruptioon liittyvien rikosten aiheuttamasta kasvavasta uhasta; kehottaa komissiota tarvittaessa päivittämään ja parantamaan korruption vastaista unionin lainsäädäntöä hyödyntämällä kertomuksen havaintoja, jotta havaittuihin puutteisiin voidaan reagoida paremmin, ja panemaan täytäntöön asianmukaisia toimintapolitiikkoja oikeuslaitoksen korruption torjumiseksi jäsenvaltioissa; korostaa korruption lisääntymisen vaaroja unionin oikeusjärjestyksen yhtenäisyydelle, sen yhteisten politiikkojen tuloksellisuudelle, perusoikeuksien suojelulle, unionin kansainväliselle uskottavuudelle ja sen sisämarkkinoiden toiminnalle, joiden yhteydessä oikeusvaltioperiaatteella on merkittävä rooli; kehottaa komissiota hahmottelemaan parhaita käytäntöjä, yksilöimään korruptiolle erityisen alttiit alat ja laatimaan maakohtaisia suosituksia parannuksista sekä käyttämään tätä tietoa unionin korruptiontorjunnan kehyksen päivittämiseen ja tehostamiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin väärinkäytösten paljastajien keskeisen roolin järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja rahanpesurikosten torjunnassa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | varoittaa, että korruptiorikosten tutkintaa ja niitä koskevaa syytteeseenpanoa koskevien tietojen arviointia ja vertailua vaikeuttaa se, ettei kaikista jäsenvaltioista ole saatavilla yhdenmukaisia, ajantasaisia ja konsolidoituja tilastoja ja että EU:n ohjelmien edunsaajia koskevassa tiedonkeruussa on haasteita; kehottaa siksi komissiota tukemaan ja edistämään tällaisten rikosten määritelmien yhdenmukaistamista koko unionissa sekä varmistamaan nykyisten datajoukkojen ja menetelmien käytön parantamisen uusien datajoukkojen kehittämiseksi, jotta voidaan saada vertailutietoja korruptiotapausten käsittelystä kaikkialta EU:sta; tähdentää, että on tärkeää tukea ja vahvistaa yhteistyötä korruption torjunnassa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) välillä; katsoo, että korruption torjunta edellyttää paitsi vahvoja valtuuksia myös paljon enemmän määrärahoja, resursseja ja kaikenlaista tarvittavaa tukea edellä mainituille toimielimille ja elimille; |
| --- | --- |

22.

Sananvapaus: tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus sekä taiteellinen ja akateeminen vapaus

| 23. | on tyytyväinen siihen, että kertomukseen sisältyy erillinen luku tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden seurannasta; pitää erityisen myönteisenä keskittymistä toimittajien turvallisuuteen; kehottaa komissiota esittämään arvioinnin tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden suojelua koskevien kansallisten kehysten tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta; pitää tärkeänä arvioida ja seurata tiedotusvälineiden tilannetta jäsenvaltioissa etenkin tarkastelemalla hallitusten mahdollisesti toteuttamia toimenpiteitä kriittisten tiedotusvälineiden vaientamiseksi ja/tai niiden vapauden ja moniarvoisuuden heikentämiseksi, jotta voidaan estää riski, että tiedon keskittäminen muutamien harvojen käsiin lisääntyy entisestään, sillä se haittaisi vapaan ja riippumattoman tiedon levittämistä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää valitettavana, ettei kansallisen tason julkishallintoa ja tiedotusvälineiden alaa, niiden lakiin perustuvaa ja tosiasiallista riippumattomuutta kansallisista viranomaisista, poliittisista puolueista tai muusta puuttumisesta eikä mahdollisia eturistiriitoja ja tiedotusvälineiden keskittymistä ja avoimuutta niiden omistajuudesta ole arvioitu; painottaa tarvetta varmistaa yksityisten media-alan toimijoiden taloudellinen riippumattomuus ja kestävän toiminnan edellytykset tiedotusvälineiden poliittisen haltuunoton välttämiseksi; korostaa julkisen palvelun tiedotusvälineiden korvaamatonta roolia ja tähdentää, että on erittäin tärkeää varmistaa ja säilyttää niiden riippumattomuus ja vapaus poliittisesta vaikuttamisesta; pitää valitettavana, että tiedotusvälineiden kansallisten sääntelyelinten lain mukaista ja tosiasiallista riippumattomuutta ei ole arvioitu; katsoo, että vuonna 2018 annetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (30) 30 artiklan asianmukaista täytäntöönpanoa olisi seurattava tiiviisti ja rikkomusmenettelyjä olisi käynnistettävä ripeästi, jos ne ovat perusteltuja; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tutkimaan erityisesti yleisradioyhtiöiden toimittajiin kohdistuvia pelottelu- ja kunnianloukkausyrityksiä, mukaan lukien ulkomaisiin toimittajiin kohdistuvat suorat hyökkäykset, koska heitä pidetään yhteiskunnan vihollisina tutkivan journalismin vuoksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolestunut tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden jatkuvasta heikkenemisestä joissakin jäsenvaltioissa vuoden 2020 kertomuksen julkaisemisen jälkeen; on erittäin huolissaan toimittajiin ja media-alan työntekijöihin unionissa kohdistuvista fyysisistä, psykologisista ja taloudellisista uhkauksista, pahoinpitelyistä, rikoksista ja murhista, jotka johtuvat heidän toiminnastaan, ja muistuttaa tällaisten hyökkäysten johtavan usein itsesensuuriin; kehottaa komissiota sisällyttämään tulevien kertomusten maakohtaisiin lukuihin yleiskatsauksen toimittajiin kohdistuvista hyökkäyksistä kaikkialla unionissa kiinnittäen erityishuomiota toimittajien murhiin, mukaan lukien hyökkäystä seuraavien rikostutkimusten ja menettelyjen tosiasiallinen riippumattomuus poliittisesta vaikuttamisesta sekä jäsenvaltioiden antamat vastaukset; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee huolestuneena merkille, että tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvat haasteet ovat läheisessä yhteydessä taiteellisen ja akateemisen vapauden heikentämiseen; kehottaa siksi laajentamaan tätä osa-aluetta kaikkiin sananvapauden näkökohtiin, vihapuheen torjunta mukaan luettuna, ja muuttamaan sen otsikkoa vastaavasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ilmaisee huolensa siitä, että hallitukset ja vaikutusvaltaiset henkilöt vaientavat arvostelijoita oikeuskeinoin käyttämällä muun muassa SLAPP-kanteita tai lakeja, joilla rajoitetaan sananvapautta tavalla, joka on ristiriidassa yksilön perusoikeuksien kanssa; kehottaa jäsenvaltioita säätämään lakeja toimittajien suojelemiseksi tältä käytännöltä; kehottaa komissiota ehdottamaan SLAPP-kanteiden vastaista EU:n lainsäädäntöä toimittajien suojelemiseksi haitantekotarkoituksessa nostetuilta kanteilta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että tiedotusvälineiden vapauden heikkeneminen johtaa siihen, että vähemmistöihin, kuten hlbti-henkilöihin, maahantulijoihin ja pakolaisiin, kohdistuu yhä enemmän syyllistämistä ja maalittamista, usein hallituksen taholta, mikä johtaa vihapuheen lisääntymiseen näitä ryhmiä vastaan ja tiedotusvälineiden sensuuriin; kehottaa komissiota arvioimaan tulevissa kertomuksissa viharikosten ja -puheen vaikutusta syrjintään; |
| --- | --- |

28.

Muut hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontajärjestelmään liittyvät institutionaaliset kysymykset, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan suotuisan toimintatilan suojelu

| 29. | suhtautuu myönteisesti kertomuksen osa-alueeseen, joka koskee hallitusjärjestelmän osien keskinäistä valvontajärjestelmää, sekä covid-19-pandemian torjumiseksi toteutettujen poikkeuksellisten toimenpiteiden tarkasteluun; palauttaa mieliin, että pandemian torjumiseksi tarvitaan hallituksen johtamia kiireellisiä toimenpiteitä, joissa kunnioitetaan oikeusvaltioperiaatetta, perusoikeuksia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja joiden olisi oltava kaikkien covid-19-pandemian leviämisen hillitsemiseksi toteutettavien toimien kulmakivi; katsoo kiireellisten valtuuksien edellyttävän lisävalvontaa sen varmistamiseksi, ettei niitä käytetä tekosyynä toimivaltuuksien tasapainon pysyvämmälle muuttamiselle; pitää hälyttävänä, että covid-19-hätätoimenpiteitä käytetään verukkeena syrjivän lainsäädännön antamiseksi nopeutetussa menettelyssä; kehottaa komissiota seuraamaan edelleen poikkeustoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että lakiesitykset valmistellaan ja saatetaan voimaan oikea-aikaisesti ja avoimesti, että ne ovat tarpeellisia, oikeasuhteisia ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia ja määräaikaisia ja että tuomioistuinten sulkeminen ei vaikuta suhteettomasti oikeussuojan saatavuuteen; korostaa tässä yhteydessä parlamentaarisen valvonnan ja kansalaisyhteiskunnan kuulemisen merkitystä; kehottaa komissiota seuraamaan edelleen toimenpiteiden asteittaista oikea-aikaista poistamista; kannustaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot kunnioittavat, suojelevat ja vaalivat EU:n kansalaisten oikeuksia covid-19-pandemian aikana ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa riippumattomien kansallisten ihmisoikeus- ja oikeusasiamiesinstituutioiden merkityksestä Pariisin periaatteita täysimääräisesti noudattaen sekä tasa-arvoelinten merkityksestä, jotta voidaan turvata EU:n kansalaisten oikeudet ja puolustaa oikeusvaltioperiaatetta kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; on syvästi huolissaan viimeaikaisista yrityksistä heikentää kansallisen oikeusasiamiehen riippumattomuutta toimeenpanovallasta Puolassa; pitää myönteisenä, että oikeusasiamiesinstituutioiden rooli mainitaan vuoden 2020 kertomuksessa; kehottaa komissiota kiinnittämään seuraavassa vuotuisessa syklissä enemmän huomiota kansallisten oikeusasiamiesten ja tasa-arvoelinten toimintaan tarkastelemalla perusteellisemmin niiden toimintaa, riippumattomuuden astetta ja todellista panosta riittävien suojatoimien varmistamiseksi; korostaa erityisesti joidenkin jäsenvaltioiden tasa-arvoelinten riippumattomuuden heikkenemistä vuoden 2020 kertomuksen julkaisemisen jälkeen ja toteaa sen olevan välitön uhka kansalaisten perusoikeuksille; toistaa olevansa huolissaan riippumattoman kansalaisyhteiskunnan, erityisesti naisten oikeuksia, vähemmistöjä ja ihmisoikeuksien puolustajia edustavien järjestöjen, toimintatilan jatkuvasta kaventumisesta joissakin jäsenvaltioissa, mukaan lukien toiminnan kriminalisointi, kohtuuttomat hallinnolliset rasitteet, rahoituksen saannin rajoitukset, asioiden ajamiseen saatavan taloudellisen tuen vähentäminen sekä kokoontumis- ja järjestäytymisvapauden rajoitukset; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa kansalaisyhteiskunnan hyvän toimintatilan merkitystä, jotta voidaan edistää ja seurata EU:n arvoja, pitää hallituksia vastuussa niiden noudattamisesta, luoda vastavoimaa oikeusvaltioperiaatteen vapautumiselle ja edistää oikeusvaltiokulttuuria; kehottaa komissiota syventämään kansalaisyhteiskunnan toimintatilan arviointia vuoden 2021 kertomuksessa; katsoo, että on hyödyllistä tarkastella kansalaisyhteiskunnan suotuisaa toimintatilaa koskevien selkeiden vertailuarvojen määritelmää, jotta tätä analyysialaa voitaisiin entisestään vahvistaa pitkällä aikavälillä sisällyttämällä siihen muun muassa kansalaisvapauksien harjoittamisen mahdollistava oikeudellinen ympäristö, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen taloudellisen elinkelpoisuuden ja kestävyyden kehys, mukaan lukien valtiojohtoisia kansalaisjärjestöjä koskeva kysymys, pääsy päätöksentekoon ja siihen osallistuminen, oikeus saada tietoa, turvallinen toimintatila, myös suullisten ja fyysisten hyökkäysten ilmaantuvuuden ja niihin reagoimisen, mustamaalauskampanjoiden ja oikeudellisen, hallinnollisen ja verotuksellisen häirinnän osalta, mukaan lukien SLAPP-kanteet ja niiden lamaannuttava vaikutus ja pitkän aikavälin vaikutukset aktiiviseen kansalaisuuteen toisessa maassa; toteaa jälleen, että EU:n toimielinten olisi käytävä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; kehottaa komissiota arvioimaan tulevissa kertomuksissaan, taataanko EU:n kansalaisten poliittisten oikeuksien toteutuminen kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että Unkari ei ole pannut täytäntöön unionin tuomioistuimen tuomiota, joka koskee kansalaisjärjestöjen Unkarin ulkopuolelle sijoittautuneilta henkilöiltä saamalle rahoitukselle asetettuja laittomia rajoituksia, mikä on itsessään oikeusvaltioperiaatteen vakava loukkaus, ja toteaa, että tämä on johtanut maan kansalaisyhteiskunnan toimintatilan jatkuvaan kaventumiseen; kehottaa komissiota haastamaan Unkari unionin tuomioistuimeen ja pyytämään kiireellisesti varoittavia taloudellisia seuraamuksia SEUT 260 artiklan nojalla; panee huolestuneena merkille, että yhä useammat jäsenvaltiot hyväksyvät lainsäädäntöä, joka rajoittaa vakavasti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen yhdistymis- ja sananvapautta ja siten kaventaa osaltaan kansalaisyhteiskunnan toimintatilaa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää valitettavana, että kertomuksessa ei tunnusteta selkeästi joidenkin EU:n jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten järjestämää demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen tahallista taantumisprosessia eikä siitä asteittain seuraavaa (osittain) autoritaaristen hallintojärjestelmien perustamista, joka perustuu kaikkien keskinäisten valvontajärjestelmien asteittaiseen tuhoamiseen; kehottaa komissiota tunnustamaan ja ottamaan huomioon arvostettujen ja vakiintuneiden organisaatioiden moninaiset vuosikertomukset ja indeksit, joilla arvioidaan demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamista EU:n jäsenvaltioissa ajan mittaan; |
| --- | --- |

33.

Kertomuksen kattavuus – puuttuvat alat

| 34. | pitää valitettavana, ettei vuoden 2020 kertomus kata kokonaisuudessaan SEU 2 artiklassa tarkoitettuja demokratian ja perusoikeuksien arvoja, vaikka vaikutukset kohdistuvat niihin välittömästi, kun maat alkavat taantua oikeusvaltioperiaatteen suhteen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota sisällyttämään kertomukseen maakohtaiset luvut kaikista EU:n ehdokasmaista ja mahdollisista ehdokasmaista sekä perusteellisen analyysin niiden oikeusjärjestelmistä, korruption vastaisista puitteista, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden tilanteesta sekä institutionaalisesta keskinäisestä valvonnasta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että oikeusvaltion, demokratian ja perusoikeuksien välillä on olennainen yhteys ja että on tarpeen lisätä tietoisuutta SEU 2 artiklaan ja perusoikeuskirjaan kirjatuista arvoista; kehottaa komissiota harkitsemaan kaikkien perusoikeuskirjassa taattujen oikeuksien soveltamisen sisällyttämistä tuleviin kertomuksiin; korostaa, että kaikissa jäsenvaltioiden toteuttamissa toimissa niiden toimiessa EU:n oikeuden soveltamisalalla on kunnioitettava perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita; katsoo siksi ehdottomasti, että on säilytettävä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen yhteys yhdenvertaisuuteen lain edessä, oikeuteen tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, oikeuteen oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeuteen saada neuvoja ja antaa toisen henkilön puolustaa ja edustaa itseään sekä riippumattoman oikeusavun tarjoamiseen niille, joilla ei ole riittäviä resursseja, ja oikeuden hyvään hallintoon perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuomitsee jyrkästi sen, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa ei kunnioiteta täysimääräisesti EU:n ja kansainvälistä lainsäädäntöä esimerkiksi syrjinnän kiellon tai turvapaikka-asioiden alalla, mistä on esimerkkinä se, että Unkari on jättänyt panematta täytäntöön useita turvapaikkamenettelyyn pääsyä koskevia unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita, mukaan luettuna automaattinen ja laiton säilöönotto ja nälässä pitäminen, mikä loukkaa maahantulijoiden ja turvapaikanhakijoiden oikeutta hakea kansainvälistä suojelua; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa olevansa huolestunut siitä, että haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten vammaisten henkilöiden, lasten, uskonnollisten vähemmistöjen, erityisesti juutalais- ja islaminvastaisuuden lisääntyessä Euroopassa, romanien ja muiden etnisiin ja kielivähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, maahantulijoiden, turvapaikanhakijoiden, pakolaisten, hlbti+-henkilöiden, ikääntyneiden henkilöiden sekä naisten, oikeuksia ei edelleenkään kunnioiteta täysimääräisesti kaikkialla unionissa, mikä on vastoin SEU 2 artiklan määräyksiä; korostaa selvää yhteyttä oikeusvaltionormien heikkenemisen ja perusoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien loukkaamisen välillä kyseisissä jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota arvioimaan demokratian ja perusoikeuksien jatkuvia loukkauksia ja haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin kohdistuvia hyökkäyksiä kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen sen strategiasta, jolla vahvistetaan perusoikeuskirjan soveltamista; katsoo, että keskittyminen vuosittain yhteen ennalta määriteltyyn aiheeseen ei antaisi mahdollisuutta tuoda esiin muita perusoikeuskirjan vakavia loukkaamisia kyseisenä vuonna; katsoo, että tällaisen vuotuisen tarkastelun olisi tarjottava aineistoa kattavaan seurantamekanismiin ja että sen menetelmät, sykli ja kohde olisi sen vuoksi mukautettava vuosikertomuksiin; pitää valitettavana ja huolestuttavana komission haluttomuutta käynnistää perusoikeuskirjan loukkaamiseen perustuvia rikkomusmenettelyjä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia, tasa-arvo ja vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuina, koskevia vuosikertomuksia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että päällekkäisyyden välttämiseksi unionin vuotuisella raportointijärjestelmällä olisi lujitettava ja korvattava olemassa olevia välineitä, joihin kuuluvat etenkin oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus, komission oikeusvaltiotoimintakehys, perusoikeuskirjan soveltamista koskeva komission vuotuinen raportointi, neuvoston oikeusvaltiovuoropuhelu ja yhteistyö- ja seurantamekanismi, ja samalla olisi varmistettava parempi täydentävyys ja johdonmukaisuus muiden käytettävissä olevien välineiden kanssa, mukaan lukien SEU 7 artiklan mukaiset menettelyt, rikkomusmenettelyt ja talousarvioon liittyvä ehdollisuus; katsoo, että kolmen toimielimen olisi käytettävä vuotuisen seurantajakson havaintoja arvioidessaan SEU 7 artiklan ja talousarvioon liittyvän ehdollisuuden soveltamista; korostaa, että kunkin kolmen toimielimen tehtäviä ja oikeuksia on kunnioitettava; sitoutuu yhdistämään oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskeviin kertomuksiin liittyvän vuotuisen työnsä SEU 2 artiklaa koskevaan laajempaan vuotuiseen seurantajaksoon ja aloittamaan työnsä sen parissa heti, kun komission oikeusvaltiokertomus on julkaistu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa arvioimaan, onko perusoikeuskirjan syrjimättömyyslausekkeen soveltamisala riittävän laaja, jotta oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen valvonnasta jäsenvaltioissa ja koko unionissa voidaan tehdä johdonmukaista ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 14 artiklan kanssa, ja mitä lisätoimia EU:n toimielimet voivat toteuttaa varmistaakseen, että sitä sovelletaan asianmukaisesti; muistuttaa, että oikeusviranomaiset soveltavat perusoikeuskirjaa ainoastaan pannessaan täytäntöön EU:n oikeutta mutta yhteisen oikeusvaltiokulttuurin edistämiseksi on tärkeää, että perusoikeuskirjassa vahvistetut oikeudet otetaan menettelyissä aina huomioon; kehottaa komissiota siksi harkitsemaan myös perusoikeuskirjaan keskittyviä koulutusmoduuleja tuomareille ja oikeusalan toimijoille; |
| --- | --- |

42.

Kertomuksen lähteet ja menetelmät

| 43. | kehottaa komissiota vahvistamaan säännöllistä, osallistavaa ja jäsenneltyä vuoropuhelua hallitusten ja kansallisten parlamenttien, kansalaisjärjestöjen, kansallisten ihmisoikeuselinten, oikeusasiamiesten, tasa-arvoelinten, ammattijärjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa; kehottaa komissiota myös sallimaan edelleen sekä julkinen että luottamuksellinen raportointi, jotta voidaan suojella ja tukea ihmisoikeuksien puolustajia ja oikeusvaltioasiantuntijoita, jotka ovat vaarassa joutua kansallisten viranomaisten tai niiden edustajien SLAPP-kanteiden, syytteiden tai häirinnän kohteeksi; on tyytyväinen siihen, että 24 jäsenvaltiota julkisti avoimesti vuodelta 2020 toimittamansa tiedot, mutta pitää valitettavana, että kolme jäsenvaltiota kieltäytyi tekemästä niin; kehottaa tekemään prosessista täysin avoimen ja julkistamaan kaikki jäsenvaltioiden toimittamat tiedot; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt olisi otettava tiiviisti mukaan tarkastelujakson kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana, että komissio ei kuullut sidosryhmiä, kuten parlamenttia, vuoden 2020 kertomuksen menetelmien kehittämisestä ja valmisteluprosessista eikä pyrkinyt saamaan palautetta niiden toimivuudesta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että komission on otettava huomioon asiaankuuluvista lähteistä ja tunnustetuilta instituutioilta saadut merkitykselliset tiedot; muistuttaa, että asiaankuuluvien kansainvälisten elinten, kuten YK:n, Etyjin ja Euroopan neuvoston alaisuudessa toimivien elinten, havainnot ovat ratkaisevan tärkeitä jäsenvaltioiden tilanteen arvioimiseksi; pitää EFRIS-järjestelmää tässä yhteydessä tiedonlähteenä; kehottaa komissiota pyytämään unionin perusoikeusvirastoa antamaan menetelmiin liittyvää neuvontaa ja tekemään kohdennettua vertailevaa tutkimusta aukkojen korjaamiseksi ja yksityiskohtien lisäämiseksi oikeusvaltiokertomuksen keskeisillä osa-alueilla; korostaa, että on tarpeen ottaa riippumattomista asiantuntijoista koostuva paneeli unionin perusoikeusviraston ja Venetsian komission kanssa tehtävään oikeusvaltiokertomusta koskevaan yhteistyöhön, jotta se voi auttaa määrittämään kunkin jäsenvaltion keskeiset myönteiset ja kielteiset suuntaukset; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kansalaisyhteiskunta on keskeinen kumppani määritettäessä oikeusvaltioperiaatteen loukkauksia ja edistettäessä demokratiaa ja perusoikeuksia; on vahvasti sitä mieltä, että komission olisi käynnistettävä virallinen ja jatkuva vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa näistä kysymyksistä ja varmistettava, että nämä osallistuvat mielekkäällä tavalla vuotuisen oikeusvaltiokertomuksen laatimiseen; korostaa kansalaisjärjestöjen vuoden 2020 jaksosta saamien kokemusten perusteella tässä yhteydessä, että aihekohtaisesti jäsennellyt kuulemiset oikeusvaltioperiaatetta koskevien keskustelujen puitteissa lisäisivät prosessin tehokkuutta ja kansalaisyhteiskunnan tarjoaman arvokkaan palautteen määrää; korostaa, että kuulemiseen liittyvän kyselylomakkeen olisi annettava sidosryhmille mahdollisuus raportoida myös komission kaavaileman soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä seikoista, koska se voisi auttaa arvioimaan sitä, tarjoaako perustuslaillinen järjestely tehokkaita mekanismeja vallankäytön rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnan kuulemisen määräaikoja saatetaan usein pitää liian lyhyinä ja niitä olisi mukautettava asianmukaisesti ja joustavasti, jotta saadaan täydelliset ja kattavat tiedot; huomauttaa, että tämä on vaikeuttanut sidosryhmien, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, mahdollisuuksia valmistella ja suunnitella osallistumistaan sekä kansallisia tiedotustoimia, joita ne aikovat toteuttaa kertomuksen julkaisemisen yhteydessä; panee merkille, että kuulemisten järjestäminen ennen julkisten tilastojen vuotuista julkistamista köyhdyttää kannanottoja; kehottaa komissiota sallimaan tietojen toimittamisen monikielisinä; ehdottaa, että sidosryhmien kannanottoja koskevista puitteista tehdään ennustettavampia ja vähennetään niiden jäykkyyttä; panee merkille, että kuulemista voidaan parantaa varmistamalla muun muassa, että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa toteutetaan jatkotoimia niiden esittämien näkemysten osalta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää vuotuisen seurantajakson yhteydessä tehtävää yhteistyötä Euroopan neuvoston ja sen parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa, myös jäsennellymmän kumppanuuden kautta, erityisen tärkeänä demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien edistämiseksi EU:ssa; kehottaa komissiota sisällyttämään maakohtaisiin lukuihin tietoja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden noudattamatta jättämisestä, jota ministerikomitea on arvioinut; toteaa, että SEU 6 artiklan 2 kohta velvoittaa unionin oikeudellisesti liittymään perusoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen; korostaa, että liittymisprosessi on saatava nopeasti päätökseen, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen kehys ihmisoikeuksien suojelulle kaikkialla Euroopassa ja vahvistaa entisestään perusoikeuksien ja -vapauksien suojelua unionissa; |
| --- | --- |

48.

II.   
  Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän institutionaaliset näkökohdat

| 49. | kehottaa jälleen komissiota ja neuvostoa pitämään kiinni siitä, että ne vastaavat myönteisesti parlamentin 7. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa esittämään kehotukseen perustaa yhteinen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä, joka kattaa SEU 2 artiklassa tarkoitetut arvot kokonaisuudessaan; toistaa, että tällainen järjestelmä on tarpeen, jotta voidaan vahvistaa EU:n arvojen edistämistä ja kunnioittamista; palauttaa mieliin, että vuotuisen kierroksen olisi oltava kattava, objektiivinen ja puolueeton, sen olisi perustuttava näyttöön ja sitä olisi sovellettava tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

49.

Maakohtaiset suositukset

| 50. | kehottaa jälleen komissiota laatimaan todenmukaisen arvion kunkin SEU 2 artiklan mukaisen arvon tilanteesta jäsenvaltioissa ja hyväksymään selkeitä maakohtaisia suosituksia siitä, kuinka havaittuihin huolenaiheisiin voidaan puuttua ja kyseiset loukkaukset korjata, mukaan lukien tapauksen mukaan täytäntöönpanon määrärajat ja seurattavat vertailuarvot, myös aikataulut, tavoitteet ja toteutettavat konkreettiset toimet, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa puuttumaan kertomuksessa yksilöityihin heikkouksiin; kehottaa seuraamaan näitä aloitteita seuraavissa vuotuisissa tai kiireellisissä kertomuksissa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | suosittelee, että komissio sovittaa suosituksensa yhteen niiden välineiden kanssa, joita voidaan käyttää havaittujen puutteiden korjaamiseen; kehottaa komissiota seuraamaan paremmin maakohtaisten lukujen täytäntöönpanoa kyseisissä jäsenvaltioissa ja ottamaan tarvittaessa käyttöön muita oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä välineitä tulosten aikaansaamiseksi, jos suosituksia ei panna täytäntöön; katsoo, että komission olisi lisättävä rikkomuskanteiden nostamista unionin tuomioistuimessa; korostaa, että on tärkeää yksilöidä selvät myönteiset ja kielteiset suuntaukset kussakin jäsenvaltiossa ja kiinnittää erityistä huomiota vertailuihin edellisen vuoden kertomuksen kanssa; |
| --- | --- |

51.

Toimielinten välinen sopimus

| 52. | toteaa, että vuotuisen kertomuksen taustalla oleva nykyinen institutionaalinen järjestely ei vastaa parlamentin odotuksia; odottaa kolmen toimielimen perustavan pysyvän toimielinten välisen työryhmän, kuten parlamentin 7. lokakuuta 2020 antamassa päätöslauselmassa ehdotettiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota ja neuvostoa aloittamaan viipymättä neuvottelut parlamentin kanssa toimielinten välisestä sopimuksesta SEUT 295 artiklan mukaisesti, jotta voidaan täydentää nykyisiä välineitä luomalla oikeusvaltiomekanismi säädöksellä, joka velvoittaa kolme toimielintä avoimempaan ja säännöllisempään prosessiin, jossa vastuualueet on määritelty selkeämmin ja johon kuuluu riippumattomien asiantuntijoiden paneeli, joka neuvoo työryhmää ja kolmea toimielintä tiiviissä yhteistyössä unionin perusoikeusviraston kanssa, jotta kaikkien EU:n arvojen suojelusta ja edistämisestä tulee pysyvä ja näkyvä osa unionin asialistaa; katsoo, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta 7. lokakuuta 2020 annetun parlamentin päätöslauselman liitteessä esitetty ehdotus on asianmukainen perusta tällaisille neuvotteluille; katsoo, että sitä ennen toteutettava pilottihanke, johon osallistuu riippumattomia asiantuntijoita ja jossa arvioidaan unionin arvojen noudattamista, voisi auttaa luomaan tarvittavaa tietämystä ja asiantuntemusta; |
| --- | --- |

53.

Täydentävyys muiden oikeusvaltiovälineiden kanssa

| 54. | muistuttaa, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan järjestelmän on täydennettävä ja vahvistettava SEU 7 artiklan mukaisia meneillään olevia ja tulevia menettelyjä mutta se ei saa missään tapauksessa korvata niitä; pitää erittäin valitettavana, ettei neuvosto ole kyennyt edistymään merkittävällä tavalla unionin arvojen ylläpitämisessä meneillään olevissa SEU 7 artiklan mukaisissa menettelyissä; toteaa, että neuvoston epäröinti SEU 7 artiklan soveltamisessa mahdollistaa itse asiassa SEU 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen jatkuvan sivuuttamisen ja unionin tuomioistuimen tuomioiden avoimen noudattamatta jättämisen ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamista puolustavien häirinnän joissakin EU:n jäsenvaltioissa; pitää valitettavana, ettei neuvosto ole järjestänyt kuulemisia covid-19-pandemian verukkeella, vaikka ei ole minkäänlaista oikeudellista velvoitetta, joka edellyttäisi kuulemisten järjestämistä paikan päällä videokokousten sijaan; katsoo, että kaikki neuvoston oikeudellisen yksikön oikeudelliset kannanotot, joissa väitetään toisin, olisi julkistettava; kehottaa neuvostoa jatkamaan SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisia menettelyjä ja varmistamaan, että kuulemiset aloitetaan kiireellisesti ja että niissä käsitellään myös uusia tapahtumia; toistaa pyyntönsä, että neuvosto antaisi kuulemisten jatkotoimena konkreettisia suosituksia kyseisille jäsenvaltioille SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja ilmoittaisi määräajat näiden suositusten täytäntöönpanolle; kehottaa pohtimaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa SEU 7 artiklan tarkistamista, mukaan lukien äänestystä koskevat vaatimukset, jotta menettelystä tulisi toimivampi, ja kiinnittämään erityistä huomiota yksimielisyyttä koskevasta vaatimuksesta luopumiseen määrättäessä seuraamuksia; vaatii, että parlamentin roolia ja toimivaltaa, erityisesti oikeutta saada asianmukaisesti tietoa oikeusvaltioperiaatetta koskeviin välineisiin liittyvissä menettelyissä, SEU 7 artiklan mukaiset menettelyt mukaan luettuina, kunnioitetaan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että vuotuinen kertomus on keskeinen seurantaväline mutta selkeät suositukset havaituista haasteista ja vaadittavista jatkotoimista ovat silti välttämättömiä; toteaa jälleen, että tapauksissa, joissa puutteita ei ole korjattu tai suosituksia pantu täytäntöön, vuotuista kertomusta olisi käytettävä perustana päätettäessä, otetaanko käyttöön yksi tai useampi väline, kuten SEU 7 artiklassa tarkoitettu menettely tai ehdollisuusmekanismi, otetaanko käyttöön oikeusvaltiotoimintakehys tai käynnistetäänkö rikkomusmenettelyjä, mukaan lukien nopeutetut menettelyt, välitoimia koskevat hakemukset unionin tuomioistuimessa ja kanteet unionin arvojen suojelua koskevien unionin tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon laiminlyöntien johdosta; korostaa, että kertomukseen olisi joka tapauksessa liitettävä toteuttamiskelpoisia suosituksia, täytäntöönpanon määräajat mukaan luettuina; muistuttaa, että rikkomuskanteita voidaan käynnistää samanaikaisesti asioissa, jotka on yksilöity SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisissa perustelluissa ehdotuksissa, kuten unionin tuomioistuin on jo vahvistanut; kehottaa komissiota käyttämään tarvittaessa tehokkaasti rikkomusmenettelyjä, jotta voidaan estää oikeusvaltioperiaatteen heikentäminen kansallisissa oikeuslaitoksissa; katsoo, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin olisi entisestään vakiinnutettava EU:n oikeuden ensisijaisuutta koskevaa vakiintunutta oikeusperiaatetta perussopimusten määräyksissä; kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia pohtimaan unionin tuomioistuimen roolin vahvistamista unionin perusarvojen suojelussa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää myönteisenä, että yhteisessä julistuksessa Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista määritetään eurooppalaiset oikeudet ja arvot, mukaan lukien oikeusvaltioperiaate, yhdeksi tulevan konferenssin keskustelunaiheista; kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia pohtimaan EU:n nykyisten välineiden tehokkuutta SEU 2 artiklan periaatteiden rikkomisen seurannassa, ehkäisemisessä ja torjunnassa ja esittämään konkreettisia ehdotuksia käytännön toimiksi, joilla voidaan vahvistaa EU:n välineistöä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 sovellettavuus, tarkoitus ja soveltamisala on määritelty selkeästi kyseisen asetuksen tekstissä; korostaa tässä yhteydessä, että asetus oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta on tullut voimaan, sitä on sovellettu sellaisenaan 1. tammikuuta 2021 alkaen ja se on kaikilta osiltaan velvoittava kaikkien maksusitoumus- ja maksumäärärahojen osalta kaikissa jäsenvaltioissa, että se kattaa etenkin Next Generation EU -välineen varojen maksamisen ja että sen soveltaminen EU:n toimielimissä ei edellytä ohjeiden antamista tai oikeudellista tulkintaa; katsoo, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetusta asetuksesta 10. ja 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ovat SEU 15 ja 17 artiklan sekä SEUT 288 artiklan vastaisia, sillä ne aiheuttavat tarpeetonta oikeudellista epävarmuutta komission uusista suuntaviivoista ja niiden vuoksi asetuksen hyväksyminen pysäytettiin SEUT 263 artiklaa koskevien tapausten osalta, kuten Unkarin ja Puolan viimeaikaisten kumoamiskanteiden tapauksessa; kehottaa jälleen komissiota toteuttamaan oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen mukaisesti välittömiä toimia hyödyntääkseen nykyisiä tutkintavälineitään täysimääräisesti ja viipymättä, jotta voidaan puuttua jäsenvaltioiden oikeusvaltioperiaatteen puutteisiin, jotka voisivat vaikuttaa tai uhata vakavasti vaikuttaa EU:n talousarvion moitteettomaan varainhoitoon riittävän suoraan; kehottaa komissiota soveltamaan yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta (31) ja varainhoitoasetusta (32) tiukemmin EU:n varojen syrjivään käyttöön puuttumiseksi, kuten se teki pidättäessään varoja kunnallis- tai paikallishallinnoilta, jotka julistautuivat ”vapaiksi hlbti-ideologiasta”; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota käyttämään vuotuisen kertomuksen havaintoja arvioinnissaan, joka muodostaa perustan mekanismille, jolla talousarviota suojataan oikeusvaltioperiaatteen loukkauksilta, sekä kaikissa muissa asiaankuuluvissa arvioinneissa, jotka koskevat nykyisiä ja tulevia talousarviovälineitä; pyytää jälleen komissiota sisällyttämään vuotuisiin oikeusvaltiokertomuksiinsa erillisenä osiona analyysin tapauksista, joissa jokin jäsenvaltio on rikkonut oikeusvaltion periaatteita ja rikkominen voisi vaikuttaa tai uhata vakavasti vaikuttaa EU:n talousarvion moitteettomaan varainhoitoon riittävän suoraan, ja katsoo, että analyysia voitaisiin käyttää perustana ehdollisuusmekanismin käynnistämiselle; kehottaa komissiota vahvistamaan sen vuotuisten oikeusvaltiokertomusten ja oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen välistä synergiaa ja käyttämään niitä erillisinä mutta toisiaan täydentävinä välineinä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toteaa, että komission on käytettävä vuotuista oikeusvaltiokertomusta tärkeänä tietolähteenä valmistellessaan tapauksia, joissa sovelletaan oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta, ja että tässä yhteydessä olisi otettava huomioon muun muassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, OLAFin ja EPPOn kertomuksista, komission ja kansallisten tarkastusviranomaisten tarkastuskertomuksista, unionin tuomioistuimen ja kansallisten tilintarkastusviranomaisten antamista tuomioista ja perusoikeusviraston analyyseista sekä eri järjestelmistä, kuten unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevasta varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmästä (EDES) ja ARACHNE-välineestä saadut tiedot; kehottaa komissiota selventämään käyttämässään menetelmässä oikeusvaltiokertomuksen ja oikeusvaltiota koskevan ehdollisuusmekanismin välistä yhteyttä; muistuttaa, että on olennaisen tärkeää turvata asianmukaisesti varojen lopullisten saajien ja edunsaajien oikeutetut edut, kun oikeusvaltioperiaatteen rikkomistapauksissa hyväksytään toimenpiteitä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota edistämään toimintakulttuuria, jossa kunnioitetaan SEU 2 artiklaan kirjattuja arvoja, muun muassa tehostamalla ponnisteluja, joilla edistetään EU:n kansalaisuutta koskevaa opetusta, oikeusvaltioperiaate mukaan luettuna; kehottaa komissiota käynnistämään erityisen ohjelman, jolla tuetaan innovatiivisia aloitteita EU:n kansalaisuutta koskevan opetuksen edistämiseksi; kehottaa neuvostoa ja komissiota antamaan riittävästi tietoja ja rahoitusta EU:n laajuisille, kansallisille, alueellisille ja paikallisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja riippumattomille toimittajille, etenkin käyttämällä strategisesti kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta annetun asetuksen mukaisia rahoitusmahdollisuuksia, jotta niitä voidaan auttaa lisäämään tietoisuutta ja edistämään EU:n arvoja, sekä käyttämään soveltuvia välineitä, myös vuotuista kertomusta, torjumaan vuotuisessa kertomuksessa yksilöityjä oikeusvaltioon kohdistuvia uhkia erityisesti silloin, kun on havaittu loukkauksia ja puutteita; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan oppia parhaista käytännöistä, puuttumaan havaittuihin puutteisiin ja toteuttamaan toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi kaikilla oikeusvaltiokertomuksessa yksilöidyillä neljällä keskeisellä osa-alueella; korostaa tarvetta lisätä EU:n kansalaisten ja asukkaiden tietoisuutta kansallisella ja EU:n tasolla käytettävissä olevista keinoista ja menettelyistä, joilla voidaan turvata oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja raportoida sen rikkomisesta; |
| --- | --- |

60.

III.   
  Kertomuksen jatkotoimet ja vaikutus

| 61. | kehottaa komissiota arvioimaan tulevissa kertomuksissa, kuinka aiemmissa kertomuksissa analysoiduilla aloilla havaitut ongelmat ovat kehittyneet tai kuinka ne on ratkaistu ja ovatko ne vaarassa huonontua tai huonontuneet entisestään, ja määrittämään myönteisiä ja kielteisiä suuntauksia ja monialaisia kysymyksiä, etenkin mahdollisia systeemisiä tai toistuvia oikeusvaltioperiaatteen loukkauksia, ja esittämään selkeitä suosituksia havaittujen riskien tai taantumisen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pitää tärkeänä edistää vuotuisen kertomuksen havaintoja kansallisella tasolla; kannustaa komissiota edistämään keskustelua kertomuksesta kansallisissa parlamenteissa ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöt mukaan kertomuksen jatkotoimiin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota tekemään vuotuisissa oikeusvaltiokertomuksissaan selväksi, etteivät kaikki oikeusvaltioperiaatteen puutteet ja loukkaukset ole luonteeltaan ja/tai intensiteetiltään samanlaisia ja että jos SEU 2 artiklassa lueteltuja arvoja loukataan tahallisesti, vakavasti, pysyvästi ja järjestelmällisesti tietyn ajanjakson aikana, jäsenvaltiot eivät enää välttämättä täytä kaikkia demokratian kriteereitä ja niiden hallintojärjestelmistä tulee autoritaarisia; korostaa, että komission ensisijaisena tavoitteena olisi oltava EU:n lainsäädännön täytäntöönpano SEU 2 artiklan rikkomistapauksissa ja että sen vuotuisten oikeusvaltiokertomusten olisi pääasiassa edistettävä tätä tavoitetta; kehottaa siksi komissiota arvioimaan meneillään olevien SEU 7 artiklan mukaisten menettelyjen piiriin kuuluvia maita perusteellisesti, jotta voidaan osoittaa, miten oikeusvaltioperiaatetta on heikennetty rakenteellisesti autoritaaristyylisten hallintorakenteiden vakiinnuttamisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa, että tämän kertomuksen olisi toimittava perustana EU:n jatkotoimien priorisoinnille niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa on havaittu vajavuuksia tai puutteita, ja että kertomuksessa esitettyjen seikkojen olisi oltava keskeinen osa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaa kattavaa mekanismia; |
| --- | --- |

64.

| 65. | sitoutuu aloittamaan vuoden 2021 kertomuksen käsittelyn heti sen julkaisemisen jälkeen; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUVL L 156, 5.5.2021, s. 1.

(3)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 162.

(4)  EUVL C 129, 5.4.2019, s. 13.

(5)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 117.

(6)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 111.

(7)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 66.

(8)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 8.

(9)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 45.

(10)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 102.

(11)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 107.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0103.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0101.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0007.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0014.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0173.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0164.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0225.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0251.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0264.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0320.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0328.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0360.

(25)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0089.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0103.

(27)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0148.

(28)  Ks. esim. 1. maaliskuuta 2018, 19. huhtikuuta 2018, 13. marraskuuta 2018, 28. maaliskuuta 2019, 18. joulukuuta 2019, 19. kesäkuuta 2020, 8. lokakuuta 2020 ja 29. huhtikuuta 2021 annetut päätöslauselmat.

(29)  Päätöslauselma 13. marraskuuta 2018 vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (EUVL C 363, 28.10.2020, s. 13).

(30)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69.

(31)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(32)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanne EU:ssa naisten terveyden osalta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5, 6 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5, 6 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon ICPD:n 25-vuotistapahtumassa 1. marraskuuta 2019 annetun Nairobin julkilausuman ”Accelerating the Promise” sekä kansalliset ja kumppanien sitoumukset ja yhteistyötoimet, joista ilmoitettiin Nairobin huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ICPD:n 25-vuotistapahtumassa 1. marraskuuta 2019 annetun Nairobin julkilausuman ”Accelerating the Promise” sekä kansalliset ja kumppanien sitoumukset ja yhteistyötoimet, joista ilmoitettiin Nairobin huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2016, ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteet 3, 5 ja 16 sekä niihin liittyvät indikaattorit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2016, ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteet 3, 5 ja 16 sekä niihin liittyvät indikaattorit,

| — | ottaa huomioon Contraception Atlas -julkaisun vuosien 2017, 2018, 2019 ja 2020 painokset, joissa asetetaan Euroopan maat järjestykseen ehkäisyn saatavuuden mukaan ja tuodaan esiin tähän liittyvä eriarvoisuus Euroopassa, ja ottaa huomioon, että joissakin Euroopan osissa tyydyttämättömät ehkäisyyn liittyvät tarpeet ovat jääneet laajalti vaille huomiota, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Contraception Atlas -julkaisun vuosien 2017, 2018, 2019 ja 2020 painokset, joissa asetetaan Euroopan maat järjestykseen ehkäisyn saatavuuden mukaan ja tuodaan esiin tähän liittyvä eriarvoisuus Euroopassa, ja ottaa huomioon, että joissakin Euroopan osissa tyydyttämättömät ehkäisyyn liittyvät tarpeet ovat jääneet laajalti vaille huomiota,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW-sopimus) sekä CEDAW-komitean yleiskommentit nro 21 (1994), nro 24 (1999), nro 28 (2010), nro 33 (2015) ja nro 35 (2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW-sopimus) sekä CEDAW-komitean yleiskommentit nro 21 (1994), nro 24 (1999), nro 28 (2010), nro 33 (2015) ja nro 35 (2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista 3. toukokuuta 2008 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista 3. toukokuuta 2008 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) – kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) – kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020)0017),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tosiasiallisesta aborttikiellosta Puolassa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tosiasiallisesta aborttikiellosta Puolassa (1),

| — | ottaa huomioon CEDAW-komitean 28. helmikuuta 2020 tekemän päätöksen asiassa S.F.M. v. Espanja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon CEDAW-komitean 28. helmikuuta 2020 tekemän päätöksen asiassa S.F.M. v. Espanja,

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2017 annetun Euroopan neuvoston tasa-arvo- ja syrjimättömyyslautakunnan raportin intersukupuolisten ihmisten ihmisoikeuksista ja heihin kohdistuvan syrjinnän ehkäisemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2017 annetun Euroopan neuvoston tasa-arvo- ja syrjimättömyyslautakunnan raportin intersukupuolisten ihmisten ihmisoikeuksista ja heihin kohdistuvan syrjinnän ehkäisemisestä,

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan neuvoston tasa-arvo- ja syrjimättömyyslautakunnan raportin transihmisten syrjinnästä Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan neuvoston tasa-arvo- ja syrjimättömyyslautakunnan raportin transihmisten syrjinnästä Euroopassa,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman intersukupuolisten oikeuksista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman intersukupuolisten oikeuksista (2),

| — | ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/522 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/522 (3),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2019 annetun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin ”Beijing + 25 – The 5th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2019 annetun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin ”Beijing + 25 – The 5th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimiston seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan toimintasuunnitelman ”Towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe – leaving no one behind”, jossa on kolme toisiinsa läheisesti liittyvää tavoitetta: annetaan kaikille ihmisille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia päätöksiä seksuaali- ja lisääntymisterveydestään ja varmistetaan, että heidän ihmisoikeuksiaan kunnioitetaan ja suojellaan ja että ne toteutuvat käytännössä, varmistetaan, että kaikilla ihmisillä on mahdollisimman korkea seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -hyvinvoinnin taso, ja taataan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen yleinen saatavuus ja poistetaan eriarvoisuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimiston seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan toimintasuunnitelman ”Towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe – leaving no one behind”, jossa on kolme toisiinsa läheisesti liittyvää tavoitetta: annetaan kaikille ihmisille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia päätöksiä seksuaali- ja lisääntymisterveydestään ja varmistetaan, että heidän ihmisoikeuksiaan kunnioitetaan ja suojellaan ja että ne toteutuvat käytännössä, varmistetaan, että kaikilla ihmisillä on mahdollisimman korkea seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -hyvinvoinnin taso, ja taataan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen yleinen saatavuus ja poistetaan eriarvoisuus,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton (IPPF) eurooppalaisen verkoston ja Saksan liittotasavallan terveyskasvatuskeskuksen (BZgA) raportin ”Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton (IPPF) eurooppalaisen verkoston ja Saksan liittotasavallan terveyskasvatuskeskuksen (BZgA) raportin ”Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments”,

| — | ottaa huomioon IPPF:n eurooppalaisen verkoston kumppanikyselyn aborttilainsäädännöstä ja sen täytäntöönpanosta Euroopassa ja Keski-Aasiassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IPPF:n eurooppalaisen verkoston kumppanikyselyn aborttilainsäädännöstä ja sen täytäntöönpanosta Euroopassa ja Keski-Aasiassa,

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston 30. syyskuuta 2020 julkistaman tutkimuksen covid-19-kriisin ja sen jälkeisen ajan sukupuolistuneista vaikutuksista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston 30. syyskuuta 2020 julkistaman tutkimuksen covid-19-kriisin ja sen jälkeisen ajan sukupuolistuneista vaikutuksista (4),

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun UN Women -järjestön selonteon ”The Impact of COVID-19 on Women”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun UN Women -järjestön selonteon ”The Impact of COVID-19 on Women”,

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n raportin ”COVID-19 and Human Rights: We are all in this together”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n raportin ”COVID-19 and Human Rights: We are all in this together”,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n lausunnon ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2020 julkaistun UNFPA:n lausunnon ”Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon naisten eurooppalaisen eturyhmän (European Women’s Lobby) covid-19-pandemiaa ja naisten asemaa koskevan katsauksen ”Women must not pay the price for COVID-19!”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten eurooppalaisen eturyhmän (European Women’s Lobby) covid-19-pandemiaa ja naisten asemaa koskevan katsauksen ”Women must not pay the price for COVID-19!”,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 julkaistun professori Sabine Oertelt-Prigionen covid-19-pandemiaa ja sukupuolivaikutuksia käsittelevän tutkimuksen ”The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 julkaistun professori Sabine Oertelt-Prigionen covid-19-pandemiaa ja sukupuolivaikutuksia käsittelevän tutkimuksen ”The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon WHO:n turvallista aborttia koskevat ohjeet ”Safe abortion: technical and policy guidance for health systems”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n turvallista aborttia koskevat ohjeet ”Safe abortion: technical and policy guidance for health systems”,

| — | ottaa huomioon WHO:n maailmanlaajuisen strategian kohdunkaulan syövän poistamiseksi ”Global strategy to accelerate the elimination of cervical cancer as a public health problem”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n maailmanlaajuisen strategian kohdunkaulan syövän poistamiseksi ”Global strategy to accelerate the elimination of cervical cancer as a public health problem”,

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (5),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2020 julkaistun seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia käsittelevän eurooppalaisen parlamentaarisen foorumin (EPF) ja IPPF:n eurooppalaisen verkoston yhteisen raportin ”Sexual and Reproductive Health and Rights COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2020 julkaistun seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia käsittelevän eurooppalaisen parlamentaarisen foorumin (EPF) ja IPPF:n eurooppalaisen verkoston yhteisen raportin ”Sexual and Reproductive Health and Rights COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän YK:n komitean 2. toukokuuta 2016 pidetyssä istunnossa esitetyn yleiskommentin nro 22 oikeudesta seksuaali- ja lisääntymisterveyteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän YK:n komitean 2. toukokuuta 2016 pidetyssä istunnossa esitetyn yleiskommentin nro 22 oikeudesta seksuaali- ja lisääntymisterveyteen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2, 7, 17 ja 26 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2, 7, 17 ja 26 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuskomitean 30. lokakuuta 2018 esittämän yleiskommentin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 6 artiklasta, joka koskee oikeutta elämään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuskomitean 30. lokakuuta 2018 esittämän yleiskommentin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 6 artiklasta, joka koskee oikeutta elämään,

| — | ottaa huomioon 3. elokuuta 2011 julkaistun YK:n erityisraportoijan väliraportin jokaisen oikeudesta parhaimpaan mahdolliseen fyysiseen ja henkiseen terveyteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. elokuuta 2011 julkaistun YK:n erityisraportoijan väliraportin jokaisen oikeudesta parhaimpaan mahdolliseen fyysiseen ja henkiseen terveyteen,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2016 julkaistun YK:n erityisraportoijan raportin jokaisen oikeudesta parhaimpaan mahdolliseen fyysiseen ja henkiseen terveyteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2016 julkaistun YK:n erityisraportoijan raportin jokaisen oikeudesta parhaimpaan mahdolliseen fyysiseen ja henkiseen terveyteen,

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sen syitä ja seurauksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan laatimat raportit, myös 11. heinäkuuta 2019 annetun raportin, joka koskee ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa naisten huonoon kohteluun ja heihin kohdistuvaan väkivaltaan lisääntymisterveyspalvelujen yhteydessä ja jossa keskitytään erityisesti synnytyksiin ja synnytysväkivaltaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sen syitä ja seurauksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan laatimat raportit, myös 11. heinäkuuta 2019 annetun raportin, joka koskee ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa naisten huonoon kohteluun ja heihin kohdistuvaan väkivaltaan lisääntymisterveyspalvelujen yhteydessä ja jossa keskitytään erityisesti synnytyksiin ja synnytysväkivaltaan,

| — | ottaa huomioon WHO:n vuoden 2015 julkilausuman naisten synnytyksen yhteydessä kokeman epäkunnioittavan ja loukkaavan kohtelun ehkäisemisestä ja kitkemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n vuoden 2015 julkilausuman naisten synnytyksen yhteydessä kokeman epäkunnioittavan ja loukkaavan kohtelun ehkäisemisestä ja kitkemisestä,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2019 annetun Euroopan neuvoston tasa-arvo- ja syrjimättömyyslautakunnan raportin synnytysväkivallasta ja gynekologisesta väkivallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2019 annetun Euroopan neuvoston tasa-arvo- ja syrjimättömyyslautakunnan raportin synnytysväkivallasta ja gynekologisesta väkivallasta,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (6),

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2016 annetun naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän YK:n työryhmän raportin, joka esiteltiin ihmisoikeusneuvoston 32. istunnossa kesäkuussa 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2016 annetun naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän YK:n työryhmän raportin, joka esiteltiin ihmisoikeusneuvoston 32. istunnossa kesäkuussa 2016,

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2018 annetun naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän YK:n työryhmän raportin II osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2018 annetun naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän YK:n työryhmän raportin II osan,

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2016 annetun naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän YK:n työryhmän raportin III osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2016 annetun naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän YK:n työryhmän raportin III osan,

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2019 päivätyn ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2019 päivätyn ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportin,

| — | ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (7),

| — | ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6. marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6. marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (8),

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission 19. marraskuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta: ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”, jossa EU vahvistaa olevansa sitoutunut edistämään ja suojelemaan jokaisen yksilön oikeutta hallita täysin omaan seksuaalisuuteensa ja seksuaali- ja lisääntymisterveyteensä liittyviä kysymyksiä ja päättää niistä vapaasti ja vastuullisesti ilman syrjintää, pakottamista tai väkivaltaa sekä kyseisen oikeuden toteutumiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission 19. marraskuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta: ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”, jossa EU vahvistaa olevansa sitoutunut edistämään ja suojelemaan jokaisen yksilön oikeutta hallita täysin omaan seksuaalisuuteensa ja seksuaali- ja lisääntymisterveyteensä liittyviä kysymyksiä ja päättää niistä vapaasti ja vastuullisesti ilman syrjintää, pakottamista tai väkivaltaa sekä kyseisen oikeuden toteutumiseen,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman seksuaalikasvatuksen kriminalisoinnista Puolassa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman seksuaalikasvatuksen kriminalisoinnista Puolassa (9),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (10),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (11),

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2003 annetun neuvoston suosituksen syöpäseulonnasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2003 annetun neuvoston suosituksen syöpäseulonnasta (12),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2008 julkistetut kohdunkaulan syövän seulonnan laadunvarmistusta koskevat eurooppalaiset suuntaviivat sekä 12. huhtikuuta 2006 julkistetut rintasyöpäseulonnan ja -diagnosoinnin laadunvarmistusta koskevat eurooppalaiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2008 julkistetut kohdunkaulan syövän seulonnan laadunvarmistusta koskevat eurooppalaiset suuntaviivat sekä 12. huhtikuuta 2006 julkistetut rintasyöpäseulonnan ja -diagnosoinnin laadunvarmistusta koskevat eurooppalaiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2017 julkaistun Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun asiakirjan naisten seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2017 julkaistun Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun asiakirjan naisten seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista Euroopassa,

| — | ottaa huomioon naisten terveyttä ja hyvinvointia WHO:n Euroopan alueella koskevan WHO:n strategian vuosiksi 2017–2021 sekä WHO:n vuoden 2016 seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan toimintasuunnitelman ”Action Plan for Sexual and Reproductive Health: towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe – leaving no one behind”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten terveyttä ja hyvinvointia WHO:n Euroopan alueella koskevan WHO:n strategian vuosiksi 2017–2021 sekä WHO:n vuoden 2016 seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan toimintasuunnitelman ”Action Plan for Sexual and Reproductive Health: towards achieving the 2030 Agenda for Sustainable Development in Europe – leaving no one behind”,

| — | ottaa huomioon naisten, lasten ja nuorten terveyttä koskevan WHO:n maailmanlaajuisen strategian vuosiksi 2016–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten, lasten ja nuorten terveyttä koskevan WHO:n maailmanlaajuisen strategian vuosiksi 2016–2030,

| — | ottaa huomioon WHO:n Euroopan aluetoimiston ja BZgA:n julkaisun ”Standards for Sexuality Education in Europe: A framework for policy makers, educational and health authorities and specialists” sekä Unescon seksuaalikasvatusta koskevan ohjeasiakirjan ”International Technical Guidance on Sexuality Education: an evidence-informed approach”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n Euroopan aluetoimiston ja BZgA:n julkaisun ”Standards for Sexuality Education in Europe: A framework for policy makers, educational and health authorities and specialists” sekä Unescon seksuaalikasvatusta koskevan ohjeasiakirjan ”International Technical Guidance on Sexuality Education: an evidence-informed approach”,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean 30. maaliskuuta 2009 tekemän päätöksen International Centre for the Legal Protection of Human Rights -järjestön (INTERIGHTS) Kroatiaa vastaan tekemästä yhteisestä valituksesta nro 45/2007 sekä YK:n lapsen oikeuksien komitean 17. huhtikuuta 2013 esittämän yleiskommentin nro 15 lapsen oikeudesta nauttia parhaasta mahdollisesta terveydentilasta (24 artikla), jonka mukaan nuorten saatavilla olisi oltava asianmukaista ja objektiivista tietoa seksuaali- ja lisääntymiskysymyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean 30. maaliskuuta 2009 tekemän päätöksen International Centre for the Legal Protection of Human Rights -järjestön (INTERIGHTS) Kroatiaa vastaan tekemästä yhteisestä valituksesta nro 45/2007 sekä YK:n lapsen oikeuksien komitean 17. huhtikuuta 2013 esittämän yleiskommentin nro 15 lapsen oikeudesta nauttia parhaasta mahdollisesta terveydentilasta (24 artikla), jonka mukaan nuorten saatavilla olisi oltava asianmukaista ja objektiivista tietoa seksuaali- ja lisääntymiskysymyksistä,

| — | ottaa huomioon UNFPA:n maailman väestön tilaa koskevan raportin vuodelta 2019 ”Unfinished Business: the pursuit of rights and choices FOR ALL”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFPA:n maailman väestön tilaa koskevan raportin vuodelta 2019 ”Unfinished Business: the pursuit of rights and choices FOR ALL”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0169/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0169/2021),

| A. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys on fyysisen, emotionaalisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tila suhteessa kaikkiin seksuaalisuutta ja lisääntymistä koskeviin näkökohtiin ja että sillä ei tarkoiteta pelkästään toimintahäiriön, vamman tai kuolevuuden puuttumista, ja toteaa, että kaikilla yksilöillä on oikeus tehdä kehoaan koskevia päätöksiä (13) ilman syrjintää, pakottamista tai väkivaltaa sekä saada seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluja, jotka tukevat tätä oikeutta ja joissa suhtaudutaan myönteisesti seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen, sillä seksuaalisuus on olennainen osa ihmiselämää; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys on fyysisen, emotionaalisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tila suhteessa kaikkiin seksuaalisuutta ja lisääntymistä koskeviin näkökohtiin ja että sillä ei tarkoiteta pelkästään toimintahäiriön, vamman tai kuolevuuden puuttumista, ja toteaa, että kaikilla yksilöillä on oikeus tehdä kehoaan koskevia päätöksiä (13) ilman syrjintää, pakottamista tai väkivaltaa sekä saada seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluja, jotka tukevat tätä oikeutta ja joissa suhtaudutaan myönteisesti seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen, sillä seksuaalisuus on olennainen osa ihmiselämää;

| B. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat WHO:n mukaan kattotermi monille kaikkiin ihmisiin vaikuttaville kysymyksille, jotka koskevat neljää eri osa-aluetta – seksuaaliterveyttä, seksuaalioikeuksia, lisääntymisterveyttä ja lisääntymisoikeuksia – ja perustuvat kaikille ihmisille kuuluvaan oikeuteen heidän ruumiillisen koskemattomuutensa, yksityisyytensä ja itsemääräämisoikeutensa kunnioittamiseen sekä heidän seksuaalisen suuntautumisensa ja sukupuoli-identiteettinsä täysimääräiseen kunnioittamiseen, oikeuteen päättää siitä, kenen kanssa ja milloin on seksuaalisesti aktiivinen, oikeuteen saada turvallisia seksuaalisia kokemuksia, oikeuteen päättää, solmiiko avioliiton ja milloin ja kenen kanssa sekä hankkiiko lapsen tai lapsia, miten ja kuinka monta, ja oikeuteen saada koko elämänsä ajan kaiken edellä mainitun saavuttamiseen tarvittavat tiedot, resursseja, palveluja ja tukea ilman syrjintää, pakottamista, hyväksikäyttöä ja väkivaltaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat WHO:n mukaan kattotermi monille kaikkiin ihmisiin vaikuttaville kysymyksille, jotka koskevat neljää eri osa-aluetta – seksuaaliterveyttä, seksuaalioikeuksia, lisääntymisterveyttä ja lisääntymisoikeuksia – ja perustuvat kaikille ihmisille kuuluvaan oikeuteen heidän ruumiillisen koskemattomuutensa, yksityisyytensä ja itsemääräämisoikeutensa kunnioittamiseen sekä heidän seksuaalisen suuntautumisensa ja sukupuoli-identiteettinsä täysimääräiseen kunnioittamiseen, oikeuteen päättää siitä, kenen kanssa ja milloin on seksuaalisesti aktiivinen, oikeuteen saada turvallisia seksuaalisia kokemuksia, oikeuteen päättää, solmiiko avioliiton ja milloin ja kenen kanssa sekä hankkiiko lapsen tai lapsia, miten ja kuinka monta, ja oikeuteen saada koko elämänsä ajan kaiken edellä mainitun saavuttamiseen tarvittavat tiedot, resursseja, palveluja ja tukea ilman syrjintää, pakottamista, hyväksikäyttöä ja väkivaltaa;

| C. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisoikeudet on suojattu ihmisoikeuksina ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä ja eurooppalaisessa oikeudessa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, CEDAW-yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, ja että ne ovat olennainen osa kokonaisvaltaista terveydenhuoltoa; toteaa, että terveysoikeudet, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat oikeudet, ovat naisten perusoikeuksia ja niitä olisi parannettava eikä niitä saa millään tavalla vesittää tai poistaa; toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteutuminen on olennainen osa ihmisarvoa ja liittyy erottamattomasti sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseen ja sukupuolistuneen väkivallan torjuntaan; katsoo, että ihmisten kehoa, heidän valintojaan ja siten heidän täydellistä itsemääräämisoikeuttaan olisi suojattava; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisoikeudet on suojattu ihmisoikeuksina ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä ja eurooppalaisessa oikeudessa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, CEDAW-yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, ja että ne ovat olennainen osa kokonaisvaltaista terveydenhuoltoa; toteaa, että terveysoikeudet, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat oikeudet, ovat naisten perusoikeuksia ja niitä olisi parannettava eikä niitä saa millään tavalla vesittää tai poistaa; toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteutuminen on olennainen osa ihmisarvoa ja liittyy erottamattomasti sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseen ja sukupuolistuneen väkivallan torjuntaan; katsoo, että ihmisten kehoa, heidän valintojaan ja siten heidän täydellistä itsemääräämisoikeuttaan olisi suojattava;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on suoraa toimivaltaa, jonka nojalla se voi edistää seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ulkoisissa toimissa; ottaa huomioon, että Euroopan unionilla ei ole suoraa toimivaltaa, jonka nojalla se voisi edistää seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia unionissa, mutta jäsenvaltioiden välillä tapahtuu yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän kautta; ottaa huomioon, että Euroopan unioni kehottaa ja kannustaa jäsenvaltioita edistämään kaikkien ihmisten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja tukee niitä siinä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on suoraa toimivaltaa, jonka nojalla se voi edistää seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ulkoisissa toimissa; ottaa huomioon, että Euroopan unionilla ei ole suoraa toimivaltaa, jonka nojalla se voisi edistää seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia unionissa, mutta jäsenvaltioiden välillä tapahtuu yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän kautta; ottaa huomioon, että Euroopan unioni kehottaa ja kannustaa jäsenvaltioita edistämään kaikkien ihmisten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja tukee niitä siinä;

| E. | ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta on yleistä ja covid-19-pandemia on pahentanut sitä; ottaa huomioon, että arviolta 25 prosenttia naisista kokee elämänsä aikana jonkinlaista sukupuolistunutta väkivaltaa ja lukemattomat naiset kokevat seksuaalista väkivaltaa ja häirintää lähisuhteissaan ja julkisessa elämässä syvään juurtuneiden sukupuolistereotypioiden ja niiden seurauksena syntyneiden sosiaalisten normien takia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta on yleistä ja covid-19-pandemia on pahentanut sitä; ottaa huomioon, että arviolta 25 prosenttia naisista kokee elämänsä aikana jonkinlaista sukupuolistunutta väkivaltaa ja lukemattomat naiset kokevat seksuaalista väkivaltaa ja häirintää lähisuhteissaan ja julkisessa elämässä syvään juurtuneiden sukupuolistereotypioiden ja niiden seurauksena syntyneiden sosiaalisten normien takia;

| F. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkauksissa loukataan ihmisoikeuksia ja erityisesti oikeutta elämään, fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen, terveyteen ja koulutukseen, ihmisarvoon, yksityisyyteen ja vapauteen epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta; toteaa, että naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkaukset ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto ja ne haittaavat edistystä kohti sukupuolten tasa-arvoa (14); |
| --- | --- |

F.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkauksissa loukataan ihmisoikeuksia ja erityisesti oikeutta elämään, fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen, terveyteen ja koulutukseen, ihmisarvoon, yksityisyyteen ja vapauteen epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta; toteaa, että naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkaukset ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto ja ne haittaavat edistystä kohti sukupuolten tasa-arvoa (14);

| G. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 3 alatavoitteita ja että sukupuolistuneen väkivallan torjunta ja haitallisten käytäntöjen torjunta ovat kestävän kehityksen tavoitteen 5 alatavoitteita; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 3 alatavoitteita ja että sukupuolistuneen väkivallan torjunta ja haitallisten käytäntöjen torjunta ovat kestävän kehityksen tavoitteen 5 alatavoitteita;

| H. | ottaa huomioon, että vaikka EU:ssa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien taso on maailman huippua ja jotkut jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, joilla tuetaan seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteuttamiseen sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa liittyy siitä huolimatta haasteita, saatavuus- ja kohtuuhintaisuusongelmia, puutteita, eroja ja eriarvoisuutta iän, biologisen tai sosiaalisen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, luokan, uskonnon tai vakaumuksen, siviilisäädyn, sosioekonomisen aseman, vammaisuuden, hiv-positiivisuuden (tai sukupuoliteitse tarttuviin infektioihin sairastumisen), kansallisen tai sosiaalisen alkuperän, oikeudellisen tai maahanmuuttajastatuksen, kielen, seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vaikka EU:ssa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien taso on maailman huippua ja jotkut jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, joilla tuetaan seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteuttamiseen sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa liittyy siitä huolimatta haasteita, saatavuus- ja kohtuuhintaisuusongelmia, puutteita, eroja ja eriarvoisuutta iän, biologisen tai sosiaalisen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, luokan, uskonnon tai vakaumuksen, siviilisäädyn, sosioekonomisen aseman, vammaisuuden, hiv-positiivisuuden (tai sukupuoliteitse tarttuviin infektioihin sairastumisen), kansallisen tai sosiaalisen alkuperän, oikeudellisen tai maahanmuuttajastatuksen, kielen, seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella;

| I. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä haasteita ja esteitä voivat olla muun muassa oikeudelliset, taloudelliset, kulttuuriset ja tietoon liittyvät esteet, kuten yleiskattavien, laadukkaiden ja kohtuuhintaisten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen puutteellinen saatavuus, kattavan, ikätasolle sopivan ja näyttöön perustuvan seksuaalikasvatuksen puute, etenkin kun otetaan huomioon, että hlbti-henkilöiden mahdollisuuksia nauttia seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista saattaa haitata vakavasti se, että seksuaalikasvatuksen opetussuunnitelmista jätetään pois seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteettien, sukupuolen ilmaisujen ja sukupuoliominaisuuksien monimuotoisuus, saatavilla olevien nykyaikaisten ehkäisymenetelmien puute, lääketieteellisen hoidon epääminen henkilökohtaisen vakaumuksen perusteella, oikeudelliset rajoitukset ja käytännön esteet aborttipalvelujen saatavuudessa, aborttihoidon epääminen, pakkoabortti, sukupuolistunut väkivalta, gynekologinen ja synnytysväkivalta, pakkosterilointi, myös sukupuolen juridisen tunnustamisen yhteydessä, uhkailu, julma ja halventava kohtelu, eriarvoisuus ja erot äitiyskuolleisuudessa ja mielenterveystuessa, keisarileikkausten määrän kasvu, vaikeudet saada hoitoa kohdunkaulan syöpään, lääketieteellisesti avustettujen lisääntymis- ja hedelmöityshoitojen rajallinen saatavuus, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien kannalta tarpeellisten tarvikkeiden saatavuuteen liittyvät vaikeudet, sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ja hiv:n laaja esiintyvyys, teiniraskauksien suuri määrä, haitalliset sukupuolistereotypiat ja käytännöt, kuten naisten ja intersukupuolisten sukuelinten silpominen, lapsi-, varhais- ja pakkoavioliitot, kunniamurhat sekä niin kutsutut eheytyshoidot, jotka voivat olla seksuaalista väkivaltaa, kuten ”korjaavia raiskauksia”, ja jotka kohdistuvat lesbo- ja bi-naisiin ja -tyttöihin ja transihmisiin, sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia rajoittava vanhentunut tai ideologiaan pohjautuva lainsäädäntö; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä haasteita ja esteitä voivat olla muun muassa oikeudelliset, taloudelliset, kulttuuriset ja tietoon liittyvät esteet, kuten yleiskattavien, laadukkaiden ja kohtuuhintaisten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen puutteellinen saatavuus, kattavan, ikätasolle sopivan ja näyttöön perustuvan seksuaalikasvatuksen puute, etenkin kun otetaan huomioon, että hlbti-henkilöiden mahdollisuuksia nauttia seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista saattaa haitata vakavasti se, että seksuaalikasvatuksen opetussuunnitelmista jätetään pois seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteettien, sukupuolen ilmaisujen ja sukupuoliominaisuuksien monimuotoisuus, saatavilla olevien nykyaikaisten ehkäisymenetelmien puute, lääketieteellisen hoidon epääminen henkilökohtaisen vakaumuksen perusteella, oikeudelliset rajoitukset ja käytännön esteet aborttipalvelujen saatavuudessa, aborttihoidon epääminen, pakkoabortti, sukupuolistunut väkivalta, gynekologinen ja synnytysväkivalta, pakkosterilointi, myös sukupuolen juridisen tunnustamisen yhteydessä, uhkailu, julma ja halventava kohtelu, eriarvoisuus ja erot äitiyskuolleisuudessa ja mielenterveystuessa, keisarileikkausten määrän kasvu, vaikeudet saada hoitoa kohdunkaulan syöpään, lääketieteellisesti avustettujen lisääntymis- ja hedelmöityshoitojen rajallinen saatavuus, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien kannalta tarpeellisten tarvikkeiden saatavuuteen liittyvät vaikeudet, sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ja hiv:n laaja esiintyvyys, teiniraskauksien suuri määrä, haitalliset sukupuolistereotypiat ja käytännöt, kuten naisten ja intersukupuolisten sukuelinten silpominen, lapsi-, varhais- ja pakkoavioliitot, kunniamurhat sekä niin kutsutut eheytyshoidot, jotka voivat olla seksuaalista väkivaltaa, kuten ”korjaavia raiskauksia”, ja jotka kohdistuvat lesbo- ja bi-naisiin ja -tyttöihin ja transihmisiin, sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia rajoittava vanhentunut tai ideologiaan pohjautuva lainsäädäntö;

| J. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut ovat keskeisiä terveydenhuoltopalveluja, joiden olisi oltava kaikkien saatavilla ja joihin olisi sisällyttävä kattavaa, näyttöön perustuvaa ja ikätasolle sopivaa seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusta, tiedotusta, luottamuksellista ja puolueetonta neuvontaa ja seksuaali- ja lisääntymisterveys- ja -hyvinvointipalveluja, tiedotusta ja neuvontaa nykyaikaisesta ehkäisystä ja nykyaikaisten ehkäisyvälineiden laajan valikoiman saatavuus, ennen synnytystä, synnytyksen aikana ja synnytyksen jälkeen annettava hoito, kätilöpalvelut, synnytyshoito ja vastasyntyneiden hoito, turvallinen ja laillinen aborttihoito ja siihen liittyvät palvelut, myös vaarallisen abortin komplikaatioiden hoito, hiv:n ja muiden sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäiseminen ja hoito, seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja käsittelemiseen tarkoitetut palvelut, gynekologisten syöpien, myös kohdunkaulan syövän, ehkäiseminen, havaitseminen ja hoito sekä hedelmöityshoidot; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut ovat keskeisiä terveydenhuoltopalveluja, joiden olisi oltava kaikkien saatavilla ja joihin olisi sisällyttävä kattavaa, näyttöön perustuvaa ja ikätasolle sopivaa seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusta, tiedotusta, luottamuksellista ja puolueetonta neuvontaa ja seksuaali- ja lisääntymisterveys- ja -hyvinvointipalveluja, tiedotusta ja neuvontaa nykyaikaisesta ehkäisystä ja nykyaikaisten ehkäisyvälineiden laajan valikoiman saatavuus, ennen synnytystä, synnytyksen aikana ja synnytyksen jälkeen annettava hoito, kätilöpalvelut, synnytyshoito ja vastasyntyneiden hoito, turvallinen ja laillinen aborttihoito ja siihen liittyvät palvelut, myös vaarallisen abortin komplikaatioiden hoito, hiv:n ja muiden sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäiseminen ja hoito, seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja käsittelemiseen tarkoitetut palvelut, gynekologisten syöpien, myös kohdunkaulan syövän, ehkäiseminen, havaitseminen ja hoito sekä hedelmöityshoidot;

| K. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat ihmisoikeuksia ja EU:n jäsenvaltioiden on vaalittava niitä kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; katsoo, että demokratian toiminta edellyttää ihmisoikeuksien kunnioittamista; katsoo, että ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio ovat kaikki riippuvaisia toisistaan; toteaa, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on kunnioitettava kaikkia näitä EU:n arvoja kaikilta osin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat ihmisoikeuksia ja EU:n jäsenvaltioiden on vaalittava niitä kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; katsoo, että demokratian toiminta edellyttää ihmisoikeuksien kunnioittamista; katsoo, että ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio ovat kaikki riippuvaisia toisistaan; toteaa, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on kunnioitettava kaikkia näitä EU:n arvoja kaikilta osin;

| L. | muistuttaa, että seksuaaliterveys on olennaisen tärkeää yksittäisten ihmisten, pariskuntien ja perheiden yleisen terveyden ja hyvinvoinnin kannalta sekä yhteisöjen ja maiden sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta ja että terveydenhuollon saatavuus, seksuaali- ja lisääntymisterveys mukaan lukien, on ihmisoikeus; ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa jonkinlaisen seksuaali- ja terveyskasvatuksen tarjoaminen on jo pakollista; |
| --- | --- |

L.

muistuttaa, että seksuaaliterveys on olennaisen tärkeää yksittäisten ihmisten, pariskuntien ja perheiden yleisen terveyden ja hyvinvoinnin kannalta sekä yhteisöjen ja maiden sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta ja että terveydenhuollon saatavuus, seksuaali- ja lisääntymisterveys mukaan lukien, on ihmisoikeus; ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa jonkinlaisen seksuaali- ja terveyskasvatuksen tarjoaminen on jo pakollista;

| M. | ottaa huomioon, että WHO määrittelee lapsettomuuden lisääntymisjärjestelmän sairaudeksi, joka määritellään siten, että kliininen raskaus ei ole alkanut huolimatta säännöllisestä suojaamattomasta sukupuoliyhdynnästä vähintään 12 kuukauden ajan; toteaa, että tässä määritelmässä ei oteta huomioon lesbo- ja bi-naisten ja transihmisten tilannetta samaa sukupuolta olevissa pariskunnissa tai sellaisten yksin elävien naisten tilannetta, jotka ovat kiinnostuneita hedelmällisyysvaihtoehdoista, mikä pahentaa heidän jo kohtaamiaan avusteisten lisääntymismenetelmien saatavuuteen liittyviä sosiaalis-oikeudellisia haasteita, koska painopisteenä on lapsettomuuden torjunta; toteaa, että lesbo- ja bi-naiset eivät välttämättä pysty todistamaan ”hedelmättömyyttään” ja jäävät siksi vaille avusteisia lisääntymismenetelmiä (15); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että WHO määrittelee lapsettomuuden lisääntymisjärjestelmän sairaudeksi, joka määritellään siten, että kliininen raskaus ei ole alkanut huolimatta säännöllisestä suojaamattomasta sukupuoliyhdynnästä vähintään 12 kuukauden ajan; toteaa, että tässä määritelmässä ei oteta huomioon lesbo- ja bi-naisten ja transihmisten tilannetta samaa sukupuolta olevissa pariskunnissa tai sellaisten yksin elävien naisten tilannetta, jotka ovat kiinnostuneita hedelmällisyysvaihtoehdoista, mikä pahentaa heidän jo kohtaamiaan avusteisten lisääntymismenetelmien saatavuuteen liittyviä sosiaalis-oikeudellisia haasteita, koska painopisteenä on lapsettomuuden torjunta; toteaa, että lesbo- ja bi-naiset eivät välttämättä pysty todistamaan ”hedelmättömyyttään” ja jäävät siksi vaille avusteisia lisääntymismenetelmiä (15);

| N. | ottaa huomioon, että tietyissä olosuhteissa myös transsukupuoliset miehet ja muunsukupuoliset henkilöt voivat tulla raskaaksi ja että tällaisissa tapauksissa heidän pitäisi voida hyötyä raskauden ja synnytyksen hoitoon liittyvistä toimenpiteistä ilman sukupuoli-identiteettiin perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tietyissä olosuhteissa myös transsukupuoliset miehet ja muunsukupuoliset henkilöt voivat tulla raskaaksi ja että tällaisissa tapauksissa heidän pitäisi voida hyötyä raskauden ja synnytyksen hoitoon liittyvistä toimenpiteistä ilman sukupuoli-identiteettiin perustuvaa syrjintää;

| O. | katsoo, että kenenkään ei pitäisi kuolla synnytyksessä ja että näyttöön perustuvan, laadukkaan ja helposti saatavilla olevan äitiys-, raskaus- ja synnytyshoidon saatavuus on ihmisoikeus ja se on turvattava ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kenenkään ei pitäisi kuolla synnytyksessä ja että näyttöön perustuvan, laadukkaan ja helposti saatavilla olevan äitiys-, raskaus- ja synnytyshoidon saatavuus on ihmisoikeus ja se on turvattava ilman minkäänlaista syrjintää;

| P. | ottaa huomioon, että raskaana olevat kokevat synnytyksen aikana erilaisia pakotettuja lääketieteellisiä toimenpiteitä, kuten fyysistä ja sanallista väkivaltaa, synnytysvammojen ompelua ilman kivunlievitystä sekä heidän päätöstensä ja tietoisen suostumuksensa noudattamatta jättämistä, jolloin kyse voi olla väkivallasta ja julmasta ja epäinhimillisestä kohtelusta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että raskaana olevat kokevat synnytyksen aikana erilaisia pakotettuja lääketieteellisiä toimenpiteitä, kuten fyysistä ja sanallista väkivaltaa, synnytysvammojen ompelua ilman kivunlievitystä sekä heidän päätöstensä ja tietoisen suostumuksensa noudattamatta jättämistä, jolloin kyse voi olla väkivallasta ja julmasta ja epäinhimillisestä kohtelusta;

| Q. | ottaa huomioon, että Unescon kansainvälisissä teknisissä ohjeissa määritelty, kattava, näyttöön perustuva, syrjimätön ja ikätasolle sopiva seksuaalikasvatus, joka perustuu oikeusperustaiseen ja sukupuoleen keskittyvään lähestymistapaan, helpottaa vastuullista seksuaalista käyttäytymistä ja parantaa lasten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksia, sillä se tarjoaa tieteellisesti paikkansapitävää ja ikätasolle sopivaa tietoa seksuaalisuudesta ja siinä käsitellään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviä kysymyksiä, kuten inhimillistä kehitystä, seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen liittyvää anatomiaa ja fysiologiaa, suostumusta, murrosikää ja kuukautisia, lisääntymistä, nykyaikaista ehkäisyä, raskautta ja synnytystä, sukupuoliteitse tarttuvia infektioita ja sukupuolistuneen väkivallan, myös lapsi-, varhais- ja pakkoavioliittojen sekä naisten sukuelinten silpomisen kaltaisten haitallisten käytäntöjen torjuntaa; ottaa huomioon, että ikätasolle sopiva kattava seksuaalikasvatus on avainasemassa kehitettäessä lasten ja nuorten taitoja luoda terveitä, tasa-arvoisia ja turvallisia ihmissuhteita erityisesti siksi, että siinä käsitellään sukupuolinormeja, sukupuolten tasa-arvoa, suhteiden valtadynamiikkaa, suostumusta ja rajojen kunnioittamista ja sillä autetaan saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Unescon kansainvälisissä teknisissä ohjeissa määritelty, kattava, näyttöön perustuva, syrjimätön ja ikätasolle sopiva seksuaalikasvatus, joka perustuu oikeusperustaiseen ja sukupuoleen keskittyvään lähestymistapaan, helpottaa vastuullista seksuaalista käyttäytymistä ja parantaa lasten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksia, sillä se tarjoaa tieteellisesti paikkansapitävää ja ikätasolle sopivaa tietoa seksuaalisuudesta ja siinä käsitellään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviä kysymyksiä, kuten inhimillistä kehitystä, seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen liittyvää anatomiaa ja fysiologiaa, suostumusta, murrosikää ja kuukautisia, lisääntymistä, nykyaikaista ehkäisyä, raskautta ja synnytystä, sukupuoliteitse tarttuvia infektioita ja sukupuolistuneen väkivallan, myös lapsi-, varhais- ja pakkoavioliittojen sekä naisten sukuelinten silpomisen kaltaisten haitallisten käytäntöjen torjuntaa; ottaa huomioon, että ikätasolle sopiva kattava seksuaalikasvatus on avainasemassa kehitettäessä lasten ja nuorten taitoja luoda terveitä, tasa-arvoisia ja turvallisia ihmissuhteita erityisesti siksi, että siinä käsitellään sukupuolinormeja, sukupuolten tasa-arvoa, suhteiden valtadynamiikkaa, suostumusta ja rajojen kunnioittamista ja sillä autetaan saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo;

| R. | ottaa huomioon, että tieteellisesti paikkansapitävän ja näyttöön perustuvan tiedon ja valistuksen puute loukkaa yksilöiden oikeuksia, haittaa heidän mahdollisuuksiaan tehdä tietoon perustuvia valintoja seksuaali- ja lisääntymisterveydestään ja -oikeuksistaan ja heikentää terveitä suhtautumistapoja sukupuolten tasa-arvoon; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että tieteellisesti paikkansapitävän ja näyttöön perustuvan tiedon ja valistuksen puute loukkaa yksilöiden oikeuksia, haittaa heidän mahdollisuuksiaan tehdä tietoon perustuvia valintoja seksuaali- ja lisääntymisterveydestään ja -oikeuksistaan ja heikentää terveitä suhtautumistapoja sukupuolten tasa-arvoon;

| S. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys kattaa kuukautishygienian ja -sanitaation sekä systeemiset ja sosioekonomiset tekijät, jotka kytkeytyvät kuukautisiin liittyvään leimaamiseen ja syrjintään; ottaa huomioon, että kuukautisköyhyys eli rajalliset mahdollisuudet hankkia terveystuotteita vaikuttaa Euroopassa noin joka kymmenenteen naiseen ja sitä pahentaa kuukautishygieniatuotteiden sukupuolten epätasa-arvoa lisäävä verotus EU:ssa; toteaa, että häpeä, hoitamaton kuukautiskipu ja syrjivät perinteet johtavat koulunkäynnin keskeyttämisiin ja vähentävät tyttöjen koulunkäyntiä ja naisten työssäkäyntiä; toteaa, että nykyiset kielteiset asenteet ja kuukautisiin liittyvät myytit vaikuttavat lisääntymisterveyttä koskeviin päätöksiin; toteaa, että kuukautishygienian ja äitien sairastavuuden, kuolleisuuden ja lapsettomuuden, sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ja hiv:n sekä kohdunkaulan syövän välisten yhteyksien ymmärtäminen voi tukea varhaista havaitsemista ja pelastaa ihmishenkiä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys kattaa kuukautishygienian ja -sanitaation sekä systeemiset ja sosioekonomiset tekijät, jotka kytkeytyvät kuukautisiin liittyvään leimaamiseen ja syrjintään; ottaa huomioon, että kuukautisköyhyys eli rajalliset mahdollisuudet hankkia terveystuotteita vaikuttaa Euroopassa noin joka kymmenenteen naiseen ja sitä pahentaa kuukautishygieniatuotteiden sukupuolten epätasa-arvoa lisäävä verotus EU:ssa; toteaa, että häpeä, hoitamaton kuukautiskipu ja syrjivät perinteet johtavat koulunkäynnin keskeyttämisiin ja vähentävät tyttöjen koulunkäyntiä ja naisten työssäkäyntiä; toteaa, että nykyiset kielteiset asenteet ja kuukautisiin liittyvät myytit vaikuttavat lisääntymisterveyttä koskeviin päätöksiin; toteaa, että kuukautishygienian ja äitien sairastavuuden, kuolleisuuden ja lapsettomuuden, sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ja hiv:n sekä kohdunkaulan syövän välisten yhteyksien ymmärtäminen voi tukea varhaista havaitsemista ja pelastaa ihmishenkiä;

| T. | toteaa, että nykyaikaisella ehkäisyllä on keskeinen rooli sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa ja suunnittelemattomien raskauksien ehkäisemisessä sekä varmistettaessa yksilöiden oikeus tehdä päätöksiä perhevalinnoistaan suunnittelemalla ennakoivasti ja vastuullisesti lastensa määrää, lapsen saamisen ajankohtaa ja lasten ikäeroa; ottaa huomioon, että tietyt nykyaikaiset ehkäisymenetelmät myös vähentävät hiv:n ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden esiintyvyyttä; ottaa huomioon, että nykyaikaisen ehkäisyn saatavuutta haittaavat edelleen käytännön esteet sekä taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset esteet, kuten ehkäisyä koskevat myytit, vanhentuneet asenteet naisten seksuaalisuutta ja ehkäisyä kohtaan sekä stereotyyppinen käsitys, jonka mukaan naiset ovat yksin vastuussa ehkäisystä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että nykyaikaisella ehkäisyllä on keskeinen rooli sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa ja suunnittelemattomien raskauksien ehkäisemisessä sekä varmistettaessa yksilöiden oikeus tehdä päätöksiä perhevalinnoistaan suunnittelemalla ennakoivasti ja vastuullisesti lastensa määrää, lapsen saamisen ajankohtaa ja lasten ikäeroa; ottaa huomioon, että tietyt nykyaikaiset ehkäisymenetelmät myös vähentävät hiv:n ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden esiintyvyyttä; ottaa huomioon, että nykyaikaisen ehkäisyn saatavuutta haittaavat edelleen käytännön esteet sekä taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset esteet, kuten ehkäisyä koskevat myytit, vanhentuneet asenteet naisten seksuaalisuutta ja ehkäisyä kohtaan sekä stereotyyppinen käsitys, jonka mukaan naiset ovat yksin vastuussa ehkäisystä;

| U. | ottaa huomioon, että aborttilait perustuvat kansalliseen lainsäädäntöön; ottaa huomioon, että vaikka abortti olisi lain mukaan mahdollinen, sen saatavuudelle on usein moninaisia oikeudellisia, lainsäädännön luonteisia ja epämuodollisia esteitä, kuten abortin saamiselle vahvistetut aikarajoitukset ja syyt, lääketieteellisesti perusteettomat odotusajat, pula koulutetuista ja halukkaista terveydenhuollon ammattilaisista sekä lääketieteellisen hoidon epääminen henkilökohtaisten vakaumusten, puolueellisen ja pakollisen neuvonnan, tarkoituksellisen väärän tiedon tai kolmannen osapuolen luvan, lääketieteellisesti tarpeettomien testien, vaikeaa tilannetta koskevien vaatimusten sekä asiaan liittyvien kustannusten ja niiden korvaamatta jättämisen vuoksi; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että aborttilait perustuvat kansalliseen lainsäädäntöön; ottaa huomioon, että vaikka abortti olisi lain mukaan mahdollinen, sen saatavuudelle on usein moninaisia oikeudellisia, lainsäädännön luonteisia ja epämuodollisia esteitä, kuten abortin saamiselle vahvistetut aikarajoitukset ja syyt, lääketieteellisesti perusteettomat odotusajat, pula koulutetuista ja halukkaista terveydenhuollon ammattilaisista sekä lääketieteellisen hoidon epääminen henkilökohtaisten vakaumusten, puolueellisen ja pakollisen neuvonnan, tarkoituksellisen väärän tiedon tai kolmannen osapuolen luvan, lääketieteellisesti tarpeettomien testien, vaikeaa tilannetta koskevien vaatimusten sekä asiaan liittyvien kustannusten ja niiden korvaamatta jättämisen vuoksi;

| V. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on yhä erittäin rajoittavia lakeja, joilla kielletään abortti muissa kuin tarkoin määritellyissä olosuhteissa, minkä vuoksi naisten on hakeuduttava laittomiin abortteihin, matkustettava toisiin maihin tai jatkettava raskautta loppuun asti vastoin tahtoaan, mikä on ihmisoikeusloukkaus ja sukupuolistuneen väkivallan muoto (16) ja vaikuttaa naisten ja tyttöjen oikeuteen elämään, fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja terveyteen; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa abortti on mahdollista saada laillisesti pyynnöstä tai yleisesti sosiaalisista syistä mutta niissä on yhä voimassa rikosoikeudellisia seuraamuksia, jos abortti tehdään sovellettavien säännösten soveltamisalan ulkopuolella; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on yhä erittäin rajoittavia lakeja, joilla kielletään abortti muissa kuin tarkoin määritellyissä olosuhteissa, minkä vuoksi naisten on hakeuduttava laittomiin abortteihin, matkustettava toisiin maihin tai jatkettava raskautta loppuun asti vastoin tahtoaan, mikä on ihmisoikeusloukkaus ja sukupuolistuneen väkivallan muoto (16) ja vaikuttaa naisten ja tyttöjen oikeuteen elämään, fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja terveyteen; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa abortti on mahdollista saada laillisesti pyynnöstä tai yleisesti sosiaalisista syistä mutta niissä on yhä voimassa rikosoikeudellisia seuraamuksia, jos abortti tehdään sovellettavien säännösten soveltamisalan ulkopuolella;

| W. | ottaa huomioon, että nykyisin useat jäsenvaltiot pyrkivät rajoittamaan entisestään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuutta erittäin rajoittavilla laeilla, jotka johtavat sukupuoleen perustuvaan syrjintään ja kielteisiin seurauksiin naisten terveydelle; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että nykyisin useat jäsenvaltiot pyrkivät rajoittamaan entisestään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuutta erittäin rajoittavilla laeilla, jotka johtavat sukupuoleen perustuvaan syrjintään ja kielteisiin seurauksiin naisten terveydelle;

| X. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien vastustajat käyttävät usein hyväkseen kansallisten etujen tai väestörakenteen muutoksen kaltaisia kysymyksiä heikentääkseen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja että siten he edistävät osaltaan yksilönvapauksien ja demokratian periaatteiden rapautumista; katsoo, että kaikkien väestörakenteen muutosta koskevien politiikkojen on oltava oikeusperustaisia, ihmiskeskeisiä, räätälöityjä ja näyttöön perustuvia ja niissä on kunnioitettava seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien vastustajat käyttävät usein hyväkseen kansallisten etujen tai väestörakenteen muutoksen kaltaisia kysymyksiä heikentääkseen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja että siten he edistävät osaltaan yksilönvapauksien ja demokratian periaatteiden rapautumista; katsoo, että kaikkien väestörakenteen muutosta koskevien politiikkojen on oltava oikeusperustaisia, ihmiskeskeisiä, räätälöityjä ja näyttöön perustuvia ja niissä on kunnioitettava seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia;

| Y. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien ja naisten itsemääräämisoikeuden vastustajat ovat kyenneet vaikuttamaan huomattavalla tavalla kansalliseen lainsäädäntöön ja politiikkaan useissa jäsenvaltioissa toteutetuilla taantumuksellisilla aloitteilla, joiden tarkoituksena on ollut seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentäminen, kuten parlamentti on todennut naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa antamassaan päätöslauselmassa ja aborttioikeuksista Puolassa antamassaan päätöslauselmassa ja Euroopan tasa-arvoinstituutti on todennut 22. marraskuuta 2019 antamassaan raportissa ”Beijing + 25 – the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”; toteaa, että nämä aloitteet ja heikentämispyrkimykset haittaavat väestön oikeuksien toteutumista ja maiden kehitystä sekä heikentävät eurooppalaisia arvoja ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien ja naisten itsemääräämisoikeuden vastustajat ovat kyenneet vaikuttamaan huomattavalla tavalla kansalliseen lainsäädäntöön ja politiikkaan useissa jäsenvaltioissa toteutetuilla taantumuksellisilla aloitteilla, joiden tarkoituksena on ollut seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentäminen, kuten parlamentti on todennut naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa antamassaan päätöslauselmassa ja aborttioikeuksista Puolassa antamassaan päätöslauselmassa ja Euroopan tasa-arvoinstituutti on todennut 22. marraskuuta 2019 antamassaan raportissa ”Beijing + 25 – the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”; toteaa, että nämä aloitteet ja heikentämispyrkimykset haittaavat väestön oikeuksien toteutumista ja maiden kehitystä sekä heikentävät eurooppalaisia arvoja ja perusoikeuksia;

| Z. | ottaa huomioon, että monet raportit osoittavat, että covid-19-pandemian ja sulkutoimien aikana seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä palveluita rajoitettiin ja/tai lopetettiin (17) ja että keskeisten lääketieteellisten palvelujen, kuten ehkäisy- ja aborttihoidon, hiv:n ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden testauksen, pääsyn naisten sukuelinten silpomisen ehkäisystä ja siitä tiedottamisesta vastaaviin keskuksiin, gynekologisten syöpien seulonnan ja kunnioitukseen perustuvan äitiysterveydenhuollon, saatavuus häiriintyi, millä on ollut vakavia vaikutuksia ruumiillista itsemääräämisoikeutta koskevaan naisten perusoikeuteen; toteaa covid-19-pandemian osoittaneen, että on tarpeen vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmien kykyä selviytyä tällaisista kriiseistä ja varmistaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut ovat jatkossakin täysin saatavilla ja niitä tarjotaan oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että monet raportit osoittavat, että covid-19-pandemian ja sulkutoimien aikana seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä palveluita rajoitettiin ja/tai lopetettiin (17) ja että keskeisten lääketieteellisten palvelujen, kuten ehkäisy- ja aborttihoidon, hiv:n ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden testauksen, pääsyn naisten sukuelinten silpomisen ehkäisystä ja siitä tiedottamisesta vastaaviin keskuksiin, gynekologisten syöpien seulonnan ja kunnioitukseen perustuvan äitiysterveydenhuollon, saatavuus häiriintyi, millä on ollut vakavia vaikutuksia ruumiillista itsemääräämisoikeutta koskevaan naisten perusoikeuteen; toteaa covid-19-pandemian osoittaneen, että on tarpeen vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmien kykyä selviytyä tällaisista kriiseistä ja varmistaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut ovat jatkossakin täysin saatavilla ja niitä tarjotaan oikea-aikaisesti;

| AA. | ottaa huomioon, että covid-19-terveyskriisiä pyritään sitkeästi käyttämään tekosyynä toteuttaa uusia seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia rajoittavia toimenpiteitä (18), mikä johtaa resurssien uudelleenkohdentamiseen; toteaa, että tällä on laaja-alaisia ja pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia terveyttä koskevan perusoikeuden käyttöön, sukupuolten tasa-arvoon sekä syrjinnän ja sukupuolistuneen väkivallan torjuntaan ja se vaarantaa naisten ja tyttöjen hyvinvoinnin, terveyden ja hengen; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että covid-19-terveyskriisiä pyritään sitkeästi käyttämään tekosyynä toteuttaa uusia seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia rajoittavia toimenpiteitä (18), mikä johtaa resurssien uudelleenkohdentamiseen; toteaa, että tällä on laaja-alaisia ja pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia terveyttä koskevan perusoikeuden käyttöön, sukupuolten tasa-arvoon sekä syrjinnän ja sukupuolistuneen väkivallan torjuntaan ja se vaarantaa naisten ja tyttöjen hyvinvoinnin, terveyden ja hengen;

| AB. | ottaa huomioon, että marginalisoituneet henkilöt ja ryhmät, kuten rodulliset, etniset ja uskonnolliset vähemmistöt, muuttajat, sosioekonomiselta taustaltaan muita heikommassa asemassa olevat, henkilöt, joilla ei ole sairausvakuutusta, maaseudulla asuvat, vammaiset henkilöt, hlbtiq-henkilöt ja väkivallan uhrit, kohtaavat usein terveydenhuollossa lisäesteitä, risteävää syrjintää ja väkivaltaa sellaisten lakien ja politiikkojen vuoksi, jotka mahdollistavat pakottavat seksuaali- ja lisääntymisterveyskäytännöt ja joilla ei kyetä varmistamaan kohtuullisia mukautuksia laadukkaan hoidon ja tiedon saatavuudessa; toteaa, että tiedot synnytysväkivallasta rodullistettuja naisia kohtaan Euroopassa ovat puutteellisia; toteaa, että tämä syrjintä johtaa äitien kuolleisuuden ja sairastavuuden lisääntymiseen (esimerkiksi mustien naisten keskuudessa), suurempaan hyväksikäytön ja väkivallan riskiin (vammaisten naisten keskuudessa), puutteelliseen tiedonsaantiin ja yleiseen epäoikeudenmukaisuuteen ja epätasa-arvoon seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuudessa; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että marginalisoituneet henkilöt ja ryhmät, kuten rodulliset, etniset ja uskonnolliset vähemmistöt, muuttajat, sosioekonomiselta taustaltaan muita heikommassa asemassa olevat, henkilöt, joilla ei ole sairausvakuutusta, maaseudulla asuvat, vammaiset henkilöt, hlbtiq-henkilöt ja väkivallan uhrit, kohtaavat usein terveydenhuollossa lisäesteitä, risteävää syrjintää ja väkivaltaa sellaisten lakien ja politiikkojen vuoksi, jotka mahdollistavat pakottavat seksuaali- ja lisääntymisterveyskäytännöt ja joilla ei kyetä varmistamaan kohtuullisia mukautuksia laadukkaan hoidon ja tiedon saatavuudessa; toteaa, että tiedot synnytysväkivallasta rodullistettuja naisia kohtaan Euroopassa ovat puutteellisia; toteaa, että tämä syrjintä johtaa äitien kuolleisuuden ja sairastavuuden lisääntymiseen (esimerkiksi mustien naisten keskuudessa), suurempaan hyväksikäytön ja väkivallan riskiin (vammaisten naisten keskuudessa), puutteelliseen tiedonsaantiin ja yleiseen epäoikeudenmukaisuuteen ja epätasa-arvoon seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuudessa;

| AC. | ottaa huomioon, että joka kuudes ihminen Euroopassa kärsii lapsettomuudesta tai alentuneesta hedelmällisyydestä ja kyseessä on globaali kansanterveysongelma; toteaa että hedelmällisyyttä koskevien tietojen saatavuuden ja hoitoihin pääsyn osalta on vähennettävä eriarvoisuutta ja biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen, sukupuoliseen suuntautumiseen, terveyteen tai siviilisäätyyn perustuva syrjintä on kiellettävä; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että joka kuudes ihminen Euroopassa kärsii lapsettomuudesta tai alentuneesta hedelmällisyydestä ja kyseessä on globaali kansanterveysongelma; toteaa että hedelmällisyyttä koskevien tietojen saatavuuden ja hoitoihin pääsyn osalta on vähennettävä eriarvoisuutta ja biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen, sukupuoliseen suuntautumiseen, terveyteen tai siviilisäätyyn perustuva syrjintä on kiellettävä;

| AD. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan naisten seksuaali- ja lisääntymisterveys liittyy useisiin ihmisoikeuksiin, muun muassa oikeuteen elämään ja ihmisarvoon sekä oikeuteen olla joutumatta epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kohteeksi, oikeuteen terveydenhuoltoon, oikeuteen yksityisyyteen, oikeuteen saada koulutusta sekä syrjintäkieltoon; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan naisten seksuaali- ja lisääntymisterveys liittyy useisiin ihmisoikeuksiin, muun muassa oikeuteen elämään ja ihmisarvoon sekä oikeuteen olla joutumatta epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kohteeksi, oikeuteen terveydenhuoltoon, oikeuteen yksityisyyteen, oikeuteen saada koulutusta sekä syrjintäkieltoon;

| AE. | toteaa, että Euroopan parlamentti käsitteli seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia 13. marraskuuta 2020 hyväksymässään ensimmäisen käsittelyn kannassa EU:n terveysalan toimintaohjelmasta vuosiksi 2021–2027 (EU4Health-ohjelma) varmistaakseen, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien turvalliseen toteuttamiseen tarvittavia tuotteita (esimerkiksi lääkkeitä, ehkäisyvälineitä ja lääkinnällisiä laitteita) on saatavilla oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että Euroopan parlamentti käsitteli seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia 13. marraskuuta 2020 hyväksymässään ensimmäisen käsittelyn kannassa EU:n terveysalan toimintaohjelmasta vuosiksi 2021–2027 (EU4Health-ohjelma) varmistaakseen, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien turvalliseen toteuttamiseen tarvittavia tuotteita (esimerkiksi lääkkeitä, ehkäisyvälineitä ja lääkinnällisiä laitteita) on saatavilla oikea-aikaisesti;

| AF. | ottaa huomioon, että nuoret kohtaavat usein seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä esteitä nuorisolle sopivien palvelujen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että nuoret kohtaavat usein seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä esteitä nuorisolle sopivien palvelujen puutteen vuoksi;

| AG. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien käynnistämällä Spotlight-aloitteella pyritään torjumaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa, myös seksuaalista väkivaltaa, ja että sen yhtenä tavoitteena on parantaa seksuaalikasvatuksen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien käynnistämällä Spotlight-aloitteella pyritään torjumaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa, myös seksuaalista väkivaltaa, ja että sen yhtenä tavoitteena on parantaa seksuaalikasvatuksen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta;

| AH. | ottaa huomioon, että vesi-, saniteetti- ja hygieniapalvelut ovat keskeisessä asemassa seksuaali- ja lisääntymisterveyden kannalta mutta niiden saatavuus on yhä liian usein puutteellinen erityisesti syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että vesi-, saniteetti- ja hygieniapalvelut ovat keskeisessä asemassa seksuaali- ja lisääntymisterveyden kannalta mutta niiden saatavuus on yhä liian usein puutteellinen erityisesti syrjäisillä alueilla;

Seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan konsensuksen aikaansaaminen ja asiaan liittyvien haasteiden ratkaiseminen EU:n haasteina

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja niiden kansallista toimivaltaa kunnioittaen turvaamaan iästä, biologisesta tai sosiaalisesta sukupuolesta, rodusta, etnisestä alkuperästä, luokasta, kastista, uskonnosta tai vakaumuksesta, siviilisäädystä tai sosioekonomisesta asemasta, vammaisuudesta, hiv-positiivisuudesta (tai sukupuoliteitse tarttuviin infektioihin sairastumisesta), kansallisesta tai sosiaalisesta alkuperästä, oikeudellisesta tai maahanmuuttajastatuksesta, kielestä, seksuaalisesta suuntautumisesta tai sukupuoli-identiteetistä riippumatta kaikkien henkilöiden oikeuden tehdä omat tietoon perustuvat valintansa seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista, varmistamaan oikeuden ruumiilliseen koskemattomuuteen ja itsemääräämisoikeuden, tasa-arvon ja syrjimättömyyden sekä tarjoamaan kaikille tarvittavat keinot nauttia seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että EU on sitoutunut edistämään, suojelemaan ja toteuttamaan jokaisen yksilön ja jokaisen naisen ja tytön oikeutta hallita täysin omaan seksuaalisuuteensa ja seksuaali- ja lisääntymisoikeuksiinsa liittyviä kysymyksiä ja päättää niistä vapaasti ja vastuullisesti ilman syrjintää, pakottamista tai väkivaltaa (19); |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa EU:ta, sen elimiä ja virastoja tukemaan ja edistämään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen yleistä ja täysimääräistä saatavuutta edistämällä toimivaltansa puitteissa sukupuolten tasa-arvoa, henkilökohtaisen itsemääräämisoikeuden kunnioittamista, esteettömyyttä ja saavutettavuutta, tietoon perustuvaa valintaa ja suostumusta ja kunnioitusta, syrjimättömyyttä ja väkivallattomuutta ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan pääsyn kaikkiin seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviin laadukkaisiin, kattaviin ja helposti saatavilla oleviin palveluihin ja poistamaan kaikki oikeudelliset, poliittiset, taloudelliset ja muut esteet, jotka haittaavat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien täysimääräistä saatavuutta kaikille henkilöille; kehottaa tässä yhteydessä helpottamaan jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välistä säännöllistä terveyden sukupuolinäkökohtia koskevaa keskustelua ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja edistämistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vahvistaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat avainasemassa sukupuolten tasa-arvon, talouskasvun ja -kehityksen ja lastensuojelun sekä sukupuolistuneen väkivallan, ihmiskaupan ja köyhyyden poistamisen kannalta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuteen tai käyttämiseen liittyviin jatkuviin haasteisiin ja varmistamaan, että laadukkaat seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut ovat kaikkien henkilöiden saatavilla heidän sosioekonomisesta asemastaan riippumatta, jotta ketään ei jätetä jälkeen sen vuoksi, että hän ei voi käyttää oikeuttaan terveyteen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan julkisen tiedon tärkeyden; muistuttaa, että kaikkien seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien toimintapolitiikkojen olisi perustuttava WHO:lta, muilta YK:n järjestöiltä, Euroopan neuvostolta ja muilta vastaavilta järjestöiltä saatuun luotettavaan ja objektiiviseen näyttöön; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yhtyy Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun järjestön jäsenvaltiolle esittämään kehotukseen (20) taata riittävät määrärahat seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin ja varmistaa, että terveydenhuoltojärjestelmän kaikilla tasoilla on sekä kaupunki- että maaseutualueilla käytettävissä riittävästi henkilöresursseja ja tarvittavia tuotteita, määrittää oikeudelliset, toimintapoliittiset ja taloudelliset esteet, jotka haittaavat pääsyä laadukkaaseen seksuaali- ja lisääntymisterveyshoitoon, ja puuttua niihin, sekä sisällyttää seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut olemassa oleviin julkisiin sairausvakuutus-, tuki- ja korvausjärjestelmiin, jotta saavutetaan yleinen sairausvakuutusturva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieliin Euroopan neuvoston ministerikomitean hyväksymät näkemykset, joissa suositeltiin, että transihmisille tarkoitetun erityisen terveydenhuollon, kuten hormonihoitojen ja kirurgian, olisi oltava saatavilla ja niistä olisi saatava korvauksia osana julkisia sairausvakuutusjärjestelmiä (21); |
| --- | --- |

8.

Seksuaali- ja lisääntymisterveys hyvän terveyden keskeisenä osatekijänä

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vaikuttavia strategioita ja seurantaohjelmia, joilla taataan oikeus nauttia seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista ja kaikkien niihin liittyvien laadukkaiden ja helposti saatavilla olevien palvelujen yleinen saatavuus kansainvälisten terveysnormien mukaisesti riippumatta taloudellisista, käytännöllisistä ja sosiaalisista esteistä ja ilman syrjintää sekä kiinnittäen erityistä huomiota marginalisoituneisiin ryhmiin, kuten etnisiin, rodullisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluviin naisiin, muuttajanaisiin, maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden naisiin, sillä tällaisilla alueilla maantieteelliset rajoitteet estävät kyseisten palvelujen suoran ja välittömän saannin, vammaisiin naisiin, naisiin, joilla ei ole sairausvakuutusta, hlbti-henkilöihin sekä seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan uhreihin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että terveydenhuollon ja seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen yhdenvertainen saatavuus, hoidon laatu ja vastuuvelvollisuus ovat olennaisen tärkeitä ihmisoikeuksien kunnioittamisen kannalta; korostaa lisäksi, että palveluissa, hyödykkeissä ja tiloissa on otettava huomioon sukupuoli ja elämänvaiheen asettamat vaatimukset ja kunnioitettava luottamuksellisuutta ja tietoista suostumusta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään järjestelmällisesti luotettavia tasa-arvotietoja, jotka on eritelty eri perusteiden, kuten sukupuolen, iän, rodun ja etnisen alkuperän ja seksuaalisen suuntautumisen sekä kulttuurisen ja sosioekonomisen taustan, mukaan, ja tilastoja kaikista seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvistä palveluista anomymisoidusti, jotta voidaan havaita mahdolliset erot seksuaali- ja lisääntymisterveyden hoidon tarjoamisen tuloksissa ja puuttua niihin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti toimivaltaansa terveyspolitiikassa ja tukemaan jäsenvaltioita seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleisen saatavuuden takaamisessa vuosien 2021–2027 EU4Health-ohjelman puitteissa, terveysvalistuksen ja -kasvatuksen edistämisessä, kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien lujittamisessa ja terveydenhuollon standardien ylöspäin tapahtuvassa lähentämisessä, jotta voidaan vähentää terveyseroja jäsenvaltioissa ja niiden välillä, ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdon helpottamisessa jäsenvaltioiden välillä; kehottaa jäsenvaltioita etenemään kohti yleistä sairausvakuutusturvaa, jonka kannalta seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat olennaisen tärkeitä, myös käyttämällä tapauksen mukaan EU4Health-ohjelmaa ja Euroopan sosiaalirahasto plussaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että terveydenhuollossa on noudatettava myönteistä ja ennakoivaa toimintatapaa koko elinkaaren osalta tarjoamalla yleiskattavaa, laadukasta terveydenhuoltoa, jonka tukena ovat asianmukaiset resurssit; korostaa, että EU voi tukea jäsenvaltioita tarjoamalla integroituja ja moniperusteisia lähestymistapoja ennaltaehkäisyyn, diagnosointiin ja hoitoon ja se voi myös tukea jäsenvaltioiden toimia, joilla varmistetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen ja niihin liittyvien lääkkeiden saatavuus, myös maailmanmarkkinoilla; kehottaa lisäämään uusien teknologioiden käyttöä huipputason ja kehitteillä olevien hoitojen ja diagnostiikkamenetelmien tarjoamiseksi, jotta potilaat voivat hyötyä täysimääräisesti digitaalisesta vallankumouksesta; korostaa, että Horisontti Eurooppa- ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmia on hyödynnettävä täysimääräisesti näiden painopisteiden edistämiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään naisten tietoisuutta säännöllisten seulontojen merkityksestä ja varmistamaan, että julkiset terveyspalvelut tarjoavat seulontoja, kuten mammografioita ja rintojen ultraäänikuvauksia, sytologisia tutkimuksia ja luuntiheysmittauksia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että sairauksien ehkäiseminen kasvatuksen avulla on tärkeää; painottaa myös rokotusten merkitystä sairauksien ehkäisyssä tapauksissa, joissa rokotteita on olemassa; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota laajentamaan EU:n covid-19-rokotehankintaa myös HPV-rokotteeseen ja varmistamaan, että kaikki eurooppalaiset nuoret voivat saada tämän rokotteen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että kaikki seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät lääketieteelliset toimenpiteet edellyttävät etukäteen annettua, henkilökohtaista ja tietoon perustuvaa suostumusta; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan gynekologista ja synnytysväkivaltaa vahvistamalla menettelyjä, joilla turvataan vapaan, etukäteen annetun ja täysin tietoon perustuvan suostumuksen kunnioittaminen ja suojelu epäinhimilliseltä ja halventavalta kohtelulta terveydenhuollossa, myös kouluttamalla terveydenhuollon ammattilaisia; kehottaa komissiota puuttumaan tähän sukupuolistuneen väkivallan muotoon toiminnassaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on syvästi huolissaan siitä, että vammaisilta naisilta ja tytöiltä evätään aivan liian usein pääsy seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen pariin, että heiltä evätään mahdollisuus tietoon perustuvan suostumuksen antamiseen ehkäisyvälineiden käytöstä ja että heitä uhkaa jopa pakkosterilointi; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla turvataan vammaisten henkilöiden fyysinen koskemattomuus, valinnanvapaus ja itsemääräämisoikeus seksuaalielämää ja lisääntymistä koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita viipymättä kieltämään kaikenlaisen rodullistettujen naisten syrjinnän, mukaan lukien etninen erottelu terveydenhuoltolaitoksissa, toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä sen estämiseksi ja takaamaan sellaisten laadukkaiden seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen yleisen saatavuuden, joissa ei esiinny syrjintää, pakottamista eikä hyväksikäyttöä, sekä puuttumaan näihin naisiin kohdistuviin ihmisoikeusrikkomuksiin, korjaamaan ne ja ehkäisemään niitä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jälleen jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jolla varmistetaan, että intersukupuolisille henkilöille ei anneta muuta kuin elintärkeää lääketieteellistä tai kirurgista hoitoa vauva- ja lapsuusaikana ja että heidän oikeuttaan ruumiilliseen koskemattomuuteen, riippumattomuuteen, itsemääräämisoikeuteen ja tietoon perustuvaan suostumukseen kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät erityiset terveystarpeet, kuten lapsettomuus, vaihdevuodet ja tietyt gynekologiset syövät, on otettava huomioon; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kaikille seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien loukkausten uhreille kaikkia tarvittavia kuntoutuspalveluja ja tukimekanismeja, mukaan lukien tarpeelliset mielenterveyspalvelut ja fyysinen terveydenhuolto; kehottaa komissiota antamaan tietoja EU:n ohjelmien osuudesta lisääntymisterveyden edistämisessä ja tukemisessa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa A.P., Garçon ja Nicot v. Ranska tekemän päätöksen, jossa se totesi, että jäsenvaltion vaatimus steriloinnista ennen sukupuolen laillisen vahvistamismenettelyn sallimista loukkasi hakijan oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen; muistuttaa YK:n todenneen, että pakkosterilointi rikkoo oikeutta olla joutumatta kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi (22); pitää valitettavana, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa sterilointi on edelleen ehdoton edellytys sukupuolen lailliselle vahvistamiselle; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan sterilointivaatimuksen ja suojelemaan transihmisten itsemääräämisoikeutta (23); |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa tarvetta ottaa huomioon ympäristön muutosten, myös esimerkiksi veden ja ilman saastumisen sekä kemikaalien lisääntyneen käytön, vaikutukset seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; pyytää tarkastelemaan tätä kysymystä edelleen Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa ja käsittelemään sitä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen tarjoajien merkitystä kattavien seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen tarjoamisessa, mukaan lukien fyysinen ja mielenterveys; kannustaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon omat erityisolosuhteensa suunnitellessaan terveydenhuollon kokonaistarjontaa; |
| --- | --- |

23.

| a) | Turvallisten, reilusti tuotettujen ja kierrätettävien kuukautistuotteiden yleinen saatavuus |
| --- | --- |

a)

Turvallisten, reilusti tuotettujen ja kierrätettävien kuukautistuotteiden yleinen saatavuus

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan myrkyttömien ja uudelleenkäytettävien kuukautistuotteiden yleiseen saatavuuteen erityisesti suurissa vähittäismyymälöissä ja apteekeissa maanlaajuisesti (siten, että niitä on saatavilla vähintään vastaavalla tavalla kuin kertakäyttöisiä tuotteita) ja yhdistämään tähän tiedotustoimia uudelleenkäytettävien kuukautistuotteiden eduista kertakäyttötuotteisiin verrattuna; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa niin kutsutun tamponiveron kielteisiä vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita poistamaan niin kutsutun tamponiveron hyödyntäen arvonlisäverodirektiivissä säädettyä joustovaraa ja soveltamaan kaikkiin näihin keskeisiin perushyödykkeisiin vapautuksia tai nollaverokantoja; |
| --- | --- |

25.

| b) | Kattava seksuaalikasvatus nuorten eduksi |
| --- | --- |

b)

Kattava seksuaalikasvatus nuorten eduksi

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla perus- ja toisen asteen oppilailla sekä koulua käymättömillä lapsilla on yhtäläinen mahdollisuus saada tieteellisesti paikkansapitävää, näyttöön perustuvaa, ikätasolle sopivaa, ei-tuomitsevaa ja kattavaa WHO:n seksuaalikasvatuksen standardien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan toimintasuunnitelman mukaista seksuaalikasvatusta ja -tietoa, johon ei liity minkäänlaista syrjintää; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan kuukautisia ja niiden yhteyksiä seksuaalisuuteen ja hedelmällisyyteen koskevasta kattavasta kasvatuksesta; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kehittyneitä, asianmukaisesti rahoitettuja ja helposti saatavilla olevia nuorisoystävällisiä palveluja sekä huolehtimaan opettajien koulutuksesta ja ottamaan käyttöön keinoja tukitoimistojen ja terveyskasvatusta tarjoavien keskusten asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan opetuksen ja tiedotuksen tarjoaminen on keskeisiä välineitä, joilla voidaan täyttää kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25. vuosipäivänä annetut sitoumukset eli huolehtia siitä, että perhesuunnittelutarpeet täytetään kaikilta osin, estettävissä olevia äitiyskuolemia ei enää tapahdu ja sukupuolistunut väkivalta sekä naisiin, tyttöihin ja nuoriin kohdistuvat haitalliset käytännöt saadaan kitkettyä kokonaan; korostaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskeva opetus ja tiedotus voivat osaltaan merkittävästi vähentää seksuaalista väkivaltaa ja häirintää, kun sitä täydennetään EU:n rahoituksella ja hankkeilla, joilla pyritään lisäämään kansanterveyspolitiikan alan yhteistyötä ja koordinointia sekä kehittämään ja jakamaan hyviä käytäntöjä; korostaa kattavan ja ikätasolle sopivan seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen ja seksuaalivalistuksen merkitystä ja niiden merkitystä perhesuunnittelun ja lisääntymisterveydenhuollon saatavuuden kannalta sekä niiden seurauksia tahattomien raskauksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien sairauksien kannalta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että kuukautisiin liittyvät stereotypiat ja tabut ovat yhteiskunnissamme yhä yleisiä ja että ne voivat viivästyttää erilaisten sairauksien diagnosointia, sillä vaikka esimerkiksi endometrioosi vaikuttaa joka kymmenenteen lisääntymisikäiseen naiseen, on yleisin syy naisten lapsettomuuteen ja aiheuttaa kroonisia lantionseudun kipuja, sen diagnosointiin kuluu keskimäärin kahdeksan vuotta eikä siihen ole parannuskeinoa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että saatavilla on kuukautisia koskevaa kattavaa ja tieteellisesti paikkansapitävää kasvatusta, lisäämään tietoisuutta ja käynnistämään laajoja tiedotuskampanjoita endometrioosista yleisölle, terveydenhuollon ammattilaisille ja lainsäätäjille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla lapsilla on mahdollisuus osallistua kuukautisia koskevaan opetukseen, jotta ne, joilla on kuukautiset, voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja kuukautisten ja kehonsa osalta; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan kiireesti kuukautisköyhyyttä varmistamalla, että maksuttomia kuukautistuotteita on kaikkien niitä tarvitsevien saatavilla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan syrjivän ja vaarallisen väärän tiedon levittämistä seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista, koska sellainen on vaarallista kaikille, erityisesti naisille, hlbti-henkilöille ja nuorille; panee merkille tiedotusvälineiden, sosiaalisen median, julkisten tiedotuslaitosten ja muiden sidosryhmien roolin paikkansapitävän ja tieteeseen perustuvan tiedon varmistamisessa ja kehottaa niitä torjumaan seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvää disinformaatiota ja väärää tietoa ohjelmissaan, aineistossaan ja toiminnassaan; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ikätasolle sopivia kattavia seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusohjelmia, joissa otetaan huomioon, että tiedon välittämisessä olisi huomioitava seksuaalisten suuntautumisten, sukupuoli-identiteettien, sukupuolen ilmaisujen ja sukupuoliominaisuuksien moninaisuus, jotta voidaan torjua stereotypioihin tai ennakkoluuloihin perustuvaa väärää tietoa, ja tehostamaan lisääntymisterveyttä koskevan oikeuden turvaamista julkisten terveyspalvelujen avulla; |
| --- | --- |

29.

| c) | Nykyaikaiset ehkäisymenetelmät sukupuolten tasa-arvoa edistävänä strategiana |
| --- | --- |

c)

Nykyaikaiset ehkäisymenetelmät sukupuolten tasa-arvoa edistävänä strategiana

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikille on tarjolla laadukkaita ja helposti saatavilla olevia nykyaikaisia ehkäisymenetelmiä ja -tarvikkeita, perhesuunnitteluneuvontaa ja tietoa ehkäisystä, puuttumaan kaikkiin ehkäisyn saatavuutta haittaaviin esteisiin, kuten taloudellisiin ja sosiaalisiin esteisiin, ja varmistamaan, että saatavilla on lääketieteellistä neuvontaa ja mahdollisuus päästä terveydenhuollon ammattilaisten vastaanotolle, jotta kaikki voivat valita heille parhaiten soveltuvan ehkäisymenetelmän ja siten turvataan perusoikeus terveyteen ja valinnanvapaus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan nykyaikaisen, tehokkaan ja helposti saatavilla olevan ehkäisyn saatavuuden ottaen huomioon pitkän aikavälin tuloksellisuuden; kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan, että tämä etuus olisi ulotettava koskemaan kaikkia lisääntymisikäisiä ihmisiä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikissa terveyspalveluissa tarjotaan asianmukaista säännöllistä lääketieteellistä ja psykologista hoitoa, jolla edistetään ja puolustetaan naisten elinikäistä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden ja viranomaisten vastuulla on antaa näyttöön perustuvaa, paikkansapitävää tietoa ehkäisystä ja laatia strategioita esteiden, myyttien, leimaamisen ja väärinkäsitysten torjumiseksi ja poistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan tiedotusohjelmia ja -kampanjoita nykyaikaisista ehkäisymenetelmistä ja ehkäisymenetelmien koko kirjosta ja tarjoamaan terveydenhuollon ammattilaisten antamia laadukkaita ja nykyaikaisia ehkäisypalveluja ja neuvontaa, mukaan lukien WHO:n standardien mukaan ilman reseptiä saatava jälkiehkäisy, jonka lääkärit joissakin maissa usein epäävät henkilökohtaisen vakaumuksen perusteella; |
| --- | --- |

32.

| d) | Turvallinen ja laillinen aborttihoito naisten terveyden ja oikeuksien osana |
| --- | --- |

d)

Turvallinen ja laillinen aborttihoito naisten terveyden ja oikeuksien osana

| 33. | vahvistaa, että abortin on aina oltava vapaaehtoinen päätös, joka perustuu henkilön omasta vapaasta tahdosta esittämään pyyntöön ja jossa noudatetaan lääketieteellisiä standardeja ja WHO:n ohjeisiin perustuvia saatavuutta, saavutettavuutta, kohtuuhintaisuutta ja turvallisuutta koskevia periaatteita, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan turvallisen ja laillisen abortin yleisen saatavuuden ja oikeuden vapauteen, yksityisyyteen ja parhaaseen mahdolliseen terveydenhuoltoon; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita dekriminalisoimaan abortin ja poistamaan ja torjumaan laillisen abortin esteitä ja muistuttaa, että niillä on velvollisuus varmistaa, että naiset voivat käyttää laissa säädettyjä oikeuksiaan; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan nykyisiä menetelmiä ja selvittämään uusia menetelmiä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvän hoidon tarjoamisessa sekä tapoja korjata covid-19-pandemian esiin tuomia palvelujen tarjonnan puutteita ja tekemään niin kaikkien osalta kiinnittäen erityistä huomiota kaikkein marginalisoiduimpiin ryhmiin; kehottaa komissiota edistämään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelua seuraavan EU:n terveysstrategian avulla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen aborttia koskevia kansallisia säännöksiään ja saattamaan ne vastaamaan kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja (24) ja alueellisia parhaita käytäntöjä varmistamalla, että alkuraskauden aikana pyynnöstä tehty abortti on laillinen ja että se on tarvittaessa laillinen myös myöhemmässä vaiheessa, jos raskaana olevan henkilön terveys tai henki on uhattuna; muistuttaa, että aborttihoidon täydellinen kieltäminen tai epääminen on sukupuolistuneen väkivallan muoto (25), ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään terveydenhuollon parhaita käytäntöjä ottamalla käyttöön saatavilla olevia seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluja perusterveydenhuollon tasolla ja lähetejärjestelmiä kaikkea tarvittavaa ylemmän tason hoitoa varten; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että yksittäiset lääkärit voivat henkilökohtaisista syistä vedota omantuntolausekkeeseen; korostaa kuitenkin, ettei yksittäisen henkilön omantuntolausekkeen käyttö saa vaikuttaa potilaan oikeuteen saada kattavasti terveydenhuoltoa ja palveluja; kehottaa jäsenvaltioita ja terveydenhuollon tarjoajia ottamaan tällaiset olosuhteet huomioon terveydenhuoltopalvelujen maantieteellisen tarjonnan yhteydessä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää valitettavana, että toisinaan jäsenvaltioissa yleinen käytäntö antaa lääkäreille ja joissakin tapauksissa kokonaisille hoitolaitoksille mahdollisuuden kieltäytyä tarjoamasta terveydenhuoltopalveluja niin kutsutun omantuntolausekkeen perusteella, mikä johtaa aborttihoidon epäämiseen uskonnon tai omantunnon perusteella ja vaarantaa naisten hengen ja oikeudet; panee merkille, että tätä lauseketta käytetään usein myös tilanteissa, joissa mahdollinen viivästys voi vaarantaa potilaan hengen tai terveyden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että omatuntolauseke estää myös pääsyn sikiöseulontaan, mikä ei ainoastaan loukkaa naisten oikeutta saada tietoa sikiön tilasta vaan estää monissa tapauksissa onnistuneen hoidon raskauden aikana tai välittömästi sen jälkeen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vaikuttavia sääntely- ja täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan, ettei omatuntolauseke vaaranna naisten oikea-aikaista pääsyä seksuaali- ja lisääntymisterveyshoidon piiriin; |
| --- | --- |

38.

| e) | Hedelmällisyyshoitojen saatavuus |
| --- | --- |

e)

Hedelmällisyyshoitojen saatavuus

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla lisääntymisikäisillä on mahdollisuus hedelmällisyyshoitoon sosioekonomisesta tilanteesta, siviilisäädystä, sukupuoli-identiteetistä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta; pitää tärkeänä tarkastella perusteellisesti EU:ssa hedelmällisyyttä kansanterveyskysymyksenä sekä lapsettomuuden ja alentuneen hedelmällisyyden yleisyyttä, sillä ne ovat monille perheille ja henkilöille tuskallista todellisuutta; kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan hedelmällisyyteen kokonaisvaltaisen, oikeusperustaisen, osallistavan ja syrjimättömän lähestymistavan, johon kuuluu toimenpiteitä lapsettomuuden ehkäisemiseksi ja sen varmistamiseksi, että kaikilla lisääntymisikäisillä henkilöillä on tasa-arvoisesti mahdollisuus käyttää palveluja, ja kehottaa huolehtimaan lääketieteellisesti avustetun lisääntymisen saatavuudesta ja saavutettavuudesta Euroopassa; |
| --- | --- |

39.

| f) | Kaikille kuuluva äitiys-, raskaus- ja synnytyshoito |
| --- | --- |

f)

Kaikille kuuluva äitiys-, raskaus- ja synnytyshoito

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikilla on syrjimätön mahdollisuus saada laadukasta, saatavilla olevaa, näyttöön perustuvaa ja kunnioittavaa äitiys-, raskaus- ja synnytyshoitoa, mukaan lukien kätilön palvelut, synnytystä edeltävä, sen aikainen ja sen jälkeinen hoito sekä äitien mielenterveystuki, WHO:n nykyisten standardien ja näytön mukaisesti, ja näin ollen uudistamaan lakeja, politiikkoja ja käytäntöjä, joilla tietyt ryhmät suljetaan äitiys-, raskaus- ja synnytyshoidon ulkopuolelle, muun muassa poistamalla syrjiviä oikeudellisia ja toimintapoliittisia rajoituksia, joita sovelletaan seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin, kansallisuuden, rodun tai etnisen alkuperän ja maahanmuuttajastatuksen perusteella; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikkensa varmistaakseen naisten oikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen synnytyksessä ja tuomitsemaan jyrkästi fyysisen ja sanallisen väkivallan, myös gynekologisen ja synnytysväkivallan, sekä kaikki muut tähän liittyvät sukupuolistuneen väkivallan muodot synnytystä edeltävässä, sen aikaisessa ja sen jälkeisessä hoidossa ja torjumaan niitä, sillä ne rikkovat naisten ihmisoikeuksia ja voivat olla sukupuolistuneen väkivallan muotoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota kehittämään äitiys-, raskaus- ja synnytyshoitoa koskevia EU:n yhteisiä standardeja ja helpottamaan parhaiden käytäntöjen jakamista alan asiantuntijoiden kesken; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan terveydenhuollon tarjoajia hankkimaan koulutusta naisten ihmisoikeuksista sekä periaatteista, jotka koskevat vapaata ja tietoon perustuvaa suostumusta ja tietoon perustuvaa valintaa äitiys-, raskaus- ja synnytyshoidossa, sekä varmistamaan tällaisen koulutuksen hankkiminen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa, että WHO:n Euroopan alueella imetetään vähiten maailmassa; korostaa tarvetta lisätä tietoisuutta ja tietoa imetyksen hyödyistä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota käynnistämään näkyviä kampanjoita, joissa korostetaan imetyksen etuja; |
| --- | --- |

43.

Seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen tarjoaminen covid-19-pandemian aikana ja kaikissa muissa kriisitilanteissa

| 44. | huomauttaa, että terveyskriisin lisäksi EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa on meneillään talous- ja sosiaalikriisi; kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan covid-19-pandemian terveysvaikutuksia sukupuolinäkökulmasta ja varmistamaan, että kattavien seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen tarjoamista jatketaan terveydenhuoltojärjestelmissä kaikissa olosuhteissa kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; vaatii torjumaan kaikki pyrkimykset rajoittaa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä pandemian aikana ja sen jälkeen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita kohdistamaan lisäponnisteluja ja -resursseja terveydenhuoltojärjestelmän uudistamiseen siten, että siinä tunnustetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien olennainen merkitys kaikkien ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee merkille covid-19-pandemian vaikutukset ehkäisyvälineiden tarjontaan ja saatavuuteen ja toistaa UNFPA:n huhtikuussa 2020 esittämät ennusteet, joiden mukaan noin 47 miljoonaa naista 114:ssä matala- ja keskituloisessa maassa ei pysty käyttämään nykyaikaisia ehkäisyvälineitä, jos sulkutoimet tai toimitusketjun häiriöt jatkuvat kuusi kuukautta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ehkäisyn täysimääräisen saatavuuden covid-19-pandemian aikana ja torjumaan yhteisin toimin tuotanto- ja toimitusketjujen häiriöitä; korostaa esimerkkejä hyvistä käytännöistä, kuten ehkäisyvälineiden tarjoaminen kaikille tiettyä ikärajaa nuoremmille naisille ja/tai etävastaanottojen käyttö ehkäisyvälineiden saamiseksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää valitettavana, että turvallisen ja laillisen abortin saatavuus on edelleen rajoitettua covid-19-pandemian aikana ja että on esimerkkejä pyrkimyksistä kieltää abortti kokonaan sillä varjolla, että se on vähemmän tärkeä palvelu (26); kehottaa jäsenvaltioita lisäksi toteuttamaan turvallisen, maksuttoman ja tarpeidenmukaisen abortin saatavuuden covid-19-pandemian olosuhteissa ja sen jälkeen esimerkiksi lääkkeellisen abortin avulla ja tunnustamaan aborttiin liittyvän hoidon kiireelliseksi ja lääketieteelliseksi menetelmäksi ja torjumaan siten myös kaikki rajoitukset sen saamisessa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa äitiys-, raskaus- ja synnytyshoidolle aiheutuvia kielteisiä seurauksia siitä, että terveydenhuoltojärjestelmissä keskitytään covid-19-pandemian torjuntaan; korostaa, että raskauden ja synnytyksen hoitoon tehdään muutoksia, joita ei voida hyväksyä ja jotka eivät perustu tieteelliseen näyttöön, WHO:n ohjeisiin tai asiaankuuluvien eurooppalaisten ammattijärjestöjen ohjeisiin, ja että nämä muutokset eivät ole oikeasuhteisia covid-19-pandemian edellyttämiin toimiin nähden (27); kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan riittävät resurssit laadukkaaseen äitiys-, raskaus- ja synnytyshoitoon; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan hedelmällisyyshoitojen täysimääräisen saatavuuden covid-19-pandemian aikana ja estämään häiriöt hedelmällisyyshoitojen tarjoamisessa, koska ne johtavat siihen, että lääketieteellisesti avustettujen lisääntymishoitojen johdosta syntyvien lasten määrä vähenee, ja saattavat siten riistää joiltakin ihmisiltä kokonaan oikeuden yrittää saada lasta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota käsittelemään terveyteen liittyvissä politiikkatoimissaan covid-19-pandemian kaltaisten hätätilanteiden vaikutusta sukupuolisidonnaisiin terveysnäkökohtiin, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuteen EU:ssa; kehottaa lisäksi komissiota toteamaan, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet perustuvat perusihmisoikeuksiin ja ovat siten painopiste nykyisen terveyskriisin aikana ja sen jälkeen, ja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, myös tukemalla jäsenvaltioiden ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen toimia, jotta taataan seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen yleinen saatavuus, pitäen mielessä ESR+:n ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kaltaiset resurssit; |
| --- | --- |

50.

Seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sukupuolten tasa-arvon, demokratian ja sukupuolistuneen väkivallan poistamisen tukirakenteina

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvää toimivaltaansa pyrkimällä suojelemaan, kunnioittamaan ja toteuttamaan kattavasti ihmisoikeuksia, erityisesti oikeutta terveyteen seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien osalta, takaamaan kaikille ilman syrjintää monipuoliset, helposti saatavilla olevat, laadukkaat ja syrjimättömät seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut, kuten hedelmöityshoidot ja geneettisten sairauksien hoidon sukupuolisolujen säilyttämisen avulla, ja varmistamaan, että kansainvälisen oikeuden mukaista heikentämiskiellon periaatetta noudatetaan, myös sellaisten henkilöiden osalta, joiden on matkustettava hoitoon, kuten syrjäisten ja syrjäisimpien alueiden asukkaat; tuomitsee kaikki yritykset rajoittaa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuutta rajoittavilla laeilla; painottaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden kieltäminen on yksi sukupuolistuneen väkivallan muoto (28); |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa neuvostoa perustamaan sukupuolten tasa-arvoa käsittelevien ministerien ja valtiosihteerien kokoonpanon tälle asialle omistetuksi foorumiksi, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä ja konkreettisia toimia naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon alan haasteisiin vastaamiseksi, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet mukaan luettuina, ja varmistaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä keskustellaan korkeimmalla poliittisella tasolla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa sukupuolistuneen väkivallan erittäin haitallisia ja moninaisia terveysvaikutuksia ja toteaa, että sen on osoitettu voivan johtaa vakaviin fyysisiin ja mielenterveysongelmiin, mukaan lukien gynekologiset sairaudet ja raskaudenaikaiset haittavaikutukset; kehottaa siksi tarjoamaan lähisuhdeväkivallan uhreille asianmukaista suojelua ja riittävästi resursseja lisäämällä varoja ja toteuttamaan tehokkaita toimia tätä varten; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että prostituution ja ihmiskaupan välillä on paljon yhteyksiä, ja toteaa, että prostituutio ruokkii sekä EU:ssa että muualla maailmassa haavoittuvassa asemassa olevien naisten ja alaikäisten kauppaa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa demokratiasta ja väestökehityksestä vastaavaa komission jäsentä omaksumaan näyttöön ja ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan väestökehityksen haasteisiin vastaamiseen EU:ssa ja varmistamaan, että jokainen EU:n asukas, myös syrjäisimmillä alueilla ja muilla syrjäseuduilla asuva, voi vaalia seksuaali- ja lisääntymisterveyttään ja -oikeuksiaan ja käyttää niitä koskevia oikeuksiaan täysimääräisesti, sekä panemaan erityisesti merkille tahot, jotka käyttävät seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia EU:n arvojen ja demokratian periaatteiden heikentämisen välineinä, ja vastustamaan niitä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa terveysasioista ja elintarviketurvallisuudesta vastaavaa komission jäsentä helpottamaan ja edistämään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelua olennaisena osana terveyttä, turvallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa koskevien oikeuksien saavuttamista, seuraamaan ja edistämään kestävän kehityksen tavoitteen 3 ja myös alatavoitteen 3.7 täysimääräistä täytäntöönpanoa EU:ssa YK:n maailmanlaajuisen indikaattorikehyksen mukaisesti, keräämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa järjestelmällisiä, vertailukelpoisia ja eriteltyjä tietoja ja toteuttamaan tutkimuksia, joilla mitataan paremmin sukupuolten terveyseroja ja täyttymättömiä tarpeita seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuudessa EU:ssa moniperusteisesta näkökulmasta, edistämään terveystiedotusta ja -kasvatusta, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyden osalta, tukemaan terveydenhuollon normien ja sitä koskevan politiikan ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä, jotta voidaan vähentää terveyseroja jäsenvaltioissa ja niiden välillä, ja kun otetaan huomioon seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen sisällyttäminen ilahduttavasti EU4Health-ohjelmaan, tukemaan jäsenvaltioiden ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden parissa toimivien kansalaisjärjestöjen toimia, jotta ohjelman kautta saavutetaan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuus; korostaa tarvetta lisätä merkittävästi investointeja kaikkiin palveluihin, erityisesti terveydenhuoltoon, jotta voidaan edistää naisten riippumattomuutta, tasa-arvoa ja emansipaatiota; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa tasa-arvoasioista vastaavaa komission jäsentä helpottamaan ja edistämään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelua ja sisällyttämään ne sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian ja hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan EU-strategian täytäntöönpanoon, tuomitsemaan jyrkästi naisten oikeuksien heikentämispyrkimykset ja kehittämään konkreettisia toimia niiden torjumiseksi, tunnustamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteuttamisen ja sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen ja sukupuolistuneen väkivallan torjunnan väliset luontaiset yhteydet sekä seuraamaan ja edistämään kestävän kehityksen tavoitteen 5, myös sen alatavoitteen 5.6, täysimääräistä täytäntöönpanoa EU:ssa, valtavirtaistamaan sukupuolinäkökulman tuloksekkaasti kaikissa EU:n politiikoissa, tukemaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla toimivien kansalaisjärjestöjen toimintaa, helpottamaan ja edistämään jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa terveyden sukupuolinäkökohdista, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, ja helpottamaan EU4Health-ohjelman ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian välisiä synergioita; korostaa, että EU4Health-ohjelmassa olisi valtavirtaistettava sukupuolinäkökulma, otettava huomioon sukupuolia eriarvoistava kohtelu ja kehitettävä sukupuolinäkökohdat huomioon ottava lähestymistapa sairauksien tiedostamiseen, seulontaan, diagnosointiin ja hoitoon; korostaa lisäksi, että kaikissa tasa-arvostrategioissa olisi puututtava kaikkiin sukupuolistuneen väkivallan muotoihin, mukaan lukien naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentäminen ja niiden loukkaukset; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavaa komission jäsentä pitämään kiinni kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta ja kestävän kehityksen tavoitteista, erityisesti alatavoitteista 3.7 ja 5.6 ja tavoitteesta 16, jotta varmistetaan, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet pysyvät ensisijaisina kehitystavoitteina kaikessa EU:n ulkoisessa toiminnassa ja ulkoisissa suhteissa; suhtautuu myönteisesti sitoumukseen edistää seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia tuoreessa sukupuolten tasa-arvoa koskevassa kolmannessa EU:n toimintasuunnitelmassa ja kehottaa kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavaa komission jäsentä ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; korostaa tarvetta asettaa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikassa etusijalle kaikkien esteiden poistaminen seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuuden tieltä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa eurooppalaisen elämäntavan edistämisestä vastaavaa komission jäsentä varmistamaan, että uusi uskonnon- ja vakaumuksenvapauden erikoislähettiläs noudattaa ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa ja siten kunnioittaa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja pyrkii yhdessä takaamaan oikeuden terveyteen kaikille EU:ssa ja maailmanlaajuisesti ilman syrjintää; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa kriisinhallinnasta vastaavaa komission jäsentä sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon näkökulman ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan näkökulman unionin ja jäsenvaltioiden humanitaarisen avun toimiin, koska seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon saatavuus on ihmisten perustarve humanitaarisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa lopettamaan välittömästi naisten sukuelinten silpomisen sekä lapsi-, varhais- ja pakkoavioliittojen kaltaiset haitalliset käytännöt; korostaa, että lapsi-, varhais- ja pakkoavioliitot ovat ihmisoikeusloukkaus ja johtavat usein siihen, että nuoret tytöt altistuvat väkivallalle, syrjinnälle ja hyväksikäytölle; on erittäin huolissaan siitä, että maailmanlaajuisesti yli 200 miljoonaa tyttöä ja naista on pakotettu sukuelinten silpomiseen ja että covid-19-pandemian vuoksi yhteisöille suunnattujen ohjelmien ja tietoisuutta haitallisista käytännöistä lisäävän valistuksen viivästymisen tai keskeytymisen arvioidaan lisäävän naisten sukuelinten silpomistapauksia kahdella miljoonalla sekä lapsiavioliittojen määrää 13 miljoonalla seuraavan vuosikymmenen aikana pandemiaa edeltäneisiin arvioihin nähden koko maailmassa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vaatii, että kaikilla on oltava mahdollisuus saada fyysisiin ja psyykkisiin vammoihin monikulttuurisuuden huomioivan ja koulutetun henkilöstön antamaa hoitoa; kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen; kehottaa komissiota tarkastelemaan synergioita unionin sisäisten ja ulkoisten ohjelmien välillä, jotta varmistetaan johdonmukainen ja pitkäjänteinen lähestymistapa naisten sukuelinten silpomisen lopettamiseen sekä unionissa että sen ulkopuolella; toistaa etenkin pyyntönsä sisällyttää naisten sukuelinten silpomisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä kaikkiin politiikan aloihin, erityisesti terveys-, turvapaikka-, koulutus- ja työllisyyspolitiikkaan, sekä kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön ja niiden kanssa käytäviin ihmisoikeusvuoropuheluihin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | muistuttaa, että myös jotkut unionissa asuvat tytöt saattavat joutua naisten sukuelinten silpomisen uhreiksi lähtömaissaan käydessään, useimmiten vieraillessaan perheidensä luona; pitää tärkeänä, että kaikki jäsenvaltiot, myös alue- ja paikallishallinnot, jakavat parhaita käytäntöjään siitä, miten voidaan ehkäistä naisten sukuelinten silpomista sellaisten tyttöjen kohdalla, jotka matkustavat maihin tai alueille, joissa silpomista harjoitetaan laajasti; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä niin tehneet, antamaan naisten sukuelinten silpomista koskevaa erityistä rikoslainsäädäntöä, jotta tämän rikoksen uhreja voidaan suojella ja rikoksesta voidaan nostaa syyte tehokkaammin silloin, kun se on tehty jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa unionia tukemaan kumppanimaissa terveys- ja perhesuunnittelukeskuksia, joissa voitaisiin jakaa tietoa kuukautisista, seksuaalisuudesta ja lisääntymisestä sekä poistaa niihin liittyviä tabuja ottaen kaikilta osin myös nuoret miehet mukaan stereotypioiden ja tabujen torjuntaan; korostaa, että on tärkeää parantaa ehkäisymenetelmien saatavuutta kehitysmaissa, erityisesti teini-ikäisille tytöille, joilla on suurempi riski saada raskaudenaikaisia komplikaatioita; toteaa, että kaikilla naisilla ja tytöillä on oikeus tehdä omat vapaat ja tietoon perustuvat valintansa seksuaali- ja lisääntymisterveytensä ja -elämänsä osalta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa varmistamaan tyttöjen ja naisten koulutukseen osallistumisen, sillä se on välttämätön väline naisten sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi; kehottaa torjumaan tyttöjen poissaoloja kuukautisten aikana parantamalla kuukautishygieniaan liittyviä järjestelyjä kouluissa, erityisesti vesi-, saniteetti- ja hygieniapalveluja, ja torjumalla leimaamista; korostaa, että on tarpeen varmistaa asianmukaisen vesi-, saniteetti- ja hygieniainfrastruktuurin saatavuus kouluissa, jotta taataan seksuaali- ja lisääntymisterveys ehkäisyn, raskauden, synnytyksen, abortin, sukupuolitautien tai kuukautishygienian yhteydessä; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa hyödyntämään viestintävälineiden, kuten radion, television ja puhelimen, sekä digitaalisten välineiden, esimerkiksi sosiaalisten verkostojen ja viestipalvelujen, mahdollisuuksia, jotta parannetaan nuorten seksuaalikasvatuksen saatavuutta ja erityisesti parannetaan heidän tietoisuuttaan sukupuolitaudeista ja varhaisiin raskauksiin liittyvistä riskeistä; toteaa tämän edellyttävän, että torjutaan sukupuolten eriarvoisuutta digitaalisten palvelujen saatavuudessa sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa verkkokiusaamista ja verkkoväkivaltaa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa antamaan sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa EU:n kolmannessa toimintasuunnitelmassa enemmän painoarvoa sen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevalle politiikanalalle, sillä covid-19-pandemialla on valtavan suuri vaikutus naisiin ja tyttöihin kehitysmaissa; korostaa, että on tärkeää vahvistaa jokaisen henkilön oikeutta hallita täysin seksuaalisuuteensa sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteensä liittyviä asioita ja päättää niistä vapaasti ja vastuullisesti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen toimintasuunnitelman tavoitteisiin erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien osalta; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita laatimaan maakohtaisia täytäntöönpanosuunnitelmia, joissa asetetaan etusijalle seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ja sovelletaan mitattavissa olevia indikaattoreita ja seurantamekanismeja; pyytää unionin edustustoja asettamaan etusijalle seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat toimet, kun ne panevat täytäntöön sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevaa kolmatta toimintasuunnitelmaa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita turvaamaan kehitysyhteistyöpolitiikassaan ja ulkoisen toiminnan välineissään, kuten naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä, riittävän ja tarkasti kohdennetun rahoituksen seksuaali- ja lisääntymisterveydelle ja -oikeuksille; pyytää tältä osin komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita pitämään seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia painopisteenä EU:n ohjelmasuunnitteluprosessissa, myös yhteisessä ohjelmasuunnittelussa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että kehitysyhteistyöpolitiikassa on mukana kansalaisjärjestöjä, jotka osallistuvat suoraan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien puolustamiseen kehitysmaissa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo, että EU:n on helpotettava seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevien palvelujen sisällyttämistä kumppanimaiden kansallisiin kansanterveysstrategioihin ja -politiikkoihin; muistuttaa huolestuneena, että suurin osa täyttämättömistä seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluihin liittyvistä tarpeista esiintyy nuorten, naimattomien, hlbtiq-henkilöiden, vammaisten henkilöiden, vähemmistöihin ja etnisiin vähemmistöryhmiin kuuluvien sekä maaseudun ja kaupunkien köyhien keskuudessa; korostaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen olisi oltava sukupuolitietoisia, oikeusperustaisia, nuorisoystävällisiä ja kaikkien saatavilla ikään, biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin, seksuaaliseen suuntautumiseen, rotuun, yhteiskuntaluokkaan, uskontoon, siviilisäätyyn, taloudellisiin resursseihin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään tai vammaisuuteen katsomatta, myös humanitaarisissa hätätilanteissa sekä konfliktien ja katastrofien aikana; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan syrjintää seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvissä palveluissa ja käyttämään intersektionaalista lähestymistapaa sen varmistamiseksi, että naisilla ja tytöillä (sekä transsukupuolisilla että cissukupuolisilla), muunsukupuolisilla henkilöillä, lesboilla, bi-naisilla ja intersukupuolisilla naisilla on yhtäläinen pääsy seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviin palveluihin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | huomauttaa, että naiset ja tytöt ovat erityisen alttiita raiskauksille ja seksuaaliselle väkivallalle varsinkin konfliktien, luonnonkatastrofien ja ilmastonmuutoksen seurausten koettelemilla kriisialueilla; kehottaa unionia lisäämään toimia, joilla torjutaan raiskausten käyttöä sodankäynnin välineenä, ja takaamaan uhreille seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuuden; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa komissiota tuomitsemaan painokkaasti naisten oikeuksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentämisen ja käyttämään kaikkia valmiuksiaan tehostaakseen toimiaan sen torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään poliittista tukeaan ihmisoikeuksien puolustajille, terveydenhuollon tarjoajille, jotka työskentelevät seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien edistämiseksi, naisten oikeuksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien parissa toimiville kansalaisjärjestöille, jotka ovat keskeisiä toimijoita yhteiskunnissa, joissa vallitsee sukupuolten tasa-arvo, ja ratkaisevan tärkeitä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen ja tiedon tarjoajia, etenkin sellaisille, jotka toimivat haastavissa olosuhteissa Euroopassa, ja tämän mukaisesti toteuttamaan jatkuvaa seurantaa ja kohdentamaan jatkuvasti riittävästi rahoitusta käynnissä olevien ohjelmien, kuten kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman, kautta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota toteuttamaan sukupuolitietoista budjetointia kaikissa vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen välineissä, mukaan lukien kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, ESR+ ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa komissiota toteuttamaan konkreettisia toimia seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelemiseksi ja aloittamaan perustamalla EU:n seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien erityislähettilään tehtävän sekä lisäämällä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien nykytilaa koskevan luvun EU:n vuosikertomukseen ihmisoikeuksista ja demokratiasta; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0336.

(2)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 142.

(3)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1.

(4)  Tutkimus ”The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 30. syyskuuta 2020.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0307.

(6)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(7)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

(8)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

(9)  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 24.

(10)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 102.

(11)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 99.

(12)  EUVL L 327, 16.12.2003, s. 34.

(13)  Guttmacher-Lancet Commission, Executive Summary on sexual and reproductive health and rights, The Lancet, Lontoo, 2018, https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary

(14)  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (OHCHR), seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia käsittelevä tiedotesarja, saatavilla osoitteessa https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(17)  UNFPA:n tekninen välimuistio ”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”, 27. huhtikuuta 2020, saatavilla osoitteessa https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf

(18)  EPF ja IPPF:n eurooppalainen verkosto, mainittu julkaisu, s. 8.

(19)  Neuvoston päätelmät 13. heinäkuuta 2020 EU:n prioriteeteista YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa, syyskuu 2020 – syyskuu 2021.

(20)  Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu, Women’s Sexual and Reproductive Health and Rights in Europe, Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu, Euroopan neuvosto, 2017, https://www.coe.int/en/web/commissioner/women-s-sexual-and-reproductive-rights-in-europe

(21)  Euroopan neuvoston ihmisoikeusasioiden johtokomitean raportti ministerikomitean jäsenvaltioille toimenpiteistä sukupuoliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi antaman suosituksen CM/Rec(2010)5 täytäntöönpanosta, saatavilla osoitteessa https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, asia A.P., Garçon ja Nicot v. Ranska (kanteet nro 79885/12, 52471/13 ja 52596/13).

(24)  YK:n ihmisoikeusneuvosto, yleiskommentti nro 36 (2018), ihmisoikeusneuvosto: Mellet v. Irlanti, ilmoitus nro 2324/2013 (2016) ja Whelan v. Irlanti, ilmoitus nro 2425/2014 (2017); ihmisoikeusneuvosto: K. L. v. Peru, ilmoitus nro 1153/2003 (2005) ja L. M. R. v. Argentiina, ilmoitus nro 1608/2007 (2011); CEDAW (2017), yleiskommentti nro 35; taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitea (2016), yleiskommentti nro 22; naisiin kohdistuvaa syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä käsittelevän työryhmän raportti, A/HRC/32/448, 8. huhtikuuta 2016; YK:n erityismenettelyjen yhteinen julkilausuma, kansainvälinen turvallisen abortin päivä, 28. syyskuuta 2016; CEDAW, yleiskommentti nro 35; CEDAW, yleiskommentti nro 30; CEDAW, L. C. v. Peru, ilmoitus nro 22/2009 (2011).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A. ym., Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses, BMJ Sexual & Reproductive Health, 22. lokakuuta 2020, saatavilla osoitteessa https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/bmjsrh-2020-200724.full.pdf

(27)  Human Rights in Childbirth, Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic, San Francisco, 6. toukokuuta 2020, saatavilla osoitteessa http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf

(28)  OHCHR, Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights, saatavilla osoitteessa https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

Kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtuma (ICPD25) (Nairobin huippukokous)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) (Nairobin huippukokous) (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon ICPD:n toimintaohjelman ensimmäisen periaatteen, jonka mukaan jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ICPD:n toimintaohjelman ensimmäisen periaatteen, jonka mukaan jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen,

| — | ottaa huomioon ICPD:n 25-vuotistapahtumasta 1. marraskuuta 2019 annetun julkilausuman ”Accelerating the Promise” sekä kansalliset ja kumppanien sitoumukset ja yhteistyötoimet, jotka vahvistettiin Nairobin huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ICPD:n 25-vuotistapahtumasta 1. marraskuuta 2019 annetun julkilausuman ”Accelerating the Promise” sekä kansalliset ja kumppanien sitoumukset ja yhteistyötoimet, jotka vahvistettiin Nairobin huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon Ottawassa Kanadassa 22. ja 23. lokakuuta 2018 järjestetyssä ICPD:n seitsemännessä täytäntöönpanoa käsittelevässä kansainvälisessä parlamentaarisessa kokouksessa hyväksytyn julkilausuman ”Ottawa Statement of Commitment”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ottawassa Kanadassa 22. ja 23. lokakuuta 2018 järjestetyssä ICPD:n seitsemännessä täytäntöönpanoa käsittelevässä kansainvälisessä parlamentaarisessa kokouksessa hyväksytyn julkilausuman ”Ottawa Statement of Commitment”,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin 5. lokakuuta 1999 antaman raportin ICPD:n toimintaohjelman täytäntöönpanon yleistä tarkastelua ja arviointia käsittelevästä yleiskokouksen 21. erityisistunnosta (viisivuotiskatsaus toimintaohjelman täytäntöönpanon edistymisestä), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin 5. lokakuuta 1999 antaman raportin ICPD:n toimintaohjelman täytäntöönpanon yleistä tarkastelua ja arviointia käsittelevästä yleiskokouksen 21. erityisistunnosta (viisivuotiskatsaus toimintaohjelman täytäntöönpanon edistymisestä),

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin raportin kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman vuoden 2014 jälkeisten jatkotoimien toimintakehyksestä (”ICPD beyond 2014 Global Report”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin raportin kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman vuoden 2014 jälkeisten jatkotoimien toimintakehyksestä (”ICPD beyond 2014 Global Report”),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2016, ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteet 3 ja 5, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2016, ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteet 3 ja 5,

| — | ottaa huomioon Istanbulissa 23. ja 24. toukokuuta 2016 pidetyn YK:n maailman humanitaarisen avun huippukokouksen ja sitä seuranneen YK:n pääsihteerin kertomuksen (A/70/709) ja erityisesti asiakirjan ”Agenda for Humanity”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Istanbulissa 23. ja 24. toukokuuta 2016 pidetyn YK:n maailman humanitaarisen avun huippukokouksen ja sitä seuranneen YK:n pääsihteerin kertomuksen (A/70/709) ja erityisesti asiakirjan ”Agenda for Humanity”,

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2015)0182) täytäntöönpanosta – Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan vahvistaminen: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020) (1) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2015)0182) täytäntöönpanosta – Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan vahvistaminen: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020) (1)

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti varhais- ja pakkoavioliittojen vastaista EU:n ulkoista strategiaa – seuraavat askeleet” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti varhais- ja pakkoavioliittojen vastaista EU:n ulkoista strategiaa – seuraavat askeleet” (2),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (3),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman valmistautumisesta maailman humanitaarisen avun huippukokoukseen: humanitaarisen avun haasteet ja mahdollisuudet (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman valmistautumisesta maailman humanitaarisen avun huippukokoukseen: humanitaarisen avun haasteet ja mahdollisuudet (4),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (5),

| — | ottaa huomioon YK:n väestöohjelmarahaston UNFPA:n maailman väestön tilaa koskevan raportin vuodelta 2019 ”Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n väestöohjelmarahaston UNFPA:n maailman väestön tilaa koskevan raportin vuodelta 2019 ”Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all”,

| — | ottaa huomioon Euromapping-raportin vuodelta 2018 (Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born and Child Health and Family Planning), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euromapping-raportin vuodelta 2018 (Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born and Child Health and Family Planning),

| — | ottaa huomioon Contraception Atlas -julkaisun vuoden 2017, 2018 ja 2019 painokset, joissa esitetään tiedot ehkäisyn saatavuudesta eri puolilla Eurooppaa ja tuodaan esiin tähän liittyvä eriarvoisuus Euroopassa ja vahvistetaan, että ehkäisyä koskevat tyydyttämättömät tarpeet ovat joissakin Euroopan osissa jääneet laajalti vaille huomiota, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Contraception Atlas -julkaisun vuoden 2017, 2018 ja 2019 painokset, joissa esitetään tiedot ehkäisyn saatavuudesta eri puolilla Eurooppaa ja tuodaan esiin tähän liittyvä eriarvoisuus Euroopassa ja vahvistetaan, että ehkäisyä koskevat tyydyttämättömät tarpeet ovat joissakin Euroopan osissa jääneet laajalti vaille huomiota,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (6),

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020) (7),

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 (GAP III), jonka komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja julkaisivat 25. marraskuuta 2020 (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 (GAP III), jonka komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja julkaisivat 25. marraskuuta 2020 (JOIN(2020)0017),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2017 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2017 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”,

| — | ottaa huomioon kysymykset neuvostolle ja komissiolle kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) – (Nairobin huippukokous) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 ja O-000021/2021 – B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymykset neuvostolle ja komissiolle kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) – (Nairobin huippukokous) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 ja O-000021/2021 – B9-0019/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 on kulunut 25 vuotta siitä, kun Kairossa pidettiin kansainvälinen väestö- ja kehityskonferenssi (ICPD), jossa 179 valtiota hyväksyi ICPD:n toimintaohjelman, jossa julistettiin maailmanlaajuinen sitoutuminen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin Pekingin toimintaohjelman ja ICPD:n toimintaohjelman mukaisesti ja jossa vahvistettiin yhteisymmärrystä yksilön oikeuksien ja hyvinvoinnin asettamisesta lisääntymisterveyden toimintaohjelman ja väestösuunnittelun keskiöön; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 on kulunut 25 vuotta siitä, kun Kairossa pidettiin kansainvälinen väestö- ja kehityskonferenssi (ICPD), jossa 179 valtiota hyväksyi ICPD:n toimintaohjelman, jossa julistettiin maailmanlaajuinen sitoutuminen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin Pekingin toimintaohjelman ja ICPD:n toimintaohjelman mukaisesti ja jossa vahvistettiin yhteisymmärrystä yksilön oikeuksien ja hyvinvoinnin asettamisesta lisääntymisterveyden toimintaohjelman ja väestösuunnittelun keskiöön;

| B. | ottaa huomioon, että toimintaohjelmassa otettiin perhesuunnittelu osaksi kattavaa lisääntymisterveydenhuoltoa ja kehotettiin hallituksia asettamaan saataville sellaisia palveluja kuin äitiyshuolto, turvallinen synnytys, hedelmättömyyshoidot, turvallinen abortti, silloin kun se on laillinen, sekä vaarallisten raskaudenkeskeytysten seurausten hallinta sekä sukuelininfektioiden ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden, rintasyövän ja lisääntymiselinten syöpien hoito, sekä seksuaalisuutta, lisääntymisterveyttä ja vastuullista vanhemmuutta koskevia tietoja, koulutusta ja neuvontaa samalla kun tunnustetaan, että sukupuolistuneen väkivallan ja muiden haitallisten käytäntöjen ehkäisemisen olisi oltava perusterveydenhuollon olennainen osa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että toimintaohjelmassa otettiin perhesuunnittelu osaksi kattavaa lisääntymisterveydenhuoltoa ja kehotettiin hallituksia asettamaan saataville sellaisia palveluja kuin äitiyshuolto, turvallinen synnytys, hedelmättömyyshoidot, turvallinen abortti, silloin kun se on laillinen, sekä vaarallisten raskaudenkeskeytysten seurausten hallinta sekä sukuelininfektioiden ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden, rintasyövän ja lisääntymiselinten syöpien hoito, sekä seksuaalisuutta, lisääntymisterveyttä ja vastuullista vanhemmuutta koskevia tietoja, koulutusta ja neuvontaa samalla kun tunnustetaan, että sukupuolistuneen väkivallan ja muiden haitallisten käytäntöjen ehkäisemisen olisi oltava perusterveydenhuollon olennainen osa;

| C. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä, myös äitien ja vastasyntyneiden kuolleisuutta ja hiviä, käsitellään kestävän kehityksen tavoitteen 3 alatavoitteissa ja sukupuolistunutta väkivaltaa sekä haitallisia käytäntöjä kestävän kehityksen tavoitteen 5 alatavoitteissa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä, myös äitien ja vastasyntyneiden kuolleisuutta ja hiviä, käsitellään kestävän kehityksen tavoitteen 3 alatavoitteissa ja sukupuolistunutta väkivaltaa sekä haitallisia käytäntöjä kestävän kehityksen tavoitteen 5 alatavoitteissa;

| D. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteissa vaaditaan myös saavuttamaan yleinen terveyskattavuus erityisesti varmistamalla, että laadukkaat perusterveydenhuoltopalvelut ja turvalliset, tehokkaat ja kohtuuhintaiset lääkkeet ja rokotteet ovat kaikkien saatavilla; katsoo, että muiden kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen keskeinen ennakkoehto on, että taataan seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä naisten oikeudet ja vapaus päättää omasta kehostaan ja elämästään; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteissa vaaditaan myös saavuttamaan yleinen terveyskattavuus erityisesti varmistamalla, että laadukkaat perusterveydenhuoltopalvelut ja turvalliset, tehokkaat ja kohtuuhintaiset lääkkeet ja rokotteet ovat kaikkien saatavilla; katsoo, että muiden kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen keskeinen ennakkoehto on, että taataan seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä naisten oikeudet ja vapaus päättää omasta kehostaan ja elämästään;

| E. | ottaa huomioon, että 25-vuotistapahtuma antaa hallituksille ja muille toimijoille maailmanlaajuisesti mahdollisuuden vahvistaa sitoutumisensa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevaan toimintasuunnitelmaan, sillä monissa maissa seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet evätään edelleen; katsoo, että ICPD:n toimintaohjelma on yleismaailmallinen asiakirja, joka on pantava täytäntöön niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolellakin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 25-vuotistapahtuma antaa hallituksille ja muille toimijoille maailmanlaajuisesti mahdollisuuden vahvistaa sitoutumisensa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevaan toimintasuunnitelmaan, sillä monissa maissa seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet evätään edelleen; katsoo, että ICPD:n toimintaohjelma on yleismaailmallinen asiakirja, joka on pantava täytäntöön niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolellakin;

| F. | toteaa, että väestö ei ole koskaan aikaisemmin kasvanut niin nopeasti ja että nykyvauhdilla maailman väkiluku kaksinkertaistuu vain 35 vuodessa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että väestö ei ole koskaan aikaisemmin kasvanut niin nopeasti ja että nykyvauhdilla maailman väkiluku kaksinkertaistuu vain 35 vuodessa;

| G. | toteaa, että väestönkehityssuuntaukset muovaavat perustavanlaatuisesti tulevia kehitysnäkymiä; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä kestävät perhekoot kulkevat käsi kädessä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että väestönkehityssuuntaukset muovaavat perustavanlaatuisesti tulevia kehitysnäkymiä; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä kestävät perhekoot kulkevat käsi kädessä;

| H. | katsoo, että naisilla on oltava täysi määräysvalta omaan kehoonsa, terveyteensä ja lisääntymiseensä ja naisten on voitava määritellä oma roolinsa yhteiskunnassa, jotta kestävä kasvu ja kehitys voivat pysyä tällaisen jyrkän väestönkasvun mukana; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että naisilla on oltava täysi määräysvalta omaan kehoonsa, terveyteensä ja lisääntymiseensä ja naisten on voitava määritellä oma roolinsa yhteiskunnassa, jotta kestävä kasvu ja kehitys voivat pysyä tällaisen jyrkän väestönkasvun mukana;

| I. | toteaa, että ehkäisyn yhä paremmalla saatavuudella ja uusilla ehkäisyvälineillä on ollut ratkaiseva merkitys naisille raskauden suunnittelussa ja siten kaikilla muilla elämän osa-alueilla; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että ehkäisyn yhä paremmalla saatavuudella ja uusilla ehkäisyvälineillä on ollut ratkaiseva merkitys naisille raskauden suunnittelussa ja siten kaikilla muilla elämän osa-alueilla;

| J. | toteaa, että nykyaikaisiin ehkäisyvälineisiin liittyvä innovointi on lisännyt niiden käytännöllisyyttä ja vähentänyt niiden sivuvaikutuksia; toteaa kuitenkin, että merkittäviä sivuvaikutuksia esiintyy edelleen ja että aiheeseen liittyvässä tutkimuksessa niiden vähentämisen olisi oltava painopisteenä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että nykyaikaisiin ehkäisyvälineisiin liittyvä innovointi on lisännyt niiden käytännöllisyyttä ja vähentänyt niiden sivuvaikutuksia; toteaa kuitenkin, että merkittäviä sivuvaikutuksia esiintyy edelleen ja että aiheeseen liittyvässä tutkimuksessa niiden vähentämisen olisi oltava painopisteenä;

| K. | toteaa, että vuoteen 2015 mennessä 94 prosenttia valtioista antoi perhesuunnittelua koskevaa tukea; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että vuoteen 2015 mennessä 94 prosenttia valtioista antoi perhesuunnittelua koskevaa tukea;

| L. | toteaa, että vuonna 1970 muista kuin naimattomista naisista 36 prosenttia ilmoitti käyttävänsä ehkäisyä ja että tämä osuus oli kasvanut 64 prosenttiin vuonna 2015; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että vuonna 1970 muista kuin naimattomista naisista 36 prosenttia ilmoitti käyttävänsä ehkäisyä ja että tämä osuus oli kasvanut 64 prosenttiin vuonna 2015;

| M. | katsoo, että lisääntymisterveyspalvelujen saanti on ratkaisevan tärkeää, jotta naiset voivat nauttia lisääntymisoikeuksistaan; katsoo, että ”saatavuus” ei tarkoita pelkästään sitä, että tarvikkeet ja palvelut ovat saatavilla, vaan myös sitä, että niiden tieltä poistetaan sosiaaliset, taloudelliset, oikeudelliset ja muut, myös ideologiset esteet; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että lisääntymisterveyspalvelujen saanti on ratkaisevan tärkeää, jotta naiset voivat nauttia lisääntymisoikeuksistaan; katsoo, että ”saatavuus” ei tarkoita pelkästään sitä, että tarvikkeet ja palvelut ovat saatavilla, vaan myös sitä, että niiden tieltä poistetaan sosiaaliset, taloudelliset, oikeudelliset ja muut, myös ideologiset esteet;

| N. | ottaa huomioon, että kriittisen seksuaali- ja lisääntymisterveydenhoidon (mukaan luettuina kattava seksuaalikasvatus, perhesuunnittelupalvelut, nykyaikainen ehkäisy, turvallinen ja laillinen aborttiin liittyvä hoito, riittävä raskaudenaikainen ja synnytyksen jälkeinen terveydenhoito, synnytyksessä annettava apu) saatavuus on nykyään useimmissa kehitysmaissa yleensä huonoin kotitalouksien köyhimmän 20 prosentin keskuudessa ja paras rikkaimman 20 prosentin keskuudessa; toteaa, että WHO:n mukaan vuonna 2018 vähintään 214 miljoonaa naista halusi estää raskauden tai lykätä sitä, mutta heidän saatavillaan ei ollut nykyaikaisia ehkäisyvälineitä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kriittisen seksuaali- ja lisääntymisterveydenhoidon (mukaan luettuina kattava seksuaalikasvatus, perhesuunnittelupalvelut, nykyaikainen ehkäisy, turvallinen ja laillinen aborttiin liittyvä hoito, riittävä raskaudenaikainen ja synnytyksen jälkeinen terveydenhoito, synnytyksessä annettava apu) saatavuus on nykyään useimmissa kehitysmaissa yleensä huonoin kotitalouksien köyhimmän 20 prosentin keskuudessa ja paras rikkaimman 20 prosentin keskuudessa; toteaa, että WHO:n mukaan vuonna 2018 vähintään 214 miljoonaa naista halusi estää raskauden tai lykätä sitä, mutta heidän saatavillaan ei ollut nykyaikaisia ehkäisyvälineitä;

| O. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuudessa on suuria eroja myös EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja välillä ja se on vaikeinta haavoittuvimmassa asemassa oleville; katsoo, että kaikkien vuoden 2019 Contraception Atlas -julkaisussa tarkasteltujen maiden analysointi osoittaa, että kaikkialla on tehtävä enemmän työtä tiedon ja ehkäisyvälineiden saatavuuden parantamiseksi, jotta ihmiset voivat itse päättää lisääntymisestään; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuudessa on suuria eroja myös EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja välillä ja se on vaikeinta haavoittuvimmassa asemassa oleville; katsoo, että kaikkien vuoden 2019 Contraception Atlas -julkaisussa tarkasteltujen maiden analysointi osoittaa, että kaikkialla on tehtävä enemmän työtä tiedon ja ehkäisyvälineiden saatavuuden parantamiseksi, jotta ihmiset voivat itse päättää lisääntymisestään;

| P. | toteaa, että joissakin maissa vaaditaan lakisääteisesti kolmannen osapuolen lupa, jotta naiset tai nuoret voivat saada terveyspalveluja, tai kriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien henkilöiden väliset suhteet; toteaa, että tämä estää apua tarvitsevia ihmisiä saamasta tarvittavia tietoja tai palvelua; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että joissakin maissa vaaditaan lakisääteisesti kolmannen osapuolen lupa, jotta naiset tai nuoret voivat saada terveyspalveluja, tai kriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien henkilöiden väliset suhteet; toteaa, että tämä estää apua tarvitsevia ihmisiä saamasta tarvittavia tietoja tai palvelua;

| Q. | toteaa, että perhesuunnitteluohjelmien kattavuus kehitysmaissa oli noin 40 prosenttia kysynnästä vuonna 1970 ja että se on nykyään noin 77 prosenttia; toteaa, että perhesuunnittelupalveluissa tietyt ehkäisyvälineet ovat lopussa noin kolme neljäsosaa ajasta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että perhesuunnitteluohjelmien kattavuus kehitysmaissa oli noin 40 prosenttia kysynnästä vuonna 1970 ja että se on nykyään noin 77 prosenttia; toteaa, että perhesuunnittelupalveluissa tietyt ehkäisyvälineet ovat lopussa noin kolme neljäsosaa ajasta;

| R. | toteaa, että UNESCOn ”International technical guidance on sexuality education” -julkaisun mukaan opetussuunnitelmaan perustuvat kattavan seksuaalikasvatuksen ohjelmat auttavat lapsia ja nuoria saamaan oikeaa tietoa ja kehittämään asianmukaisia asenteita ja taitoja, kuten ihmisoikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja moninaisuuden kunnioittaminen, jotka myötävaikuttavat turvallisiin, terveisiin ja kunnioittaviin suhteisiin; toteaa, että tämä kasvatus lisää lasten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksia, sillä se tarjoaa näyttöön perustuvaa ja ikätasolle sopivaa tietoa seksuaalisuudesta ja siinä käsitellään muun muassa seuraavia seksuaali- ja lisääntymisterveysasioita: seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen liittyvää anatomiaa ja fysiologiaa, murrosikää ja kuukautisia, lisääntymistä, nykyaikaista ehkäisyä, raskautta ja synnytystä, sukupuoliteitse tarttuvia infektioita, mukaan luettuina hiv ja aids, ja haitallisia käytäntöjä, kuten lapsi-, varhais- ja pakkoavioliittoja sekä naisten sukuelinten silpomista; ottaa huomioon, että maailmassa useimpien nuorten saatavilla ei ole kattavaa seksuaalikasvatusta; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että UNESCOn ”International technical guidance on sexuality education” -julkaisun mukaan opetussuunnitelmaan perustuvat kattavan seksuaalikasvatuksen ohjelmat auttavat lapsia ja nuoria saamaan oikeaa tietoa ja kehittämään asianmukaisia asenteita ja taitoja, kuten ihmisoikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja moninaisuuden kunnioittaminen, jotka myötävaikuttavat turvallisiin, terveisiin ja kunnioittaviin suhteisiin; toteaa, että tämä kasvatus lisää lasten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksia, sillä se tarjoaa näyttöön perustuvaa ja ikätasolle sopivaa tietoa seksuaalisuudesta ja siinä käsitellään muun muassa seuraavia seksuaali- ja lisääntymisterveysasioita: seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen liittyvää anatomiaa ja fysiologiaa, murrosikää ja kuukautisia, lisääntymistä, nykyaikaista ehkäisyä, raskautta ja synnytystä, sukupuoliteitse tarttuvia infektioita, mukaan luettuina hiv ja aids, ja haitallisia käytäntöjä, kuten lapsi-, varhais- ja pakkoavioliittoja sekä naisten sukuelinten silpomista; ottaa huomioon, että maailmassa useimpien nuorten saatavilla ei ole kattavaa seksuaalikasvatusta;

| S. | toteaa, että vuonna 1994 toimintaohjelmassa kehotettiin maita vähentämään äitiyskuolleisuutta puoleen vuoden 1990 tasoista vuoteen 2000 mennessä ja vielä puoleen tästä vuoteen 2015 mennessä, jolloin äitiyskuolleisuus laskisi yhteensä 75 prosenttia; ottaa huomioon, että äitiyskuolleisuus on laskenut maailmanlaajuisesti noin 44 prosenttia vuodesta 1995 lähtien ja että edistystä on tapahtunut kaikilla alueilla, mutta vieläkin teiniraskaudet lisäävät merkittävästi äitiyskuolleisuutta ja sairastuneisuutta ja vuosittain noin 70 000 nuorta tyttöä kuolee raskauteen tai synnytykseen liittyvistä syistä ja valtaosa äitiyskuolemista tapahtuu vieläkin ympäristöissä, joissa on heikot resurssit, tai monialaisen syrjinnän tuloksena; toteaa, että abortin saatavuutta koskevien oikeudellisten rajoitusten poistaminen vähentää vaarallisista aborteista johtuvaa äitiyskuolleisuutta sekä yleistä äitiyskuolleisuutta; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vuonna 1994 toimintaohjelmassa kehotettiin maita vähentämään äitiyskuolleisuutta puoleen vuoden 1990 tasoista vuoteen 2000 mennessä ja vielä puoleen tästä vuoteen 2015 mennessä, jolloin äitiyskuolleisuus laskisi yhteensä 75 prosenttia; ottaa huomioon, että äitiyskuolleisuus on laskenut maailmanlaajuisesti noin 44 prosenttia vuodesta 1995 lähtien ja että edistystä on tapahtunut kaikilla alueilla, mutta vieläkin teiniraskaudet lisäävät merkittävästi äitiyskuolleisuutta ja sairastuneisuutta ja vuosittain noin 70 000 nuorta tyttöä kuolee raskauteen tai synnytykseen liittyvistä syistä ja valtaosa äitiyskuolemista tapahtuu vieläkin ympäristöissä, joissa on heikot resurssit, tai monialaisen syrjinnän tuloksena; toteaa, että abortin saatavuutta koskevien oikeudellisten rajoitusten poistaminen vähentää vaarallisista aborteista johtuvaa äitiyskuolleisuutta sekä yleistä äitiyskuolleisuutta;

| T. | toteaa, että naiset, joilla ei ole mahdollisuutta saada esimerkiksi synnytystä edeltävää hoitoa, synnytyksessä annettavaa apua ja synnytykseen liittyvää akuuttihoitoa, kärsivät todennäköisemmin vammauttavista terveysvaikutuksista; ottaa huomioon, että vaikka 92 prosenttia äitien ja vastasyntyneiden kuolemista maailmassa tapahtuu kehitysmaissa, niissä työskentelee vain 42 prosenttia maailman lääkintähenkilöstöstä, kätilöistä ja sairaanhoitajista; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että naiset, joilla ei ole mahdollisuutta saada esimerkiksi synnytystä edeltävää hoitoa, synnytyksessä annettavaa apua ja synnytykseen liittyvää akuuttihoitoa, kärsivät todennäköisemmin vammauttavista terveysvaikutuksista; ottaa huomioon, että vaikka 92 prosenttia äitien ja vastasyntyneiden kuolemista maailmassa tapahtuu kehitysmaissa, niissä työskentelee vain 42 prosenttia maailman lääkintähenkilöstöstä, kätilöistä ja sairaanhoitajista;

| U. | ottaa huomioon, että yli 500 naista ja tyttöä kuolee päivittäin raskauden tai synnytyksen aikana syntyneissä hätätilanteissa sen vuoksi, että ammattitaitoisia kätilöitä ei ole paikalla tai synnytykseen liittyviä hätätoimenpiteitä ei ole käytettävissä tai vaarallisten raskaudenkeskeytysten seurauksena; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yli 500 naista ja tyttöä kuolee päivittäin raskauden tai synnytyksen aikana syntyneissä hätätilanteissa sen vuoksi, että ammattitaitoisia kätilöitä ei ole paikalla tai synnytykseen liittyviä hätätoimenpiteitä ei ole käytettävissä tai vaarallisten raskaudenkeskeytysten seurauksena;

| V. | toteaa, että kaikkialla maailmassa tehdyistä aborteista vain 55 prosenttia on turvallisia; toteaa tämän tarkoittavan, että WHO:n arvioiden mukaan vuosina 2010–2014 tehtiin joka vuosi noin 25 miljoonaa vaarallista aborttia; ottaa huomioon, että abortti on edelleen täysin laiton 26 maassa ja että pyynnöstä tehtävä abortti on laillinen vain 67 maassa, joissa siihen sovelletaan vaihtelevia raskauden kestoa koskevia rajoituksia; toteaa, että kaikkialla maailmassa sekä kehitysmaissa että kehittyneissä maissa ja myös useassa unionin jäsenvaltiossa on käynnissä huolestuttavia uusia hyökkäyksiä naisten kehoa koskevia oikeuksia kohtaan; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että kaikkialla maailmassa tehdyistä aborteista vain 55 prosenttia on turvallisia; toteaa tämän tarkoittavan, että WHO:n arvioiden mukaan vuosina 2010–2014 tehtiin joka vuosi noin 25 miljoonaa vaarallista aborttia; ottaa huomioon, että abortti on edelleen täysin laiton 26 maassa ja että pyynnöstä tehtävä abortti on laillinen vain 67 maassa, joissa siihen sovelletaan vaihtelevia raskauden kestoa koskevia rajoituksia; toteaa, että kaikkialla maailmassa sekä kehitysmaissa että kehittyneissä maissa ja myös useassa unionin jäsenvaltiossa on käynnissä huolestuttavia uusia hyökkäyksiä naisten kehoa koskevia oikeuksia kohtaan;

| W. | toteaa, että yksi kolmesta naisesta maailmassa joutuu jossain elämänsä vaiheessa fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi; toteaa, että YK:n mukaan yli 200 miljoonaa tyttöä ja naista on joutunut kokemaan sukuelinten silpomisen; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että yksi kolmesta naisesta maailmassa joutuu jossain elämänsä vaiheessa fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi; toteaa, että YK:n mukaan yli 200 miljoonaa tyttöä ja naista on joutunut kokemaan sukuelinten silpomisen;

| X. | toteaa, että arviolta 650 miljoonaa naista on mennyt naimisiin lapsena ja yhdeksän kymmenestä alle 18-vuotiaan tytön saamasta lapsesta syntyy avioliitossa; ottaa huomioon, että Unicefin mukaan lapsiavioliittojen kielteisiä vaikutuksia ovat muun muassa seuraavat: erottaminen perheestä ja ystävistä, samanikäisten kanssa oleskelun ja yhteisön toimintaan osallistumisen estäminen, koulutuksen saantia koskevien mahdollisuuksien väheneminen, seksuaalinen hyväksikäyttö, vakavat terveysriskit, kuten ennenaikainen raskaus, sukupuoliteitse tarttuvat infektiot ja yhä useammin hiv/aids; ottaa huomioon, että lapsiavioliittoihin voi liittyä myös pakkotyötä, orjuutta ja prostituutiota; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että arviolta 650 miljoonaa naista on mennyt naimisiin lapsena ja yhdeksän kymmenestä alle 18-vuotiaan tytön saamasta lapsesta syntyy avioliitossa; ottaa huomioon, että Unicefin mukaan lapsiavioliittojen kielteisiä vaikutuksia ovat muun muassa seuraavat: erottaminen perheestä ja ystävistä, samanikäisten kanssa oleskelun ja yhteisön toimintaan osallistumisen estäminen, koulutuksen saantia koskevien mahdollisuuksien väheneminen, seksuaalinen hyväksikäyttö, vakavat terveysriskit, kuten ennenaikainen raskaus, sukupuoliteitse tarttuvat infektiot ja yhä useammin hiv/aids; ottaa huomioon, että lapsiavioliittoihin voi liittyä myös pakkotyötä, orjuutta ja prostituutiota;

| Y. | ottaa huomioon, että pakkoavioliitto on yksi yleisimmistä syistä sukupuoleen perustuvalle vainolle, josta huomattava osa naisista sanoo kärsivänsä turvapaikkaa hakiessaan; toteaa, että mahdollisuudelle tunnustaa pakkoavioliitto yhdeksi kansainvälisen suojelun myöntämisen syyksi on vielä joitakin esteitä, vaikka kyseessä on yksi sukupuoleen perustuvan vainon muoto ja vakava ja järjestelmällinen perusoikeusrikkomus, johon liittyy epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua, jossa voi olla kyse kidutuksesta; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että pakkoavioliitto on yksi yleisimmistä syistä sukupuoleen perustuvalle vainolle, josta huomattava osa naisista sanoo kärsivänsä turvapaikkaa hakiessaan; toteaa, että mahdollisuudelle tunnustaa pakkoavioliitto yhdeksi kansainvälisen suojelun myöntämisen syyksi on vielä joitakin esteitä, vaikka kyseessä on yksi sukupuoleen perustuvan vainon muoto ja vakava ja järjestelmällinen perusoikeusrikkomus, johon liittyy epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua, jossa voi olla kyse kidutuksesta;

| Z. | toteaa, että hlbtiq-ihmiset kärsivät edelleen syrjinnästä ja väkivallasta sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella ja jotkin maat pitävät voimassa lakeja, joilla on kriminalisoitu samaa sukupuolta olevien henkilöiden väliset suhteet; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että hlbtiq-ihmiset kärsivät edelleen syrjinnästä ja väkivallasta sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella ja jotkin maat pitävät voimassa lakeja, joilla on kriminalisoitu samaa sukupuolta olevien henkilöiden väliset suhteet;

| AA. | toteaa, että Spotlight-aloite yhdistää EU:n ja YK:n torjumaan kaikkea sukupuolistunutta väkivaltaa kaikkialla maailmassa ja on keskeinen väline, jolla voidaan torjua seksuaalista väkivaltaa ja vahingollisia käytäntöjä, kuten naisten sukuelinten silpomista ja pakkoavioliittoja; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että Spotlight-aloite yhdistää EU:n ja YK:n torjumaan kaikkea sukupuolistunutta väkivaltaa kaikkialla maailmassa ja on keskeinen väline, jolla voidaan torjua seksuaalista väkivaltaa ja vahingollisia käytäntöjä, kuten naisten sukuelinten silpomista ja pakkoavioliittoja;

| AB. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien rahoitus on ollut epätasaista ja että julkisin varoin rahoitetut terveyspalvelut tarjoavat yleensä jonkin verran apua perhesuunnitteluun, äitiysterveydenhuoltoon, vastasyntyneiden terveydenhoitoon ja lasten terveydenhoitoon sekä hiv/aids-palveluihin ja nämä alat saavat avunantajilta huomattavaa tukea, kun taas seksuaalisen väkivallan, gynekologisten syöpien ja hedelmättömyyden hoito tai turvalliset abortit ovat olleet valitettavan alirahoitettuja; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien rahoitus on ollut epätasaista ja että julkisin varoin rahoitetut terveyspalvelut tarjoavat yleensä jonkin verran apua perhesuunnitteluun, äitiysterveydenhuoltoon, vastasyntyneiden terveydenhoitoon ja lasten terveydenhoitoon sekä hiv/aids-palveluihin ja nämä alat saavat avunantajilta huomattavaa tukea, kun taas seksuaalisen väkivallan, gynekologisten syöpien ja hedelmättömyyden hoito tai turvalliset abortit ovat olleet valitettavan alirahoitettuja;

| AC. | toteaa, että globaalilla rahoitusmekanismilla on vuodesta 2015 pyritty kannustamaan kansallisia hallituksia lisäämään menojaan terveyttä koskevan kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti; toteaa, että ns. suukapulasäännön (”Global Gag Rule”) uudelleen käyttöön ottaminen ja laajentaminen ovat vaikeuttaneet naisten ja tyttöjen mahdollisuuksia kattavaan terveydenhoitoon, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että globaalilla rahoitusmekanismilla on vuodesta 2015 pyritty kannustamaan kansallisia hallituksia lisäämään menojaan terveyttä koskevan kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti; toteaa, että ns. suukapulasäännön (”Global Gag Rule”) uudelleen käyttöön ottaminen ja laajentaminen ovat vaikeuttaneet naisten ja tyttöjen mahdollisuuksia kattavaan terveydenhoitoon, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet mukaan luettuina;

| AD. | toteaa, että monet kehitysmaat ovat sitoutuneet toimintaohjelmaan yhdenmukaistamalla sitä koskevat kansalliset tavoitteensa ja talousarvionsa, mutta suurin osa niistä luottaa edelleen avunantajien tukeen, mikä vaarantaa kansallisten ohjelmien vakauden; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että monet kehitysmaat ovat sitoutuneet toimintaohjelmaan yhdenmukaistamalla sitä koskevat kansalliset tavoitteensa ja talousarvionsa, mutta suurin osa niistä luottaa edelleen avunantajien tukeen, mikä vaarantaa kansallisten ohjelmien vakauden;

| AE. | katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan rahoituksen on oltava vakaata ja ennakoitavaa, jotta varmistetaan tarvittavien palvelujen jatkuva tarjonta; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan rahoituksen on oltava vakaata ja ennakoitavaa, jotta varmistetaan tarvittavien palvelujen jatkuva tarjonta;

| AF. | katsoo, että maailmanlaajuinen seuranta- ja arviointimekanismi olisi välttämätön, jotta voidaan seurata, noudattavatko hallitukset toimintaohjelman ja Nairobin huippukokouksen sitoumuksia seuraavalla kaudella, ja varmistaa, että terveyteen liittyvät kestävän kehityksen tavoitteet saavutetaan vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että maailmanlaajuinen seuranta- ja arviointimekanismi olisi välttämätön, jotta voidaan seurata, noudattavatko hallitukset toimintaohjelman ja Nairobin huippukokouksen sitoumuksia seuraavalla kaudella, ja varmistaa, että terveyteen liittyvät kestävän kehityksen tavoitteet saavutetaan vuoteen 2030 mennessä;

| AG. | toteaa, että kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus sisältää sukupuolten tasa-arvon ja naisten ja tyttöjen ihmisoikeudet sekä heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämisen ja suojelunsa keskeisenä periaatteena ja prioriteettina kaikilla EU:n ulkoisen toiminnan aloilla; panee merkille, että siinä myös korostettiin, että ”kaikilla pitäisi olla mahdollisuus saada kohtuulliseen hintaan laadukasta ja monipuolista seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvää tietoa, koulutusta, kattava seksuaalikasvatus mukaan lukien, ja terveydenhuoltopalveluja”, ja toistettiin sitoumus käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n tuesta sosiaaliseen osallisuuteen ja inhimilliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus sisältää sukupuolten tasa-arvon ja naisten ja tyttöjen ihmisoikeudet sekä heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämisen ja suojelunsa keskeisenä periaatteena ja prioriteettina kaikilla EU:n ulkoisen toiminnan aloilla; panee merkille, että siinä myös korostettiin, että ”kaikilla pitäisi olla mahdollisuus saada kohtuulliseen hintaan laadukasta ja monipuolista seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvää tietoa, koulutusta, kattava seksuaalikasvatus mukaan lukien, ja terveydenhuoltopalveluja”, ja toistettiin sitoumus käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n tuesta sosiaaliseen osallisuuteen ja inhimilliseen kehitykseen;

| AH. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toisen toimintasuunnitelman (GAP II) täytäntöönpano tarjosi keskeisen mahdollisuuden kanavoida lisävaroja seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen liittyvän pilarin puitteissa; |
| --- | --- |

AH.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toisen toimintasuunnitelman (GAP II) täytäntöönpano tarjosi keskeisen mahdollisuuden kanavoida lisävaroja seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen liittyvän pilarin puitteissa;

| AI. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 Pekingin toimintaohjelma täytti 25 vuotta; katsoo, että ICPD ja Pekingin prosessit olisi kytkettävä yhteen, jotta saavutetaan sukupuolten tasa-arvo sekä seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet kaikille; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 Pekingin toimintaohjelma täytti 25 vuotta; katsoo, että ICPD ja Pekingin prosessit olisi kytkettävä yhteen, jotta saavutetaan sukupuolten tasa-arvo sekä seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet kaikille;

| AJ. | toteaa, että ”UN Women – Generation Equality Forum” -tapahtuma Mexico Cityssä ja Pariisissa vuonna 2020 olisi voinut tarjota tilaisuuden toimia kiireellisesti sukupuolten tasa-arvon puolesta ja parantaa siihen liittyvää vastuuvelvollisuutta, mutta se peruutettiin covid-19-pandemian vuoksi; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että ”UN Women – Generation Equality Forum” -tapahtuma Mexico Cityssä ja Pariisissa vuonna 2020 olisi voinut tarjota tilaisuuden toimia kiireellisesti sukupuolten tasa-arvon puolesta ja parantaa siihen liittyvää vastuuvelvollisuutta, mutta se peruutettiin covid-19-pandemian vuoksi;

ICPD:n toimintaohjelma – vuodesta 1994

| 1. | on tyytyväinen edistymiseen tietyillä aloilla, kuten ehkäisyvälineiden saatavuuden lisäämisessä, mikä on lisännyt naisten hedelmällisyyden hallintaa, tai äitien ja vastasyntyneiden kuolleisuuden vähentämisessä, mutta toteaa, että kansallisten hallitusten ja kansainvälisten järjestöjen on ponnisteltava huomattavasti enemmän erityisesti innovoinnin, koordinoinnin ja saatavuuden varmistamisen osalta, jos tavoitteena on saavuttaa ohjelman tavoitteet ja luoda todellisuutta, joka edistää puolen maailman väestön hyvinvointia, vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja itsensä toteuttamista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä ja tukee julkilausumaa aiheesta ”Nairobi Statement on ΙCPD+25: Accelerating the Promise”, sen vaatimusta toimista ICPD:n toimintaohjelman kattavaa, tehokasta ja nopeutettua täytäntöönpanoa ja rahoitusta varten sekä siinä esitettyä tavoitetta, jonka mukaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleinen saatavuus toteutetaan osana yleistä terveyskattavuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti Nairobin huippukokouksen tavoitteeseen ottaa käyttöön kiireellisesti tarvittavat poliittista tahtoa ja rahoitusta koskevat sitoumukset, jotta voidaan lopultakin täyttää perhesuunnittelutarpeet ja -palvelut kaikilta osin, saada ennaltaehkäistävissä olevien äitiyskuolemien määrä nollaan ja lopettaa kokonaan seksuaalinen ja sukupuolistunut väkivalta ja vahingolliset käytännöt naisia ja tyttöjä kohtaan; panee tyytyväisenä merkille konkreettiset taloudelliset ja poliittiset sitoumukset, jotka hallitukset, avunantajat, yritykset, kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja muut toimijat ovat antaneet tukeakseen näitä kolmea nollatasoa ja varmistaakseen, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat kaikkien saatavilla vuoteen 2030 mennessä; pitää erityisen myönteisenä EU:n sitoumusta osoittaa AKT:n sisäisen ohjelman vuoden 2018 vuotuisen toimintaohjelman yhteydessä 29 miljoonaa euroa nuorten tyttöjen terveyteen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin ja kehottaa jatkamaan EU:n taloudellista ja poliittista sitoumusta tällä alalla sekä unionissa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vahvistaa, että ihmiskeskeisen ja oikeuksiin perustuvan lähestymistavan on oltava keskeisellä sijalla kaikissa väestöpolitiikkaan ja terveyteen liittyvissä politiikoissa sekä koulutus- ja sosiaalijärjestelmissä, joilla pyritään mahdollistamaan heidän omaehtoiset roolinsa yhteiskunnassa ja kunnioittamaan heidän ihmisarvoaan ja ihmisoikeuksiaan; vahvistaa lisäksi, että naisilla on oikeus päättää, haluavatko he tulla raskaaksi, milloin ja kuinka usein; suhtautuu tässä yhteydessä erityisen myönteisesti siihen, että Nairobin huippukokouksessa etualalla olivat syrjäytyneiden yhteisöjen, nuorten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden äänet ja että nämä toimijat saivat keskustella suoraan valtionpäämiesten ja poliittisten päättäjien kanssa siitä, miten oikeudet toteutuvat ja kaikkien terveyttä edistetään; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vahvistaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet perustuvat ihmisoikeuksiin, ne ovat olennainen osa ihmisarvoa ja niillä on ratkaiseva merkitys sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tunnustamaan naisten ja tyttöjen oikeuden ruumiilliseen koskemattomuuteen ja itsenäiseen päätöksentekoon; tuomitsee naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien loukkaamisen, muun muassa kattavan seksuaalikasvatuksen, perhesuunnittelupalvelujen, ehkäisyn, äitiysterveydenhuollon sekä turvallisen ja laillisen aborttiin liittyvän hoidon saannin epäämisen; kehottaa osoittamaan riittävästi varoja edellä mainittuihin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 5 vaaditaan muun muassa, että ICPD:n toimintaohjelman suositukset sisällytetään kansallisiin suunnitelmiin, politiikkoihin ja ohjelmiin; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen edellytyksenä on, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden yleinen saatavuus toteutuu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palauttaa mieliin, että ICPD:n toimintaohjelman sitoumusten toteuttaminen edellyttää, että haastetaan sukupuoleen perustuvat syrjivät normit ja poistetaan tyttöihin ja naisiin kohdistuva seksuaalinen väkivalta sekä vahvistetaan tyttöjen ja naisten toimijuutta ja kykyä tehdä itsenäisiä ja tietoon perustuvia päätöksiä lisääntymisterveydestään; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vahvistaa olevansa sitoutunut edistämään ja suojelemaan ja toteuttamaan jokaisen yksilön oikeutta hallita täysin omaa seksuaalisuuttaan ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttään, päättää niistä vapaasti ja vastuullisesti ja elää ilman syrjintää, pakottamista tai väkivaltaa; |
| --- | --- |

8.

Perhesuunnittelutarpeiden täyttäminen kaikilta osin

| 9. | panee merkille, että kehitysmaissa 214 miljoonan naisen saatavilla ei ole tehokasta ehkäisyä, mikä aiheuttaa vuosittain noin 75 miljoonaa tahatonta raskautta; on huolissaan siitä, että ehkäisyn saatavuus merkitsee joissakin maissa vain yhden ehkäisymenetelmän saatavuutta; korostaa, että naisilla ja nuorilla ei pidä pelkästään olla käytössään turvallisia ja nykyaikaisia ehkäisyvälineitä vaan myös mahdollisuus tehdä tietoon perustuva valinta siitä, mitä menetelmiä käyttää, ja mahdollisuus käyttää tätä menetelmää; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on huolissaan siitä, että joissakin maissa kohtuuttomat kustannukset, huonolaatuinen hoito ja/tai tilat ja tarvikkeet sekä syrjivä ja pakkoon perustuva lainsäädäntö ja yliolkainen kohtelu ovat vakavana esteenä lisääntymisterveyspalvelujen saatavuudelle ja että seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen suurimmat tyydyttämättömät tarpeet ovat nuorten ja naimattomien henkilöiden, hlbtiq-henkilöiden, vammaisten henkilöiden, etnisten vähemmistöjen sekä maaseudun ja kaupunkien köyhien ihmisten keskuudessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palauttaa mieliin, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevissa palveluissa olisi otettava huomioon sukupuolinäkökohdat, niiden olisi perustuttava oikeuksiin sekä oltava nuorisoystävällisiä ja kaikkien nuorten ja naisten saatavilla iästä ja siviilisäädystä riippumatta ja myös konfliktien ja katastrofien aikana; toteaa lisäksi, että palvelujen olisi kunnioitettava yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta eikä niihin saisi vaatia oikeudellista, puolison, vanhemman tai huoltajan suostumusta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | antaa tunnustusta yhteisille toimille, joilla pyritään laajentamaan perhesuunnittelun kattavuutta niihin naisiin, joihin on vaikeinta saada yhteys, ja kehottaa ryhtymään tällaisiin toimiin kaikkien muiden seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen osalta; suosittelee, että käytetään luovia palveluntarjontamalleja, kuten palveluseteleitä, joilla palvelun saa tuettuun hintaan, ehdollisia rahansiirtoja, sosiaalivakuutusohjelmia ja tulosperusteista seurantaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että näyttöön ja opetussuunnitelmaan perustuvat seksuaalikasvatusohjelmat ovat perusta terveiden aikuisten kehitykselle, sillä ne antavat ikäryhmille sopivaa tietoja murrosiästä, raskaudesta ja synnytyksestä, erityisesti ehkäisystä, hivin ja sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäisemisestä sekä varhaisen raskauden riskeistä; korostaa lisäksi, että tällaisissa seksuaalikasvatusohjelmissa olisi myös keskityttävä ihmisten välisiin suhteisiin, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuolten tasa-arvoon, sukupuoleen liittyviin normeihin, suostumukseen ja sukupuolistuneen väkivallan ennaltaehkäisemiseen, jotka kaikki ovat erityisen tärkeitä nuorille, jotta he voivat kasvattaa tervettä itsetuntoa ja muodostaa tasa-arvoisia, huolehtivia ja turvallisia suhteita; katsoo, että seksuaalikasvatus on tärkeää tyttöjen itsensä toteuttamisen kannalta mutta myös siksi, että pojat saadaan varhaisessa vaiheessa mukaan, koska heillä on tärkeä rooli sukupuolten tasa-arvon edistämisessä ja tukemisessa ikätoveriensa parissa ja yhteisöissään; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa, että kaikille naisille olisi taattava asianmukainen ja kohtuuhintainen terveydenhuolto sekä heidän seksuaali- ja lisääntymisoikeuksiensa yleismaailmallinen kunnioittaminen ja mahdollisuus niiden toteuttamiseen; korostaa, että terveydenhuollon saatavuus sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleismaailmallinen kunnioittaminen, perhesuunnittelu, äitiysterveydenhuolto, raskaudenaikainen ja synnytyksen jälkeinen terveydenhoito ja turvalliset aborttipalvelut ovat tärkeitä tekijöitä, jotta voidaan pelastaa naisten henkiä ja vähentää imeväis- ja lapsikuolleisuutta; pitää paheksuttavana, että naisten ja tyttöjen kehot ja erityisesti heidän seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat oikeutensa muodostavat nykyäänkin ideologisen taistelutantereen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että joka päivä lähes tuhat nuorta tyttöä ja naista saa hiv-tartunnan ja että naiset ja tytöt ovat poikia alttiimpia saamaan hiv-tartunnan erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; korostaa, että hiv-tartunnan saaneilla naisilla ja tytöillä on suurempi riski saada kohdunkaulan syöpä; korostaa tarvetta ottaa käyttöön ja vahvistaa erityisesti nuorille naisille suunnattuja ehkäisy- ja seulontastrategioita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että veden ja hygieniapalvelujen saatavuus on ihmisoikeus ja välttämättömyys ehkäisyyn, raskauteen, synnytykseen, aborttiin, sukupuolitauteihin tai kuukautishygieniaan liittyvän seksuaali- ja lisääntymisterveyden takaamiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että kuukautisia ympäröivien tabujen lisäksi vesi-, saniteetti- ja hygieniapalvelujen puuttuminen kouluista ja ilmaisten kuukautissuojien puuttuminen ovat suuria esteitä nuorten tyttöjen koulunkäynnille kuukautisten aikana; korostaa, että kouluihin on saatava asianmukaiset infrastruktuurit, jotta nuorille tytöille voidaan taata veden saatavuus ja mahdollisuus käyttää erillisiä WC-tiloja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa unionia integroimaan vesi-, saniteetti- ja hygieniapalveluihin liittyvät kysymykset entistä tiiviimmin sukupuolten tasa-arvoa edistäviin ja naisiin kohdistuvaa syrjintää torjuviin toimiinsa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vahvistaa edelleen, että on taattava nuorten merkityksellinen ja inklusiivinen osallistuminen päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin; katsoo, että Nairobin maailmanlaajuisessa sitoumuksessa olisi korostettava voimakkaasti kasvuikäisiä nuoria ja seksuaalikasvatusta osana toimia, joilla torjutaan teiniraskauksia, jotka ovat merkittävä äitiyskuolleisuuden aiheuttaja; toteaa, että sukupuolinäkökulman huomioon ottava ja elämäntaitoihin perustuva kattava seksuaalikasvatus, joka vastaa valmiuksien kehittymistä, on tärkeää nuorille, jotta he voivat suojella itseään tahattomalta raskaudelta ja sukupuoliteitse tarttuvilta infektioilta, myös hiviltä ja aidsilta, sekä edistää suvaitsevaisuuden, keskinäisen kunnioituksen, suostumuksen ja väkivallattomuuden arvoja ihmissuhteissaan ja suunnitella elämäänsä; |
| --- | --- |

19.

Ennaltaehkäistävissä olevien äitiyskuolemien määrä nollaan

| 20. | pitää huolestuttavana, että useiden maiden rajoittavat aborttilait, palvelujen huono saatavuus, korkeat kustannukset, leimautuminen, terveydenhuollon tarjoajien omaantuntoon perustuva kieltäytyminen ja tarpeettomat vaatimukset, kuten pakolliset odotusajat, pakollinen neuvonta, harhaanjohtavien tietojen antaminen, kolmannen osapuolen lupa ja lääketieteellisesti tarpeettomat testit ovat suurimpia esteitä äitien terveyden varmistamisen tiellä ja että ne lisäävät vaarallisia abortteja ja äitiyskuolemia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että hallitukset, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, toteuttavat politiikkatoimia osana terveyskattavuutta vastasyntyneiden kuolleisuuden tai äitiyskuolleisuuden vähentämiseksi ja vaarallisten aborttien estämiseksi lisäämällä ammattitaitoisen hoitohenkilöstön rekrytointia ja koulutusta ja laajentamalla olennaisen tärkeää synnytyksen jälkeistä ja vastasyntyneiden hoitoa, kattavaa synnytystä edeltävää ja synnytyshoitoa ja abortinjälkeistä hoitoa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että Pekingin toimintaohjelman ja ICPD:n toimintaohjelman mukaisesti kaikkien ihmisten oikeutta ruumiilliseen koskemattomuuteen ja autonomiaan on suojeltava ja että on varmistettava tämän oikeuden täytäntöön panevien keskeisten palvelujen saatavuus; kehottaa noudattamaan kattavaa lähestymistapaa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan paketin yhteydessä ja toteaa, että tämä tarkoittaa muun muassa vaarallisten aborttien ennaltaehkäisyä ja estämistä koskevia toimia ja abortin jälkeistä hoitoa ja että ne on sisällytettävä kansallisiin yleisen terveyskattavuuden strategioihin, politiikkoihin ja ohjelmiin; |
| --- | --- |

22.

Sukupuolistunut väkivalta sekä naisiin, tyttöihin ja nuoriin kohdistuvat haitalliset käytännöt nollaan

| 23. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ehkäisemään sukupuolistunutta väkivaltaa ja tarjoamaan uhreille tukea; kehottaa jälleen EU:ta, kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan neuvoston jäseniä, jotka eivät ole ratifioineet ja panneet täytäntöön Euroopan neuvoston yleissopimusta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), tekemään niin mahdollisimman pian; kehottaa EU:ta investoimaan yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden maiden kanssa sellaisten korkealaatuisten kvantitatiivisten ja kvalitatiivisten tietojen keräämiseen, jotka jaotellaan iän, sukupuolen, haavoittuvuuden ja maantieteellisen sijainnin perusteella; kehottaa vahvistamaan poliittista kehystä ja lainsäädäntökehystä, jotta voidaan ennaltaehkäistä ja tutkia sukupuoleen perustuvia väkivallantekoja perheessä ja sen ulkopuolella ja rangaista niistä sekä tarjota uhreille ja selviytyjille tukea, kuten neuvontaa sekä terveyspalveluja ja psykososiaalisia ja oikeudellisia palveluja; kehottaa tarjoamaan sukupuolistunutta väkivaltaa käsitteleviä koulutusohjelmia oikeuslaitoksen henkilöstölle sekä lainvalvonta- ja terveydenhuoltoalojen ammattilaisille ja kehottaa vahvistamaan terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä, jotta voidaan ennaltaehkäistä ja torjua sukupuolistunutta väkivaltaa oikeuksiin perustuvasta elämänkaarinäkökulmasta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuomitsee sukupuolistuneen väkivallan kaikki muodot, kuten fyysisen, seksuaalisen ja psykologisen väkivallan ja hyväksikäytön, joukkoraiskaukset, ihmiskaupan ja naisten sukuelinten silpomisen; panee merkille, että sukupuolistunut väkivalta on edelleen laajalle ulottuva haaste Euroopassa ja että se edellyttää terveys-, koulutus-, sosiaali- ja oikeusalojen koordinoitua vastausta, joka toteutetaan oikeuksiin perustuvien ja elämänkaaren kattavien ennaltaehkäisevien ja vastatoimien avulla; ilmaisee myös huolensa naisten oikeuksiin sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin kohdistuvista jatkuvista hyökkäyksistä, joihin lukeutuvat perhesuunnittelupalvelujen, ehkäisyn sekä turvallisten ja laillisten aborttipalvelujen saannin epääminen, ja pitää huolestuttavana useilla maailman alueilla, myös EU:ssa, käytössä olevia säädöksiä, joilla näitä oikeuksia rajoitetaan; painottaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeutta koskevien palveluiden, kuten turvallisen ja laillisen abortin, epääminen on naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ilmaisee syvän huolestumisensa julkisissa järjestelmissä olevista vakavista puutteista, jotka koskevat sukupuolistuneeseen väkivaltaan liittyvien tuki- ja suojelupyyntöjen sekä siitä erityisesti poliisille tehtyjen kantelujen vastaanottamista ja käsittelyä; pitää ratkaisevan tärkeänä, että kaikissa maissa otetaan käyttöön valvontatoimet ja seuraamukset, jotta voidaan välttää sukupuolistunut väkivalta, mukaan lukien lapsi-, varhais- ja pakkoavioliitot, naisten sukuelinten silpominen ja muut haitalliset käytännöt; kehottaa pikaisesti parantamaan poliisin järjestelmiä ja julkisia järjestelmiä, jotka koskevat sukupuolistuneeseen väkivaltaan liittyvien tuki- ja suojelupyyntöjen ja siitä tehtyjen kantelujen vastaanottamista ja käsittelyä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että on myös erittäin tärkeää kyseenalaistaa haitalliset sukupuoleen liittyvät normit ja stereotypiat, jotta voidaan saavuttaa sukupuolten tasa-arvoa koskeva kestävän kehityksen tavoite 5 ja entisestään edistää seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä tavoitteita; palauttaa mieliin, että on tärkeää ottaa miehet ja pojat mukaan tähän toimintaohjelmaan; korostaa, että tässä yhteydessä miehet ja pojat on otettava mukaan hankkeisiin ja ohjelmiin kaiken sukupuolistuneen väkivallan ja haitallisten stereotypioiden torjumiseksi; korostaa tässä yhteydessä, että kattava ihmissuhde- ja seksuaalikasvatus on keskeinen tapa kehittää lasten ja nuorten taitoja muodostaa terveitä, tasa-arvoisia, huolehtivia ja turvallisia ihmissuhteita, joihin ei kuulu syrjintää, pakkoa ja väkivaltaa, ja että tämä tarkoittaa myös seksuaalisen, sukupuoleen perustuvan ja lähisuhdeväkivallan ennaltaehkäisemistä; kannustaa kaikkia jäsenvaltioita siksi ottamaan kouluissa käyttöön nuorille suunnatun kattavan ikätasoisen seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on tyytyväinen Spotlight-aloitteeseen, jolla torjutaan sukupuolistunutta väkivaltaa kaikkialla maailmassa, ja korostaa, että entistä useammat maat olisi saatava sitoutumaan kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että sukupuolistunut verkkoväkivalta on uusi ilmiö ja että on varmistettava, että kaikissa sukupuolistuneen väkivallan poistamiseen tähtäävissä toimissa otetaan huomioon verkkoympäristöt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että lapsi-, varhais- ja pakkoavioliiton kieltäminen lailla ei yksin takaa näiden käytäntöjen loppumista; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita koordinoimaan entistä paremmin ja tehostamaan kansainvälisten sopimusten, lainsäädännön ja ohjelmien täytäntöönpanon valvontaa, myös diplomaattisissa suhteissa kolmansien maiden hallitusten ja järjestöjen kanssa, lapsi-, varhais- ja pakkoavioliittoihin liittyvien kysymysten tarkastelemiseksi; kehottaa pyrkimään kaikin keinoin valvomaan laissa vahvistettuja kieltoja ja täydentämään niitä laajemmalla lainsäädännöllä ja politiikalla; on tietoinen, että tämä edellyttää kattavien ja holististen toimintapolitiikkojen, strategioiden ja ohjelmien omaksumista ja täytäntöönpanoa, myös pakkoavioliittoa koskevien syrjivien säännösten kumoamista ja positiivisten toimien hyväksymistä tyttölasten aseman parantamiseksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palauttaa mieliin, että naisten sukuelinten silpominen on yksi sukupuolistuneen väkivallan muoto; kehottaa komissiota tarkastelemaan synergioita unionin sisäisten ja ulkoisten ohjelmien välillä, jotta varmistetaan johdonmukainen ja jatkuva lähestymistapa naisten sukuelinten silpomisen torjuntaan sekä unionissa että sen ulkopuolella, koska ongelma liittyy erottamattomasti maailman muihin osiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on painokkaasti sitä mieltä, että naisten sukuelinten silpomista koskevan käytännön lopettamiseen tähtääviin toimiin olisi sisällyttävä vuorovaikutus yhteisöjen ja perinteisten ja uskonnollisten johtajien kanssa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on painokkaasti sitä mieltä, että sukupuolistuneen väkivallan torjumiseen pyrkivissä strategioissa on otettava huomioon hlbtiq-henkilöt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että humanitaariset kriisit lisäävät seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviä haasteita ja vaikuttavat erityisesti haavoittuvimmassa asemassa oleviin globaalissa etelässä; muistuttaa, että naiset ja tytöt ovat kriisialueilla erityisen alttiina seksuaaliselle väkivallalle, raiskauksille, sukupuoliteitse tarttuville taudeille, seksuaaliselle hyväksikäytölle ja ei-toivotuille raskauksille; korostaa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuuden merkitystä kyseisissä tilanteissa ja tarvetta mukauttaa vastaavasti humanitaarista apua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan sukupuolten tasa-arvon näkökulmaa sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia humanitaarisen avun toimissaan myös humanitaaristen toimijoiden koulutuksen sekä rahoituksen kannalta, koska seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon saatavuus on ihmisten perustarve humanitaarisista apua tarvitsevilla alueilla; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa tutkimaan sotarikokset, joissa naisia ja tyttöjä on kidutettu ja he ovat kohdanneet väkivaltaa, kuten Pohjois-Irakin kristityt ja jesidit, jotka ovat kärsineet Islamilaiseksi valtioksi itseään kutsuvan terroristijärjestön käsissä; |
| --- | --- |

34.

Kehitys- ja rahoitussitoumukset

| 35. | on vakuuttunut siitä, että Nairobin huippukokouksen tuloksiin olisi sisällytettävä mekanismi, jolla varmistetaan vastuuvelvollisuus maailmanlaajuisten ja kansallisten sitoumusten toteuttamisessa sekä toimenpiteiden tehokkuus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa EU:ta ottamaan vahvan johtajan roolin tyttöjen ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa myös ulkoisessa toiminnassa panemalla täytäntöön kunnianhimoisen sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen toimintasuunnitelman vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten; kehottaa EU:ta lisäksi varmistamaan kehitysyhteistyöpolitiikassaan ja erityisesti uudessa naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä asianmukaisen rahoituksen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja perhesuunnittelua varten ja laatimaan strategioita, joilla varmistetaan kaikkien vaadittujen palvelujen vakaa ja jatkuva tarjoaminen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa investoimaan erityisesti nuorten fyysisen ja psyykkisen terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen myös tarjoamalla nuorisoystävällisiä terveyspalveluja; katsoo, että tällaisten investointien tulee sisältää asianmukainen rahoitus ja valmiuksien kehittämistä koskeva tuki naisasia- ja nuorisojärjestöille, jotka tekevät usein olennaisen työn tarjoamalla tietoa perhesuunnittelusta ja kattavaa seksuaalikasvatusta ja purkamalla haitallisia sukupuoleen ja yhteiskuntaan liittyviä stereotypioita, koska kansallisia ohjelmia ei ole tai ne ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että EU myötävaikuttaa osaltaan seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin erilaisilla EU:n välineillä, kuten maantieteellisillä ja alueellisilla ohjelmilla, joissa keskitytään sukupuoleen, terveyteen ja väestönkehitykseen, panostamiseen maailmanlaajuisiin aloitteisiin ja YK:n järjestöihin, sekä kansalaisjärjestöille myönnettäviin avustuksiin; pitää kuitenkin valitettavana, että on vaikea määrittää tarkasti, miten suuri osa EU:n rahoituksesta hyödyttää suoraan seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja perhesuunnittelua; kehottaa lisäämään rahoituksen kunnianhimoisuutta, jotta voidaan parantaa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tarjontaa nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja parantamaan jatkuvasti menetelmiä, jotta seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien toimenpiteiden tehokkuutta voitaisiin tulevaisuudessa arvioida paremmin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa kansallisia hallituksia ja kansainvälisiä avunantajia varmistamaan, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden peruspalveluja koskeva yleispaketti sisältää myös hedelmättömyyden, lisääntymiselinten syöpien tai seksuaalisen väkivallan hoidon kaltaiset palvelut, jotka ovat tähän mennessä saaneet vähiten taloudellista tukea; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee merkille kansalaisjärjestöjen roolin seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen tarjoajina ja myös niiden puolestapuhujina; kehottaa tässä yhteydessä lisäämään EU:n tarjoamaa tukea ja suojelua kansalaisjärjestöille, jotka edistävät ICPD:n toimintaohjelman saavuttamista, ja erityisesti naisten oikeuksia ajaville järjestöille EU:ssa ja sen ulkopuolella, koska ne ovat keskeisiä toimijoita tasa-arvoisten yhteiskuntien aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että kun komissio määrittää tulevaa maailmanlaajuista, kestävää kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja panee täytäntöön kokonaisvaltaista Afrikkaa koskevaa strategiaa, sen olisi sisällytettävä siihen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien hankkeiden EU:n tuki sekä EU:n ja YK:n Spotlight-aloite, jonka tavoitteena on naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan poistaminen, ja tehostettava niitä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää erittäin valitettavana Nairobin huippukokouksessa 14. marraskuuta 2019 annettua Yhdysvaltain, Brasilian, Valko-Venäjän, Egyptin, Haitin, Unkarin, Libyan, Puolan, Senegalin, Saint Lucian ja Ugandan yhteistä lausuntoa, jolla pyritään horjuttamaan saavutettua yhteisymmärrystä ja näiden maiden velvoitteita, jotka liittyvät naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin ja jotka on hyväksytty ICPD:n toimintaohjelman ja Pekingin toimintaohjelman sekä niihin liittyvien tarkistuskonferenssien päätösasiakirjojen mukaisesti; suhtautuu myönteisesti ns. suukapulasäännön kumoamiseen ja siihen, miten tämä vaikuttaa naisten ja tyttöjen yleiseen terveydenhoitoon ja -oikeuksiin; kehottaa jälleen EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään kansallista rahoitusta ja EU:n kehitysrahoitusta tämän alan rahoitusvajeen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille komission jäsenten Urpilaisen 1. lokakuuta ja Dallin 2. lokakuuta 2019 järjestetyissä kuulemistilaisuuksissa antamat sitoumukset seksuaali- ja lisääntymisterveyden asettamisesta keskeiseksi painopisteeksi komission työssä sukupuolten tasa-arvon puolesta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vaatii, että uudessa naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä (NDICI) olisi edistettävä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, myös heidän seksuaali- ja lisääntymisterveyttään ja -oikeuksiaan, sellaisten avointen toimien avulla, jotka mahdollistavat jatkuvan arvioinnin, myös ajatellen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia Pekingin toimintaohjelman ja ICPD:n toimintaohjelman mukaisesti, pitää myönteisenä NDCDI:n tavoitetta, että vähintään 85 prosentilla virallisella kehitysavulla rahoitetuista ohjelmista olisi oltava merkittävänä tai ensisijaisena tavoitteena sukupuolten tasa-arvo ja että vähintään 5 prosentilla näistä toimista olisi oltava sukupuolten tasa-arvo sekä naisten ja tyttöjen oikeudet ja vaikutusmahdollisuudet ensisijaisena tavoitteena; kehottaa kuitenkin lisäämään kunnianhimoa ja osoittamaan 20 prosenttia virallisesta kehitysavusta hankkeisiin, joissa ensisijaisena tavoitteena on sukupuolten tasa-arvo (OECD:n sukupuoli-indikaattori 2); |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön kattavan ja kunnianhimoisen sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian, joka sisältää ehdotuksia sitoviksi toimenpiteiksi ja joka olisi kytkettävä ΙCPD:n toimintaohjelman täytäntöönpanoon, ja toteaa, että strategian on sisällettävä sitoumuksia ja indikaattoreita kaikilla keskeisillä politiikan aloilla ja asetettava kaikki EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot vastuuseen seurantajärjestelmän avulla; vaatii tuomitsemaan sukupuolten tasa-arvoon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin kohdistuvan vastustuksen sekä sellaiset puheenvuorot ja toimet, joilla heikennetään naisten oikeuksia, autonomiaa ja täysivaltaisuutta kaikilla aloilla; toteaa, että merkittävä keino torjua heikentämispyrkimyksiä on edistää ennakoivasti oikeuksiin perustuvaa sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 168.

(2)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 57.

(3)  EUVL C 289, 9.8.2016, s. 5.

(4)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 106.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0058.

(6)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 100.

(7)  EUVL C 155, 25.5.2011, s. 10.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Euroopan unionin sääntelyn tila sekä toissijaisuus ja suhteellisuus – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja sopimuksen viimeisimmän, 13. huhtikuuta 2016 päivätyn version, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja sopimuksen viimeisimmän, 13. huhtikuuta 2016 päivätyn version,

| — | ottaa huomioon käytännön järjestelyt, joista Euroopan parlamentin ja neuvoston asiasta vastaavat yksiköt sopivat 22. heinäkuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanon osalta, kun on kyse sopimukseen pääsemisestä ensimmäisessä käsittelyssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon käytännön järjestelyt, joista Euroopan parlamentin ja neuvoston asiasta vastaavat yksiköt sopivat 22. heinäkuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanon osalta, kun on kyse sopimukseen pääsemisestä ensimmäisessä käsittelyssä,

| — | ottaa huomioon komission vuosikertomuksen 2017 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta (COM(2018)0490), komission vuosikertomuksen 2018 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta (COM(2019)0333) ja komission vuosikertomuksen 2019 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta (COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuosikertomuksen 2017 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta (COM(2018)0490), komission vuosikertomuksen 2018 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta (COM(2019)0333) ja komission vuosikertomuksen 2019 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta (COM(2020)0272),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen aseman vahvistamisesta EU:n päätöksenteossa (COM(2018)0703) ja sen liitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen aseman vahvistamisesta EU:n päätöksenteossa (COM(2018)0703) ja sen liitteen,

| — | ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän, joka esitteli havaintonsa 10. heinäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän, joka esitteli havaintonsa 10. heinäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean lausunnot ja päätöslauselmat, etenkin sen 1. helmikuuta 2018 antaman päätöslauselman ERI-rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen muuttamisesta rakenteellisten uudistusten tukemiseksi (1), 9. lokakuuta 2018 antaman lausunnon ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset” (AK 1230/2018) ja 10. joulukuuta 2020 antaman päätöslauselman Euroopan komission vuoden 2021 työohjelmasta (2) ja ottaa huomioon alueiden komitean täysistunnossaan 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2020 hyväksymät painopisteet vuosiksi 2020–2025 ”Unioni lähemmäs ihmisiä kylien, kuntien ja alueiden kautta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean lausunnot ja päätöslauselmat, etenkin sen 1. helmikuuta 2018 antaman päätöslauselman ERI-rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen muuttamisesta rakenteellisten uudistusten tukemiseksi (1), 9. lokakuuta 2018 antaman lausunnon ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset” (AK 1230/2018) ja 10. joulukuuta 2020 antaman päätöslauselman Euroopan komission vuoden 2021 työohjelmasta (2) ja ottaa huomioon alueiden komitean täysistunnossaan 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2020 hyväksymät painopisteet vuosiksi 2020–2025 ”Unioni lähemmäs ihmisiä kylien, kuntien ja alueiden kautta”,

| — | ottaa huomioon yhdeksännen toissijaisuutta käsitelleen konferenssin, jonka aiheena oli toissijaisuusperiaatteen aktiivinen toteuttaminen unionin tason lisäarvon luomiseksi yhteistyön avulla ja jonka alueiden komitea ja Italian alueparlamenttien puheenjohtajakokous järjestivät Roomassa 22. marraskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdeksännen toissijaisuutta käsitelleen konferenssin, jonka aiheena oli toissijaisuusperiaatteen aktiivinen toteuttaminen unionin tason lisäarvon luomiseksi yhteistyön avulla ja jonka alueiden komitea ja Italian alueparlamenttien puheenjohtajakokous järjestivät Roomassa 22. marraskuuta 2019,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja alueiden komitean 5. helmikuuta 2014 allekirjoittaman yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja alueiden komitean 5. helmikuuta 2014 allekirjoittaman yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (3), jossa suhtaudutaan myönteisesti komission sitoumukseen varmistaa, että kaikki EU:n toimet auttavat EU:ta toteuttamaan oikeudenmukaisen siirtymän kohti kestävää tulevaisuutta, ja päivittää vastaavasti paremman sääntelyn suuntaviivojaan, mikä edellyttää muun muassa, että ”Kestävyys ensin” -periaate sisällytetään EU:n ja jäsenvaltioiden paremman sääntelyn toimintaohjelmiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (3), jossa suhtaudutaan myönteisesti komission sitoumukseen varmistaa, että kaikki EU:n toimet auttavat EU:ta toteuttamaan oikeudenmukaisen siirtymän kohti kestävää tulevaisuutta, ja päivittää vastaavasti paremman sääntelyn suuntaviivojaan, mikä edellyttää muun muassa, että ”Kestävyys ensin” -periaate sisällytetään EU:n ja jäsenvaltioiden paremman sääntelyn toimintaohjelmiin,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0191/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toimivallan käyttöä säädellään toissijaisuusperiaatteella ja suhteellisuusperiaatteella; toteaa, että aloilla, joilla EU:lla ei ole yksinomaista toimivaltaa, toissijaisuusperiaatteella pyritään turvaamaan jäsenvaltioiden mahdollisuudet tehdä päätöksiä ja toteuttaa toimia ja annetaan unionille oikeus ryhtyä toimiin silloin, kun jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan ”suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi” saavuttaa paremmin unionin tasolla; katsoo, että toissijaisuusperiaatteen sisällyttäminen unionin perussopimuksiin tuo päätöksenteon mahdollisimman lähelle kansalaisia SEU 10 artiklan 3 kohdassa esitetyn läheisyysperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toimivallan käyttöä säädellään toissijaisuusperiaatteella ja suhteellisuusperiaatteella; toteaa, että aloilla, joilla EU:lla ei ole yksinomaista toimivaltaa, toissijaisuusperiaatteella pyritään turvaamaan jäsenvaltioiden mahdollisuudet tehdä päätöksiä ja toteuttaa toimia ja annetaan unionille oikeus ryhtyä toimiin silloin, kun jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan ”suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi” saavuttaa paremmin unionin tasolla; katsoo, että toissijaisuusperiaatteen sisällyttäminen unionin perussopimuksiin tuo päätöksenteon mahdollisimman lähelle kansalaisia SEU 10 artiklan 3 kohdassa esitetyn läheisyysperiaatteen mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että Junckerin komissio hyväksyi heinäkuussa 2017 parempaa sääntelyä koskevat tarkistetut suuntaviivat ja niihin liittyvät välineet; ottaa huomioon, että se laajensi paremman sääntelyn portaaliaan, jotta kansalaisten on helpompi käyttää sitä verkossa; ottaa huomioon, että se lupasi asettaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Euroopan demokraattisen prosessin ja koko lainsäädäntöprosessin keskiöön perustamalla toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän, joka antoi raporttinsa 10. heinäkuuta 2018; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Junckerin komissio hyväksyi heinäkuussa 2017 parempaa sääntelyä koskevat tarkistetut suuntaviivat ja niihin liittyvät välineet; ottaa huomioon, että se laajensi paremman sääntelyn portaaliaan, jotta kansalaisten on helpompi käyttää sitä verkossa; ottaa huomioon, että se lupasi asettaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Euroopan demokraattisen prosessin ja koko lainsäädäntöprosessin keskiöön perustamalla toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän, joka antoi raporttinsa 10. heinäkuuta 2018;

| C. | ottaa huomioon, että työryhmä antoi suosituksia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevan yhteisymmärryksen ja niiden käytännön soveltamisen parantamiseksi EU:n toimielinten työssä ja toisaalta näkyvämmän roolin antamiseksi paikallis- ja alueviranomaisille ja kansallisille parlamenteille, jotta toissijaisuusperiaate toteutuisi aktiivisesti niin, että unionin politiikat tunnettaisiin paremmin omiksi; ottaa huomioon, että raportissa vastattiin seuraaviin kysymyksiin: ”kuinka toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista unionin toimielimissä voidaan parantaa” ja ”kuinka alue- ja paikallisviranomaiset ja kansalliset parlamentit voidaan ottaa paremmin mukaan EU:n politiikan laadintaan ja täytäntöönpanoon”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että työryhmä antoi suosituksia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevan yhteisymmärryksen ja niiden käytännön soveltamisen parantamiseksi EU:n toimielinten työssä ja toisaalta näkyvämmän roolin antamiseksi paikallis- ja alueviranomaisille ja kansallisille parlamenteille, jotta toissijaisuusperiaate toteutuisi aktiivisesti niin, että unionin politiikat tunnettaisiin paremmin omiksi; ottaa huomioon, että raportissa vastattiin seuraaviin kysymyksiin: ”kuinka toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista unionin toimielimissä voidaan parantaa” ja ”kuinka alue- ja paikallisviranomaiset ja kansalliset parlamentit voidaan ottaa paremmin mukaan EU:n politiikan laadintaan ja täytäntöönpanoon”;

| D. | ottaa huomioon, että 23. lokakuuta 2018 antamassaan tiedonannossa ”Toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen aseman vahvistaminen EU:n päätöksenteossa” (COM(2018)0703) komissio totesi jälleen, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteilla on keskeinen merkitys lainsäädännön parantamisessa, ja esitti toimenpiteet, jotka on toteutettava vastauksena työryhmän kertomukseen ja joita ovat muun muassa keskittyminen paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiin, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevan yhteisymmärryksen edistäminen EU:ssa, nykyisen lainsäädännön tarkempi tarkastelu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden näkökulmasta ja kansallisten parlamenttien auttaminen, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaammin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 23. lokakuuta 2018 antamassaan tiedonannossa ”Toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen aseman vahvistaminen EU:n päätöksenteossa” (COM(2018)0703) komissio totesi jälleen, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteilla on keskeinen merkitys lainsäädännön parantamisessa, ja esitti toimenpiteet, jotka on toteutettava vastauksena työryhmän kertomukseen ja joita ovat muun muassa keskittyminen paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiin, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevan yhteisymmärryksen edistäminen EU:ssa, nykyisen lainsäädännön tarkempi tarkastelu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden näkökulmasta ja kansallisten parlamenttien auttaminen, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaammin;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on edelleen soveltanut tehostettua paremman sääntelyn agendaansa ja jatkanut toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sisällyttämistä päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on edelleen soveltanut tehostettua paremman sääntelyn agendaansa ja jatkanut toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sisällyttämistä päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin;

| F. | ottaa huomioon, että komissio avasi 3. heinäkuuta 2020 uudistetun version Kerro mielipiteesi -verkkoportaalista, jotta vaikuttaminen EU:n lainsäädäntöön ja päätöksentekoon helpottuisi; katsoo, että portaalin uuden version on tarkoitus parantaa edelleen komission tapaa kuulla yleisöä ja viestiä sen kanssa sekä lisätä avoimuutta; toteaa, että osana paremman sääntelyn agendaa portaalin tavoitteena on parantaa EU:n päätöksenteon laatua; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio avasi 3. heinäkuuta 2020 uudistetun version Kerro mielipiteesi -verkkoportaalista, jotta vaikuttaminen EU:n lainsäädäntöön ja päätöksentekoon helpottuisi; katsoo, että portaalin uuden version on tarkoitus parantaa edelleen komission tapaa kuulla yleisöä ja viestiä sen kanssa sekä lisätä avoimuutta; toteaa, että osana paremman sääntelyn agendaa portaalin tavoitteena on parantaa EU:n päätöksenteon laatua;

| G. | ottaa huomioon, että Kerro mielipiteesi -verkkoportaali on osoittautunut hyödylliseksi yhteyspisteeksi, jonka kautta kansalaiset ja sidosryhmät voivat osallistua komission toimintapolitiikan valmisteluun; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi kuitenkin vuonna 2019 erityiskertomuksen, joka sisälsi joukon suosituksia tämän portaalin parantamiseksi varsinkin käännösten käytön osalta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kerro mielipiteesi -verkkoportaali on osoittautunut hyödylliseksi yhteyspisteeksi, jonka kautta kansalaiset ja sidosryhmät voivat osallistua komission toimintapolitiikan valmisteluun; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi kuitenkin vuonna 2019 erityiskertomuksen, joka sisälsi joukon suosituksia tämän portaalin parantamiseksi varsinkin käännösten käytön osalta;

| H. | ottaa huomioon, että komissio aloitti vuonna 2018 käytännön yhdistää kertomukset toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta EU:n lainsäädännön laadinnassa sen suhteista kansallisiin parlamentteihin annettaviin kertomuksiin ja antaa siten enemmän painoarvoa kansallisten parlamenttien näkemyksille ja välttää päällekkäisyydet kahden vuosikertomuksen välillä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio aloitti vuonna 2018 käytännön yhdistää kertomukset toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta EU:n lainsäädännön laadinnassa sen suhteista kansallisiin parlamentteihin annettaviin kertomuksiin ja antaa siten enemmän painoarvoa kansallisten parlamenttien näkemyksille ja välttää päällekkäisyydet kahden vuosikertomuksen välillä;

| I. | ottaa huomioon, että komissio sai kansallisilta parlamenteilta 52 perusteltua lausuntoa toissijaisuusperiaatteesta vuonna 2017 ja 37 lausuntoa vuonna 2018 mutta ei yhtään vuonna 2019; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komissio sai kansallisilta parlamenteilta 52 perusteltua lausuntoa toissijaisuusperiaatteesta vuonna 2017 ja 37 lausuntoa vuonna 2018 mutta ei yhtään vuonna 2019;

| J. | ottaa huomioon, että kansallisten parlamenttien antamien perusteltujen lausuntojen puuttuminen vuonna 2019 ei johtunut toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden paremmasta täytäntöönpanosta vaan siitä, että vuosi 2019 oli komission toimikausien välinen siirtymävuosi, jolloin myös Euroopan parlamentin vaalikausi päättyi ja pidettiin EU-vaalit, joten aloitteita ja lainsäädäntöehdotuksia tehtiin vähemmän kuin edellisinä vuosina; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kansallisten parlamenttien antamien perusteltujen lausuntojen puuttuminen vuonna 2019 ei johtunut toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden paremmasta täytäntöönpanosta vaan siitä, että vuosi 2019 oli komission toimikausien välinen siirtymävuosi, jolloin myös Euroopan parlamentin vaalikausi päättyi ja pidettiin EU-vaalit, joten aloitteita ja lainsäädäntöehdotuksia tehtiin vähemmän kuin edellisinä vuosina;

| K. | pitää tarpeellisena tiivistää kansallisten parlamenttien osallistumista Euroopan parlamentin rinnalla tiiviimmän yhteistyön demokraattiseen valvontaan, kun yhteistyö koskee jaetun toimivallan piiriin kuuluvia politiikanaloja; |
| --- | --- |

K.

pitää tarpeellisena tiivistää kansallisten parlamenttien osallistumista Euroopan parlamentin rinnalla tiiviimmän yhteistyön demokraattiseen valvontaan, kun yhteistyö koskee jaetun toimivallan piiriin kuuluvia politiikanaloja;

| L. | ottaa huomioon, että alueiden komitea esitteli äskettäin maaliskuussa 2021 RegHub 2.0 -hankkeen; ottaa huomioon, että tämä hanke käynnistettiin komitean omasta aloitteesta sen valvomiseksi, miten EU:n politiikat toimivat käytännössä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että alueiden komitea esitteli äskettäin maaliskuussa 2021 RegHub 2.0 -hankkeen; ottaa huomioon, että tämä hanke käynnistettiin komitean omasta aloitteesta sen valvomiseksi, miten EU:n politiikat toimivat käytännössä;

| M. | ottaa huomioon, että sääntelyntarkastelulautakunnan toimeksiantoon kuuluu vaikutustenarviointien laadun tarkistaminen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sääntelyntarkastelulautakunnan toimeksiantoon kuuluu vaikutustenarviointien laadun tarkistaminen;

| N. | ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut soveltamaan ”yksi yhdestä” -periaatetta, jonka mukaan jokaisella lainsäädäntöehdotuksella, jolla luodaan uusia rasitteita, olisi vastaavasti poistettava kansalaisilta ja yrityksiltä olemassa olevia EU:n tason rasitteita samalla politiikan alalla, mutta toteaa, että tähän mennessä komissio ei ole soveltanut tätä periaatetta onnistuneesti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut soveltamaan ”yksi yhdestä” -periaatetta, jonka mukaan jokaisella lainsäädäntöehdotuksella, jolla luodaan uusia rasitteita, olisi vastaavasti poistettava kansalaisilta ja yrityksiltä olemassa olevia EU:n tason rasitteita samalla politiikan alalla, mutta toteaa, että tähän mennessä komissio ei ole soveltanut tätä periaatetta onnistuneesti;

| O. | ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on paljastanut tarpeen määrittää ja keventää tarpeetonta sääntelytaakkaa sen varmistamiseksi, että EU:n lainsäädännöllä saadaan aikaan toivotut edut ja samalla vähennetään tarpeettomia kustannuksia kohtuullisessa ajassa ja etenkin vauhditetaan tukitoimia kuluttajien, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja mikroyritysten osalta; toteaa, että kaiken kaikkiaan kuluttajien, työntekijöiden, pk-yritysten ja kansalaisten edun vuoksi lainsäädännön olisi oltava tasapainoista, selkeää, kattavaa, osallistavaa ja tapauksen mukaan perustuttava tarvittavaan tieteelliseen näyttöön; korostaa, että mikroyrityksille ja pk-yrityksille olisi asetettava ainoastaan sellaisia velvoitteita, jotka on suhteutettu niiden erityispiirteisiin ja alan ominaispiirteisiin, ja kannustaa komissiota käyttämään vahvoja täytäntöönpanotoimia markkinoiden pirstoutumisen rajoittamiseksi, perusteettomien markkinaesteiden poistamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; ottaa kuitenkin huomioon, että paremman sääntelyn pitäisi hyödyttää kaikkia ja palvella eurooppalaisen yhteiskunnan etuja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on paljastanut tarpeen määrittää ja keventää tarpeetonta sääntelytaakkaa sen varmistamiseksi, että EU:n lainsäädännöllä saadaan aikaan toivotut edut ja samalla vähennetään tarpeettomia kustannuksia kohtuullisessa ajassa ja etenkin vauhditetaan tukitoimia kuluttajien, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja mikroyritysten osalta; toteaa, että kaiken kaikkiaan kuluttajien, työntekijöiden, pk-yritysten ja kansalaisten edun vuoksi lainsäädännön olisi oltava tasapainoista, selkeää, kattavaa, osallistavaa ja tapauksen mukaan perustuttava tarvittavaan tieteelliseen näyttöön; korostaa, että mikroyrityksille ja pk-yrityksille olisi asetettava ainoastaan sellaisia velvoitteita, jotka on suhteutettu niiden erityispiirteisiin ja alan ominaispiirteisiin, ja kannustaa komissiota käyttämään vahvoja täytäntöönpanotoimia markkinoiden pirstoutumisen rajoittamiseksi, perusteettomien markkinaesteiden poistamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; ottaa kuitenkin huomioon, että paremman sääntelyn pitäisi hyödyttää kaikkia ja palvella eurooppalaisen yhteiskunnan etuja;

| P. | ottaa huomioon, että parlamentin, komission ja neuvoston on lainsäädäntöeliminä noudatettava annetun toimivallan periaatetta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että parlamentin, komission ja neuvoston on lainsäädäntöeliminä noudatettava annetun toimivallan periaatetta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita;

| 1. | palauttaa mieliin komission toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista laatimien vuosikertomusten merkityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden jatkuvaa huomioon ottamista, koska ne ovat Euroopan unionin perustavanlaatuisia ohjaavia periaatteita; palauttaa mieliin, että on tärkeää edistää toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevaa yhteisymmärrystä EU:n tasolla, ja panee merkille aiemmissa mietinnöissä esitetyn huolestumisen siitä, että komission laatimat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevat vuosikertomukset ovat jossain määrin pintapuolisia, sillä niissä ei usein kiinnitetä yksityiskohtaista huomiota siihen, kuinka näitä periaatteita noudatetaan EU:n päätöksenteossa; panee merkille, että komission toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista laatimista vuosikertomuksista on tullut yhä kattavampia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että SEU 5 artiklaan kirjatun toissijaisuusperiaatteen mukaan päätökset on tehtävä tarkoituksenmukaisimmalla poliittisella tasolla ja mahdollisimman lähellä kansalaisia ja yrityksiä, ja muistuttaa, että on tärkeää, että sitä noudatetaan jatkuvasti ja että EU:n tason toimet ovat perusteltuja kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla käytettävissä olevien mahdollisuuksien valossa ja että samalla otetaan huomioon seuraavat kolme keskeistä prosessia: takautuva arviointi, vaikutustenarviointi ja sidosryhmien kuuleminen; kannustaa edelleen komissiota lähentämään EU:ta kansalaisiin; huomauttaa, että EU:n lainsäädännöstä noin 70 prosenttia on sellaista, että paikallis- ja alueviranomaiset panevat sen täytäntöön ja soveltavat sitä; katsoo, että kansalaisten tiivis yhteydenpito vaaleilla valittuihin edustajiinsa EU-asioissa on erittäin tehokas keino tuoda EU:ta lähemmäs kansalaisia; kehottaa jäsenvaltioiden kansallisen tason viranomaisia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä osallistumaan tiiviimmin päätöksentekoprosessin varhaiseen vaiheeseen ja tekemään EU:n lainsäädännön toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden tarkastuksia ja hallinnollisen rasituksen arviointeja ja huolehtimaan siitä, että lukuun ottamatta EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia aloja unioni ryhtyy toimiin vain silloin, kun se on tuloksellisempaa kuin toiminta kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla; palauttaa samoin mieliin, että suhteellisuusperiaate edellyttää, että mitkään EU:n toimet eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi; kannustaa komissiota arvioimaan toissijaisuusmenettelyn tehokkuutta ja vaikuttavuutta sen puutteiden määrittämiseksi ja niiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismia koskevan menettelyn nykyinen rakenne johtaa siihen, että kansallisten parlamenttien EU-asioista vastaavat valiokunnat käyttävät kohtuuttomasti aikaa nopealla aikataululla laadittaviin teknisiin ja oikeudellisiin arviointeihin, mikä hankaloittaa unionin politiikasta käytävää syvempää poliittista keskustelua koskevan tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa tarkistamaan SEUT-sopimusta ja ottamaan käyttöön Euroopan parlamentin suoran lainsäädäntöaloiteoikeuden, koska Euroopan parlamentti edustaa suoraan unionin kansalaisia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää tärkeänä, että lainsäädäntöaloitteiden tarve ja niiden vaikutus kaikkiin tärkeisiin aloihin (talous-, ympäristö- ja sosiaaliala) selitetään asianmukaisesti, jotta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet toteutuvat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että Euroopan unionin edistäminen paremman sääntelyn avulla on tärkeää, jotta voidaan tarjota vakautta ja oikeusvarmuutta EU:n kansalaisille ja yrityksille ja siten luoda kasvua, työpaikkoja ja vaurautta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltaminen on lähtökohta kaikkien politiikkojen laatimiselle ja olennainen osa politiikan elinkaarta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän loppupäätelmät; pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että parlamentti katsoi, että osallistuminen komission perustamaan työryhmään olisi vastoin parlamentin institutionaalista roolia ja asemaa Euroopan unionin ainoana välittömillä vaaleilla valittuna toimielimenä, joka edustaa kansalaisia ja yrityksiä unionin tasolla ja valvoo poliittisesti komission toimintaa, ja että siksi parlamentti kieltäytyi kutsusta osallistua työryhmään eikä nimittänyt siihen jäseniä; suhtautuu myönteisesti työryhmän raportin tuloksiin ja suosituksiin, joiden mukaan EU tuo lisäarvoa kaikilla nykyisillä toiminta-aloilla, ja siihen, ettei työryhmä siksi yksilöinyt perussopimuksista johtuvia toimivaltuuksia tai politiikan aloja, jotka olisi delegoitava uudelleen pysyvästi jäsenvaltioille joko kokonaan tai osittain; kehottaa komissiota panemaan nämä päätelmät täytäntöön ja erityisesti ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset paremmin ja täysipainoisesti mukaan kuulemisprosesseihinsa ja ottamaan käyttöön ehdotetun ”mallitaulukon”, jotta molempien periaatteiden soveltamista voidaan arvioida päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa; toteaa tämän edellyttävän vahvaa sitoutumista, myös EU:n lainsäätäjiltä; ehdottaa myös, että olemassa olevia parlamenttien välisiä yhteistyöpuitteita arvioidaan ja kehitetään edelleen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että jokaisella komission ehdotuksella olisi oltava myönteinen vaikutus kansalaisten elämään ja että niihin liittyvien kustannusten olisi oltava oikeasuhteisia ja kohtuullisia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että kansalliset parlamentit olisi otettava lainsäädäntöprosessiin mukaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten heti etenemissuunnitelman julkaisemisen jälkeen ja jo kuulemisvaiheessa; katsoo, että myös toissijaisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota ennen uuden säädöksen esittämistä ja että erityisesti kuulemisvaiheessa olisi kerättävä ennakoivasti kansallisten parlamenttien näkemyksiä ja kirjattava niiden huolenaiheet, koska näin voitaisiin mahdollisesti välttää niin kutsutun keltaisen kortin käyttö ja ongelmat neuvotteluvaiheessa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti toimenpiteeseen, jolla autetaan kansallisia parlamentteja hoitamaan tehtävänsä vaikuttavammin jättämällä 20. päivän joulukuuta ja 10. päivän tammikuuta välinen aika pois kahdeksan viikon määräajasta, jonka kuluessa kansalliset parlamentit voivat antaa perusteltuja lausuntoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tärkeänä, että kansalliset parlamentit osallistuvat EU:n tason lainsäädäntöprosessiin; toteaa, että vaikka kansallisilta parlamenteilta saatujen perusteltujen lausuntojen määrä väheni edelleen vuosina 2017–2019 siten, että vuonna 2019 ei annettu yhtään perusteltua lausuntoa, komissiolle toimitettujen lausuntojen ja Euroopan parlamentille esitettyjen, myös muita kuin lainsäädäntöaloitteita koskevien, kannanottojen määrä on pysynyt edelleen korkeana, mikä on osoitus kansallisten parlamenttien myönteisestä ja tulevaisuuteen suuntautuvasta sitoutumisesta EU:n toimintapoliittiseen sykliin; toteaa, että useissa kannanotoissa käsiteltiin tärkeitä institutionaalisia kysymyksiä, kuten talous- ja rahaliiton (EMU) viimeistelyä ja siirtymälausekkeiden aktivoimista; panee merkille, että yhdenkään ehdotuksen osalta ei saatu enempää kuin neljä perusteltua lausuntoa; muistuttaa, että perussopimuksissa määrätään parlamenttien välisen yhteistyön roolista ja annetaan kansallisille parlamenteille vastuu lainsäädäntöaloitteiden ja muiden kuin lainsäädäntöaloitteiden valvomisesta; suhtautuu myönteisesti kansallisten parlamenttien aktiiviseen osallistumiseen lainsäätäjien vuoropuheluun EU:n toimielinten kanssa muiden välineiden kuin toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin välityksellä; palauttaa mieliin, ettei oranssin kortin menettelyä ole koskaan aktivoitu ja että keltaisen kortin menettelyä on käytetty vain kolme kertaa vuosina 2007–2019, jolloin annettiin yhteensä 439 perusteltua lausuntoa ja 5 513 lausuntoa; toteaa, että EU:n toimielinten ja kansallisten parlamenttien välisiä suhteita on parantanut jonkin verran se, että kansalliset parlamentit ovat päässeet käyttämään oikeuttaan tarkastella toissijaisuusperiaatteen noudattamista niin kutsutun varhaisvaroitusjärjestelmän pohjalta; korostaa, että komissio on sitoutunut antamaan tulevaisuudessa koottuja vastauksia tapauksissa, joissa vähintään neljä parlamenttia on toimittanut perustellut lausunnot, ja osoittamaan joustavuutta perussopimuksiin perustuvan kahdeksan viikon määräajan osalta, jonka kuluessa kansallisten parlamenttien on toimitettava perustellut lausuntonsa, siten että se ottaa huomioon lomakaudet ja muut tauot; katsoo, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi tarjoaa kansalaisille erinomaisen tilaisuuden viestiä lainsäädännön todellisista vaikutuksista kansallisella tasolla ja esittää ehdotuksia paremman lainsäädännön tavoitteiden saavuttamiseksi, toissijaisuusmenettelyn uudelleenarviointi mukaan luettuna; palauttaa mieliin, että avoimuus ja julkisuus ovat olennaisen tärkeitä lainsäädäntömenettelyn kannalta ja että ne oikeuttavat myös kansallisten ja alueellisten parlamenttien osallistumisen ja lisäävät Euroopan unionin demokraattisen lainsäädäntöprosessin legitimiteettiä ja sitä kohtaan tunnettua luottamusta; suhtautuu näin ollen myönteisesti parlamentin edistymiseen monipalstaisten asiakirjojen julkistamisessa De Capitani -tuomion johdosta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että vuonna 2016 kansallisten parlamenttien kaikkiaan 41 kamarista 26 antoi perusteltuja lausuntoja ja että niiden määrä laski 19:ään vuonna 2017 ja 14:ään vuonna 2018; korostaa, että lasku liittyy perusteltujen lausuntojen kokonaismäärän laskuun; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että lausuntojen ja perusteltujen lausuntojen määrän kehitys vuosina 2007–2019 osoittaa, että kansalliset parlamentit pyytävät entistä useammin lisäämään poliittista vuoropuhelua ja mahdollisuuksia osallistua enemmän EU:n politiikkoja koskevaan keskusteluun ja että ne käyttävät siksi vähemmän aikaa EU:n lainsäädäntöehdotusten normatiiviseen arviointiin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että vuosi 2019 oli toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin käyttöönoton jälkeen ensimmäinen vuosi, jolloin kansalliset parlamentit eivät antaneet yhtään perusteltua lausuntoa, ja toteaa sen johtuneen komission lainsäädäntötoiminnan huomattavasta vähenemisestä, koska kyseessä oli kahden komission välinen siirtymävuosi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieliin, että komission on kuultava sidosryhmiä mahdollisimman laajasti ennen lainsäädäntöehdotuksen antamista ja otettava huomioon suunnitellun toimen alueellinen ja paikallinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen (Small Business Act) kirjatun ”pienet ensin” -periaatteen soveltaminen on olennainen osatekijä ennen lainsäädäntöehdotuksen antamista toteutettavassa suhteellisuusarvioinnissa ja että sen avulla olisi pyrittävä varmistamaan, että pk-yritykset saavat äänensä kuuluville ja että niiden edut otetaan huomioon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan luoda suotuisa liiketoimintaympäristö pk-yrityksille, jotka muodostavat Euroopan talouden selkärangan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana käytäntöä, jossa vedotaan rutiininomaisesti ”toimielimen päätöksentekomenettelyn tehokkuuteen” syynä estää pääsy lainsäädännön valmistelemista koskeviin asiakirjoihin, koska vaarana on se, että asiakirjojen yleistä saatavuutta koskevista poikkeuksista tulee käytännössä sääntö; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tyytyväinen kaikkien EU:n toimielinten, neuvosto mukaan lukien, pakollista avoimuusrekisteriä koskevan toimielinten sopimuksen tekemiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että vaikutusten ennakkoarvioinnit sekä sidosryhmien kuulemiset ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä, ja keskeisiä välineitä, joilla varmistetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen ja edistetään vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta; korostaa tarvetta edistää ja kannustaa säännöllistä vuoropuhelua sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien asianmukaista ja avointa kuulemista; suhtautuu myönteisesti paremman lainsäädännön välineiden käyttöön ja yhteistyöhön EU:n tasolla eri asiantuntijoiden kanssa vaikutustenarviointeja laadittaessa; pitää tärkeänä yksinkertaistaa näitä välineitä ja tehdä niistä sidosryhmille helpommin ymmärrettäviä ja helppokäyttöisempiä; korostaa, että vaikutustenarviointeja on pikaisesti parannettava yleisesti ottaen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen osalta; korostaa, että kaikkiin vaikutustenarviointeihin, arviointeihin ja toimivuustarkastuksiin olisi sisällyttävä toissijaisuuden ja suhteellisuuden analyysi; pitää myönteisenä sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) ja sääntelyntarkastelulautakunnan kaltaisten välineiden käyttöä, sillä niiden avulla on vuodesta 2017 lähtien pyritty löytämään mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen ja tarpeettomien kustannusten vähentämiseen, ennen kuin komissio on ehdottanut voimassa olevan lainsäädännön tarkistamista; pitää lisäksi myönteisenä, että tämän työn tuloksena syntyvät aloitteet sisällytetään komission vuotuisiin työohjelmiin ja että niitä seurataan REFIT-ohjelman tulostaulussa; panee tässä yhteydessä merkille, että komission vuoden 2020 työohjelmaan sisältyy 44 REFIT-ohjelman mukaista aloitetta; korostaa, että tällaisissa menettelyissä olisi otettava kokonaisvaltaisesti ja tasapainoisesti huomioon taloudelliset, ympäristöön kohdistuvat ja sosiaaliset vaikutukset ja käytettävä sekä laadullisia että määrällisiä analyyseja sekä tarkasteltava kustannuksia, joita aiheutuu ilman EU:n tasolla tehtävää yhdenmukaistamista; huomauttaa, että valvontavälineitä voidaan edelleen tukea ja parantaa muilla välineillä, kuten Fit for Future -foorumilla tai muilla vastaavilla asiaankuuluvilla foorumeilla; katsoo, että REFIT-foorumin painopistettä olisi laajennettava sääntelytaakasta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin liittyviin asioihin; palauttaa mieliin, että tulevaisuuden tarpeiden mukainen sääntely edellyttää muun muassa sen taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan kestävyyden varmistamista; pitää myönteisenä, että nämä kaksi periaatetta ovat osa sääntelyntarkastelulautakunnan suorittamaa laadunarviointia; korostaa kuitenkin, että lautakunnan riippumattomuutta voitaisiin edelleen parantaa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että lainsäädännön järjestelmällisellä uudelleentarkastelulla on yhä suurempi merkitys paremman sääntelyn saavuttamisessa; korostaa tässä yhteydessä sen merkitystä, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tekevät jäsennellympää yhteistyötä unionin lainsäädännön soveltamisen ja tehokkuuden arvioimiseksi, jotta sitä voidaan parantaa; huomauttaa, että jäsenvaltioiden on sovellettava unionin lainsäädäntöä nopeasti, oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti, jotta on mahdollista tehdä asianmukainen arviointi lisälainsäädännön tarpeesta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tähdentää, että strategisella ennakoinnilla voisi olla keskeinen rooli pyrittäessä tekemään EU:n päätöksenteosta tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa, koska sillä varmistetaan, että lyhyen aikavälin aloitteet perustuvat pidemmän aikavälin näkymiin; toteaa, että ennakoinnin osatekijät sisällytetään kaikilta osin komission paremman sääntelyn agendaan, vaikutustenarviointeihin ja muihin arviointeihin; panee myös merkille, että strateginen ennakointi tukee REFIT-ohjelmaa, jossa yksilöidään mahdollisuuksia vähentää sääntelytaakkaa ja varmistaa, että voimassa oleva EU:n lainsäädäntö on edelleen tulevaisuuden tarpeiden mukaista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille, että vuonna 2017 sääntelyntarkastelulautakunta tutki kaikkiaan 53 vaikutustenarviointia ja 17 erillistä arviointia; ottaa huomioon, että näistä sääntelyntarkastelulautakunnan tutkimista vaikutustenarvioinneista 43 prosenttia ja arvioinneista 41 prosenttia sai aluksi kielteisen lausunnon ja että yksikköjen oli parannettava raportteja lähes kaikkien vaikutustenarviointien osalta, jotta ne täyttivät lautakunnan laatuvaatimukset; toteaa, että alkuperäisten vaikutustenarviointien ja muiden arviointien laatua on parannettava merkittävästi; pitää valitettavana, että vuonna 2019 lautakunta tutki vain yhden vaikutustenarvioinnin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tukee komission sitoutumista ennakkoarviointiin ennen säädösten harkitsemista; katsoo, että komission ja kansallisten viranomaisten olisi jatkettava tiivistä yhteistyötä sen arvioimiseksi, mitkä ovat EU:n sääntelyn todelliset vaikutukset kansalaisiin, yrityksiin ja ympäristöön; suhtautuu myönteisesti myös kansallisten parlamenttien osallistumiseen ennakkoarviointeihin epävirallisen poliittisen vuoropuhelun ja yhteisten oma-aloitteisten lausuntojen välityksellä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan säädösten nopean ja johdonmukaisen saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan ja välttämään käytäntöjä, jotka aiheuttavat sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan mahdollisesti vaarantavia liiallisia ja perusteettomia hallinnollisia vaatimuksia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee tyytyväisenä merkille komission pyrkimykset arvioida laajaa ja kattavaa valikoimaa potentiaalista sisämarkkinalainsäädäntöä ja tehdä vaikutustenarviointeja; korostaa, että riippumattomat ja puolueettomat vaikutustenarvioinnit ovat olennainen ja arvokas väline, jonka avulla voidaan tehdä tietoon perustuvia poliittisia päätöksiä lainsäädännön päätöksentekoprosessin kautta (yhteisömenetelmää noudattaen), mikä on tarpeen, jotta voidaan vastata nopeasti kiireellisiin haasteisiin, kuten digitaaliseen ja kestävään siirtymään; katsoo, että vaikutustenarviointien sisältöä on parannettava ja niiden käyttöä laajennettava ottamalla huomioon uusia osatekijöitä, jotta niiden panos voidaan tehdä oikea-aikaisemmaksi ja arvokkaammaksi ja jotta ne voidaan ottaa paremmin huomioon poliittisessa päätöksenteossa; palauttaa lisäksi mieliin, että parlamentti ja neuvosto ovat tehneet vain vähän vaikutustenarviointeja asiasisältöä koskevista tarkistuksistaan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että parlamentin olisi tarvittaessa tehtävä ennen asiasisältöä koskevien tarkistusten hyväksymistä omat vaikutustenarviointinsa tarkistuksista ja niiden mahdollisista vaikutuksista komission ehdotukseen, jos komissio ja sen yksiköt eivät ole jo analysoineet niitä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun roolia, sillä se tuottaa vaikutusten ennakkoarviointeja ja analysoi ehdotuksiin liittyvän EU:n tasolla saatavan lisäarvon sekä tekee selvityksiä täytäntöönpanosta; katsoo, että komission ja Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun välistä yhteistyötä voitaisiin parantaa, jotta voidaan toteuttaa yksinkertaistettu, nopea ja perusteellinen arviointi lainsäädäntötoimista ja niihin tehtävistä huomattavista muutoksista, vaihtoehtoisista ratkaisuista, niiden mahdollisista kustannuksista ja hyödyistä, odotetusta hallinnollisesta taakasta, pk-yrityksille aiheutuvasta byrokratiasta ja Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti Kerro mielipiteesi -verkkoportaalin perustamiseen ja siihen tehtyihin parannuksiin ja kehottaa komissiota kehittämään edelleen tällaisia välineitä, jotta kansalaiset ja sidosryhmät voivat olla suoraan mukana EU:n päätöksenteossa ja osallistua siihen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ehdottaa, että komissio ottaa asianmukaisesti huomioon Kerro mielipiteesi -verkkoportaalia koskevat Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset ja parantaa erityisesti kuulemisten saatavuutta eri kielillä, jotta kansalaiset ja sidosryhmät voisivat päättää, minkä he katsovat kuuluvan osaksi laajaa yleistä etua; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tukee komission sitoutumista politiikan arviointeihin ja kannustaa käyttämään enemmän jälkiarviointeja sen varmistamiseksi, että lainsäädännön vaikuttavuudesta ja hyödyistä saaduista kokemuksista opitaan, mikä voi puolestaan olla avuksi politiikan tulevassa kehityksessä ja parantaa sääntelyyn liittyviä lähestymistapoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että jälkiarvioinnit ovat myös tärkeä väline arvioitaessa lainsäädännön vaikutusta kansalaisiin ja yrityksiin ja että tässä yhteydessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yrityksiin kohdistuviin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota hyödyntämään entistä enemmän uudelleenlaatimis- ja kodifiointimenettelyjä sekundaarilainsäädännön yksinkertaistamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa vastausten kokoamista yhteen, jos vähintään seitsemän kansallista parlamenttia antaa perustellut lausunnot jostakin komission lainsäädäntöehdotuksesta, vaikka kynnysarvo niin kutsutun keltaisen kortin menettelyn aloittamiseksi ei täyty; katsoo tämän antavan enemmän näkyvyyttä kansallisten parlamenttien näkemyksille; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on tyytyväinen sidosryhmien osallistumiseen perustuvaan yksi yhdestä -periaatteeseen, jonka avulla komissio pyrkii kompensoimaan etenkin mikroyrityksille ja pk-yrityksille äskettäin käyttöön otettuja rasitteita poistamalla ihmisiltä ja yrityksiltä vastaavia rasitteita samalla politiikan alalla; korostaa, että tämän lähestymistavan noudattaminen ei saisi olla vastoin paremman sääntelyn tavoitteita, ja korostaa, että se ei saisi johtaa mekaanisiin päätöksiin, joilla kumotaan lainsäädäntöä tai alennetaan normeja, ja että sen tavoitteena olisi oltava EU:n lainsäädännön nykyaikaistaminen ja uudistaminen siten, että sillä vastataan uusiin yhteiskunnallisiin haasteisiin; korostaa, että EU:n säädösten laatimisessa, saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanossa olisi vältettävä lisäämästä hallinnollista taakkaa tarpeettomasti mutta tämän ei pitäisi katsoa tarkoittavan sääntelyn purkamista tai sääntelemättä jättämistä eikä se saisi estää jäsenvaltioiden parlamentteja pitämästä yllä tai toteuttamasta kunnianhimoisempia toimenpiteitä tai hyväksymästä tiukempia sosiaalista ja ympäristön suojelua sekä kuluttajansuojaa koskevia normeja tapauksissa, joissa unionin lainsäädännössä on määritetty ainoastaan vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että avoin, tehokas, läpinäkyvä ja riippumaton hallinnollinen ja lainsäädännöllinen päätöksentekoprosessi on laadukkaan toimintapolitiikan ja sääntelyn edellytys; korostaa, että yhdenmukaistettujen hallinnollisten menettelyjen käyttöönotto edistäisi osaltaan hyvää hallintotapaa ja hyviä sääntelykäytäntöjä EU:ssa ja vahvistaisi asiantuntevan päätöksenteon ja demokraattisen legitimiteetin välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä sitä, että komissio perusti vuonna 2020 REFIT-foorumista saadun kokemuksen pohjalta Fit for Future -foorumin, joka on korkean tason asiantuntijaryhmä, johon osallistuu eri sidosryhmiä, jäsenvaltioiden asiantuntijoita sekä alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajia ja joka neuvoo komissiota siinä, kuinka EU:n lainsäädännöstä voidaan tehdä tehokkaampaa määrittämällä mahdollisesti tarpeettoman kuormittavia nykyisiä toimenpiteitä ja kuinka niitä voidaan yksinkertaistaa ja nykyaikaistaa myös digitalisoinnin avulla sen varmistamiseksi, ettei EU:n lainsäädäntö haittaa vaan auttaa kansalaisia ja yrityksiä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannustaa kansallisia parlamentteja ottamaan lainsäädäntövaltaa käyttävät alueelliset parlamentit mukaan EU:n lainsäädäntöaloitteisiin ja kannattaa niiden järjestelmällistä kuulemista merkittävien aloitteiden yhteydessä erityisesti silloin, kun nämä liittyvät alueelliseen toimivaltaan; muistuttaa, että kyseisiä parlamentteja edustaa alueiden komitea ja että kansalliset parlamentit voivat kuulla niitä SEUT-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 olevan 6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa, että digitaalinen innovointi kehittyy nopeasti ja että yrittäjät ohjaavat digitaalistrategiaa; katsoo siksi, että on ratkaisevan tärkeää laatia aikaa kestäviä sääntöjä, jotka pysyvät digitaalisen innovoinnin vauhdissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista; panee merkille, että suuri osa EU:n tärkeimmistä lainsäädäntöprioriteeteista vuosiksi 2017–2019 oli sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan (IMCO) toimivaltaan kuuluvia aloitteita, jotka koskivat pääasiassa sisämarkkinastrategian ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanoa ja joissa keskityttiin säännöksiin, joilla pyritään poistamaan perusteettomia ja suhteettomia esteitä ja hyödyntämään uusia mahdollisuuksia kuluttajien ja yritysten hyödyksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että EU:n lainsäädännöllä korvataan yleensä 27 erilaista sääntöä, mikä auttaa vähentämään sisämarkkinoiden hajanaisuutta; kehottaa komissiota varmistamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita arvioidessaan, että aloitteet, joilla pyritään syvempiin ja oikeudenmukaisempiin sisämarkkinoihin, pysyvät tulevan vuotuisen ohjelmasuunnittelun keskeisenä pilarina, ja säilyttämään samalla korkeatasoisen kuluttajansuojan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että paremman lainsäädännön tavoitteita on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen ja arvioitava niitä parempaa lainsäädäntöä koskevan agendan kriteereillä, mukaan lukien seuranta ja raportointi; korostaa, että tavoitteiden on oltava tasapainoisia ja niiden vaikuttavuutta on arvioitava ottaen huomioon sääntelyn parantamiseen ja ulkoiseen rahoitukseen liittyviin toimiin käytetyt resurssit; muistuttaa vertailukelpoisten EU:n laajuisten tietojen merkityksestä tässä arvioinnissa ja kehottaa komissiota tutkimaan, onko paremman sääntelyn välineiden käytöllä saavutettu tavoitteita, kuten parempia toimintapoliittisia tuloksia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota ottamaan tämän päätöslauselman huomioon laatiessaan ilmoittamaansa tiedonantoa paremmasta sääntelystä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUVL C 176, 23.5.2018, s. 5.

(2)  EUVL C 37, 2.2.2021, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(4)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 126.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

Bosnia ja Hertsegovinaa koskevat vuosien 2019 ja 2020 komission kertomukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevista vuosien 2019 ja 2020 komission kertomuksista (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen sekä sen mukautusta koskevan pöytäkirjan, jolla otetaan huomioon Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittyminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen sekä sen mukautusta koskevan pöytäkirjan, jolla otetaan huomioon Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittyminen,

| — | ottaa huomioon 5. ja 6. marraskuuta 2015 pidetyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan ensimmäisen kokouksen, 13. heinäkuuta 2018 pidetyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan vakautus- ja assosiaationeuvoston kolmannen kokouksen sekä 7. marraskuuta 2019 pidetyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan vakautus- ja assosiaatiokomitean neljännen kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. ja 6. marraskuuta 2015 pidetyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan ensimmäisen kokouksen, 13. heinäkuuta 2018 pidetyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan vakautus- ja assosiaationeuvoston kolmannen kokouksen sekä 7. marraskuuta 2019 pidetyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan vakautus- ja assosiaatiokomitean neljännen kokouksen,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan 15. helmikuuta 2016 jättämän Euroopan unionin jäsenyyttä koskevan hakemuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan 15. helmikuuta 2016 jättämän Euroopan unionin jäsenyyttä koskevan hakemuksen,

| — | ottaa huomioon Kaakkois-Euroopan alueellista yhteistyötä koskevat aloitteet ja yleiseurooppalaiset aloitteet, kuten Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin, Brdo-Brijunin prosessin, Keski-Euroopan aloitteen, Adrian- ja Joonianmeren aloitteen, energiayhteisösopimuksen, Erasmus+ -aloitteen, Tonavan aluetta ja Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevat EU:n strategiat, muuttoliikettä, turvapaikka-asioita ja pakolaisia koskevan alueellisen aloitteen (MARRI), entisen Jugoslavian alueella tehtyjen sotarikosten ja muiden ihmisoikeusrikkomusten kaikkia uhreja käsittelevän alueellisen totuuskomission (RECOM), liittymistä käsittelevän alueellisen verkoston (RENA), julkishallinnon alueellisen koulun (ReSPA), alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön, liikenneyhteisösopimuksen, Länsi-Balkanin rahaston ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) ja yhteiset alueelliset markkinat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kaakkois-Euroopan alueellista yhteistyötä koskevat aloitteet ja yleiseurooppalaiset aloitteet, kuten Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin, Brdo-Brijunin prosessin, Keski-Euroopan aloitteen, Adrian- ja Joonianmeren aloitteen, energiayhteisösopimuksen, Erasmus+ -aloitteen, Tonavan aluetta ja Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevat EU:n strategiat, muuttoliikettä, turvapaikka-asioita ja pakolaisia koskevan alueellisen aloitteen (MARRI), entisen Jugoslavian alueella tehtyjen sotarikosten ja muiden ihmisoikeusrikkomusten kaikkia uhreja käsittelevän alueellisen totuuskomission (RECOM), liittymistä käsittelevän alueellisen verkoston (RENA), julkishallinnon alueellisen koulun (ReSPA), alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön, liikenneyhteisösopimuksen, Länsi-Balkanin rahaston ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) ja yhteiset alueelliset markkinat,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2019 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2019)0260), komission tiedonannon ”Komission lausunto Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi” (COM(2019)0261) sekä siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Analytical Report” (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2019 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2019)0260), komission tiedonannon ”Komission lausunto Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi” (COM(2019)0261) sekä siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Analytical Report” (SWD(2019)0222),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2020)0660) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Bosnia and Herzegovina 2020 Report” (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2020)0660) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Bosnia and Herzegovina 2020 Report” (SWD(2020)0350),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 33. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 pidetyssä Unescon yleiskokouksen 33. istunnossa hyväksytyn yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (1),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 1991 hyväksytyn yleissopimuksen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 1991 hyväksytyn yleissopimuksen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista,

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmasto- ja energiadiplomatiasta – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden toteuttaminen ja 20. tammikuuta 2020 annetut päätelmät ilmastodiplomatiasta sekä 10.–11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmasto- ja energiadiplomatiasta – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden toteuttaminen ja 20. tammikuuta 2020 annetut päätelmät ilmastodiplomatiasta sekä 10.–11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ilmastonmuutoksesta,

| — | ottaa huomioon 6. marraskuuta 2020 päivätyn Euroopan ulkosuhdehallinnon valmisteluasiakirjan ilmastonmuutoksesta ja puolustusalan etenemissuunnitelmasta (”Climate Change and Defence Roadmap”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. marraskuuta 2020 päivätyn Euroopan ulkosuhdehallinnon valmisteluasiakirjan ilmastonmuutoksesta ja puolustusalan etenemissuunnitelmasta (”Climate Change and Defence Roadmap”),

| — | ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät yhteistyön tiivistämisestä Länsi-Balkanin kumppaneiden kanssa muuttoliikkeen ja turvallisuuden alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät yhteistyön tiivistämisestä Länsi-Balkanin kumppaneiden kanssa muuttoliikkeen ja turvallisuuden alalla,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 ja 12. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät Bosnia ja Hertsegovinasta ja EUFOR Althea -operaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 ja 12. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät Bosnia ja Hertsegovinasta ja EUFOR Althea -operaatiosta,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641),

| — | ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin ja siihen kuuluvan, 10. marraskuuta 2020 Sofiassa järjestetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin ja siihen kuuluvan, 10. marraskuuta 2020 Sofiassa järjestetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja Länsi-Balkanin maiden parlamenttien puhemiesten huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja Länsi-Balkanin maiden parlamenttien puhemiesten huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 Zagrebissa pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa hyväksytyn Zagrebin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 Zagrebissa pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa hyväksytyn Zagrebin julistuksen,

| — | ottaa huomioon neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (2),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa hyväksytyn Sofian julistuksen ja siihen liitetyn Sofian prioriteettiagendan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa hyväksytyn Sofian julistuksen ja siihen liitetyn Sofian prioriteettiagendan,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2019 annetun asiantuntijalausunnon oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvistä kysymyksistä Bosnia ja Hertsegovinassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2019 annetun asiantuntijalausunnon oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvistä kysymyksistä Bosnia ja Hertsegovinassa,

| — | ottaa huomioon 11. ja 12. maaliskuuta 2005 Venetsiassa pidetyssä Venetsian komission 62. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaillisesta tilanteesta ja korkean edustajan valtuuksista sekä Venetsian komission myöhemmät Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakiasioita koskevat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. ja 12. maaliskuuta 2005 Venetsiassa pidetyssä Venetsian komission 62. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaillisesta tilanteesta ja korkean edustajan valtuuksista sekä Venetsian komission myöhemmät Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakiasioita koskevat suositukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2019 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) loppukertomuksen Bosnia ja Hertsegovinassa 7. lokakuuta 2018 järjestetyistä yleisvaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2019 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) loppukertomuksen Bosnia ja Hertsegovinassa 7. lokakuuta 2018 järjestetyistä yleisvaaleista,

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2019 annetun Länsi-Balkanin kumppaneiden julistuksen romanien integraation edistämisestä EU:n laajentumisprosessissa, eli Poznanin julistuksen, ja komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2019 annetun Länsi-Balkanin kumppaneiden julistuksen romanien integraation edistämisestä EU:n laajentumisprosessissa, eli Poznanin julistuksen, ja komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (SWD(2020)0530),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2020 päivätyn Etyjin julkaisun, joka käsittelee syrjintää Bosnia ja Hertsegovinan kouluissa (”Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2020 päivätyn Etyjin julkaisun, joka käsittelee syrjintää Bosnia ja Hertsegovinan kouluissa (”Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina”),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2019 hyväksytyn Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselman Bosnia ja Hertsegovinan kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2019 hyväksytyn Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselman Bosnia ja Hertsegovinan kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon kauden 2019–2022 sosioekonomisia uudistuksia käsittelevän asiakirjan (”Joint socio-economic reforms for the period 2019–2022”), jonka entiteettien hallitukset hyväksyivät 10. lokakuuta 2019, ja 30. tammikuuta 2020 hyväksytyn Bosnia ja Hertsegovinan kauden 2020–2022 sosioekonomisia uudistuksia käsittelevän ministerineuvoston asiakirjan (”Socio-economic reforms in BiH for the period 2020–2022”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kauden 2019–2022 sosioekonomisia uudistuksia käsittelevän asiakirjan (”Joint socio-economic reforms for the period 2019–2022”), jonka entiteettien hallitukset hyväksyivät 10. lokakuuta 2019, ja 30. tammikuuta 2020 hyväksytyn Bosnia ja Hertsegovinan kauden 2020–2022 sosioekonomisia uudistuksia käsittelevän ministerineuvoston asiakirjan (”Socio-economic reforms in BiH for the period 2020–2022”),

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan korkean edustajan 58. raportin ja aiemmat raportit YK:n turvallisuusneuvostolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan korkean edustajan 58. raportin ja aiemmat raportit YK:n turvallisuusneuvostolle,

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 2020 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2549 (2020) Althea-operaation toimeksiannon uusimisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 2020 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2549 (2020) Althea-operaation toimeksiannon uusimisesta,

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Srebrenican muistotilaisuudesta (3), 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Srebrenicasta (4) ja 7. heinäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman ”Balkanin tulevaisuus kymmenen vuotta Srebrenican jälkeen” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Srebrenican muistotilaisuudesta (3), 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Srebrenicasta (4) ja 7. heinäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman ”Balkanin tulevaisuus kymmenen vuotta Srebrenican jälkeen” (5),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta omastatunnosta ja totalitarismista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta omastatunnosta ja totalitarismista (6),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan muistiperinnön merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan muistiperinnön merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle (7),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselman eurooppalaisen historianopetuksen seurantaryhmää koskevan laajennetun osittaisen sopimuksen tekemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselman eurooppalaisen historianopetuksen seurantaryhmää koskevan laajennetun osittaisen sopimuksen tekemisestä,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät aiheesta ”EU:n painopisteet Euroopan neuvoston kanssa vuosina 2020–2022 tehtävälle yhteistyölle”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät aiheesta ”EU:n painopisteet Euroopan neuvoston kanssa vuosina 2020–2022 tehtävälle yhteistyölle”,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman Daytonin rauhansopimuksen 20. vuosipäivästä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman Daytonin rauhansopimuksen 20. vuosipäivästä (8),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (9),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (10),

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Josep Borrellin ja komission jäsenen Oliver Várhelyin 21. joulukuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman paikallisvaalien järjestämisestä Mostarissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Josep Borrellin ja komission jäsenen Oliver Várhelyin 21. joulukuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman paikallisvaalien järjestämisestä Mostarissa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöksen sellaisen kansainvälisiä rikostuomioistuimia koskevan mekanismin perustamisesta, joka hoitaa erinäisiä olennaisia tehtäviä, joita entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin hoiti aiemmin, sekä sen raportit, saavutukset ja suositukset; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöksen sellaisen kansainvälisiä rikostuomioistuimia koskevan mekanismin perustamisesta, joka hoitaa erinäisiä olennaisia tehtäviä, joita entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin hoiti aiemmin, sekä sen raportit, saavutukset ja suositukset;

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2017 annetun entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2017 annetun entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen raportin,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2020 annetun kansainvälisiä rikostuomioistuimia koskevan mekanismin syyttäjän tilannekatsauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2020 annetun kansainvälisiä rikostuomioistuimia koskevan mekanismin syyttäjän tilannekatsauksen,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0185/2021),

| A. | ottaa huomioon, että vakautus- ja assosiaatioprosessi ja se, että Bosnia ja Hertsegovina on hakenut EU:n jäsenyyttä, osoittavat maan tehneen strategisen valinnan pyrkiä osallistumaan Euroopan yhdentymiseen, ja katsoo, että tästä on seurattava konkreettisia tuloksia paikan päällä ja kaikkien osapuolten on lisättävä toimia vakautus- ja assosiaatiosopimuksen toiseen vaiheeseen siirtymiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vakautus- ja assosiaatioprosessi ja se, että Bosnia ja Hertsegovina on hakenut EU:n jäsenyyttä, osoittavat maan tehneen strategisen valinnan pyrkiä osallistumaan Euroopan yhdentymiseen, ja katsoo, että tästä on seurattava konkreettisia tuloksia paikan päällä ja kaikkien osapuolten on lisättävä toimia vakautus- ja assosiaatiosopimuksen toiseen vaiheeseen siirtymiseksi;

| B. | toteaa, että parlamentti tukee voimakkaasti Bosnia ja Hertsegovinan osallistumista Euroopan yhdentymiseen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että parlamentti tukee voimakkaasti Bosnia ja Hertsegovinan osallistumista Euroopan yhdentymiseen;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan ja euroatlanttiseen yhdentymiseen osallistuminen edistää maan turvallisuutta, vakautta ja taloudellista vaurautta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan ja euroatlanttiseen yhdentymiseen osallistuminen edistää maan turvallisuutta, vakautta ja taloudellista vaurautta;

| D. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinassa asuvien ihmisten elämää parantavien ja Euroopan unioniin liittymistä helpottavien merkityksellisten uudistusten toteuttaminen edellyttää Bosnia ja Hertsegovinan kaikkien poliittisten johtajien, viranomaisten, instituutioiden ja viranhaltijoiden sitoutumista; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinassa asuvien ihmisten elämää parantavien ja Euroopan unioniin liittymistä helpottavien merkityksellisten uudistusten toteuttaminen edellyttää Bosnia ja Hertsegovinan kaikkien poliittisten johtajien, viranomaisten, instituutioiden ja viranhaltijoiden sitoutumista;

| E. | katsoo, että maansisäisten vastuualueiden selkeä jakaminen eri hallintotasojen välillä ja niiden vilpittömässä mielessä tekemä tehokas ja tarkoituksenmukainen yhteistyö on välttämätöntä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että maansisäisten vastuualueiden selkeä jakaminen eri hallintotasojen välillä ja niiden vilpittömässä mielessä tekemä tehokas ja tarkoituksenmukainen yhteistyö on välttämätöntä;

| F. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen unioniin liittymisessä riippuu siitä, miten se panee täytäntöön 14 tärkeintä painopistettä, jotka luetellaan komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen unioniin liittymisessä riippuu siitä, miten se panee täytäntöön 14 tärkeintä painopistettä, jotka luetellaan komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi;

| G. | toteaa, että maalla on edelleen lukuisia haasteita, jotka liittyvät oikeusvaltioperiaatteeseen, demokraattisiin instituutioihin, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, hallintotapaan, vastuuvelvollisuuteen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen sekä toimivaan markkinatalouteen, ja että laajentumisprosessin uskottavuus perustuu kiistattomien tulosten saavuttamiseen näillä keskeisillä aloilla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maalla on edelleen lukuisia haasteita, jotka liittyvät oikeusvaltioperiaatteeseen, demokraattisiin instituutioihin, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, hallintotapaan, vastuuvelvollisuuteen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen sekä toimivaan markkinatalouteen, ja että laajentumisprosessin uskottavuus perustuu kiistattomien tulosten saavuttamiseen näillä keskeisillä aloilla;

| H. | ottaa huomioon, että maan ensimmäinen Pride-tapahtuma järjestettiin 9. syyskuuta 2019 pääkaupungissa Sarajevossa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että maan ensimmäinen Pride-tapahtuma järjestettiin 9. syyskuuta 2019 pääkaupungissa Sarajevossa;

| I. | katsoo, että kulttuuri ja kulttuuriperintö auttavat vahvistamaan identiteettiä ja edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, vakautta ja ymmärtämystä yhteiskunnassa; katsoo, että kulttuuriperintö on arvo sinänsä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kulttuuri ja kulttuuriperintö auttavat vahvistamaan identiteettiä ja edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, vakautta ja ymmärtämystä yhteiskunnassa; katsoo, että kulttuuriperintö on arvo sinänsä;

| J. | katsoo, että sovintoprosessin jatkuviin haasteisiin olisi vastattava päättäväisemmin; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että sovintoprosessin jatkuviin haasteisiin olisi vastattava päättäväisemmin;

| K. | ottaa huomioon, että Bosnia ja Hertsegovina on muuttajien kauttakulkumaa ja että sillä on edelleen riittämättömät valmiudet käsitellä vakavaa humanitaarista tilannetta ihmisoikeusnormeja ja kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden perusoikeuksia täysin kunnioittaen, varmistaa yhdennetty rajaturvallisuus ja valvoa laittomia muuttovirtoja vaikean sosioekonomisen tilanteen vuoksi ja huolimatta EU:n merkittävästä rahoitustuesta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Bosnia ja Hertsegovina on muuttajien kauttakulkumaa ja että sillä on edelleen riittämättömät valmiudet käsitellä vakavaa humanitaarista tilannetta ihmisoikeusnormeja ja kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden perusoikeuksia täysin kunnioittaen, varmistaa yhdennetty rajaturvallisuus ja valvoa laittomia muuttovirtoja vaikean sosioekonomisen tilanteen vuoksi ja huolimatta EU:n merkittävästä rahoitustuesta;

| L. | toteaa, että EU on Bosnia ja Hertsegovinan suurin kauppakumppani ja selkeästi merkittävin rahoitustuen antaja, ja toteaa, että EU:n rahoitustuki on ratkaisevan tärkeää maalle; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EU on Bosnia ja Hertsegovinan suurin kauppakumppani ja selkeästi merkittävin rahoitustuen antaja, ja toteaa, että EU:n rahoitustuki on ratkaisevan tärkeää maalle;

| M. | toteaa, että covid-19-pandemia on pahentanut Bosnia ja Hertsegovinan sosioekonomista tilannetta; toteaa, että EU on ottanut käyttöön 80,5 miljoonaa euroa Bosnia ja Hertsegovinan tukemiseksi covid-19-taudin torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä ja enintään 250 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua varten; ottaa huomioon, että Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma helpottaa maan pitkän aikavälin elpymistä pandemian seurauksista ja toimii sen tärkeänä perustana; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että covid-19-pandemia on pahentanut Bosnia ja Hertsegovinan sosioekonomista tilannetta; toteaa, että EU on ottanut käyttöön 80,5 miljoonaa euroa Bosnia ja Hertsegovinan tukemiseksi covid-19-taudin torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä ja enintään 250 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua varten; ottaa huomioon, että Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma helpottaa maan pitkän aikavälin elpymistä pandemian seurauksista ja toimii sen tärkeänä perustana;

| 1. | toteaa jälleen tukevansa voimakkaasti Bosnia ja Hertsegovinan osallistumista Euroopan yhdentymiseen ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa jatkamaan maan jäsenyysnäkymien tukemista muun muassa myöntämällä maalle ehdokasmaan aseman ja esittämällä siten myönteisen poliittisen viestin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä Bosnia ja Hertsegovinan sitoumusta edetä kohti EU:n jäsenyyttä ja tuo esille, että sen väestö tukee voimakkaasti Euroopan yhdentymiseen osallistumista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että parlamentti kannattaa voimakkaasti ansioihin perustuvaa lähestymistapaa, jossa yhdistetään asetettujen vaatimusten täyttäminen johdonmukaisiin ja uskottaviin ehtoihin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettuihin toimiin, joilla on reagoitu joihinkin komission lausunnon keskeisiin näkökohtiin, ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksen jatkuvaan täytäntöönpanoon maassa, mukaan lukien parlamentaariseen sekavaliokuntaan liittyvä edistys ja sellaisten lainsäädäntömuutosten hyväksyminen, jotka mahdollistivat paikallisvaalien järjestämisen Mostarissa joulukuussa 2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palauttaa mieleen, että eteneminen EU:hun liittymisessä riippuu kestävästä rauhasta, pysyvästä vakaudesta, sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta ja aidosta sovinnonteosta, jotka takaavat Bosnia ja Hertsegovinan demokraattisuuden ja monikulttuurisuuden; kehottaa maata nopeuttamaan käytännön syytteeseenpanoa sotarikoksista sotarikoksia koskevan tarkistetun kansallisen strategian yhteydessä ja tutkimaan näitä rikoksia puolueettomasti ja tehokkaasti; tuomitsee kaikenlaisen historian uudelleenkirjoittamisen, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ja Kansainvälisen tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon laiminlyönnin, perustuslain vastaisen, separatistisen sekä kansallis- ja kiihkomielisen retoriikan ja tähän liittyvän toiminnan sekä 1990-luvun sodassa tehtyjen sotarikosten, kuten Srebrenican kansanmurhan, kieltämisen tai ihannoinnin; kehottaa toteuttamaan toimia, joita olisi pitänyt toteuttaa jo kauan sitten, niiden kymmenien tuhansien naisten tapauksien käsittelemiseksi, jotka raiskattiin tai jotka joutuivat muunlaisen seksuaalisen väkivallan kohteiksi 1990-luvun sotien aikana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vahvistaa jälleen voimakkaasti tukensa Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteetille, alueelliselle koskemattomuudelle ja itsenäisyydelle; tuomitsee lausunnot ja ehdotukset, joilla pyritään heikentämään Bosnia ja Hertsegovinan asemaa valtiona ja sen perustuslaillisia arvoja, ja toteaa jälleen, että Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten, instituutioiden, viranhaltijoiden ja poliittisten johtajien on saatettava perustuslaki Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaiseksi; |
| --- | --- |

6.

Sovinnonteko

| 7. | suhtautuu myönteisesti paikallisten ja kansainvälisten järjestöjen, kuten kansainvälisen kadonneiden henkilöiden komission, pyrkimyksiin selvittää niiden yli 30 000 henkilön kohtalot, jotka katosivat 1990-luvun konfliktien aikana entisen Jugoslavian alueella, ja Srebrenican kansanmurhan yli 8 000 uhrin kohtalot; palauttaa mieleen, että yli 7 200 henkilöä on edelleen kateissa, ja kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia ja kansainvälisiä sidosryhmiä tehostamaan kadonneisiin henkilöihin liittyviä kysymyksiä koskevaa yhteistyötä ja tiedonvaihtoa sekä siviiliuhrien, myös seksuaalisesta väkivallasta selvinneiden, oikeussuojakeinoja ja varmistamaan pakolaisten ja maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden turvallisen ja kestävän paluun mahdollistamalla terveydenhuoltopalvelujen, koulutuksen ja sosiaalisen suojelun saatavuuden; toteaa, että pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä koskevan Daytonin rauhansopimuksen liitteen VII täytäntöönpanossa on edistytty jonkin verran, vaikka edistys on edelleen riittämätöntä; vaatii jälleen palaajiin kohdistuvan kaikenlaisen syrjinnän poistamista; kehottaa hyväksymään lain, jolla kielletään kansanmurhan, holokaustin, ihmisyyttä vastaan kohdistuvien rikosten ja sotarikosten kieltäminen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa kaikkia alueen viranomaisia perustamaan RECOM-koalition tekemän merkittävän työn pohjalta entisen Jugoslavian alueella 1. tammikuuta 1991 ja 31. joulukuuta 2001 välisenä aikana tehtyjen sotarikosten ja muiden ihmisoikeusrikkomusten kaikkia uhreja käsittelevän alueellisen totuuskomission (RECOM); |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön työn merkitystä sen edistäessä sovinnon ja yhteistyön henkeä alueen nuorten välillä nuorisovaihto-ohjelmien avulla, ja suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinan aktiiviseen osallistumiseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että sovintoprosessia koskevassa työssä on keskityttävä maan nuoriin ja se on aloitettava varhaisessa iässä ja että aihe on sisällytettävä koulunkäyntiin, kehottaa tämän vuoksi kaikkien tasojen viranomaisia varmistamaan osallistavan ja syrjimättömän koulutuksen kaikille lapsille heidän etnisestä tai henkilökohtaisesta taustastaan tai kulttuuritaustastaan riippumatta Bosnia ja Hertsegovinan kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanosta vuonna 2019 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselman mukaisesti; korostaa, että on mahdollista hyödyntää monietnisten ja monikulttuuristen jäsenvaltioiden käyttämiä kotouttamista ja osallisuutta koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että on lopetettava kiireellisesti eriytyminen koulutuksessa, josta on esimerkkinä nykyisin sovellettava syrjivä ”kaksi koulua saman katon alla” -käytäntö, joka vakiinnuttaa etnisiä jakolinjoja, ylläpitää stereotypioita ja ennakkoluuloja ja lisää epäluottamusta, sillä se estää eri taustoista tulevien opiskelijoiden väliset kontaktit; korostaa, että tämä käytäntö on paitsi täysin ristiriidassa sovinnon kanssa myös pitkän aikavälin uhka maan vakaudelle ja vauraudelle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että historian opetuksessa ja oppikirjoissa esiintyvät erot ovat merkittävä uhka yhteiselle kansalaisuuden tunteelle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, ja kehottaa yhdenmukaistamaan kolme käytössä olevaa opetussuunnitelmaa tarkoituksenmukaisella tavalla valtavirtaistamalla kriittisen ajattelun taidot ja poistamalla jakoa edistävät tosiasioiden vastaiset sisällöt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota laatimaan ohjelman Bosnia ja Hertsegovinan koulutusjärjestelmän kestävän uudistuksen tukemiseksi; toteaa, että laadukkaalla opetuksella tarjotaan nuorille visio myönteisestä tulevaisuudesta ja myönteiset tulevaisuudennäkymät ja edistetään aivovuotoon ja nuorisotyöttömyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemista; kehottaa lisäämään osallistumista EU:n koulutus-, kulttuuri- ja tutkimusohjelmiin, kuten Horisontti Eurooppa-, Luova Eurooppa- ja Erasmus+ -ohjelmaan, ja edistämään niitä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa päätöksentekijöitä antamaan Bosnia ja Hertsegovinalle mahdollisuuden osallistua OECD:n seuraavaan kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) tutkimukseen ja panemaan täytäntöön vuoden 2018 PISA-tutkimuksen tulosten perusteella esitetyt ehdotukset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa korjaamaan etäopetuksen eriarvoisen saatavuuden ongelman, jonka vuoksi oikeus saada opetusta ei ole toteutunut monien lasten osalta pandemian aikana; |
| --- | --- |

15.

Demokraattisten instituutioiden toiminta

| 16. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia, instituutioita, viranhaltijoita ja poliittisia johtajia nopeuttamaan merkittävästi työtä ja yhteistyötä komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi esitettyjen 14 tärkeän painopisteen täytäntöönpanemiseksi täysimääräisesti; vaatii viranomaisilta poliittista tahtoa helpottaa tehostettua yhteistyötä, jota tarvitaan covid-19-kriisin ratkaisemiseksi, ja kehottaa niitä asettamaan etusijalle työn demokratian toiminnan, oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien ja julkishallinnon uudistamisen aloilla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää erityisen tärkeänä vahvistaa valtion, entiteettien ja kantonien lainkäyttöelinten välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa merkittävästi kaikilla politiikan aloilla; toteaa, että on kiireellisesti vahvistettava maan valmiuksia ja asiantuntemusta sellaisten monien kysymysten osalta, jotka liittyvät sen Euroopan yhdentymiseen osallistumisesta aiheutuvien velvoitteiden noudattamiseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että demokraattisten instituutioiden tosiasiallinen perustaminen, riippumaton toiminta ja vastuuvelvollisuus ovat elinvoimaisen demokratian olennainen piirre ja edellytys EU:hun liittymisessä edistymiselle, mukaan lukien ehdokasmaan aseman saaminen; varoittaa, että vastakkainasettelua ja separatismia lietsova etnonationalistinen ja perustuslakia vastustava retoriikka ja pyrkimykset vaikeuttaa instituutioiden toimintaa heikentävät keskeisten toimintapolitiikkojen ja uudistusten maanlaajuista koordinointia ja niitä koskevaa päätöksentekoa sekä yhtenäisyyttä ja kestävää vakautta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuo esille, että Bosnia ja Hertsegovinan vaalilakiin tehtiin muutoksia, joiden ansiosta Mostarin asukkaat voivat äänestää vuoden 2020 paikallisvaaleissa ensimmäistä kertaa vuoden 2008 jälkeen, ja pitää myönteisenä uuden paikallishallinnon muodostamista; kehottaa kaupunginvaltuustoa ja kaupunginjohtajaa hoitamaan demokraattisesti uskottuja edustajantoimiaan; painottaa, että poliittisella sopimuksella ei saisi missään tapauksessa heikentää unionin pitkäaikaista tavoitetta poistaa erottelu ja varmistaa kaupungin jälleenyhdistyminen; korostaa, että kaikkea EU:n toimintaa sovittelijana tai yhtenä avustajana sopimusten yhteydessä on käsiteltävä demokraattisesti valittujen instituutioiden puitteissa osallistavassa prosessissa, johon osallistuvat myös oppositiopuolueet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat, sen avulla maan olisi lähennyttävä kansainvälisiä normeja ja sen olisi oltava hyödyksi kaikille kansalaisille eikä se saisi syventää etnisiä jakolinjoja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä 22. heinäkuuta 2020 pidettyä parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan työjärjestystä koskenutta Bosnia ja Hertsegovinan parlamentin äänestystä, joka pohjusti työjärjestyksen virallista hyväksymistä toisessa EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan kokouksessa, joka järjestetään mahdollisimman pian, ja parlamenttien välistä rakentavaa yhteistyötä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin, että liittyessään Euroopan neuvostoon vuonna 2002 Bosnia ja Hertsegovina sitoutui puuttumaan perustuslakikehyksensä puutteisiin, muun muassa yhdenmukaistamalla kantonien ja liittovaltion lakeja, ja etenemään uudistuksissa, joiden avulla Bosnia ja Hertsegovinasta tulee täysin toimiva ja osallistava valtio, joka varmistaa täysimääräisesti kaikkien kansalaisten oikeudet; korostaa, että instituutioiden uudistukset riippuvat maan viranomaisten, instituutioiden, viranhaltijoiden ja poliittisten johtajien tahdosta ja sitoutumisesta pahasti myöhässä olevaan aitoon edistymiseen perustuslain muuttamisessa, joka on yksi 14 tärkeästä painopisteestä, mielellään ennen vuoden 2022 yleisvaaleja; kehottaa kansainvälistä yhteisöä parantamaan perustuslain muuttamista koskevan osallistavan vuoropuhelun edellytyksiä ja tukemaan vuoropuhelua aktiivisesti, myös Bosnia ja Hertsegovinan instituutioissa ja maan vaaleilla valittujen edustajien keskuudessa, EU:n ja erityisesti parlamentin avulla ja taaten kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisten aktiivisen osallistumisen; painottaa, että vuoropuhelua on käytävä rinnakkain muiden uudistusten täytäntöönpanon kanssa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota kiinnittämään seuraavassa vuosikertomuksessaan enemmän huomiota perustuslakiuudistukseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) tehostamaan auttamistoimintaa Bosnia ja Hertsegovinassa, jotta voidaan vahvistaa Bosnia ja Hertsegovinan tulevan kehityksen kannalta keskeistä poliittista vuoropuhelua ja sovintoa, ja luomaan puitteet menneisyyden perinnön käsittelylle ja yhteiskunnan jakolinjojen poistamiselle; kehottaa EU:n toimijoita ja toimielimiä osallistumaan koordinoidusti toimiin Bosnia ja Hertsegovinassa ja tehostamaan transatlanttista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

23.

Oikeusvaltioperiaate

| 24. | pitää valitettavana, ettei ole edistytty oikeuslaitoksen uudistuksissa, joihin kuuluvat muun muassa komission lausunnon 14 painopisteeseen ja Prieben raporttiin sisältyvien suositusten täytäntöönpano; toteaa jälleen, että oikeuslaitoksen ammattimaisuutta ja vastuuvelvollisuutta on parannettava kiireellisesti, jotta voidaan varmistaa sen riippumattomuus asiattomalta vaikutukselta ja purkaa oikeudenkäyntiä odottavien tapausten käsittelyruuhkaa; painottaa, että nämä uudistukset ovat välttämättömiä ehdokasmaan aseman saamiseksi ja että ne riippuvat yksinomaan tarvittavasta poliittisesta tahdosta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa toteuttamaan nopeasti korkean tason tuomari- ja syyttäjäneuvoston ja Bosnia ja Hertsegovinan tuomioistuinten uudistuksen EU:n normien, komission suositusten ja Venetsian komission lausunnon mukaisesti ja vahvistamaan Bosnia ja Hertsegovinan oikeuslaitoksen riippumattomuutta nimityksiä, arviointeja, lahjomattomuutta ja kurinpitoa koskevilla menettelyillä, myös tarkastamalla varallisuusilmoitukset; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa tarvetta mahdollistaa lainsäädännön yhdenmukainen tulkinta koko maassa; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa perustamaan oikeudellisen elimen, jonka tehtävänä on varmistaa lainsäädännön johdonmukainen ja yhdenmukainen tulkinta, ja palauttaa mieliin tarpeen varmistaa riippumaton oikeudellinen valvonta perustamalla toisen oikeusasteen muutoksenhakutuomioistuin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti yhteisymmärryspöytäkirjaan tuomari- ja syyttäjäyhdistysten yhteisen koordinointielimen perustamisesta oikeuslaitoksen riippumattomuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden parantamiseksi ja kehottaa kaikkia asiaankuuluvia yhdistyksiä liittymään siihen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa perustamaan Europolin kanssa käytävää yhteistyötä varten kansallisen yhteisen yhteyspisteen, joka tehostaa rikoksia koskevien tiedustelutietojen vaihtoa, ja allekirjoittamaan Eurojustin kanssa yhteistyösopimuksen, joka mahdollistaa oikeudellisen tiedon tehokkaan vaihdon ja todisteiden jakamisen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan päätöksentekijöitä varmistamaan pikaisesti oikeuslaitosten asianmukaisen toiminnan, mukaan lukien liittovaltion perustuslakituomioistuimen tuomareiden nimittämismenettely; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten toimiin, joilla pyritään ehkäisemään radikalisoitumista, terrorismin rahoitusta ja maan kansalaisten toimintaa ulkomaisilla konfliktialueilla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa toteuttamaan välittömästi toimia julkisen alan laaja-alaisen korruption ja rankaisemattomuuden torjumiseksi, jotta voidaan palauttaa kansalaisten luottamus instituutioihin; toteaa tässä yhteydessä, että on tärkeää ottaa käyttöön tehokkaita ja johdonmukaisia ennaltaehkäisy-, ehkäisy-, havaitsemis- ja seuraamusmekanismeja sekä ennakoivan tutkinnan mekanismeja kansainvälisten normien ja lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa hyväksymään uuden valtiollisen korruptiontorjuntastrategian ja -toimintasuunnitelman ja varmistamaan sen riittävän rahoituksen sekä korruption ehkäisemisestä vastaavien elinten tehokkaan toiminnan, riippumattomuuden ja koordinoinnin kaikilla tasoilla, jotta voidaan mahdollistaa esteettömät tutkimukset vastuuvelvollisuuden turvaamiseksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa jälleen, että on tarpeen poistaa poliittiset ja hallinnolliset kytkökset järjestäytyneen rikollisuuden kanssa selkeiden korruptiontorjuntatakeiden ja -tarkastusten avulla sekä lisäämällä poliittista ja hallinnollista avoimuutta ja panemalla korkean tason korruptiotapauksiin syyllistyneet tosiasiallisesti syytteeseen kiinnittäen erityistä huomiota talousrikollisuuteen ja julkisia hankintoja koskevaan rikollisuuteen, covid-19-pandemiaan liittyviin korruptiotapauksiin sekä poliittisten puolueiden rahoitukseen ja kampanjarahoitukseen; kehottaa toimivaltaisia elimiä käynnistämään tutkinnan virkamiesten laittomasta vaurastumisesta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa saattamaan valmiiksi eturistiriitojen ehkäisemistä ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevan oikeudellisen kehyksensä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että on varmistettava johdonmukaiset maanlaajuiset julkishallinnon ammatilliset normit, ja kehottaa soveltamaan julkisissa nimityksissä ja ylennyksissä ensisijaisesti ansioihin perustuvia normeja ja avoimuutta, mikä edistää lahjomattomuuden kulttuuria; pitää myönteisenä julkishallinnon uudistamista koskevan strategiakehyksen hyväksymistä, mikä mahdollistaa asiaankuuluvien EU:n varojen käyttöönoton; palauttaa mieliin, että julkishallintoa on valtavirtaistettava ja yhdenmukaistettava koko maassa ja että on varmistettava avoimet, oikeasuhteiset ja ansioihin perustuvat nimitykset ja valintamenettelyt; |
| --- | --- |

35.

Perusoikeudet

| 36. | ilmaisee olevansa huolissaan perusoikeustilanteesta ja kehottaa laatimaan tehokkaampia ja perusteellisempia koko maan kattavia ihmisoikeus- ja syrjimättömyysstrategioita sekä toimenpiteitä uskonnollisten ja etnisten ryhmien välisen suvaitsemattomuuden torjumiseksi; korostaa, että etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin, naisiin, hlbtiq+-yhteisöön sekä muuttajiin ja turvapaikanhakijoihin kohdistuvan, verkossa ja sen ulkopuolella esiintyvän vihapuheen, viharikosten ja väkivallan leviämistä on ehkäistävä ja niistä on nostettava syytteitä asianmukaisesti, ja että vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, myös vammaisten henkilöiden ja romanien, sosiaalista osallisuutta ja koulutukseen ja työelämään osallistumista on edistettävä romanien integraation edistämisestä EU:n laajentumisprosessissa vuonna 2019 annetun Poznanin julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä toimia, joilla pyritään edistämään uskonnonvapautta, keskinäistä kunnioitusta ja uskontojen välistä vuoropuhelua, myös Bosnia ja Hertsegovinan uskontojen välisen neuvoston välityksellä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan nopeasti kaikkia uskonnollisin perustein tehtyjä rikoksia ja nostamaan niiden perusteella syytteitä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa, että todellista sovintoa on mahdoton saavuttaa, jos erottelu ja syrjintä jatkuvat, myös verkossa ja verkon ulkopuolella annettavan koulutuksen ja työpaikkojen saatavuudessa sekä sosiaalisten oikeuksien toteutumisessa, ja vaatii toimenpiteitä erityisryhmien laaja-alaisen syrjinnän vähentämiseksi; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan osallistavan ja syrjimättömän koulutuksen kaikille lapsille; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ottaa huomioon lastensuojelun alalla saavutetun edistyksen, mukaan lukien lasten ja nuorten suojelua ja kohtelua rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevien lakien täytäntöönpano ja sijaisperhejärjestelmän luominen; palauttaa mieliin, että tarvitaan lastensuojelua koskeva toimintaohjelma ja lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että lasten oikeus terveyteen, koulutukseen, suojeluun, oikeudenkäyntiin ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin toteutuu osallistavan koulutuksen ja lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisen myötä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on parannettava toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan sukupuolistunutta väkivaltaa ja perheväkivaltaa, jota covid-19-pandemia on pahentanut, ja että on varmistettava maanlaajuiset toimenpiteet suojelun, uhrien tuen, oikeusavun ja turvallisen majoituksen takaamiseksi; kehottaa viranomaisia yhdenmukaistamaan ja panemaan täytäntöön sukupuolten tasa-arvoa koskevaa lainsäädäntöä ja varmistamaan asianmukaisen tuen naisten oikeuksien puolustajille ja kansalaisyhteiskunnan järjestöille; palauttaa mieliin, että kaikista EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä on kohdennettava rahoitusta sukupuolten tasa-arvon edistämiseen ja että on parannettava paikallisten ja pienten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen mahdollisuuksia saada rahoitusta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kannustaa Bosnia ja Hertsegovinaa tehostamaan työtään vammaisten henkilöiden suojelemiseksi ja laatimaan ja hyväksymään laitoshoidosta luopumista koskevan strategian, jolla varmistetaan vammaisten henkilöiden ihmisarvoinen elämä; tuomitsee sen, että lain mukaan vammaisilta henkilöiltä voidaan evätä heidän oikeuskelpoisuutensa, mikä rikkoo selvästi vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta, jonka maa on allekirjoittanut; paheksuu vammaistuessa esiintyvää syrjintää, kuten sotavammoista kärsivien henkilöiden suosimista; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tarvetta varmistaa kansalaisten osallistuminen maan demokraattiseen toimintaan ottamalla kansalaisyhteiskunnan järjestöt asiamukaisella ja osallistavalla tavalla mukaan EU:n yhdentymisprosessiin; kehottaa viranomaisia varmistamaan kansalaisyhteiskunnalle suotuisan toimintaympäristön pitämällä yllä kokoontumis- ja yhdistymisvapauden suojelua ja edistämistä koskevia eurooppalaisia normeja ja pitää kaikkia valikoivia rajoituksia valitettavina; korostaa, että jokaisella kansalaisella on oikeus käyttää ilmaisunvapautta äidinkielellään; kehottaa viranomaisia laatimaan strategiset puitteet kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä varten ja varmistamaan mielekkään kuulemisen osana osallistavaa poliittista vuoropuhelua; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee tyytyväisenä merkille kaikkien aikojen ensimmäisen Sarajevon Pride-tapahtuman, joka järjestettiin 9. syyskuuta 2019, ja odottaa, että viimeisimmät pandemiaan liittyvät rajoitukset eivät estä tapahtuman järjestämistä uudelleen lähitulevaisuudessa; muistuttaa, että hlbtiq+-henkilöiden tilannetta on parannettava, heihin kohdistuvasta väkivallasta ja viharikoksista on asetettava syytteeseen, heidän sosiaalista osallisuuttaan on edistettävä ja on hyväksyttävä asiaa koskeva toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää myönteisenä, että Bosnia ja Hertsegovina allekirjoitti Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä, ja kehottaa viranomaisia toteuttamaan oikeudellisia toimia EU:n lainsäädännön mukaisten tietosuojanormien varmistamiseksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää myönteisenä 4. lokakuuta 2019 tehtyä perustuslakituomioistuimen päätöstä, jolla kumottiin Serbitasavallan perustuslain 11 pykälä ja siten lakkautettiin kuolemanrangaistus koko Bosnia ja Hertsegovinassa; pitää kuitenkin valitettavana, että päätöksestä, joka vastaa osittain yhtä tärkeistä painopisteistä, määräsi tuomioistuin, sen sijaan, että se olisi ollut poliittisen prosessin tulos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että Bosnia ja Hertsegovina rikkoo edelleen Euroopan ihmisoikeussopimusta, sillä maa ei noudata syrjinnän torjuntaa koskevia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksiä asioissa Sejdić-Finci, Zornić, Pilav ja Šlaku, jotka koskivat kansalaisten demokraattisen yhdenvertaisuuden varmistamista maan vaalimenettelyssä, joka on yksi liittymisneuvottelujen aloittamisen ennakkoedellytyksistä; kehottaa panemaan viipymättä täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakituomioistuimen päätökset; panee merkille, että vaalimenettelyssä on edelleen puutteita, ja toteaa jälleen, että tarvittavien perustuslakimuutosten avulla on kiireellisesti puututtava syrjiviin rajoituksiin, joilla vaalikelpoisuutta rajoitetaan etnisen taustan ja asuinpaikan perusteella; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa viranomaisia, instituutioita, viranhaltijoita ja poliittisia johtajia jatkamaan vaaliuudistusta koskevia osallistavia neuvotteluja ja pitää valitettavana näiden haluttomuutta panna nämä päätökset täytäntöön poistamalla vaalimenettelystä kaikenlaisen eriarvoisuuden ja syrjinnän; korostaa, että Mostarin vaaleista sopiminen oli mahdollista ja että tämä on osoitus poliittisesta tahdosta löytää sovitteluratkaisu, ja painottaa, että mitään vaaleihin liittyviä kysymyksiä koskevaa sopimusta ei saa käyttää muihin kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen määrittelemiin tarkoituksiin; korostaa, että nämä muutokset on toteutettava mielellään ennen vuoden 2022 yleisvaaleja, mikä varmistaisi asianmukaisesti monimuotoisen poliittisen edustuksen kaikilla hallintotasoilla ja varmistaisi, että vaalit järjestetään eurooppalaisten normien mukaisesti panemalla täytäntöön Etyjin ODIHR:n ja Venetsian komission asiaankuuluvat suositukset; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa tutkimaan perusteellisesti vaaleihin liittyviä väitettyjä sääntöjenvastaisuuksia, mukaan lukien äänestäjien rekisteröintiin liittyvät petokset, identiteettivarkaudet, riippumattoman vaalitarkkailun estäminen ja Bosnia ja Hertsegovinan keskusvaalilautakuntaan kohdistunut kohtuuton poliittinen painostus vuoden 2020 kunnallisvaalien aikana, myös Mostarissa pidettyjen vaalien osalta; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä keskusvaalilautakunnan asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää valitettavana tiedotusvälineiden jatkuvaa poliittista ja taloudellista painostamista ja välineellistämistä, jotka lisääntyivät covid-19-pandemian aikana ja jotka horjuttavat sananvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta; on huolestunut siitä, että riippumattomien tiedotusvälineiden toimintaympäristö on vihamielinen, ja kehottaa viranomaisia tutkimaan tehokkaasti kaikkiin toimittajiin ja tiedotusvälineiden henkilöstöön kohdistuvia sanallisia ja fyysisiä uhkauksia ja hyökkäyksiä ja nostamaan niistä syytteitä; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa ottamaan käyttöön mekanismin, jolla kerätään ja vaihdetaan tietoa sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden loukkauksista koko maassa Etyjin kanssa allekirjoitetun asiaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa jälleen panemaan täytäntöön tehokkaita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joilla varmistetaan toimituksen rakenteen ja tiedotusvälineiden omistusrakenteen avoimuus, sekä tukia ja mainostamista koskevat säännöt; painottaa, että olisi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä vihapuheen torjumiseksi sekä verkossa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palauttaa mieliin, että on varmistettava valtion laajuisen julkisen palvelun yleisradiotoiminnan (BHRT), entiteettitason yleisradioyhtiöiden ja viestintäalan sääntelyviraston kestävä rahoitus, riippumattomuus, puolueettomuus ja rahoituksen avoimuus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palauttaa mieliin, että laadukas monikielinen sisältö kaikilla Bosnia ja Hertsegovinan virallisilla kielillä on olennainen osa aitoa tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, joka edistäisi kulttuurisen monimuotoisuuden suojelua maassa; kannustaa perustamaan monikansallisen ja monikielisen julkisen yleisradioyhtiön, joka yhdistäisi ihmisiä ja edistäisi rauhaa ja sovintoa Kaakkois-Euroopan valtioiden välillä ARTE-kanavan esimerkin mukaisesti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palauttaa mieliin, että on tärkeää varmistaa tiedotusvälineiden vapaus ja edistää laadukasta journalismia, faktantarkistusta ja medialukutaitoa, jotta voidaan torjua propagandaa, disinformaatiota ja valeuutisia, ja kehottaa sisällyttämään opetussuunnitelmiin media-, informaatio- ja digilukutaidon; kehottaa painokkaasti EU:ta tehostamaan viestintästrategiaansa, jotta disinformaatiokampanjoita ja ulkomaista sekaantumista voidaan torjua ennakoivasti ja tehokkaasti; toteaa, että tietyt ulkomaiset toimijat vääristelevät tosiasioita ja käyttävät hyväksi etnisiä ja uskonnollisia eroja horjuttaakseen uudistuksia, lietsoakseen maan yhtenäisyyden vaarantavia jakolinjoja sekä heikentääkseen EU:n ja sen toimien uskottavuutta alueella, erityisesti koko laajentumisprosessin ja covid-19-pandemian aikaisen rahoitustuen osalta, ja vaarantavat siten Bosnia ja Hertsegovinan vakauden ja Euroopan yhdentymiseen osallistumisen; kehottaa EU:ta tarjoamaan lisää taloudellista ja muuta apua Bosnia ja Hertsegovinan asiaankuuluville instituutioille, jotta voidaan parantaa maan valmiuksia torjua tällaisia uhkia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vaatii tiedottamaan yleisölle asianmukaisesti EU:n yhdentymisprosessista, myös hankkeena, jolla edistetään sovintoa ja kehitetään kompromisseihin ja keskinäiseen ymmärrykseen perustuvaa poliittista kulttuuria; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa EUH:ta ja komissiota parantamaan koordinaatiota ja puuttumaan disinformaatioon ja hybridiuhkiin, joilla pyritään heikentämään alueen EU-jäsenyysnäkymiä, korostamalla strategisemmin EU:n merkitystä alueen kansalaisille; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on huolissaan maahan kohdistuvasta kasvavasta muuttoliikepaineesta ja puutteellisista vastaanotto-olosuhteista, jotka ovat johtaneet vakavaan humanitaariseen tilanteeseen; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia tekemään työtä mielekkään, kestävän, välittömän ja pitkäaikaisen ratkaisun löytämiseksi tilanteeseen koordinoitujen, strategisten ja maanlaajuisten toimien, tehokkaan instituutioiden välisen koordinoinnin ja parannettujen rajaturvallisuus- ja vastaanottovalmiuksien avulla ja varmistamaan humanitaarisen avun pääsyn ja ihmisarvoiset elinolot, mukaan lukien erityiset suojatoimet ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten, asianmukaisen majoituksen saatavuus ja lastensuojelu; kehottaa jakamaan vastuun tasapuolisesti koko Bosnia ja Hertsegovinan alueella politisoitumista välttäen ja varmistamaan asianmukaisen tuen paikallisyhteisöille, joissa on tilapäisiä vastaanottokeskuksia; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa tekemään Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) kanssa sopimuksen turvapaikkahakemusten käsittelyvalmiuksien vahvistamiseksi ja EU:n kanssa tehtävän yhteistyön parantamiseksi, myös uudelleensijoittamisesta turvallisena ja laillisena väylänä kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa ja EU:ta vahvistamaan edelleen avun tarpeessa olevien kansainvälistä suojelua koskevaa yhteistyötä, pyrkimään löytämään yhteisvastuuseen perustuvia ratkaisuja ja estämään ilmoitettuja kansainvälisen oikeuden ja perusoikeuksien rikkomistapauksia, kuten Bosnia ja Hertsegovinan rajoilla julki tulleet käännytykset; kehottaa komissiota perustamaan riippumattoman seuranta- ja tutkintamekanismin; tukee Euroopan parlamentissa toimivan Frontexin valvontatyöryhmän työtä; kehottaa komissiota, EU:n virastoja ja kansainvälisiä organisaatioita olemaan aktiivisesti yhteydessä Bosnian viranomaisten kanssa toimivan ja kestävän muuttoliike- ja turvapaikkajärjestelmän kehittämiseksi; kehottaa komissiota, EU:n virastoja ja kansainvälisiä organisaatioita antamaan lisää toiminnallista, teknistä, logistista ja rahoitustukea Bosnia ja Hertsegovinalle asianmukaisten vastaanottovalmiuksien ja -olosuhteiden varmistamiseksi koko maassa, mieluiten muuttajien saapumispaikkojen yhteydessä, ja tehokkaan turvapaikanhakumenettelyn saatavuuden varmistamiseksi sekä parantamaan valmiuksia käsitellä muuttajien asioita ja turvapaikkahakemuksia ja tarvittaessa toteuttaa palauttamismenettely kansainvälisten ja eurooppalaisten normien mukaisesti; kehottaa arvioimaan asiaankuuluvaa rahoitusta, jotta voidaan varmistaa, että avoin, ehtoihin perustuva ja uskottava muuttoliikettä varten tarkoitettu EU:n tuki on tarkoituksenmukaista ja päätyy tarkoitetuille edunsaajille; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa lisäämään rajatylittävän rikollisuuden ja erityisesti ihmiskaupan sekä ampuma-aseiden ja huumausaineiden laittoman kaupan torjuntatoimia tehostamalla strategista yhteistyötä naapurimaiden ja asiaankuuluvien EU:n virastojen (Europol, Eurojust ja Frontex) kanssa; kehottaa maata varmistamaan, että 5. helmikuuta 2019 päivätty Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) asemaa koskeva sopimus allekirjoitetaan ja ratifioidaan pikaisesti, mikä edistäisi rajavalvonnan parantamista perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen ja samalla auttaisi torjumaan rajatylittävää rikollisuutta, mukaan lukien rikollisjärjestöjen toteuttama ihmisten salakuljetus, ja ehkäisisi laitonta muuttoliikettä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa toteuttamaan koordinoituja, strategisia ja avoimia maanlaajuisia toimia nykyiseen terveysuhkaan puuttumiseksi ja syrjimättömiä lieventämistoimenpiteitä ja pandemian jälkeisiä elvytystoimenpiteitä, joilla puututaan naisten, vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten muuttajien ja pakolaisten, erityistarpeisiin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa lisäämään pandemiaa koskevien tietojen ja datan ennakoivaa jakamista ja kehottaa toteuttamaan kiireellisiä erityistoimenpiteitä, joilla puututaan naisten kaikilla elämänaloilla kokemaan ahdinkoon, mukaan lukien perheväkivalta, joka lisääntyi pandemian aikana entisestään; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palauttaa mieliin covid-19-pandemiaan liittyvän EU:n tuen maan huolestuttavaan tilanteeseen puuttumiseksi, mukaan lukien pk-yritysten tukemiseksi myönnettävät uudet 12 miljoonan euron suuruiset lainatakaukset; kannustaa Bosnia ja Hertsegovinaa hyödyntämään kaikilta osin unionin mekanismeja, myös liittymällä lääkinnällisiä laitteita koskevaan yhteiseen hankintasopimukseen; korostaa eurooppalaisen solidaarisuuden merkitystä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varaamaan riittävästi covid-19-rokotteita Länsi-Balkanin maille ja tukemaan niiden rokotusvalmiutta ja rokotusten toteuttamista; pitää tältä osin myönteisenä vientiluvasta poikkeamista ja pakettia, jonka avulla Bosnia ja Hertsegovina ja muut Länsi-Balkanin kumppanit voivat viimeinkin hyötyä EU:n ennakkohankintasopimuksista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | painottaa, että Bosnian viranomaisten on varmistettava perusoikeuksien ja -vapauksien sekä pandemian vuoksi tarvittavien rajoitusten oikea tasapaino, erityisesti kokoontumisvapauden ja sananvapauden osalta; katsoo, että lyhyen aikavälin toimenpiteet, joilla puututaan pandemiaan liittyvään kaupan, palvelujen, liikenteen, valmistusalan ja matkailun hiljentymiseen, eivät saisi heikentää pitkän aikavälin uudistusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palauttaa mieliin, että oikeusvaltioperiaatteen puutteellinen noudattaminen ja hajanaiset ja huonosti toimivat tuote- ja työmarkkinat heikentävät markkinatalouden toimintaa ja talouskasvua ja vähentävät suorien ulkomaisten investointien määrää; |
| --- | --- |

63.

Sosioekonomiset uudistukset

| 64. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa lisäämään sosioekonomisia ja aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteitä, joihin kuuluu muun muassa ammatillinen koulutus ja joilla pyritään vähentämään pitkäaikaistyöttömyyttä, mukaan lukien nuorisotyöttömyys ja naisten työttömyys, jotta voidaan puuttua alueen väestökatoon ja erittäin vakavaan aivovuotoon erityisesti terveydenhuolto- ja tietotekniikka-alalla, investoimalla enemmän koulutusalaan, myös ammatilliseen koulutukseen, puuttumalla siihen, ettei koulutus vastaa työmarkkinoiden tarpeita, ja torjumalla työelämässä esiintyvää syrjintää; pitää tässä yhteydessä myönteisenä nuorisotakuun lippulaiva-aloitetta, joka on osa Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmaa ja jonka tavoitteena on varmistaa korkealaatuiset työmahdollisuudet, jatkuva koulutus ja harjoittelujaksot nuorille; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa viranomaisia vahvistamaan toimenpiteitä, joilla taataan sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentäminen sekä terveydenhuoltopalvelujen ja sosiaalisen suojelun saatavuus, yhdenmukaistamaan entiteettien ja kantonien äitiys- ja isyysvapaata koskevaa lainsäädäntöä, ehkäisemään sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja seksuaalista häirintää työpaikalla ja edistämään sosioekonomista vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten keskuudessa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa viranomaisia asettamaan etusijalle toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään talouden monipuolistamista, digitalisaatiota ja epävirallisen talouden torjuntaa, ja kehittämään samalla tehokkaita ja avoimia mekanismeja energiamarkkinoita, liikenneinfrastruktuuria, kestävää matkailua ja pk-yritysten tukemista varten; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa, että on kiireellisesti luotava maanlaajuinen yhteinen talousalue muun muassa yksinkertaistamalla, keskittämällä ja yhdenmukaistamalla yritysten rekisteröintiä, lisensointia, toimilupia ja maksukyvyttömyyttä koskevia menettelyjä; korostaa digitalisaation merkittävää potentiaalia Bosnia ja Hertsegovinan talouden kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palauttaa mieliin, että Bosnia ja Hertsegovinan talousuudistusohjelmassa vuosiksi 2020–2022 sekä taloudesta- ja rahoituksesta käytävään vuoropuheluun perustuvissa poliittisissa suuntaviivoissa suunnitellut toimenpiteet on pantava kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa jälleen hyväksymään koko maata koskevan julkisen varainhoidon strategian ja parantamaan talousarvion avoimuutta Bosnia ja Hertsegovinassa, mikä mahdollistaa EU:n rahoittaman budjettituen myöntämisen; palauttaa mieliin, että julkisen velan ja julkisen talouden vakauttamistoimien kestävyyden parantamisessa on edistyttävä; pitää valitettavina entiteettien välisiä kiistoja, jotka vaikuttavat välillisiä veroja koskevan yhtenäisen järjestelmän toimintaan; palauttaa mieliin, että julkisissa yrityksissä on toteutettava johdonmukaisia ja avoimia rakenneuudistuksia ja niiden politisoitumista on vähennettävä koko maassa ja että tämä parantaisi hallintotapaa ja avoimuutta; korostaa tarvetta perustaa julkisesti saatavilla oleva rekisteri valtion omistamista yrityksistä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa varmistamaan kilpailuneuvoston ja valtiontukineuvoston päätösten käytännön toimivuuden ja tehokkaan täytäntöönpanon sekä teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamista koskevan strategian täytäntöönpanon; korostaa, että keskuspankin ja sen varantojen riippumattomuus on avainasemassa makrotalouden vakauden kannalta; muistuttaa tarpeesta varmistaa oikea-aikaiset, kattavat ja korkealaatuiset koko maata koskevat tilastot; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa edistämään aktiivisesti alueellista taloudellista yhdentymistä Länsi-Balkanilla ja kannattaa ehdotusta alentaa verkkovierailumaksuja alueella; toteaa, että Länsi-Balkanin maille myönnettävien EU:n tullietuuksien soveltamisaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2025 saakka ja että tällä edistetään siten Länsi-Balkanin maiden kestävää taloudellista kehitystä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa maata panemaan tullipolitiikkaa koskevan lainsäädännön täysimääräisesti täytäntöön, panemaan täytäntöön alueelliseen talousalueeseen liittyvät kauppaa koskevat näkökohdat ja saattamaan päätökseen toimenpiteet, joita maan liittyminen WTO:hon edellyttää; |
| --- | --- |

72.

Yhteydet, energia ja ympäristö

| 73. | pitää myönteisenä, että komissio pyrkii tekemään strategisempia investointeja Länsi-Balkanilla erityisen talous- ja investointisuunnitelman avulla, ja tunnustaa sen merkityksen alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön vahvistamisessa; korostaa, että talous- ja investointisuunnitelman investointien on oltava Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja EU:n ilmastotavoitteiden mukaisia ja niiden yhteydessä on edellytettävä ympäristövaikutusten ennakkoarviointeja; panee merkille talous- ja investointisuunnitelman potentiaalin edistää osaltaan yhteiskunnallista kehitystä ja pitkän aikavälin elpymistä pandemian jälkeen ja painottaa tarvetta varmistaa, että EU:n varoihin liittyy sekä kannustimia että ehtoja ja että niillä edistetään tehokkaasti demokratian, hyvän hallintotavan, oikeusvaltioperiaatteen ja kaikkien Bosnia ja Hertsegovinan asukkaiden perusoikeuksien vahvistamista; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palauttaa mieliin, että ennakoitavissa oleva liittymistä valmisteleva rahoitus edellyttää tehokkaita koordinointimenetelmiä ja koko maata koskevien strategioiden ja uudistusten täytäntöönpanoa; korostaa tarvetta parantaa liittymistä valmistelevan tuen vastaanottokykyä; painottaa, että rahoitus olisi kohdennettava avoimella, tehokkaalla, vastuuvelvollisella, epäpoliittisella ja syrjimättömällä tavalla; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan kaikkien tasojen viranomaisia ja muita unionin rahoituksen edunsaajia lisäämään unionin toimien avoimuutta ja näkyvyyttä ja tiedottamaan riittävästi unionin tuen lisäarvosta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | suosittelee, että keskitytään kestäviin ja osallistaviin kasvua edistäviin julkisia investointeja, energiaa ja infrastruktuureja koskeviin hankkeisiin, joilla parannetaan yhteyksiä, liikenteen multimodaalisuutta ja liikenneturvallisuutta, noudattaen täysimääräisesti valtiontukisääntöjä, julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ja sosioekologisia vaikutuksia koskevia sääntöjä, mukaan lukien ympäristövaikutusten arviointia ja strategista ympäristöarviointia koskevien direktiivien täytäntöönpano; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia parantamaan ilmastonsuojelua ja energiaa koskevien EU:n normien ja politiikkatavoitteiden noudattamista, mikä edistäisi vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; kehottaa asettamaan etusijalle toimenpiteet, joiden avulla vähennetään ympäristön tilan heikkenemistä ja ympäristöstä aiheutuvia terveysriskejä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pitää myönteisenä, että hyväksyttiin Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma, jonka on kannustettava siirtymistä kiertotalouteen ja ympäristön kannalta herkkien alueiden säilyttämiseksi ja suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden hyväksymistä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa viranomaisia laatimaan kansallisen energiastrategian, jolla taataan täysi yhdenmukaisuus Pariisin sopimuksen ja asiaankuuluvien EU:n ilmastotavoitteiden ja biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden kanssa sekä niiden täysimääräinen täytäntöönpano; korostaa tarvetta ottaa käyttöön hiilen hinnoittelumekanismi, joka olisi tehokas keino hiilestä irtautumiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Sofian julistuksessa 2020 tehtyjen poliittisten sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa tehostamaan luonnonsuojelutoimiaan, koska se on kasvi- ja eläinlajien monimuotoisuuden osalta yksi merkittävimmistä maista Euroopassa; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia kuulemaan paikallisyhteisöjä, kansalaisyhteiskuntaa ja riippumattomia asiantuntijoita sosioekologisesti herkistä hankkeista; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa toteuttamaan tehostettuja, yhdenmukaistettuja ja johdonmukaisia maan laajuisia toimia ilmanlaadun parantamiseksi ilmansaasteiden vähentämistä koskevan EU:n säännöstön mukaisesti ja haitallisten rajatylittävien päästöjen vähentämiseksi; panee merkille, että Bosnia ja Hertsegovinan suurten polttolaitosten typen oksidien päästöt ovat nykyisin EU:n lainsäädännön mukaisia, ja kehottaa toteuttamaan pikaisesti toimia pölyn ja rikkidioksidin päästörajojen ylittämisen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa tarvetta lisätä energiantuotantoalan kestävyyttä parantamalla energiatehokkuutta ja monipuolistamista uusiutuvien energialähteiden kestävän käytön avulla; palauttaa mieliin, että liiallinen riippuvuus hiilestä lykkää myöhässä olevaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan; kehottaa viranomaisia toteuttamaan toimia tehottomien ja saastuttavien hiilivoimaloiden sulkemiseksi vaiheittain; muistuttaa tarpeesta ottaa käyttöön ”oikeudenmukaisen siirtymän” mekanismi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pitää myönteisenä sähköverkkoon liittymistä koskevista säännöistä annettujen asetusten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (REMIT-asetus (11)) saattamista osaksi sähköalan kansallista sääntelykehystä ja kyseisen asetuksen täytäntöönpanoa ja kehottaa viranomaisia soveltamaan samaa eheysjärjestelmää myös kaasualalla; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa maata hyväksymään koko valtiota koskevan lain sähkön ja maakaasun sääntelyviranomaisista sekä siirto- ja sähkömarkkinoista ja panemaan täytäntöön energiatehokkuutta ja uusiutuvan energian tuotantoa koskevia kansallisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan kolmannen energiapaketin ja energiayhteisön perustamissopimuksen velvoitteiden noudattaminen; kehottaa Länsi-Balkanin maiden viranomaisia edistämään alueellisia yhteyksiä saattamalla alueelliset energiamarkkinat valmiiksi ja korostaa, että energia-alan alueelliset yhdentymisnäkymät ovat vaarassa, koska Bosnia ja Hertsegovina ei noudata asiaan liittyvää energiayhteisön säännöstöä sähkö- ja kaasualoilla; |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa, että ekologisesti herkkien hankkeiden, kuten vesivoiman kehittämisen, suunnittelussa ja rakentamisessa on noudatettava vaikutustenarviointia ja ympäristönsuojelua koskevia kansainvälisiä ja EU:n normeja; korostaa tarvetta ehkäistä ympäristörikoksia ja asettaa niihin syyllistyneet tosiasiallisesti syytteeseen, lisätä tarkastusten valvontaa ja torjua laitonta rakentamista; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla mahdollistetaan kestävät jätehuoltoprosessit jätehuollon tietojärjestelmän puitteissa, perustetaan asianmukaisia kierrätyslaitoksia ja ehkäistään laitonta jätteen hävittämistä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palauttaa mieliin tarpeen varautua paremmin ilmastonmuutoksesta johtuviin ilmiöihin, erityisesti tulviin ja kuivuuteen; palauttaa mieliin, että Bosnia ja Hertsegovina ei ole vielä perustanut yhdennettyä siviilialan hätäavun tietojärjestelmää; |
| --- | --- |

86.

Ulkopolitiikka ja turvallisuusasiat

| 87. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa parantamaan edelleen asteittain politiikkansa mukauttamista yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) sen mukauttamistason ollessa nyt keskimäärin 70 prosenttia, koska mukautuminen on EU:n jäsenyyden olennainen tekijä; kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinaa mukauttamaan toimintaansa EU:n pakotteiden käyttöönottoa koskevien kaikkien neuvoston päätösten mukaisesti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa vahvistamaan hyviä naapuruussuhteita ja lisäämään toimia, joilla pyritään ratkaisemaan ratkaisematta olevat kahdenväliset kysymykset, kuten rajojen merkitsemiseen liittyvät ongelmat Kroatian ja Serbian kanssa ja Kosovon-suhteiden normalisointi; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pitää myönteisenä Bosnia ja Hertsegovinan osuutta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan koulutusoperaatioissa, sen osallistumista Naton jäsenyysvalmennusohjelmaan (MAP) ja osuutta Naton Resolute Support -operaatiossa Afganistanissa; pitää myönteisenä myös Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintaohjelmasta annetun YK:n päätöslauselman 1325 täytäntöönpanoon liittyvää G7-kumppanuusaloitetta koskevan EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan yhteisen etenemissuunnitelman allekirjoittamista; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uskoo vakaasti, että vihamielisen ulkomaisen vaikuttamisen torjumiseksi on ensisijaisen tärkeää tiedottaa paremmin EU:n sitoutumisesta alueeseen; |
| --- | --- |

90.

| 91. | korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen on vahvistettava kumppanuuttaan ja koordinointiaan Länsi-Balkanilla, jotta voidaan edetä keskeisissä uudistuksissa, parantaa hallintotapaa ja edistää sovintoa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pitää myönteisenä, että EUFOR Althea -operaatiota toteutetaan maassa edelleen ja että EUFORin toimeksiantoa jatkettiin marraskuuhun 2021 saakka; panee tyytyväisenä merkille EUFOR Althea -operaation työn, joka tasoitti tietä rauhalle ja vakaudelle Bosnia ja Hertsegovinassa ja maan Euroopan yhdentymiseen osallistumiselle; palauttaa mieliin, että tällä operaatiolla on edelleen keskeinen asema maan ja alueen turvallisuuden ja vakauden kannalta; |
| --- | --- |

92.

| 93. | panee tyytyväisenä merkille, että EUFOR-operaatio on yhä täysin toiminnassa ja tukee maata edelleen covid-19-pandemiasta johtuvista haasteista huolimatta; pitää valitettavana, että Yhdistynyt kuningaskunta vetäytyi EUFOR Althea -operaatiosta; odottaa mielenkiinnolla operaation tulevaa strategista tarkastelua ja painottaa, että sen olisi säilytettävä tiedusteluresurssinsa ja nopeasti liikkeelle saatavat reservinsä; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pitää myönteisenä parhaillaan toteutettavia ja jatkuvia toimia aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden hävittämiseksi ja miinojen raivaamiseksi ja muistuttaa tämän toiminnan asianmukaisen rahoituksen merkityksestä; kehottaa EU:ta ja kansainvälisiä organisaatioita myöntämään lisätukea sen varmistamiseksi, että miinanraivausta voidaan tehostaa, jotta Bosnia ja Hertsegovinasta voidaan hävittää sen sodan runtelemien vuosien jäänteet; |
| --- | --- |

94.

| 95. | painottaa, että on tärkeää tehostaa toimia pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan torjumiseksi Bosnia ja Hertsegovinassa ja alueella; panee sen vuoksi tyytyväisenä merkille pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaa koskevan Bosnia ja Hertsegovinan vuosien 2021–2024 strategian ja sen toimintasuunnitelman hyväksymisen ja asiaa koskevan vuonna 2018 käynnistetyn Ranskan ja Saksan aloitteen ja kannustaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia sitoutumaan täysimääräisesti ja päättäväisesti niiden täytäntöönpanoon EU:n tuella; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kehottaa luomaan uusia mahdollisuuksia Länsi-Balkanin maiden kanssa käytävälle korkean tason poliittiselle ja toimintapolitiikkoja koskevalle vuoropuhelulle järjestämällä säännöllisesti EU:n ja Länsi-Balkanin välisiä huippukokouksia, jotta voidaan vahvistaa poliittisen ulottuvuuden hallintaa laajentumisprosessissa ja varmistaa parempi ohjaus ja korkean tason sitoutuminen, mitä edellytetään myös tarkistetussa laajentumismenetelmässä; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vahvistaa jälleen kantansa, jonka mukaan Bosnia ja Hertsegovinan ja muiden Länsi-Balkanin maiden hallinnon ja kansalaisyhteiskunnan, myös nuorten, edustajat olisi otettava asianmukaisesti mukaan ja heidän olisi osallistuttava aktiivisesti Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin; |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle sekä Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvostolle, Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvostolle, Bosnia ja Hertsegovinan parlamentille sekä Bosnia ja Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan sekä Brčkon piirikunnan hallituksille ja parlamenteille ja Bosnia ja Hertsegovinan kymmenen kantonin hallituksille. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0370.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0168.

(3)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 142.

(4)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 111.

(5)  EUVL C 157 E, 6.7.2006, s. 468.

(6)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 25.

(7)  EUVL C 171, 6.5.2021, s. 25.

(8)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 176.

(9)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 13.

(10)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 52.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1227/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1).

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 23. kesäkuuta 2021

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevat yhteiset säännökset ja varainhoitosäännöt sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevat varainhoitosäännöt ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 81/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06674/1/2021 – C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06674/1/2021 – C9-0193/2021),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 25. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 25. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 (2) ja 18. syyskuuta 2020 (3) antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 (2) ja 18. syyskuuta 2020 (3) antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (4),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (5) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (5) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0375),

| — | ottaa huomioon komission muutetut ehdotukset (COM(2020)0023) ja (COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetut ehdotukset (COM(2020)0023) ja (COM(2020)0450),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0206/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0206/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 17, 14.1.2019, s. 1.

(2)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 83.

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 236.

(4)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 41.

(5)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 638.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto 2021–2027 ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 81/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06168/1/2021 – C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06168/1/2021 – C9-0194/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0372),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2020)0452),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0204/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0204/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 90.

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 115.

(3)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 566.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevat erityissäännökset 2021–2027 ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 81/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05488/1/2021 – C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05488/1/2021 – C9-0192/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0289),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0205/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 116.

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 137.

(3)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 247.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavat säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 81/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0215),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0157/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0220/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0220/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 279.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1231.)

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Rajatylittävät maksut unionissa (kodifikaatio) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävistä maksuista unionissa (kodifikaatio) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kodifiointi)

(2022/C 81/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0323),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0204/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 109 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 109 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0202/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0202/2021),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 65, 25.2.2021, s. 4.

1

(2)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 43.

2

(3)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi rajatylittävistä maksuista unionissa (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1230.)

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 Euroopan parlamentin asetuksesta Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission lausunnon (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission lausunnon (COM(2021)0329),

| — | ottaa huomioon neuvoston hyväksynnän (09425/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston hyväksynnän (09425/2021),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 hyväksymänsä luonnoksen Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 hyväksymänsä luonnoksen Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0174/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0174/2021),

| 1. | hyväksyy liitteenä olevan asetuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan asetuksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa pääsihteeriä huolehtimaan tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0280.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin asetus Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL)–2019/0900(APP))

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 228 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston hyväksynnän (1),

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon (2),

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Oikeusasiamiehen ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot olisi vahvistettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 228 artiklan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Oikeusasiamiehen ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot olisi vahvistettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 228 artiklan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) määräysten mukaisesti.

| (2) | Euroopan parlamentin päätöstä 94/262/EHTY, EY, Euratom (3) muutettiin viimeksi vuonna 2008. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom olisi kumottava ja korvattava SEUT 228 artiklan 4 kohdan nojalla annetulla asetuksella. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin päätöstä 94/262/EHTY, EY, Euratom (3) muutettiin viimeksi vuonna 2008. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom olisi kumottava ja korvattava SEUT 228 artiklan 4 kohdan nojalla annetulla asetuksella.

| (3) | Perusoikeuskirjan 41 artiklassa oikeus hyvään hallintoon tunnustetaan unionin kansalaisten perusoikeudeksi. Perusoikeuskirjan 43 artiklassa tunnustetaan oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee epäkohtia unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa. Jotta varmistetaan kyseisten oikeuksien tehokkuus ja jotta parannetaan oikeusasiamiehen valmiuksia suorittaa perusteellisia ja puolueettomia tutkimuksia ja siten vahvistetaan näiden molempien päämäärien perustana olevaa oikeusasiamiehen riippumattomuutta, oikeusasiamiehelle olisi annettava kaikki tarvittavat välineet hänen perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtäviensä menestyksekkääseen hoitamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Perusoikeuskirjan 41 artiklassa oikeus hyvään hallintoon tunnustetaan unionin kansalaisten perusoikeudeksi. Perusoikeuskirjan 43 artiklassa tunnustetaan oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee epäkohtia unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa. Jotta varmistetaan kyseisten oikeuksien tehokkuus ja jotta parannetaan oikeusasiamiehen valmiuksia suorittaa perusteellisia ja puolueettomia tutkimuksia ja siten vahvistetaan näiden molempien päämäärien perustana olevaa oikeusasiamiehen riippumattomuutta, oikeusasiamiehelle olisi annettava kaikki tarvittavat välineet hänen perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtäviensä menestyksekkääseen hoitamiseen.

| (4) | Määriteltäessä ehtoja, joiden mukaisesti kantelu voidaan tehdä oikeusasiamiehelle, olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan kantelun voivat tehdä kaikki maksutta ja helposti ottaen asianmukaisesti huomioon oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä johtuvat erityiset rajoitukset. |
| --- | --- |

(4)

Määriteltäessä ehtoja, joiden mukaisesti kantelu voidaan tehdä oikeusasiamiehelle, olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan kantelun voivat tehdä kaikki maksutta ja helposti ottaen asianmukaisesti huomioon oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä johtuvat erityiset rajoitukset.

| (5) | Oikeusasiamiehen olisi otettava toiminnassaan asianmukaisesti huomioon tutkimustensa kohteena olevien unionin toimielinten, elinten ja laitosten toimivalta. |
| --- | --- |

(5)

Oikeusasiamiehen olisi otettava toiminnassaan asianmukaisesti huomioon tutkimustensa kohteena olevien unionin toimielinten, elinten ja laitosten toimivalta.

| (6) | On tarpeen vahvistaa menettelyt, joita noudatetaan, kun oikeusasiamiehen tutkimusten tuloksista käy ilmi hallinnollisia epäkohtia. Oikeusasiamiehen olisi annettava Euroopan parlamentille kattava kertomus kunkin vuoden istuntokauden lopussa. Oikeusasiamiehellä olisi myös oltava oikeus sisällyttää kyseiseen vuosikertomukseen arviointi antamiensa suositusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen vahvistaa menettelyt, joita noudatetaan, kun oikeusasiamiehen tutkimusten tuloksista käy ilmi hallinnollisia epäkohtia. Oikeusasiamiehen olisi annettava Euroopan parlamentille kattava kertomus kunkin vuoden istuntokauden lopussa. Oikeusasiamiehellä olisi myös oltava oikeus sisällyttää kyseiseen vuosikertomukseen arviointi antamiensa suositusten noudattamisesta.

| (7) | Oikeusasiamiehen aseman vahvistamiseksi ja parhaiden hallintokäytäntöjen edistämiseksi unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa on suotavaa antaa oikeusasiamiehelle mahdollisuus suorittaa omasta aloitteestaan tutkimuksia, kun hän katsoo tämän perustelluksi ja erityisesti kun kyse on toistuvista, järjestelmällisistä tai erityisen vakavista hallinnollisista epäkohdista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen ensisijaista velvollisuutta käsitellä kanteluja. |
| --- | --- |

(7)

Oikeusasiamiehen aseman vahvistamiseksi ja parhaiden hallintokäytäntöjen edistämiseksi unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa on suotavaa antaa oikeusasiamiehelle mahdollisuus suorittaa omasta aloitteestaan tutkimuksia, kun hän katsoo tämän perustelluksi ja erityisesti kun kyse on toistuvista, järjestelmällisistä tai erityisen vakavista hallinnollisista epäkohdista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen ensisijaista velvollisuutta käsitellä kanteluja.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (4), sellaisena kuin se on täydennettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006 (5), olisi sovellettava pyyntöihin, jotka koskevat yleisön oikeutta saada tutustua oikeusasiamiehen asiakirjoihin, lukuun ottamatta asiakirjoja, jotka on saatu tutkimuksen aikana ja joiden osalta pyynnön esittäneen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen olisi käsiteltävä pyynnöt. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (4), sellaisena kuin se on täydennettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006 (5), olisi sovellettava pyyntöihin, jotka koskevat yleisön oikeutta saada tutustua oikeusasiamiehen asiakirjoihin, lukuun ottamatta asiakirjoja, jotka on saatu tutkimuksen aikana ja joiden osalta pyynnön esittäneen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen olisi käsiteltävä pyynnöt.

| (9) | Oikeusasiamiehellä olisi oltava oikeus tutustua kaikkeen tehtäviensä hoitamiseen tarvittavaan aineistoon. Tätä varten unionin toimielinten, elinten ja laitosten olisi toimitettava oikeusasiamiehelle kaikki tämän tutkimusta varten pyytämät tiedot. Jos oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen edellyttää unionin toimielinten, elinten ja laitosten tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista oikeusasiamiehelle, oikeusasiamiehen olisi voitava saada tutustua tällaisiin tietoihin siten, että varmistetaan niiden suojaamista koskevien sääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

(9)

Oikeusasiamiehellä olisi oltava oikeus tutustua kaikkeen tehtäviensä hoitamiseen tarvittavaan aineistoon. Tätä varten unionin toimielinten, elinten ja laitosten olisi toimitettava oikeusasiamiehelle kaikki tämän tutkimusta varten pyytämät tiedot. Jos oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen edellyttää unionin toimielinten, elinten ja laitosten tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista oikeusasiamiehelle, oikeusasiamiehen olisi voitava saada tutustua tällaisiin tietoihin siten, että varmistetaan niiden suojaamista koskevien sääntöjen noudattaminen.

| (10) | Oikeusasiamiehellä ja hänen henkilöstöllään olisi oltava velvollisuus käsitellä tehtäviään hoitaessaan saamansa tiedot luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen velvollisuutta antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tiedoksi sellaiset seikat, jotka voivat liittyä rikoksiin ja jotka ovat tulleet hänen tietoonsa tutkimusten yhteydessä. Oikeusasiamiehen olisi myös voitava ilmoittaa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle seikat, jotka saattavat tämän henkilöstön jäsenen menettelyn kyseenalaiseksi. Oikeusasiamiehen velvollisuus käsitellä luottamuksellisesti kaikkia tehtäviään hoitaessaan saamiaan tietoja ei saisi vaikuttaa oikeusasiamiehen velvollisuuteen hoitaa tehtäviään mahdollisimman avoimesti SEUT 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Voidakseen hoitaa tehtäväänsä asianmukaisesti ja tukeakseen havaintojaan oikeusasiamiehen olisi erityisesti voitava viitata kertomuksissaan kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(10)

Oikeusasiamiehellä ja hänen henkilöstöllään olisi oltava velvollisuus käsitellä tehtäviään hoitaessaan saamansa tiedot luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen velvollisuutta antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tiedoksi sellaiset seikat, jotka voivat liittyä rikoksiin ja jotka ovat tulleet hänen tietoonsa tutkimusten yhteydessä. Oikeusasiamiehen olisi myös voitava ilmoittaa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle seikat, jotka saattavat tämän henkilöstön jäsenen menettelyn kyseenalaiseksi. Oikeusasiamiehen velvollisuus käsitellä luottamuksellisesti kaikkia tehtäviään hoitaessaan saamiaan tietoja ei saisi vaikuttaa oikeusasiamiehen velvollisuuteen hoitaa tehtäviään mahdollisimman avoimesti SEUT 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Voidakseen hoitaa tehtäväänsä asianmukaisesti ja tukeakseen havaintojaan oikeusasiamiehen olisi erityisesti voitava viitata kertomuksissaan kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

| (11) | Jos oikeusmiehen tehtävien tehokkaan hoitamisen kannalta on tarpeen, oikeusasiamiehelle olisi annettava mahdollisuus tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti sekä muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Jos oikeusmiehen tehtävien tehokkaan hoitamisen kannalta on tarpeen, oikeusasiamiehelle olisi annettava mahdollisuus tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti sekä muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti.

| (12) | Euroopan parlamentin olisi valittava oikeusasiamies jokaisen vaalikauden alussa ja sen ajaksi sellaisten henkilöiden joukosta, jotka ovat unionin kansalaisia ja joiden riippumattomuus on kiistaton ja joiden kelpoisuudesta on kaikki vaadittavat takeet. Olisi myös säädettävä muun muassa oikeusasiamiehen tehtävien päättymistä, oikeusasiamiehen korvaamista, jääviyttä, oikeusasiamiehen palkkiota sekä oikeusasiamiehen erioikeuksia ja vapauksia koskevista yleisistä ehdoista. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan parlamentin olisi valittava oikeusasiamies jokaisen vaalikauden alussa ja sen ajaksi sellaisten henkilöiden joukosta, jotka ovat unionin kansalaisia ja joiden riippumattomuus on kiistaton ja joiden kelpoisuudesta on kaikki vaadittavat takeet. Olisi myös säädettävä muun muassa oikeusasiamiehen tehtävien päättymistä, oikeusasiamiehen korvaamista, jääviyttä, oikeusasiamiehen palkkiota sekä oikeusasiamiehen erioikeuksia ja vapauksia koskevista yleisistä ehdoista.

| (13) | Olisi täsmennettävä, että oikeusasiamiehen kotipaikka on Euroopan parlamentin kotipaikka, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyssä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 6, jäljempänä ”pöytäkirja N:o 6”, ainoan artiklan a alakohdassa. |
| --- | --- |

(13)

Olisi täsmennettävä, että oikeusasiamiehen kotipaikka on Euroopan parlamentin kotipaikka, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyssä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 6, jäljempänä ”pöytäkirja N:o 6”, ainoan artiklan a alakohdassa.

| (14) | Oikeusasiamiehen olisi saavutettava sukupuolten tasapuolinen edustus sihteeristön kokoonpanossa ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (6), jäljempänä ”henkilöstösäännöt”, 1 d artiklan 2 kohdan. |
| --- | --- |

(14)

Oikeusasiamiehen olisi saavutettava sukupuolten tasapuolinen edustus sihteeristön kokoonpanossa ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (6), jäljempänä ”henkilöstösäännöt”, 1 d artiklan 2 kohdan.

| (15) | Oikeusasiamies antaa tämän asetuksen täytäntöönpanosäännökset Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota kuultuaan. Jos kyseiset toimielimet eivät anna lausuntoa oikeusasiamiehen ennalta asettamassa kohtuullisessa määräajassa, tämä voi antaa asianomaiset täytäntöönpanosäännökset. Jotta taataan oikeusvarmuus ja mahdollisimman tiukat vaatimukset oikeusasiamiehen tehtävien hoitamisessa, kyseisten täytäntöönpanomääräysten vähimmäissisältö olisi vahvistettava tässä asetuksessa, |
| --- | --- |

(15)

Oikeusasiamies antaa tämän asetuksen täytäntöönpanosäännökset Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota kuultuaan. Jos kyseiset toimielimet eivät anna lausuntoa oikeusasiamiehen ennalta asettamassa kohtuullisessa määräajassa, tämä voi antaa asianomaiset täytäntöönpanosäännökset. Jotta taataan oikeusvarmuus ja mahdollisimman tiukat vaatimukset oikeusasiamiehen tehtävien hoitamisessa, kyseisten täytäntöönpanomääräysten vähimmäissisältö olisi vahvistettava tässä asetuksessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja periaatteet

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskeva ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö).

2.   Oikeusasiamies hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomasti ja toimii ilman ennakkolupaa.

3.   Oikeusasiamies auttaa paljastamaan hallinnollisia epäkohtia unionin toimielinten, elinten ja laitosten toiminnassa, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä, ottaen asianmukaisesti huomioon oikeutta hyvään hallintoon koskevan SEUT 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 228 artiklan sekä perusoikeuskirjan 41 artiklan.

Minkään muun viranomaisen tai kenenkään muun henkilön toiminnasta ei voi kannella oikeusasiamiehelle.

4.   Tarvittaessa oikeusasiamies esittää suosituksia, ratkaisuehdotuksia ja parannusehdotuksia asian ratkaisemiseksi.

5.   Oikeusasiamies ei voi tehtäviään hoitaessaan kyseenalaistaa tuomioistuimen päätöksen perusteellisuutta eikä tuomioistuimen toimivaltaa antaa tuomio.

2 artikla

Kantelut

1.   Unionin kansalaiset taikka ne luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, voivat tehdä oikeusasiamiehelle kantelun hallinnollisesta epäkohdasta suoraan tai Euroopan parlamentin jäsenten välityksellä.

2.   Kantelusta on käytävä selvästi ilmi sen kohde sekä sen tekijän henkilöllisyys. Kantelun tekijä voi pyytää, että kantelu tai sen osia käsitellään luottamuksellisena.

3.   Kantelu on tehtävä kahden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona kantelun tekijä sai tietoonsa kantelun perusteena olevat seikat. Ennen kantelun tekemistä kantelun tekijän on suoritettava asianmukaiset hallinnolliset menettelyt asianomaisessa unionin toimielimessä, elimessä tai laitoksessa.

4.   Oikeusasiamies jättää kantelun tutkimatta, jos se ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan tai jos 2 ja 3 kohdassa vahvistetut menettelyä koskevat vaatimukset eivät täyty. Jos kantelu ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan, oikeusasiamies voi kehottaa kantelun tekijää osoittamaan kantelun toiselle viranomaiselle.

5.   Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelu on ilmeisen perusteeton, oikeusasiamies päättää asian käsittelyn ja ilmoittaa tästä kantelun tekijälle. Jos kantelun tekijä on ilmoittanut kantelustaan asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle, oikeusasiamies ilmoittaa myös asiasta asianomaiselle viranomaiselle.

6.   Unionin toimielinten, elinten tai laitosten sekä niiden henkilöstön välisiä työsuhteita koskeva kantelu voidaan hyväksyä ainoastaan, jos asianomainen henkilö on käyttänyt kaikki sisäiset hallinnolliset menettelyt, erityisesti henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitetut menettelyt, ja jos asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen tai sen vastauksen määräajat ovat päättyneet. Oikeusasiamiehellä on myös oikeus tarkistaa asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen toimivaltaisen viranomaisen toteuttamat toimenpiteet, joilla varmistetaan häirinnän väitettyjen uhrien suojelu ja palautetaan asianomaisten henkilöiden ihmisarvoa kunnioittava terve ja turvallinen työympäristö hallinnollisen tutkimuksen aikana edellyttäen, että asianomaiset henkilöt ovat käyttäneet loppuun kyseisiin toimenpiteisiin liittyvät sisäiset hallinnolliset menettelyt.

7.   Oikeusasiamies ilmoittaa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle kirjatusta kantelusta heti, kun kyseinen kantelu on otettu käsiteltäväksi ja päätös tutkimuksen aloittamisesta on tehty.

8.   Oikeusasiamiehelle tehdyt kantelut eivät keskeytä oikeudenkäyntiin tai hallinnolliseen menettelyyn liittyvän valitusajan kulumista.

9.   Jos oikeusasiamies päättää, ettei kantelua oteta käsiteltäväksi tai että kantelun käsittely lopetetaan sen vuoksi, että esiin tuotuja seikkoja käsitellään tai on käsitelty oikeudenkäynnissä, oikeusasiamiehen aikaisemmin mahdollisesti suorittamien tutkimusten tulokset sisällytetään asiakirja-aineistoon ja kyseinen asiakirja-aineisto suljetaan.

10.   Oikeusasiamies ilmoittaa kantelun tekijälle mahdollisimman pian kantelun johdosta toteutetuista toimista ja pyrkii mahdollisuuksien mukaan ratkaisuun asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa hallinnollisen epäkohdan poistamiseksi. Oikeusasiamies antaa kantelun tekijälle tiedoksi ehdotetun ratkaisun ja unionin asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen mahdolliset huomiot. Kantelun tekijä voi esittää huomautuksia tai toimittaa missä tahansa vaiheessa lisätietoja, jotka eivät olleet tiedossa kantelun tekemisajankohtana.

Jos kantelun tekijän ja asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen hyväksymä ratkaisu on löytynyt, oikeusasiamies voi päättää asian käsittelyn jatkamatta 4 artiklassa säädettyä menettelyä.

3 artikla

Tutkimukset

1.   Oikeusasiamies suorittaa perustelluiksi katsomiansa tutkimuksia tehtäviensä mukaisesti omasta aloitteestaan tai kantelun perusteella.

2.   Oikeusasiamies ilmoittaa ilman aiheetonta viivytystä asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle tällaisista tutkimuksista. Asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos voi omasta aloitteestaan tai oikeusasiamiehen pyynnöstä toimittaa hyödyllisiä huomautuksia tai todisteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan soveltamista.

3.   Oikeusasiamies voi suorittaa omasta aloitteisteen tutkimuksia aina, kun hän pitää niitä perusteltuina erityisesti toistuvien, järjestelmällisten tai erityisen vakavien hallinnollisten epäkohtien tapauksessa, jotta niihin voidaan puuttua yleisen edun mukaisena asiana. Tällaisten tutkimusten yhteydessä hän voi myös tehdä ehdotuksia ja aloitteita, joilla edistetään parhaita hallintokäytäntöjä unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa.

4 artikla

Oikeusasiamiehen ja toimielinten välinen vuorovaikutus

1.   Jos oikeusasiamies havaitsee tutkimuksen perusteella hallinnollisia epäkohtia, hänen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava tutkimuksen havainnoista asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle ja annettava tarvittaessa suosituksia.

2.   Asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos antaa oikeusasiamiehelle yksityiskohtaisen lausunnon kolmen kuukauden kuluessa. Oikeusasiamies voi asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen perustellusta pyynnöstä pidentää kyseistä määräaikaa. Määräaikaa voidaan pidentää korkeintaan kahdella kuukaudella. Jos asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos ei anna lausuntoa kolmen kuukauden määräajassa tai pidennetyssä määräajassa, oikeusasiamies voi päättää tutkimuksen ilman tällaista lausuntoa.

3.   Tutkimuksen päättyessä oikeusasiamies toimittaa kertomuksen asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle ja erityisesti, jos havaitun hallinnollisen epäkohdan luonne tai laajuus sitä vaatii, Euroopan parlamentille. Oikeusasiamies voi antaa kertomuksessaan suosituksia. Oikeusasiamies antaa kantelun tekijälle tiedoksi tutkimuksen tulokset, unionin asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen antaman lausunnon ja mahdolliset kertomuksessa esitetyt suositukset.

4.   Oikeusasiamiestä voidaan hänen omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin pyynnöstä kuulla Euroopan parlamentissa tarkoituksenmukaisimmalla tasolla, jos tämä on asianmukaista unionin toimielimen, elimen tai laitoksen toimintaa koskevaan tutkimukseen liittyen.

5.   Oikeusasiamies antaa kunakin vuonna istuntokauden lopussa Euroopan parlamentille kertomuksen suorittamiensa tutkimusten tuloksista. Kertomukseen sisältyy arviointi siitä, miten oikeusasiamiehen suosituksia on noudatettu, ratkaisuehdotuksia ja parannusehdotuksia. Kertomukseen sisällytetään tapauksen mukaan myös häirintää, väärinkäytösten paljastamista ja eturistiriitoja unionin toimielimissä, elimissä tai laitoksissa koskevien oikeusasiamiehen tutkimusten tulokset.

5 artikla

Tietojen toimittaminen oikeusasiamiehelle

1.   Tätä artiklaa sovellettaessa ”tietojen toimittaminen” kattaa kaikki fyysiset ja sähköiset keinot, joiden avulla oikeusasiamies ja hänen sihteeristönsä saavat tutustuttavakseen tietoja, mukaan lukien asiakirjat, niiden muodosta riippumatta.

2.   ”EU:n turvallisuusluokitelluilla tiedoilla” tarkoitetaan mitä tahansa tietoja tai aineistoja, joille on määritelty EU:n turvallisuusluokka ja joiden luvaton ilmitulo saattaisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Euroopan unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuja.

3.   Unionin toimielimet, elimet ja laitokset sekä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset antavat tässä artiklassa säädetyin edellytyksin oikeusasiamiehen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ilman aiheetonta viivytystä oikeusasiamiehelle kaikki tiedot, joita tämä on pyytänyt tutkimusta varten.

4.   Oikeusasiamiehelle toimitetaan EU:n turvaluokiteltuja tietoja seuraavin periaattein ja edellytyksin:

| a) | EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja toimittava unionin toimielin, elin tai laitos on saattanut päätökseen asiaankuuluvat sisäiset menettelynsä ja, jos luovuttaja on kolmas osapuoli, viimeksi mainittu on antanut kirjallisen ennakkosuostumuksensa; |
| --- | --- |

a)

EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja toimittava unionin toimielin, elin tai laitos on saattanut päätökseen asiaankuuluvat sisäiset menettelynsä ja, jos luovuttaja on kolmas osapuoli, viimeksi mainittu on antanut kirjallisen ennakkosuostumuksensa;

| b) | on osoitettu, että oikeusasiamiehellä on tiedonsaantitarve; |
| --- | --- |

b)

on osoitettu, että oikeusasiamiehellä on tiedonsaantitarve;

| c) | on taattava, että oikeus tutustua CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL -turvallisuusluokan tai sitä korkeamman turvallisuusluokan tietoihin myönnetään ainoastaan henkilöille, joille on tehty kansallisen lainsäädännön mukaisesti henkilöturvallisuusselvitys asiaankuuluvalle turvallisuustasolle ja jotka toimivaltainen turvallisuusviranomainen on valtuuttanut. |
| --- | --- |

c)

on taattava, että oikeus tutustua CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL -turvallisuusluokan tai sitä korkeamman turvallisuusluokan tietoihin myönnetään ainoastaan henkilöille, joille on tehty kansallisen lainsäädännön mukaisesti henkilöturvallisuusselvitys asiaankuuluvalle turvallisuustasolle ja jotka toimivaltainen turvallisuusviranomainen on valtuuttanut.

5.   EU:n turvaluokiteltujen tietojen toimittamiseksi asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos arvioi, onko oikeusasiamies ottanut tosiasiallisesti käyttöön sisäisiä turvallisuussääntöjä sekä fyysisiä ja menettelyllisiä toimenpiteitä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi. Tätä varten oikeusasiamies ja unionin toimielin, elin tai laitos voivat myös sopia järjestelystä, jolla luodaan yleiset puitteet EU:n turvaluokiteltujen tietojen toimittamiselle.

6.   Oikeus tutustua 4 ja 5 kohdan mukaisesti EU:n turvallisuusluokiteltuihin tietoihin on annettava asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen tiloissa, jollei oikeusasiamiehen kanssa toisin sovita.

7.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltäytyä toimittamasta oikeusasiamiehelle tietoja, jotka kuuluvat turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevan kansallisen lainsäädännön tai niiden välittämisen estävien säännösten soveltamisalaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

Asianomainen jäsenvaltio voi kuitenkin toimittaa oikeusasiamiehelle tällaiset tiedot toimivaltaisen viranomaisensa vahvistamin edellytyksin.

8.   Kun unionin toimielimet, elimet tai laitokset ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset aikovat toimittaa oikeusasiamiehelle EU:n turvaluokiteltuja tietoja tai muita tietoja, jotka eivät ole yleisön saatavilla, niiden on ilmoitettava asiasta etukäteen oikeusasiamiehelle.

Oikeusasiamies varmistaa, että tällaisia tietoja suojataan asianmukaisesti, eikä hän etenkään saa ilmaista niitä kantelun tekijälle tai yleisölle ilman unionin toimielimen, elimen tai laitoksen tai asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ennakkosuostumusta. EU:n turvaluokiteltujen tietojen osalta suostumus on annettava kirjallisesti.

9.   Unionin toimielinten, elinten tai laitosten, jotka epäävät oikeuden tutustua EU:n turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, on toimitettava oikeusasiamiehelle kirjallinen perustelu, jossa ilmoitetaan vähintään epäämisperusteet.

10.   Oikeusasiamies pitää 8 kohdassa tarkoitettuja tietoja hallussaan ainoastaan siihen saakka, kunnes tutkimus on päätetty lopullisesti.

Oikeusasiamies voi pyytää unionin toimielintä, elintä tai laitosta tai jäsenvaltiota säilyttämään tällaiset tiedot vähintään viiden vuoden ajan.

11.   Jos oikeusasiamiestä ei avusteta tämän pyytämällä tavalla, hän voi antaa asian tiedoksi Euroopan parlamentille, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin.

6 artikla

Oikeusasiamiehen asiakirjojen julkisuus

Oikeusasiamies käsittelee pyynnöt saada tutustua asiakirjoihin, lukuun ottamatta niitä, jotka on saatu tutkimuksen aikana ja jotka ovat oikeusasiamiehen hallussa tutkimuksen keston ajan tai sen päättymisen jälkeen, asetuksessa (EY) N:o 1049/2001, sellaisena kuin se on täydennettynä asetuksella (EY) N:o 1367/2006, säädettyjen edellytysten ja rajoitusten mukaisesti.

7 artikla

Virkamiesten ja muun henkilöstön kuuleminen

1.   Unionin toimielinten, elinten ja laitosten virkamiehiä ja muuta henkilöstöä on kuultava oikeusasiamiehen pyynnöstä seikoista, jotka liittyvät käynnissä olevaan oikeusasiamiehen tutkimukseen.

2.   Kyseiset virkamiehet ja muu henkilöstö esiintyvät toimielimensä, elimensä tai laitoksensa nimissä. Heitä sitovat heihin sovellettavista säännöistä johtuvat velvoitteet.

8 artikla

Väärinkäytösten paljastamiseen liittyvät tutkimukset

1.   Oikeusasiamies voi suorittaa tutkimuksen havaitakseen henkilöstösääntöjen 22 a artiklassa määriteltyjen tietojen käsittelyssä ilmenneet hallinnolliset epäkohdat, jotka virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva on ilmoittanut hänelle henkilöstösäännöissä vahvistettujen asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti.

2.   Tällaisissa tapauksissa virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva saa henkilöstösääntöjen tarjoaman suojan unionin toimielimen, elimen tai laitoksen työntekijään kohdistamilta mahdollisilta seuraamuksilta tietojen antamisen johdosta.

3.   Oikeusasiamies voi myös tiedustella, onko asian käsittelyssä asianomaisessa unionin toimielimessä, elimessä tai laitoksessa ilmennyt hallinnollisia epäkohtia, myös asianomaisen virkamiehen tai toimihenkilön suojelun osalta.

9 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Oikeusasiamies ja hänen henkilöstönsä eivät saa paljastaa tutkimuksen aikana saamiaan tietoja tai asiakirjoja. Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista he eivät etenkään saa ilmaista oikeusasiamiehelle toimitettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja tai unionin toimielinten, elinten tai laitosten sisäisiä asiakirjoja tai henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia asiakirjoja. He eivät saa myöskään ilmaista tietoja, jotka voisivat vahingoittaa kantelun tekijän tai jonkin muun asianosaisen oikeuksia.

2.   Jos oikeusasiamiehen tutkimuksen aikana ilmenneet tosiseikat saattavat olla rikoksia tai liittyä rikokseen, oikeusasiamies raportoi asiasta jäsenvaltioiden toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja, siltä osin kuin asia kuuluu niiden toimivaltaan, Euroopan syyttäjänvirastolle asetuksen (EU) 2017/1939 (7) 24 artiklan mukaisesti ja Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF), sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (8) 8 artiklan mukaista kaikkien unionin toimielinten, elinten ja laitosten yleiseen raportointivelvollisuutta Euroopan petostentorjuntavirastolle.

3.   Oikeusasiamies ilmoittaa tarvittaessa ja yhteisymmärryksessä Euroopan syyttäjänviraston tai Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa asiasta myös sille unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle, joka on toimivaltainen asianomaiseen virkamieheen tai muuhun henkilöstöön kuuluvaan nähden ja joka voi aloittaa asianmukaiset menettelyt.

10 artikla

Yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten ja unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa

1.   Oikeusasiamies voi tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti, jos se on tarpeen hänen tehtäviensä hoitamiseksi.

2.   Oikeusasiamies voi tehtäviensä rajoissa tehdä yhteistyötä myös muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa, erityisesti niiden kanssa, jotka vastaavat perusoikeuksien edistämisestä ja suojelusta. Oikeusasiamies välttää tehtävien toistoa tai niiden päällekkäisyyttä kyseisten unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnan kanssa.

3.   Jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille tämän asetuksen soveltamiseksi osoitetut tiedonannot toimitetaan niiden unionissa olevien pysyvien edustustojen välityksellä, paitsi jos asianomainen pysyvä edustusto suostuu siihen, että oikeusasiamiehen sihteeristö voi ottaa suoraan yhteyttä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin.

11 artikla

Oikeusasiamiehen valitseminen

1.   Oikeusasiamies valitaan avointa menettelyä noudattaen valituista ehdokkaista, ja hänet voidaan nimittää uudelleen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.   Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun nimeämispyynnön jälkeen oikeusasiamies valitaan sellaisten henkilöiden joukosta,

| — | jotka ovat unionin kansalaisia, |
| --- | --- |

—

jotka ovat unionin kansalaisia,

| — | joilla on täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet, |
| --- | --- |

—

joilla on täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet,

| — | joiden riippumattomuus on kiistaton, |
| --- | --- |

—

joiden riippumattomuus on kiistaton,

| — | jotka täyttävät kotimaassaan korkeimpien tuomarin virkojen kelpoisuusvaatimukset ja joilla on tarvittava pätevyys ja kokemus oikeusasiamiehen viran hoitamiseksi ja |
| --- | --- |

—

jotka täyttävät kotimaassaan korkeimpien tuomarin virkojen kelpoisuusvaatimukset ja joilla on tarvittava pätevyys ja kokemus oikeusasiamiehen viran hoitamiseksi ja

| — | jotka eivät ole olleet kansallisten hallitusten jäseniä tai Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston tai Euroopan komission jäseniä nimeämispyynnön julkaisemista edeltäneiden kahden vuoden aikana. |
| --- | --- |

—

jotka eivät ole olleet kansallisten hallitusten jäseniä tai Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston tai Euroopan komission jäseniä nimeämispyynnön julkaisemista edeltäneiden kahden vuoden aikana.

12 artikla

Oikeusasiamiehen tehtävien päättyminen

1.   Perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitetut oikeusasiamiehen tehtävät päättyvät hänen toimikautensa päättyessä, hänen erotessaan tehtävästä tai kun hänet erotetaan.

2.   Lukuun ottamatta tilannetta, jossa on kyse oikeusasiamiehen erottamisesta, oikeusasiamies hoitaa edelleen tehtäviään, kunnes uusi oikeusasiamies on valittu.

3.   Oikeusasiamiehen tehtävien päättyessä ennenaikaisesti uusi oikeusasiamies valitaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun toimi on jäänyt täyttämättä, Euroopan parlamentin vaalikauden loppuajaksi. Ennen kuin uusi oikeusasiamies on valittu, 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu johtava virkamies on vastuussa kiireellisistä asioista, jotka kuuluvat oikeusasiamiehen tehtäviin.

13 artikla

Erottaminen

Jos Euroopan parlamentti aikoo pyytää oikeusasiamiehen erottamista SEUT 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti, se kuulee oikeusasiamiestä ennen tällaisen pyynnön esittämistä.

14 artikla

Oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen

1.   Oikeusasiamies toimii tehtäviään hoitaessaan SEUT 228 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Oikeusasiamies pidättäytyy kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa kyseisten tehtävien luonteen kanssa.

2.   Aloittaessaan tehtäviensä hoitamisen oikeusasiamies antaa unionin tuomioistuimen täysistunnossa juhlallisen vakuutuksen siitä, että hän hoitaa perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettuja tehtäviä täysin riippumattomana ja puolueettomana sekä noudattaa toimikauden ajan ja sen jälkeen tehtävistään johtuvia velvollisuuksia. Juhlalliseen vakuutukseen on sisällyttävä erityisesti velvollisuus osoittaa kunniallisuutta ja pidättyvyyttä, kun hänelle toimikauden päätyttyä tarjotaan tiettyjä tehtäviä tai etuja.

3.   Oikeusasiamies ei saa toimikautensa aikana harjoittaa muuta poliittista tai hallinnollista toimintaa taikka muuta palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa.

15 artikla

Palkka, erioikeudet ja vapaudet

1.   Oikeusasiamies rinnastetaan palkan, korvausten ja vanhuuseläkkeen osalta unionin tuomioistuimen tuomariin.

2.   Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa N:o 7 olevia 11–14 ja 17 artiklaa sovelletaan oikeusasiamieheen sekä oikeusasiamiehen sihteeristön virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön.

16 artikla

Oikeusasiamiehen sihteeristö

1.   Oikeusasiamiehelle osoitetaan asianmukainen talousarvio, joka riittää varmistamaan oikeusasiamiehen riippumattomuuden sekä perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien hoitamisen.

2.   Oikeusasiamiestä avustaa sihteeristö. Sihteeristön johtavan virkamiehen nimittää oikeusasiamies.

3.   Oikeusasiamiehen sihteeristön virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovelletaan henkilöstösääntöjä. Sihteeristön henkilöstön lukumäärä vahvistetaan vuosittain talousarviomenettelyn yhteydessä.

4.   Jos unionin virkamiehiä lähetetään tilapäisesti oikeusasiamiehen sihteeristöön, kyseistä siirtoa pidetään yksikön edun mukaisena tilapäisenä siirtona henkilöstösääntöjen 37 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan ja 38 artiklan mukaisesti.

17 artikla

Oikeusasiamiehen kotipaikka

Oikeusasiamiehen kotipaikan on oltava Euroopan parlamentin kotipaikka sellaisena kuin se on määritelty pöytäkirjan N:o 6 ainoan artiklan a alakohdassa.

18 artikla

Täytäntöönpanosäännökset

Oikeusasiamies antaa tämän asetuksen täytäntöönpanosäännökset Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota kuultuaan. Niiden on oltava tämän asetuksen mukaisia, ja niihin on sisällyttävä säännökset vähintään seuraavista seikoista:

| a) | kantelun tekijän ja asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen menettelylliset oikeudet; |
| --- | --- |

a)

kantelun tekijän ja asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen menettelylliset oikeudet;

| b) | kantelun vastaanottaminen, käsittely ja käsittelyn päättäminen; |
| --- | --- |

b)

kantelun vastaanottaminen, käsittely ja käsittelyn päättäminen;

| c) | omasta aloitteesta suoritetut tutkimukset; ja |
| --- | --- |

c)

omasta aloitteesta suoritetut tutkimukset; ja

| d) | jatkotutkimukset. |
| --- | --- |

d)

jatkotutkimukset.

19 artikla

Loppusäännökset

1.   Kumotaan päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom.

2.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

---

(1)  Hyväksyntä annettu 18. kesäkuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Lausunto annettu 18. kesäkuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin päätös 94/262/EHTY, EY, tehty 9 päivänä maaliskuuta 1994, oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

5

(6)  EUVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

8

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

EU:n ja Thaimaan sopimus: kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan erotessa Euroopan unionista ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla tehdyn sopimuksen tekemisestä (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 81/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05444/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05444/2021),

| — | ottaa huomioon kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskeva Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla tehdyn sopimuksen (05445/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskeva Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla tehdyn sopimuksen (05445/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0171/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0180/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0180/2021),

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Thaimaan kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

EU:n ja Indonesian sopimus: kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 81/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06505/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06505/2021),

| — | ottaa huomioon luonnoksen kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevaksi Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (06506/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevaksi Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (06506/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0181/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0182/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0182/2021),

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

EU:n ja Argentiinan sopimus: kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 81/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (06837/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (06837/2021),

| — | ottaa huomioon luonnoksen kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevaksi Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (06838/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevaksi Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (06838/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0170/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0175/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0175/2021),

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Argentiinan tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

Torstai 24. kesäkuuta 2021

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Eurooppalainen ilmastolaki ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 81/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0080) ja muutetun ehdotuksen (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0080) ja muutetun ehdotuksen (COM(2020)0563),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0077/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin, Alankomaiden parlamentin ylähuoneen ja Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin, Alankomaiden parlamentin ylähuoneen ja Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 ja 29. lokakuuta 2020 annetut Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot (1) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 ja 29. lokakuuta 2020 annetut Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot (1) (2),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2020 annetun alueiden komitean lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2020 annetun alueiden komitean lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 5. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 5. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0162/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 143.

(2)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 69.

(3)  EUVL C 324, 1.10.2020, s. 58.

(4)  Tämä kanta korvaa 8. lokakuuta 2020 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 24. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1119.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausumat

LULUCF-sektorin nielu ja vuoden 2030 tavoite

EU:n maankäyttö-, maankäytön muutos- ja metsätaloussektori (LULUCF-sektori) sekä tuottaa kasvihuonekaasuja että sitoo hiilidioksidia maaperään ja biomassaan. Maan hiilinielujen eli luonnonympäristön (kuten puiden) hiilidioksidin sitomiskyvyn palauttaminen ja kasvattaminen on ilmastotavoitteillemme erittäin tärkeää.

Nieluja on lisättävä, jotta EU voi saavuttaa ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. Nykyisen suuntauksen kääntäminen edellyttää merkittäviä toimia lyhyellä aikavälillä. Komission tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” arvioidaan, että on sekä tarpeen että mahdollista kääntää nykyinen suuntaus ja lisätä hiilinieluja yli 300 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin vuoteen 2030 mennessä.

Komission tarkoituksena on tehdä ehdotuksia LULUCF-asetuksen tarkistamiseksi tämän tavoitteen mukaisesti.

Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus

EU ja sen jäsenvaltiot ovat 25. kesäkuuta 1998 tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksen, jäljempänä ”Århusin yleissopimus”, osapuolia.

Täyttäessään asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisia velvoitteitaan, jotka koskevat yleisön osallistumista kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laatimiseen ja pitkän aikavälin strategioita koskeviin kuulemisiin, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yleisölle, jota asia koskee, annetaan mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos tällaisia velvoitteita ei noudateta. Tämän on oltava sopusoinnussa muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa ja tässä yhteydessä on noudatettava täysimääräisesti velvoitteita, joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Århusin yleissopimuksen (1) osapuolina.

---

(1)  Ks. myös tiedonanto ”Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden edistäminen ympäristöasioissa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa” (COM(2020)0643).

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

(Kuuleminen)

(2022/C 81/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0569),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0335/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0177/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0177/2021),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan datastrategia”, jossa hahmotellaan Euroopan poliittinen ja investointistrategia datatalouden kehityksen tukemiseksi tulevien viiden vuoden aikana. Siinä pidetään erityisen tärkeänä perustaa Euroopan yhteisiä julkisia data-avaruuksia, jotka tukevat kasvua ja luovat lisäarvoa. Tällaisia yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia sekä federoituja ja tietoturvallisia pilvipalveluinfrastruktuureja tukemalla voitaisiin varmistaa, että talouden ja yhteiskunnan käyttöön saadaan enemmän dataa kuitenkin niin, että määräysvalta datasta säilyisi sen luoneilla yrityksillä ja yksityishenkilöillä. Suurteho- ja kvanttilaskenta ovat olennaisia tekijöitä sellaisten erilaisiin suorituskykytarpeisiin vastaavien laskentaresurssien saumattomassa tarjonnassa, joita tarvitaan maksimoimaan Euroopan yhteisten data-avaruuksien ja federoitujen turvallisten pilvipalveluinfrastruktuurien kasvu ja hyödyntäminen julkisen sektorin, teollisuuden ja tieteen sovelluksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan datastrategia”, jossa hahmotellaan Euroopan poliittinen ja investointistrategia datatalouden kehityksen tukemiseksi tulevien viiden vuoden aikana. Siinä pidetään erityisen tärkeänä perustaa Euroopan yhteisiä julkisia data-avaruuksia, jotka tukevat kasvua ja luovat lisäarvoa. Tällaisia yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia sekä federoituja ja tietoturvallisia pilvipalveluinfrastruktuureja tukemalla voitaisiin varmistaa, että talouden ja yhteiskunnan käyttöön saadaan enemmän dataa kuitenkin niin, että määräysvalta datasta säilyisi sen luoneilla yrityksillä ja yksityishenkilöillä. Suurteho- ja kvanttilaskenta ovat olennaisia tekijöitä sellaisten erilaisiin suorituskykytarpeisiin vastaavien laskentaresurssien saumattomassa tarjonnassa, joita tarvitaan maksimoimaan Euroopan yhteisten data-avaruuksien ja federoitujen turvallisten pilvipalveluinfrastruktuurien kasvu ja hyödyntäminen julkisen sektorin, teollisuuden ja tieteen sovelluksissa.

| (5) | Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan datastrategia”, jossa hahmotellaan Euroopan poliittinen ja investointistrategia datatalouden kehityksen tukemiseksi tulevien viiden vuoden aikana. Siinä pidetään erityisen tärkeänä perustaa Euroopan yhteisiä julkisia data-avaruuksia, jotka tukevat kasvua ja luovat lisäarvoa. Tällaisia yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia sekä federoituja ja tietoturvallisia pilvipalveluinfrastruktuureja tukemalla voitaisiin varmistaa, että talouden ja yhteiskunnan käyttöön saadaan enemmän dataa kuitenkin niin, että määräysvalta datasta säilyisi sen luoneilla yrityksillä ja yksityishenkilöillä.
  Käyttäjien tietojen tosiasiallisen siirtämisen varmistamiseksi unionin pilvipalveluinfrastruktuurien olisi perustuttava luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteisiin.
  Suurteho- ja kvanttilaskenta ovat olennaisia tekijöitä sellaisten erilaisiin suorituskykytarpeisiin vastaavien laskentaresurssien saumattomassa tarjonnassa, joita tarvitaan maksimoimaan Euroopan yhteisten data-avaruuksien ja federoitujen turvallisten pilvipalveluinfrastruktuurien kasvu ja hyödyntäminen julkisen sektorin, teollisuuden ja tieteen sovelluksissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan datastrategia”, jossa hahmotellaan Euroopan poliittinen ja investointistrategia datatalouden kehityksen tukemiseksi tulevien viiden vuoden aikana. Siinä pidetään erityisen tärkeänä perustaa Euroopan yhteisiä julkisia data-avaruuksia, jotka tukevat kasvua ja luovat lisäarvoa. Tällaisia yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia sekä federoituja ja tietoturvallisia pilvipalveluinfrastruktuureja tukemalla voitaisiin varmistaa, että talouden ja yhteiskunnan käyttöön saadaan enemmän dataa kuitenkin niin, että määräysvalta datasta säilyisi sen luoneilla yrityksillä ja yksityishenkilöillä.
  Käyttäjien tietojen tosiasiallisen siirtämisen varmistamiseksi unionin pilvipalveluinfrastruktuurien olisi perustuttava luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteisiin.
  Suurteho- ja kvanttilaskenta ovat olennaisia tekijöitä sellaisten erilaisiin suorituskykytarpeisiin vastaavien laskentaresurssien saumattomassa tarjonnassa, joita tarvitaan maksimoimaan Euroopan yhteisten data-avaruuksien ja federoitujen turvallisten pilvipalveluinfrastruktuurien kasvu ja hyödyntäminen julkisen sektorin, teollisuuden ja tieteen sovelluksissa.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”, jossa esitellään Euroopan digistrategia. Siinä keskitytään päätavoitteisiin, joilla varmistetaan, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa omaehtoisesti kehittymään kohti kaikkia hyödyttävää digitalisaatiota. Osana tärkeimpiä toimia siinä ehdotetaan investointeja huipputason yhteisten digitaalisten valmiuksien, kuten suurteholaskennan ja kvanttiteknologian, rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä Euroopan suurteholaskentakapasiteetin laajentamiseen innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi
  terveydenhuollon
  ,
  liikenteen
  ja ympäristön
  tarpeisiin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”, jossa esitellään Euroopan digistrategia. Siinä keskitytään päätavoitteisiin, joilla varmistetaan, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa omaehtoisesti kehittymään kohti kaikkia hyödyttävää digitalisaatiota. Osana tärkeimpiä toimia siinä ehdotetaan investointeja huipputason yhteisten digitaalisten valmiuksien, kuten suurteholaskennan ja kvanttiteknologian, rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä Euroopan suurteholaskentakapasiteetin laajentamiseen innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi
  terveydenhuollon
  ,
  liikenteen
  ja ympäristön
  tarpeisiin
  .

| (6) | Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”, jossa esitellään Euroopan digistrategia. Siinä keskitytään päätavoitteisiin, joilla varmistetaan, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa omaehtoisesti kehittymään kohti kaikkia hyödyttävää
  ihmiskeskeistä
  digitalisaatiota
  , joka edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa
  . Osana tärkeimpiä toimia siinä ehdotetaan investointeja huipputason yhteisten digitaalisten valmiuksien, kuten suurteholaskennan ja kvanttiteknologian, rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä Euroopan suurteholaskentakapasiteetin laajentamiseen innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi
  kaikilla talouden aloilla
  ,
  kuten teollisuustoiminnassa, valmistusteollisuudessa, kyberturvallisuudessa, terveydenhuollossa
  ja
  lääketieteessä, liikenteessä ja kestävässä liikkuvuudessa sekä
  ympäristön
  , energian ja ilmastonmuutoksen alalla
  . |
| --- | --- |

(6)

Komissio hyväksyi 19 päivänä helmikuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”, jossa esitellään Euroopan digistrategia. Siinä keskitytään päätavoitteisiin, joilla varmistetaan, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa omaehtoisesti kehittymään kohti kaikkia hyödyttävää
  ihmiskeskeistä
  digitalisaatiota
  , joka edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa
  . Osana tärkeimpiä toimia siinä ehdotetaan investointeja huipputason yhteisten digitaalisten valmiuksien, kuten suurteholaskennan ja kvanttiteknologian, rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä Euroopan suurteholaskentakapasiteetin laajentamiseen innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi
  kaikilla talouden aloilla
  ,
  kuten teollisuustoiminnassa, valmistusteollisuudessa, kyberturvallisuudessa, terveydenhuollossa
  ja
  lääketieteessä, liikenteessä ja kestävässä liikkuvuudessa sekä
  ympäristön
  , energian ja ilmastonmuutoksen alalla
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Komissio hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, jossa hahmotellaan kunnianhimoinen teollisuusstrategia Euroopan viemiseksi kärkijoukkoon kaksitahoisessa siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtoasemaa. Tiedonannossa korostetaan muun muassa tukea Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeille mahdollistajateknologioille, kuten suurteholaskenta- ja kvanttiteknologialle. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Komissio hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, jossa hahmotellaan kunnianhimoinen teollisuusstrategia Euroopan viemiseksi kärkijoukkoon kaksitahoisessa siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtoasemaa. Tiedonannossa korostetaan muun muassa tukea Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeille mahdollistajateknologioille, kuten suurteholaskenta- ja kvanttiteknologialle.

| (7) | Komissio hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, jossa hahmotellaan kunnianhimoinen teollisuusstrategia Euroopan viemiseksi kärkijoukkoon kaksitahoisessa siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtoasemaa. Tiedonannossa korostetaan muun muassa tukea Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeille mahdollistajateknologioille, kuten suurteholaskenta- ja kvanttiteknologialle.
  Maailmanluokan suurteholaskentainfrastruktuurin ja -ekosysteemin kehittäminen muodostaa strategisen resurssin unionin teollisuuden ja pk-yritysten tulevaisuuden ja häiriönsietokyvyn kannalta samalla kun sen avulla voidaan torjua alueellisia eroja, luoda uusia työpaikkoja ja kannustaa maailmanlaajuiseen kilpailuun, joka voisi edistää elinvoimaisen datatalouden toteuttamista ja auttaa torjumaan ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, jossa hahmotellaan kunnianhimoinen teollisuusstrategia Euroopan viemiseksi kärkijoukkoon kaksitahoisessa siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtoasemaa. Tiedonannossa korostetaan muun muassa tukea Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeille mahdollistajateknologioille, kuten suurteholaskenta- ja kvanttiteknologialle.
  Maailmanluokan suurteholaskentainfrastruktuurin ja -ekosysteemin kehittäminen muodostaa strategisen resurssin unionin teollisuuden ja pk-yritysten tulevaisuuden ja häiriönsietokyvyn kannalta samalla kun sen avulla voidaan torjua alueellisia eroja, luoda uusia työpaikkoja ja kannustaa maailmanlaajuiseen kilpailuun, joka voisi edistää elinvoimaisen datatalouden toteuttamista ja auttaa torjumaan ilmastonmuutosta.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Euroopan johtava asema datataloudessa, sen tieteellisen osaamisen taso ja sen teollisuuden kilpailukyky riippuvat yhä enemmän sen kyvystä kehittää keskeisiä suurteholaskennan teknologioita, tuoda saataville maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuureja ja ylläpitää nykyistä johtoasemaansa suurteholaskennan sovelluksissa. Suurteholaskenta on Euroopan talouden digitalisaation ydinteknologiaa,
  jonka ansiosta
  monet teollisuudenalat voivat innovoida korkeamman lisäarvon tuotteita ja palveluja. Yhdessä muiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, massadatan ja pilviteknologioiden, kanssa suurteholaskenta tasoittaa tietä uudenlaisille yhteiskunnallisille ja teollisille sovelluksille Euroopan kannalta kriittisillä aloilla. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi
  yksilöllinen lääketiede,
  sääennusteet ja ilmastonmuutos, älykäs ja vihreä kaavoitus ja liikenne,
  puhtaan energiantuotannon uudet lähtömateriaalit
  , lääkkeiden kehitys ja virtuaalitestaus, kestävä maatalous sekä valmistus- ja teknologiateollisuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Euroopan johtava asema datataloudessa, sen tieteellisen osaamisen taso ja sen teollisuuden kilpailukyky riippuvat yhä enemmän sen kyvystä kehittää keskeisiä suurteholaskennan teknologioita, tuoda saataville maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuureja ja ylläpitää nykyistä johtoasemaansa suurteholaskennan sovelluksissa. Suurteholaskenta on Euroopan talouden digitalisaation ydinteknologiaa,
  jonka ansiosta
  monet teollisuudenalat voivat innovoida korkeamman lisäarvon tuotteita ja palveluja. Yhdessä muiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, massadatan ja pilviteknologioiden, kanssa suurteholaskenta tasoittaa tietä uudenlaisille yhteiskunnallisille ja teollisille sovelluksille Euroopan kannalta kriittisillä aloilla. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi
  yksilöllinen lääketiede,
  sääennusteet ja ilmastonmuutos, älykäs ja vihreä kaavoitus ja liikenne,
  puhtaan energiantuotannon uudet lähtömateriaalit
  , lääkkeiden kehitys ja virtuaalitestaus, kestävä maatalous sekä valmistus- ja teknologiateollisuus.

| (9) | Euroopan johtava asema datataloudessa, sen tieteellisen osaamisen taso ja sen teollisuuden kilpailukyky riippuvat yhä enemmän sen kyvystä kehittää keskeisiä suurteholaskennan teknologioita, tuoda saataville maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuureja ja ylläpitää nykyistä johtoasemaansa suurteholaskennan sovelluksissa. Suurteholaskenta on Euroopan talouden digitalisaation ydinteknologiaa,
  joka tarjoaa potentiaalin siihen, että
  monet
  perinteiset
  teollisuudenalat voivat innovoida korkeamman lisäarvon tuotteita ja palveluja. Yhdessä muiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, massadatan ja pilviteknologioiden, kanssa suurteholaskenta tasoittaa tietä uudenlaisille yhteiskunnallisille ja teollisille sovelluksille Euroopan kannalta kriittisillä aloilla
  , kunhan teknologioiden käyttöönotto ja käyttö tapahtuvat ihmiskeskeisesti ja eettisesti
  . Tällaisia aloja ovat esimerkiksi sääennusteet ja ilmastonmuutos, älykäs ja vihreä kaavoitus ja liikenne,
  kestävien ja puhtaiden energiateknologioiden uusia lähtömateriaaleja koskeva tutkimus
  , lääkkeiden kehitys ja virtuaalitestaus, kestävä maatalous sekä valmistus- ja teknologiateollisuus. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan johtava asema datataloudessa, sen tieteellisen osaamisen taso ja sen teollisuuden kilpailukyky riippuvat yhä enemmän sen kyvystä kehittää keskeisiä suurteholaskennan teknologioita, tuoda saataville maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuureja ja ylläpitää nykyistä johtoasemaansa suurteholaskennan sovelluksissa. Suurteholaskenta on Euroopan talouden digitalisaation ydinteknologiaa,
  joka tarjoaa potentiaalin siihen, että
  monet
  perinteiset
  teollisuudenalat voivat innovoida korkeamman lisäarvon tuotteita ja palveluja. Yhdessä muiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, massadatan ja pilviteknologioiden, kanssa suurteholaskenta tasoittaa tietä uudenlaisille yhteiskunnallisille ja teollisille sovelluksille Euroopan kannalta kriittisillä aloilla
  , kunhan teknologioiden käyttöönotto ja käyttö tapahtuvat ihmiskeskeisesti ja eettisesti
  . Tällaisia aloja ovat esimerkiksi sääennusteet ja ilmastonmuutos, älykäs ja vihreä kaavoitus ja liikenne,
  kestävien ja puhtaiden energiateknologioiden uusia lähtömateriaaleja koskeva tutkimus
  , lääkkeiden kehitys ja virtuaalitestaus, kestävä maatalous sekä valmistus- ja teknologiateollisuus.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Suurteholaskenta on poliittisen päätöksenteon strateginen voimavara, jonka mahdollistamat sovellukset auttavat ymmärtämään ja ratkaisemaan toimivalla tavalla monia monitahoisia maailmanlaajuisia haasteita. Suurteholaskennasta on suurta hyötyä myös kriisinhallinnassa. Suurteholaskennasta on apua keskeisten politiikkaohjelmien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, toteutuksessa. Sen avulla voidaan mallintaa monimutkaisia ympäristöhaasteita ja auttaa muuntamaan ne mahdollisuuksiksi yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja taloudelliseen kasvuun. Yksi esimerkki tästä on Destination Earth -aloite, josta ilmoitettiin 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta sekä 19 päivänä helmikuuta 2020
  annetussa
  komission
  tiedonannossa
  ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Suurteholaskenta on poliittisen päätöksenteon strateginen voimavara, jonka mahdollistamat sovellukset auttavat ymmärtämään ja ratkaisemaan toimivalla tavalla monia monitahoisia maailmanlaajuisia haasteita. Suurteholaskennasta on suurta hyötyä myös kriisinhallinnassa. Suurteholaskennasta on apua keskeisten politiikkaohjelmien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, toteutuksessa. Sen avulla voidaan mallintaa monimutkaisia ympäristöhaasteita ja auttaa muuntamaan ne mahdollisuuksiksi yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja taloudelliseen kasvuun. Yksi esimerkki tästä on Destination Earth -aloite, josta ilmoitettiin 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta sekä 19 päivänä helmikuuta 2020
  annetussa
  komission
  tiedonannossa
  ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”.

| (10) | Suurteholaskenta on poliittisen päätöksenteon strateginen voimavara, jonka mahdollistamat sovellukset auttavat ymmärtämään ja ratkaisemaan toimivalla tavalla monia monitahoisia maailmanlaajuisia haasteita. Suurteholaskennasta on suurta hyötyä myös kriisinhallinnassa. Suurteholaskennasta on apua keskeisten politiikkaohjelmien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, toteutuksessa. Sen avulla voidaan mallintaa monimutkaisia ympäristöhaasteita ja auttaa muuntamaan ne mahdollisuuksiksi yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja
  kestävään
  taloudelliseen kasvuun. Yksi esimerkki tästä on Destination Earth -aloite, josta ilmoitettiin 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta sekä 19 päivänä helmikuuta 2020
  annetuissa
  komission
  tiedonannoissa ”Euroopan datastrategia” ja
  ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”.
  Suurteholaskenta on strateginen voimavara, jonka avulla turvataan unionin innovointivalmiudet ja strateginen autonomia ja edistetään taloudellista kasvua. |
| --- | --- |

(10)

Suurteholaskenta on poliittisen päätöksenteon strateginen voimavara, jonka mahdollistamat sovellukset auttavat ymmärtämään ja ratkaisemaan toimivalla tavalla monia monitahoisia maailmanlaajuisia haasteita. Suurteholaskennasta on suurta hyötyä myös kriisinhallinnassa. Suurteholaskennasta on apua keskeisten politiikkaohjelmien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, toteutuksessa. Sen avulla voidaan mallintaa monimutkaisia ympäristöhaasteita ja auttaa muuntamaan ne mahdollisuuksiksi yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja
  kestävään
  taloudelliseen kasvuun. Yksi esimerkki tästä on Destination Earth -aloite, josta ilmoitettiin 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta sekä 19 päivänä helmikuuta 2020
  annetuissa
  komission
  tiedonannoissa ”Euroopan datastrategia” ja
  ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”.
  Suurteholaskenta on strateginen voimavara, jonka avulla turvataan unionin innovointivalmiudet ja strateginen autonomia ja edistetään taloudellista kasvua.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Globaalit tapahtumat, kuten covid-19-pandemia, ovat osoittaneet, miten tärkeää on investoida suurteholaskentaan ja terveysalan mallinnusalustoihin ja -välineisiin, sillä ne ovat avainasemassa pandemian torjunnassa, usein yhdessä muiden digitaaliteknologioiden, kuten massadatan ja tekoälyn, kanssa. Suurteholaskentaa hyödynnetään, kun pyritään nopeuttamaan
  uusien hoitojen
  löytämistä ja valmistusta, ennakoidaan viruksen leviämistä, suunnitellaan ja kohdennetaan terveydenhuollon tarvikkeiden ja resurssien käyttöä ja mallinnetaan epidemiasta toipumiseen tähtäävien toimien vaikutuksia epidemian jälkeisten skenaarioiden vertailemiseksi. Suurteholaskentaa hyödyntävät mallinnusalustat ja -välineet ovat kriittisessä asemassa meneillään olevassa ja tulevissa pandemioissa ja niillä tulee olemaan
  avainrooli
  terveydenhuollossa ja
  yksilöllisessä lääketieteessä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Globaalit tapahtumat, kuten covid-19-pandemia, ovat osoittaneet, miten tärkeää on investoida suurteholaskentaan ja terveysalan mallinnusalustoihin ja -välineisiin, sillä ne ovat avainasemassa pandemian torjunnassa, usein yhdessä muiden digitaaliteknologioiden, kuten massadatan ja tekoälyn, kanssa. Suurteholaskentaa hyödynnetään, kun pyritään nopeuttamaan
  uusien hoitojen
  löytämistä ja valmistusta, ennakoidaan viruksen leviämistä, suunnitellaan ja kohdennetaan terveydenhuollon tarvikkeiden ja resurssien käyttöä ja mallinnetaan epidemiasta toipumiseen tähtäävien toimien vaikutuksia epidemian jälkeisten skenaarioiden vertailemiseksi. Suurteholaskentaa hyödyntävät mallinnusalustat ja -välineet ovat kriittisessä asemassa meneillään olevassa ja tulevissa pandemioissa ja niillä tulee olemaan
  avainrooli
  terveydenhuollossa ja
  yksilöllisessä lääketieteessä
  .

| (11) | Globaalit tapahtumat, kuten covid-19-pandemia, ovat osoittaneet, miten tärkeää on investoida suurteholaskentaan ja terveysalan mallinnusalustoihin ja -välineisiin, sillä ne ovat avainasemassa pandemian torjunnassa, usein yhdessä muiden digitaaliteknologioiden, kuten massadatan ja tekoälyn
  sekä tietokonemallinnuksen ja -simuloinnin
  , kanssa. Suurteholaskentaa hyödynnetään, kun pyritään nopeuttamaan
  kriittisten komponenttien
  löytämistä
  lääkealalle
  ja
  hoitojen
  valmistusta, ennakoidaan viruksen leviämistä, suunnitellaan ja kohdennetaan terveydenhuollon tarvikkeiden ja resurssien käyttöä ja mallinnetaan epidemiasta toipumiseen tähtäävien toimien vaikutuksia epidemian jälkeisten skenaarioiden vertailemiseksi. Suurteholaskentaa hyödyntävät mallinnusalustat ja -välineet ovat kriittisessä asemassa meneillään olevassa ja tulevissa pandemioissa, ja niillä tulee olemaan
  tärkeä rooli
  terveydenhuollossa
  , koska ne mahdollistavat uusien ennaltaehkäisevien strategioiden turvallisuuden, tehokkuuden
  ja
  suorituskyvyn testaamisen sekä automaattisen diagnoosimallinnuksen, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden optimoinnin
  .
  On myös tärkeää varmistaa suurteholaskennan, tekoälyn (mukaan lukien kone- ja syväoppiminen), massadatan, korkean suorituskyvyn data-analytiikan ja pilvipalvelujen yhteentoimivuus, koska muun muassa sellaiset merkittävät talouden alat kuin valmistusteollisuus, terveydenhuolto ja lääkeala ovat riippuvaisia suurteholaskennasta. |
| --- | --- |

(11)

Globaalit tapahtumat, kuten covid-19-pandemia, ovat osoittaneet, miten tärkeää on investoida suurteholaskentaan ja terveysalan mallinnusalustoihin ja -välineisiin, sillä ne ovat avainasemassa pandemian torjunnassa, usein yhdessä muiden digitaaliteknologioiden, kuten massadatan ja tekoälyn
  sekä tietokonemallinnuksen ja -simuloinnin
  , kanssa. Suurteholaskentaa hyödynnetään, kun pyritään nopeuttamaan
  kriittisten komponenttien
  löytämistä
  lääkealalle
  ja
  hoitojen
  valmistusta, ennakoidaan viruksen leviämistä, suunnitellaan ja kohdennetaan terveydenhuollon tarvikkeiden ja resurssien käyttöä ja mallinnetaan epidemiasta toipumiseen tähtäävien toimien vaikutuksia epidemian jälkeisten skenaarioiden vertailemiseksi. Suurteholaskentaa hyödyntävät mallinnusalustat ja -välineet ovat kriittisessä asemassa meneillään olevassa ja tulevissa pandemioissa, ja niillä tulee olemaan
  tärkeä rooli
  terveydenhuollossa
  , koska ne mahdollistavat uusien ennaltaehkäisevien strategioiden turvallisuuden, tehokkuuden
  ja
  suorituskyvyn testaamisen sekä automaattisen diagnoosimallinnuksen, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden optimoinnin
  .
  On myös tärkeää varmistaa suurteholaskennan, tekoälyn (mukaan lukien kone- ja syväoppiminen), massadatan, korkean suorituskyvyn data-analytiikan ja pilvipalvelujen yhteentoimivuus, koska muun muassa sellaiset merkittävät talouden alat kuin valmistusteollisuus, terveydenhuolto ja lääkeala ovat riippuvaisia suurteholaskennasta.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee
  tutkimuksensa
  ja teollisten valmiuksiensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteho- ja kvanttilaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologian teollista käyttöönottoa ja markkinoille saattamista olisi tehostettava sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi eurooppalaisiksi suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiksi, jotka ovat laadultaan huippuluokkaa, ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille sekä rakennettava maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemi. Samalla unionin olisi tarjottava teknologiateollisuudelleen mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta, mikä johtaisi suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten laajamittaiseen käyttöönottoon ja toisi markkinoille
  uusia sovellusaloja, kuten yksilöllistetyn hoidon, ilmastonmuutoksen torjunnan, verkotetut ja automatisoidut ajoneuvot, sekä loisi muita
  tekoälyn, lohkoketjuteknologian, reunalaskennan tai laajemmin Euroopan teollisuustoimialan digitalisoinnin tukemia
  edelläkävijämarkkinoita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee
  tutkimuksensa
  ja teollisten valmiuksiensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteho- ja kvanttilaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologian teollista käyttöönottoa ja markkinoille saattamista olisi tehostettava sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi eurooppalaisiksi suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiksi, jotka ovat laadultaan huippuluokkaa, ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille sekä rakennettava maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemi. Samalla unionin olisi tarjottava teknologiateollisuudelleen mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta, mikä johtaisi suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten laajamittaiseen käyttöönottoon ja toisi markkinoille
  uusia sovellusaloja, kuten yksilöllistetyn hoidon, ilmastonmuutoksen torjunnan, verkotetut ja automatisoidut ajoneuvot, sekä loisi muita
  tekoälyn, lohkoketjuteknologian, reunalaskennan tai laajemmin Euroopan teollisuustoimialan digitalisoinnin tukemia
  edelläkävijämarkkinoita
  .

| (14) | Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee
  tutkimusvalmiuksiensa
  ja teollisten valmiuksiensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteho- ja kvanttilaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologian teollista käyttöönottoa ja markkinoille saattamista olisi tehostettava sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi eurooppalaisiksi suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiksi, jotka ovat laadultaan huippuluokkaa
  ja jotka otetaan laajalti käyttöön ja ovat saatavilla koko Euroopassa
  , ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja
  turvallisten
  maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille sekä rakennettava maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemi
  kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden hyödyksi
  . Samalla unionin olisi tarjottava teknologiateollisuudelleen mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta, mikä johtaisi suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten laajamittaiseen käyttöönottoon ja toisi markkinoille tekoälyn,
  tietokonemallinnuksen ja -simuloinnin
  , lohkoketjuteknologian, reunalaskennan tai laajemmin Euroopan teollisuustoimialan digitalisoinnin tukemia
  uusia sovellusaloja
  . |
| --- | --- |

(14)

Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee
  tutkimusvalmiuksiensa
  ja teollisten valmiuksiensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteho- ja kvanttilaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologian teollista käyttöönottoa ja markkinoille saattamista olisi tehostettava sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi eurooppalaisiksi suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiksi, jotka ovat laadultaan huippuluokkaa
  ja jotka otetaan laajalti käyttöön ja ovat saatavilla koko Euroopassa
  , ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja
  turvallisten
  maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille sekä rakennettava maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemi
  kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden hyödyksi
  . Samalla unionin olisi tarjottava teknologiateollisuudelleen mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta, mikä johtaisi suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten laajamittaiseen käyttöönottoon ja toisi markkinoille tekoälyn,
  tietokonemallinnuksen ja -simuloinnin
  , lohkoketjuteknologian, reunalaskennan tai laajemmin Euroopan teollisuustoimialan digitalisoinnin tukemia
  uusia sovellusaloja
  .

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Pientehoprosessoreihin perustuvien ja erittäin energiatehokkaiden eurooppalaisten innovatiivisten maailmanluokan suurteholaskennan ekosysteemien, teknologioiden ja laitteistojärjestelmien uuden valikoiman suunnittelemista, päivittämistä ja toteuttamista varten tarvitaan valtava määrä tutkimus- ja innovointitoimia ja -resursseja. Yhteisyrityksellä on yhteisvaikutuksessa muiden eurooppalaisten kumppanuuksien ja aloitteiden kanssa hyvät mahdollisuudet laatia strategisia etenemissuunnitelmia sekä tutkimus- ja investointisuunnitelmia, joilla tuetaan eurooppalaisen elektroniikka-alan ja siihen kuuluvien järjestelmien arvoketjun vahvistamista, jotta voidaan laajentaa eurooppalaista teollista toimintaa, ratkaista keskeiset teknologiset, turvallisuuteen liittyvät ja yhteiskunnalliset haasteet ja luoda pitkälle kehitettyjen eurooppalaisten laitteistojen suunnitteluvalmiuksia ja tuotantolaitoksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Pientehoprosessoreihin perustuvien ja erittäin energiatehokkaiden eurooppalaisten innovatiivisten maailmanluokan suurteholaskennan ekosysteemien, teknologioiden ja laitteistojärjestelmien uuden valikoiman suunnittelemista, päivittämistä ja toteuttamista varten tarvitaan valtava määrä tutkimus- ja innovointitoimia ja -resursseja. Yhteisyrityksellä on yhteisvaikutuksessa muiden eurooppalaisten kumppanuuksien ja aloitteiden kanssa hyvät mahdollisuudet laatia strategisia etenemissuunnitelmia sekä tutkimus- ja investointisuunnitelmia, joilla tuetaan eurooppalaisen elektroniikka-alan ja siihen kuuluvien järjestelmien arvoketjun vahvistamista, jotta voidaan laajentaa eurooppalaista teollista toimintaa, ratkaista keskeiset teknologiset, turvallisuuteen liittyvät ja yhteiskunnalliset haasteet ja luoda pitkälle kehitettyjen eurooppalaisten laitteistojen suunnitteluvalmiuksia ja tuotantolaitoksia.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Jotta
  EU
  ja sen jäsenvaltiot saavuttaisivat teknologisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kaltaisissa keskeisissä digitaaliteknologioissa, niiden olisi investoitava pientehoprosessoreihin perustuviin seuraavan sukupolven suurteholaskentateknologioihin, eksa-luokan ja sen jälkeisen suorituskyvyn laskennassa ja kvanttilaskennassa käytettäviin innovatiivisiin ohjelmistoratkaisuihin ja kehittyneisiin suurteholaskentajärjestelmiin sekä innovatiivisiin suurteholaskennan ja datan sovelluksiin
  lääketieteen, ympäristön ja valmistus- ja teknologiateollisuuden tarpeisiin
  . Tämän myötä Euroopan teknologiateollisuus voisi menestyä monilla keskeisten teknologioiden ja sovellusten aloilla, jotka ulottuvat suurteho- ja kvanttilaskentaa laajemmalle, ja toimittaa tällaista teknologiaan pidemmällä aikavälillä myös laajemmille tieto- ja viestintäteknologiamarkkinoille. Se auttaisi myös suurteho- ja kvanttilaskentaa hyödyntävien tiede- ja teollisuuskäyttäjien digitalisaatiossa ja parantaisi niiden innovointipotentiaalia. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Jotta
  EU
  ja sen jäsenvaltiot saavuttaisivat teknologisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kaltaisissa keskeisissä digitaaliteknologioissa, niiden olisi investoitava pientehoprosessoreihin perustuviin seuraavan sukupolven suurteholaskentateknologioihin, eksa-luokan ja sen jälkeisen suorituskyvyn laskennassa ja kvanttilaskennassa käytettäviin innovatiivisiin ohjelmistoratkaisuihin ja kehittyneisiin suurteholaskentajärjestelmiin sekä innovatiivisiin suurteholaskennan ja datan sovelluksiin
  lääketieteen, ympäristön ja valmistus- ja teknologiateollisuuden tarpeisiin
  . Tämän myötä Euroopan teknologiateollisuus voisi menestyä monilla keskeisten teknologioiden ja sovellusten aloilla, jotka ulottuvat suurteho- ja kvanttilaskentaa laajemmalle, ja toimittaa tällaista teknologiaan pidemmällä aikavälillä myös laajemmille tieto- ja viestintäteknologiamarkkinoille. Se auttaisi myös suurteho- ja kvanttilaskentaa hyödyntävien tiede- ja teollisuuskäyttäjien digitalisaatiossa ja parantaisi niiden innovointipotentiaalia.

| (15) | Jotta
  unioni
  ja sen jäsenvaltiot saavuttaisivat
  strategisen
  teknologisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kaltaisissa keskeisissä digitaaliteknologioissa
  säilyttäen kuitenkin avoimen talouden
  , niiden olisi investoitava pientehoprosessoreihin perustuviin
  ja energia- ja resurssitehokkaisiin
  seuraavan sukupolven suurteholaskentateknologioihin, eksa-luokan ja sen jälkeisen suorituskyvyn laskennassa ja kvanttilaskennassa käytettäviin innovatiivisiin ohjelmistoratkaisuihin ja kehittyneisiin suurteholaskentajärjestelmiin
  , yksityisyyden turvaavat laskentateknologiat mukaan lukien,
  sekä innovatiivisiin suurteholaskennan ja datan sovelluksiin.
  Suurteholaskentaa ja tiedonhallintaa olisi tuettava aktiivisesti kaikilla tutkimusaloilla, myös yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä. Investointeja tarvitaan asiaankuuluvan osaamisen kehittämiseksi.
  Tämän myötä Euroopan teknologiateollisuus voisi menestyä monilla keskeisten teknologioiden ja sovellusten aloilla, jotka ulottuvat suurteho- ja kvanttilaskentaa laajemmalle, ja toimittaa tällaista teknologiaan pidemmällä aikavälillä myös laajemmille tieto- ja viestintäteknologiamarkkinoille. Se auttaisi myös suurteho- ja kvanttilaskentaa hyödyntävien tiede- ja teollisuuskäyttäjien digitalisaatiossa ja parantaisi niiden innovointipotentiaalia. |
| --- | --- |

(15)

Jotta
  unioni
  ja sen jäsenvaltiot saavuttaisivat
  strategisen
  teknologisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kaltaisissa keskeisissä digitaaliteknologioissa
  säilyttäen kuitenkin avoimen talouden
  , niiden olisi investoitava pientehoprosessoreihin perustuviin
  ja energia- ja resurssitehokkaisiin
  seuraavan sukupolven suurteholaskentateknologioihin, eksa-luokan ja sen jälkeisen suorituskyvyn laskennassa ja kvanttilaskennassa käytettäviin innovatiivisiin ohjelmistoratkaisuihin ja kehittyneisiin suurteholaskentajärjestelmiin
  , yksityisyyden turvaavat laskentateknologiat mukaan lukien,
  sekä innovatiivisiin suurteholaskennan ja datan sovelluksiin.
  Suurteholaskentaa ja tiedonhallintaa olisi tuettava aktiivisesti kaikilla tutkimusaloilla, myös yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä. Investointeja tarvitaan asiaankuuluvan osaamisen kehittämiseksi.
  Tämän myötä Euroopan teknologiateollisuus voisi menestyä monilla keskeisten teknologioiden ja sovellusten aloilla, jotka ulottuvat suurteho- ja kvanttilaskentaa laajemmalle, ja toimittaa tällaista teknologiaan pidemmällä aikavälillä myös laajemmille tieto- ja viestintäteknologiamarkkinoille. Se auttaisi myös suurteho- ja kvanttilaskentaa hyödyntävien tiede- ja teollisuuskäyttäjien digitalisaatiossa ja parantaisi niiden innovointipotentiaalia.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Jotta unioniin voitaisiin luoda vankka kvanttilaskentaekosysteemi, on tarpeen investoida laitteistotietoisten algoritmien kehittämiseen neuroverkkoja varten ja syöttö- ja tulostietojen koodauksen standardointiin sekä helpottaa loppukäyttäjien käyttömahdollisuuksia pilvipalvelujen avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Jotta unioniin voitaisiin luoda vankka kvanttilaskentaekosysteemi, on tarpeen investoida laitteistotietoisten algoritmien kehittämiseen neuroverkkoja varten ja syöttö- ja tulostietojen koodauksen standardointiin sekä helpottaa loppukäyttäjien käyttömahdollisuuksia pilvipalvelujen avulla.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | EU:n ja sen jäsenvaltioiden pyrkimys johtoasemaan ja strategiseen autonomiaan
  digitaalitaloudessa
  edellyttää EU:n yhteistä strategista visiota suurteho- ja kvanttilaskennan alalla. Tavoitteena olisi luoda Eurooppaan maailman johtava ekosysteemi hyperverkotetulle, federoidulle ja turvalliselle suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurille sekä saavuttaa kyky tuottaa innovatiivisia ja kilpailukykyisiä suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiä perustuen tarjontaketjuun, joka pystyisi varmistamaan komponenttien, teknologian ja osaamisen saatavuuden ja näin rajoittamaan häiriöiden riskiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

EU:n ja sen jäsenvaltioiden pyrkimys johtoasemaan ja strategiseen autonomiaan
  digitaalitaloudessa
  edellyttää EU:n yhteistä strategista visiota suurteho- ja kvanttilaskennan alalla. Tavoitteena olisi luoda Eurooppaan maailman johtava ekosysteemi hyperverkotetulle, federoidulle ja turvalliselle suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurille sekä saavuttaa kyky tuottaa innovatiivisia ja kilpailukykyisiä suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiä perustuen tarjontaketjuun, joka pystyisi varmistamaan komponenttien, teknologian ja osaamisen saatavuuden ja näin rajoittamaan häiriöiden riskiä.

| (16) | EU:n ja sen jäsenvaltioiden pyrkimys johtoasemaan ja strategiseen autonomiaan
  digitaalisessa siirtymässä säilyttäen avoimen talouden
  edellyttää EU:n yhteistä strategista visiota suurteho- ja kvanttilaskennan alalla
  ja sitä, että varmistetaan siirtyminen pois simulointikeskeisestä suurteholaskennasta ja integroidaan suurteholaskenta tietotekniikkainfrastruktuurin koko jatkumoon, mukaan lukien muut ekosysteemit, kuten massadata, tekoäly ja esineiden internet
  . Tavoitteena olisi luoda Eurooppaan maailman johtava ekosysteemi hyperverkotetulle, federoidulle ja turvalliselle suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurille sekä saavuttaa kyky tuottaa innovatiivisia ja kilpailukykyisiä suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiä perustuen
  häiriönsietokykyiseen ja vastuulliseen
  tarjontaketjuun, joka pystyisi varmistamaan komponenttien, teknologian ja osaamisen saatavuuden ja näin rajoittamaan häiriöiden riskiä
  suojellen samalla ihmisiä ja ympäristöä
  . |
| --- | --- |

(16)

EU:n ja sen jäsenvaltioiden pyrkimys johtoasemaan ja strategiseen autonomiaan
  digitaalisessa siirtymässä säilyttäen avoimen talouden
  edellyttää EU:n yhteistä strategista visiota suurteho- ja kvanttilaskennan alalla
  ja sitä, että varmistetaan siirtyminen pois simulointikeskeisestä suurteholaskennasta ja integroidaan suurteholaskenta tietotekniikkainfrastruktuurin koko jatkumoon, mukaan lukien muut ekosysteemit, kuten massadata, tekoäly ja esineiden internet
  . Tavoitteena olisi luoda Eurooppaan maailman johtava ekosysteemi hyperverkotetulle, federoidulle ja turvalliselle suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurille sekä saavuttaa kyky tuottaa innovatiivisia ja kilpailukykyisiä suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiä perustuen
  häiriönsietokykyiseen ja vastuulliseen
  tarjontaketjuun, joka pystyisi varmistamaan komponenttien, teknologian ja osaamisen saatavuuden ja näin rajoittamaan häiriöiden riskiä
  suojellen samalla ihmisiä ja ympäristöä
  .

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Paras tapa toteuttaa suurteho- ja kvanttilaskentaa koskeva EU:n strateginen visio on yhteisyritys. Sillä voidaan varmistaa unionille sen taloudellisen potentiaalin edellyttämät maailmanluokan super- ja kvanttitietokone- ja datavalmiudet, jotka vastaavat eurooppalaisten käyttäjien tarpeisiin ja tuottavat tarvittavan strategisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kriittisissä teknologioissa. Yhteisyritys on
  paras
  väline tähän asetukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvattujen nykyisten rajoitusten
  poistamiseksi
  , ja se takaa samalla
  suurimman
  taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun suurteho- ja kvanttilaskennan alalla. Sillä voidaan koota yhteen resursseja unionin varoista, jäsenvaltioista, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneista maista sekä yksityiseltä sektorilta. Se kykenee toteuttamaan maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia eurooppalaisten teknologioiden kehittämiseksi ja integroimiseksi maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Paras tapa toteuttaa suurteho- ja kvanttilaskentaa koskeva EU:n strateginen visio on yhteisyritys. Sillä voidaan varmistaa unionille sen taloudellisen potentiaalin edellyttämät maailmanluokan super- ja kvanttitietokone- ja datavalmiudet, jotka vastaavat eurooppalaisten käyttäjien tarpeisiin ja tuottavat tarvittavan strategisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kriittisissä teknologioissa. Yhteisyritys on
  paras
  väline tähän asetukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvattujen nykyisten rajoitusten
  poistamiseksi
  , ja se takaa samalla
  suurimman
  taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun suurteho- ja kvanttilaskennan alalla. Sillä voidaan koota yhteen resursseja unionin varoista, jäsenvaltioista, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneista maista sekä yksityiseltä sektorilta. Se kykenee toteuttamaan maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia eurooppalaisten teknologioiden kehittämiseksi ja integroimiseksi maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmiin.

| (17) | Paras
  käytettävissä oleva
  tapa toteuttaa suurteho- ja kvanttilaskentaa koskeva EU:n strateginen visio on yhteisyritys. Sillä voidaan varmistaa unionille sen taloudellisen potentiaalin edellyttämät maailmanluokan super- ja kvanttitietokone- ja datavalmiudet, jotka vastaavat eurooppalaisten käyttäjien tarpeisiin ja tuottavat tarvittavan strategisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kriittisissä teknologioissa
  säilyttäen samalla avoimen talouden
  . Yhteisyritys on
  yksi
  väline
  , jolla voidaan edistää
  tähän asetukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvattujen nykyisten rajoitusten
  poistamista
  , ja se takaa samalla
  suuren
  taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun suurteho- ja kvanttilaskennan alalla
  , kunhan sitä rahoitetaan, kehitetään ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti
  . Sillä voidaan koota yhteen resursseja unionin varoista, jäsenvaltioista, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneista maista sekä yksityiseltä sektorilta. Se kykenee toteuttamaan maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia eurooppalaisten teknologioiden kehittämiseksi ja integroimiseksi maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmiin. |
| --- | --- |

(17)

Paras
  käytettävissä oleva
  tapa toteuttaa suurteho- ja kvanttilaskentaa koskeva EU:n strateginen visio on yhteisyritys. Sillä voidaan varmistaa unionille sen taloudellisen potentiaalin edellyttämät maailmanluokan super- ja kvanttitietokone- ja datavalmiudet, jotka vastaavat eurooppalaisten käyttäjien tarpeisiin ja tuottavat tarvittavan strategisen autonomian suurteho- ja kvanttilaskennan kriittisissä teknologioissa
  säilyttäen samalla avoimen talouden
  . Yhteisyritys on
  yksi
  väline
  , jolla voidaan edistää
  tähän asetukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvattujen nykyisten rajoitusten
  poistamista
  , ja se takaa samalla
  suuren
  taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun suurteho- ja kvanttilaskennan alalla
  , kunhan sitä rahoitetaan, kehitetään ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti
  . Sillä voidaan koota yhteen resursseja unionin varoista, jäsenvaltioista, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneista maista sekä yksityiseltä sektorilta. Se kykenee toteuttamaan maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia eurooppalaisten teknologioiden kehittämiseksi ja integroimiseksi maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmiin.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | EuroHPC-yhteisyritys on osa Horisontti Eurooppa -ohjelman institutionaalisten kumppanuuksien kokonaisuutta, jolla olisi pyrittävä vahvistamaan EU:n tieteellisiä valmiuksia vastata esiin nouseviin uhkiin ja tuleviin haasteisiin entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella, turvaamaan kestävyyttä painottavat EU:n arvoketjut ja EU:n strateginen autonomia keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla sekä tehostamaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöä vastattaessa ilmastoon, ympäristöön, terveyteen ja muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin unionin strategisten painotusten mukaisesti, mihin kuuluu myös ilmastoneutraaliuden saavuttaminen unionissa
  vuoteen
   2050
  mennessä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

EuroHPC-yhteisyritys on osa Horisontti Eurooppa -ohjelman institutionaalisten kumppanuuksien kokonaisuutta, jolla olisi pyrittävä vahvistamaan EU:n tieteellisiä valmiuksia vastata esiin nouseviin uhkiin ja tuleviin haasteisiin entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella, turvaamaan kestävyyttä painottavat EU:n arvoketjut ja EU:n strateginen autonomia keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla sekä tehostamaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöä vastattaessa ilmastoon, ympäristöön, terveyteen ja muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin unionin strategisten painotusten mukaisesti, mihin kuuluu myös ilmastoneutraaliuden saavuttaminen unionissa
  vuoteen
   2050
  mennessä
  .

| (18) | EuroHPC-yhteisyritys on osa Horisontti Eurooppa -ohjelman institutionaalisten kumppanuuksien kokonaisuutta, jolla olisi pyrittävä vahvistamaan EU:n tieteellisiä valmiuksia vastata esiin nouseviin uhkiin ja tuleviin haasteisiin entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella, turvaamaan
  ympäristötavoitteet ja
  kestävyyttä painottavat EU:n arvoketjut ja EU:n strateginen autonomia keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla sekä tehostamaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöä vastattaessa ilmastoon, ympäristöön, terveyteen ja muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin unionin strategisten painotusten mukaisesti, mihin kuuluu myös ilmastoneutraaliuden saavuttaminen unionissa
  viimeistään vuonna
   2050. |
| --- | --- |

(18)

EuroHPC-yhteisyritys on osa Horisontti Eurooppa -ohjelman institutionaalisten kumppanuuksien kokonaisuutta, jolla olisi pyrittävä vahvistamaan EU:n tieteellisiä valmiuksia vastata esiin nouseviin uhkiin ja tuleviin haasteisiin entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella, turvaamaan
  ympäristötavoitteet ja
  kestävyyttä painottavat EU:n arvoketjut ja EU:n strateginen autonomia keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla sekä tehostamaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöä vastattaessa ilmastoon, ympäristöön, terveyteen ja muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin unionin strategisten painotusten mukaisesti, mihin kuuluu myös ilmastoneutraaliuden saavuttaminen unionissa
  viimeistään vuonna
   2050.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa viimeistään
  vuoden
   2021
  alkupuolella
  kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2033, jotta unionin käytössä olisi maailmanluokan federoitu, turvallinen ja hyperverkotettu suurteholaskentainfrastruktuuri ja se voisi kehittää tarvittavia teknologioita, sovelluksia ja taitoja eksa-luokan valmiuksien saavuttamiseksi vuosien 2022–2024 paikkeilla ja eksa-luokkaa parempien suorituskykytasojen saavuttamiseksi vuosien 2025–2027 paikkeilla niin, että samalla edistetään eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskennan maailmanluokan innovaatioekosysteemiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa viimeistään
  vuoden
   2021
  alkupuolella
  kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2033, jotta unionin käytössä olisi maailmanluokan federoitu, turvallinen ja hyperverkotettu suurteholaskentainfrastruktuuri ja se voisi kehittää tarvittavia teknologioita, sovelluksia ja taitoja eksa-luokan valmiuksien saavuttamiseksi vuosien 2022–2024 paikkeilla ja eksa-luokkaa parempien suorituskykytasojen saavuttamiseksi vuosien 2025–2027 paikkeilla niin, että samalla edistetään eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskennan maailmanluokan innovaatioekosysteemiä.

| (19) | Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa viimeistään
  vuonna
   2021 kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2033, jotta unionin käytössä olisi maailmanluokan federoitu, turvallinen ja hyperverkotettu suurteholaskentainfrastruktuuri ja se voisi kehittää tarvittavia teknologioita, sovelluksia ja taitoja eksa-luokan valmiuksien saavuttamiseksi vuosien 2022–2024 paikkeilla ja eksa-luokkaa parempien suorituskykytasojen saavuttamiseksi vuosien 2025–2027 paikkeilla niin, että samalla edistetään eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskennan maailmanluokan innovaatioekosysteemiä. |
| --- | --- |

(19)

Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa viimeistään
  vuonna
   2021 kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2033, jotta unionin käytössä olisi maailmanluokan federoitu, turvallinen ja hyperverkotettu suurteholaskentainfrastruktuuri ja se voisi kehittää tarvittavia teknologioita, sovelluksia ja taitoja eksa-luokan valmiuksien saavuttamiseksi vuosien 2022–2024 paikkeilla ja eksa-luokkaa parempien suorituskykytasojen saavuttamiseksi vuosien 2025–2027 paikkeilla niin, että samalla edistetään eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskennan maailmanluokan innovaatioekosysteemiä.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana. Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneet maat, jotka sopivat
  suurteholaskentaa
  koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymiä, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja, ja muita organisaatioita, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia, kehittämään ja käyttöönottamaan suurteho- ja kvanttilaskennan valmiuksia tai lisäämään alan osaamista ja säilyttämään suurteho- ja kvanttilaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana. Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneet maat, jotka sopivat
  suurteholaskentaa
  koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymiä, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja, ja muita organisaatioita, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia, kehittämään ja käyttöönottamaan suurteho- ja kvanttilaskennan valmiuksia tai lisäämään alan osaamista ja säilyttämään suurteho- ja kvanttilaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille.

| (20) | Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana
  ja varmistaa samalla, että yhteisyrityksen toiminta pysyy yksinkertaisena ja joustavana
  . Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneet maat, jotka sopivat
  suurteho- ja kvanttilaskentaa
  koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymiä, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja, ja muita organisaatioita, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia, kehittämään ja käyttöönottamaan suurteho- ja kvanttilaskennan valmiuksia tai lisäämään alan osaamista ja säilyttämään suurteho- ja kvanttilaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille.
  Uusien opetus- ja koulutusjärjestelmien suunnittelu ja kehittäminen ovat avainasemassa, koska suurteho- ja kvanttilaskennan alan teknologiat ja ohjelmistot muuttuvat jatkuvasti. Yhteisyrityksen olisi tarjottava suotuisat puitteet osallistujavaltioiden tukemiseen. Epäsuorien toimien vaikutuksen maksimoimiseksi osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnoinnissa olisi otettava huomioon kolmikantamalliin perustuvan yhteisyrityksen erityispiirteet. |
| --- | --- |

(20)

Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana
  ja varmistaa samalla, että yhteisyrityksen toiminta pysyy yksinkertaisena ja joustavana
  . Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneet maat, jotka sopivat
  suurteho- ja kvanttilaskentaa
  koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymiä, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja, ja muita organisaatioita, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia, kehittämään ja käyttöönottamaan suurteho- ja kvanttilaskennan valmiuksia tai lisäämään alan osaamista ja säilyttämään suurteho- ja kvanttilaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille.
  Uusien opetus- ja koulutusjärjestelmien suunnittelu ja kehittäminen ovat avainasemassa, koska suurteho- ja kvanttilaskennan alan teknologiat ja ohjelmistot muuttuvat jatkuvasti. Yhteisyrityksen olisi tarjottava suotuisat puitteet osallistujavaltioiden tukemiseen. Epäsuorien toimien vaikutuksen maksimoimiseksi osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnoinnissa olisi otettava huomioon kolmikantamalliin perustuvan yhteisyrityksen erityispiirteet.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määriteltyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteho- ja kvanttilaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu ja federoitu turvallinen verkotettu infrastruktuuri, joka tarjoaa tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset, ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset sekä data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi
  pyrittävä kehittämään
  ja
  käyttämään
  huippuluokan
  teknologioita
  ja
  infrastruktuureja, joilla voidaan vastata
  eurooppalaisten käyttäjien vaativiin tarpeisiin tieteessä, teollisuudessa ja julkisella sektorilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määriteltyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteho- ja kvanttilaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu ja federoitu turvallinen verkotettu infrastruktuuri, joka tarjoaa tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset, ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset sekä data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi
  pyrittävä kehittämään
  ja
  käyttämään
  huippuluokan
  teknologioita
  ja
  infrastruktuureja, joilla voidaan vastata
  eurooppalaisten käyttäjien vaativiin tarpeisiin tieteessä, teollisuudessa ja julkisella sektorilla.

| (25) | Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määriteltyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteho- ja kvanttilaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu ja federoitu turvallinen verkotettu infrastruktuuri, joka tarjoaa tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset,
  startup-yritykset ja innovatiiviset yritykset,
  ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset sekä data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi
  kyettävä toimimaan ketterästi, yksinkertaisesti
  ja
  joustavasti, jotta voidaan varmistaa, että
  huippuluokan
  teknologioiden
  ja
  infrastruktuurien kehittäminen ja käyttäminen vastaavat
  eurooppalaisten käyttäjien vaativiin tarpeisiin tieteessä, teollisuudessa ja julkisella sektorilla.
  Yhteisyrityksen olisi vähennettävä merkittävästi pk-yritysten ja startup-yritysten pääsyn esteitä tutkimus- ja kehitysvaiheessa, kuten palvelumaksuista aiheutuvia kustannuksia, raskasta hallinnollista rasitetta ja tiedon puutetta, jotta palvelut olisivat avoimemmin saatavilla ja hajautetumpia. Yhteisyrityksellä olisi oltava selkeät ja yksinkertaiset unionin lainsäädännön mukaiset säännöt erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien, vastuun ja lisätoimien luontoissuoritusten osalta, jotta voidaan lisätä yhteisyrityksen houkuttelevuutta kaikkien sidosryhmien ja erityisesti teollisuuden ja pk-yritysten kannalta. |
| --- | --- |

(25)

Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määriteltyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteho- ja kvanttilaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu ja federoitu turvallinen verkotettu infrastruktuuri, joka tarjoaa tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset,
  startup-yritykset ja innovatiiviset yritykset,
  ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset sekä data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi
  kyettävä toimimaan ketterästi, yksinkertaisesti
  ja
  joustavasti, jotta voidaan varmistaa, että
  huippuluokan
  teknologioiden
  ja
  infrastruktuurien kehittäminen ja käyttäminen vastaavat
  eurooppalaisten käyttäjien vaativiin tarpeisiin tieteessä, teollisuudessa ja julkisella sektorilla.
  Yhteisyrityksen olisi vähennettävä merkittävästi pk-yritysten ja startup-yritysten pääsyn esteitä tutkimus- ja kehitysvaiheessa, kuten palvelumaksuista aiheutuvia kustannuksia, raskasta hallinnollista rasitetta ja tiedon puutetta, jotta palvelut olisivat avoimemmin saatavilla ja hajautetumpia. Yhteisyrityksellä olisi oltava selkeät ja yksinkertaiset unionin lainsäädännön mukaiset säännöt erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien, vastuun ja lisätoimien luontoissuoritusten osalta, jotta voidaan lisätä yhteisyrityksen houkuttelevuutta kaikkien sidosryhmien ja erityisesti teollisuuden ja pk-yritysten kannalta.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Yhteisyrityksen olisi rakennuttava seitsemästä päälinjasta, joista yksi on hallinnollinen päälinja ja kuusi on teknisiä päälinjoja. Infrastruktuuria koskeva päälinja, osa suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinjasta ja käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja olisi rahoitettava Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta. Muut suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinjan toimet, kuten liittäminen EU:n yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, olisi rahoitettava Verkkojen Eurooppa -välineestä. Teknologiapäälinja, sovelluspäälinja ja kansainvälistä yhteistyötä koskeva päälinja olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Yhteisyrityksen olisi rakennuttava seitsemästä päälinjasta, joista yksi on hallinnollinen päälinja ja kuusi on teknisiä päälinjoja. Infrastruktuuria koskeva päälinja, osa suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinjasta ja käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja olisi rahoitettava Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta. Muut suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinjan toimet, kuten liittäminen EU:n yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, olisi rahoitettava Verkkojen Eurooppa -välineestä. Teknologiapäälinja, sovelluspäälinja ja kansainvälistä yhteistyötä koskeva päälinja olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Yhteisyrityksen olisi pyrittävä vähentämään osaamisvajetta unionissa
  tiedottamalla sekä
  auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Yhteisyrityksen olisi pyrittävä vähentämään osaamisvajetta unionissa
  tiedottamalla sekä
  auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa.

| (26) | Koska osaamisen puute on tutkimus- ja innovointi-infrastruktuurin saatavuuden sekä tutkimukseen ja innovointiin ja digitalisaatioon tehtävien lisäinvestointien ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden saatavuuden ensisijainen este,
  yhteisyrityksen olisi pyrittävä
  aktiivisesti
  vähentämään osaamisvajetta unionissa
  osaamisen kehittämisen ja uudelleenkoulutuksen avulla ja edistämään toimenpiteitä, joilla lisätään sukupuolten tasapuolista edustusta ja otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus, samalla kun houkutellaan parhaita kykyjä ja pidetään heistä kiinni. Sen olisi tehtävä niin
  auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa
  , järjestämällä tiedotuskampanjoita ja edistämällä koulutusta ja tulosten levittämistä koskevia toimia, joihin otetaan mukaan yliopisto-, tiede- ja osaamisverkostoja, sosiaalisia ja taloudellisia kumppaneita, tiedotusvälineitä, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavia järjestöjä ja muita toimijoita, ehkäisten samalla kaikenlaisten vinoumien, erityisesti sukupuoleen ja rotuun liittyvien vinoumien, syntymistä työnsä tuloksena oleviin algoritmeihin, tuotteisiin tai päätelmiin
  .
  Tämän kaiken olisi oltava osa koordinoitua pyrkimystä tiedottaa mahdollisille käyttäjille suurteho- ja kvanttilaskennan tarjoamista mahdollisuuksista. On myös tarpeen kehittää tämän asetuksen puitteissa tehtäviä hankintoja koskevaa osaamista. |
| --- | --- |

(26)

Koska osaamisen puute on tutkimus- ja innovointi-infrastruktuurin saatavuuden sekä tutkimukseen ja innovointiin ja digitalisaatioon tehtävien lisäinvestointien ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden saatavuuden ensisijainen este,
  yhteisyrityksen olisi pyrittävä
  aktiivisesti
  vähentämään osaamisvajetta unionissa
  osaamisen kehittämisen ja uudelleenkoulutuksen avulla ja edistämään toimenpiteitä, joilla lisätään sukupuolten tasapuolista edustusta ja otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus, samalla kun houkutellaan parhaita kykyjä ja pidetään heistä kiinni. Sen olisi tehtävä niin
  auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa
  , järjestämällä tiedotuskampanjoita ja edistämällä koulutusta ja tulosten levittämistä koskevia toimia, joihin otetaan mukaan yliopisto-, tiede- ja osaamisverkostoja, sosiaalisia ja taloudellisia kumppaneita, tiedotusvälineitä, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavia järjestöjä ja muita toimijoita, ehkäisten samalla kaikenlaisten vinoumien, erityisesti sukupuoleen ja rotuun liittyvien vinoumien, syntymistä työnsä tuloksena oleviin algoritmeihin, tuotteisiin tai päätelmiin
  .
  Tämän kaiken olisi oltava osa koordinoitua pyrkimystä tiedottaa mahdollisille käyttäjille suurteho- ja kvanttilaskennan tarjoamista mahdollisuuksista. On myös tarpeen kehittää tämän asetuksen puitteissa tehtäviä hankintoja koskevaa osaamista.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Koska osaamisen ja kokemuksen puute on suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden saatavuuden este, yhteisyrityksen olisi kannustettava kehittämään erityisiä kvanttilaskentaa koskevia yliopistollisia tutkintoja ja koulutusohjelmia, jotta pystytään vastaamaan alan asiantuntijoiden kasvavaan tarpeeseen ja jotta vältetään ”kvanttipullonkaulan” syntyminen. Yhteisyritys voi tältä osin pyrkiä nostamaan opiskelijoiden, tutkijoiden ja asiantuntijoiden (sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistaen) osaamisen ja kokemuksen tasoa unionissa asianomaisilla aloilla, parantamaan osaamista, jossa ohjelmisto- ja toimialan asiantuntemus yhdistyy ymmärrykseen tieteen ja innovoinnin eturintamassa tehtävästä tutkimuksesta, kiinnittämään erityistä huomiota sukupuolinäkökulmaan sekä toteuttamaan toimenpiteitä sukupuolten tasapuolisen edustuksen edistämiseksi kyseisellä alalla varmistaen samalla mahdollisimman laajan maantieteellisen kattavuuden unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Koska osaamisen ja kokemuksen puute on suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden saatavuuden este, yhteisyrityksen olisi kannustettava kehittämään erityisiä kvanttilaskentaa koskevia yliopistollisia tutkintoja ja koulutusohjelmia, jotta pystytään vastaamaan alan asiantuntijoiden kasvavaan tarpeeseen ja jotta vältetään ”kvanttipullonkaulan” syntyminen. Yhteisyritys voi tältä osin pyrkiä nostamaan opiskelijoiden, tutkijoiden ja asiantuntijoiden (sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistaen) osaamisen ja kokemuksen tasoa unionissa asianomaisilla aloilla, parantamaan osaamista, jossa ohjelmisto- ja toimialan asiantuntemus yhdistyy ymmärrykseen tieteen ja innovoinnin eturintamassa tehtävästä tutkimuksesta, kiinnittämään erityistä huomiota sukupuolinäkökulmaan sekä toteuttamaan toimenpiteitä sukupuolten tasapuolisen edustuksen edistämiseksi kyseisellä alalla varmistaen samalla mahdollisimman laajan maantieteellisen kattavuuden unionissa.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti yhteisyrityksen olisi helpotettava unionin ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä määrittelemällä yhteistyöstrategia, mihin kuuluu yhteistä etua synnyttävien yhteistyöalojen määrittely ja edistäminen tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja osaamisen kartuttamisessa ja erityisten toimien toteuttaminen silloin kun se on yhteisen edun mukaista, sekä varmistettava eri osapuolten suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja -sovellusten käyttöoikeuksien jakautuminen
  pääasiassa
  vastavuoroisuuden pohjalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti yhteisyrityksen olisi helpotettava unionin ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä määrittelemällä yhteistyöstrategia, mihin kuuluu yhteistä etua synnyttävien yhteistyöalojen määrittely ja edistäminen tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja osaamisen kartuttamisessa ja erityisten toimien toteuttaminen silloin kun se on yhteisen edun mukaista, sekä varmistettava eri osapuolten suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja -sovellusten käyttöoikeuksien jakautuminen
  pääasiassa
  vastavuoroisuuden pohjalta.

| (27) | Unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti yhteisyrityksen olisi helpotettava unionin ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä määrittelemällä yhteistyöstrategia, mihin kuuluu yhteistä etua synnyttävien yhteistyöalojen määrittely ja edistäminen tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja osaamisen kartuttamisessa ja erityisten toimien toteuttaminen silloin kun se on yhteisen edun mukaista, sekä varmistettava eri osapuolten suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja -sovellusten käyttöoikeuksien jakautuminen vastavuoroisuuden pohjalta. |
| --- | --- |

(27)

Unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti yhteisyrityksen olisi helpotettava unionin ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä määrittelemällä yhteistyöstrategia, mihin kuuluu yhteistä etua synnyttävien yhteistyöalojen määrittely ja edistäminen tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja osaamisen kartuttamisessa ja erityisten toimien toteuttaminen silloin kun se on yhteisen edun mukaista, sekä varmistettava eri osapuolten suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja -sovellusten käyttöoikeuksien jakautuminen vastavuoroisuuden pohjalta.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Yhteisyrityksen olisi edistettävä tällaisen yhteistyön tuloksena syntyvien suurteholaskentateknologioiden hyödyntämistä EU:ssa. Sen olisi myös pyrittävä suojaamaan hankkimiinsa supertietokoneisiin tehdyt investoinnit. Tässä sen olisi varmistettava hankittujen teknologioiden toimitusketjun toimivuus supertietokoneiden koko elinkaaren ajalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Yhteisyrityksen olisi edistettävä tällaisen yhteistyön tuloksena syntyvien suurteholaskentateknologioiden hyödyntämistä EU:ssa. Sen olisi myös pyrittävä suojaamaan hankkimiinsa supertietokoneisiin tehdyt investoinnit. Tässä sen olisi varmistettava hankittujen teknologioiden toimitusketjun toimivuus supertietokoneiden koko elinkaaren ajalle.

| (28) | Yhteisyrityksen olisi tehtävä yhteistyötä eurooppalaisen suurteholaskennan infrastruktuurin (PRACE) ja GÉANT-verkon sekä muiden eurooppalaisten ja kansallisten suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien kanssa.
  Yhteisyrityksen olisi edistettävä tällaisen yhteistyön tuloksena syntyvien suurteholaskentateknologioiden hyödyntämistä EU:ssa. Sen olisi myös pyrittävä suojaamaan hankkimiinsa supertietokoneisiin tehdyt investoinnit. Tässä sen olisi varmistettava hankittujen teknologioiden toimitusketjun toimivuus supertietokoneiden koko elinkaaren ajalle. |
| --- | --- |

(28)

Yhteisyrityksen olisi tehtävä yhteistyötä eurooppalaisen suurteholaskennan infrastruktuurin (PRACE) ja GÉANT-verkon sekä muiden eurooppalaisten ja kansallisten suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien kanssa.
  Yhteisyrityksen olisi edistettävä tällaisen yhteistyön tuloksena syntyvien suurteholaskentateknologioiden hyödyntämistä EU:ssa. Sen olisi myös pyrittävä suojaamaan hankkimiinsa supertietokoneisiin tehdyt investoinnit. Tässä sen olisi varmistettava hankittujen teknologioiden toimitusketjun toimivuus supertietokoneiden koko elinkaaren ajalle.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Saavuttaakseen suurteho- ja kvanttilaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvän tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella vuotuisten työohjelmien pohjalta. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät kyseisen ohjelman kehittämisen, sillä ei tulisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Saavuttaakseen suurteho- ja kvanttilaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvän tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella vuotuisten työohjelmien pohjalta. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät kyseisen ohjelman kehittämisen, sillä ei tulisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan.

| (30) | Saavuttaakseen suurteho- ja kvanttilaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvän tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen
  , oikeudenmukaisten, läpinäkyvien
  ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella vuotuisten työohjelmien pohjalta. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät kyseisen ohjelman kehittämisen, sillä ei tulisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan. |
| --- | --- |

(30)

Saavuttaakseen suurteho- ja kvanttilaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvän tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen
  , oikeudenmukaisten, läpinäkyvien
  ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella vuotuisten työohjelmien pohjalta. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät kyseisen ohjelman kehittämisen, sillä ei tulisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Jotta yhteisyritys saavuttaisi tavoitteensa kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia, vähentää osaltaan osaamisvajetta, tukea tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamista ja lisätä suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksia, sen olisi tuettava kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamista ja erityisesti niiden verkostoitumista ja koordinointia koko unionissa. Osaamiskeskusten olisi tarjottava suurteho- ja kvanttilaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja viranomaisille näiden pyynnöstä. Niiden olisi ensisijaisesti levitettävä tietoa suurteholaskennan innovaatioekosysteemistä ja järjestettävä mahdollisuuksia päästä siihen mukaan, helpotettava mahdollisuutta käyttää super- ja kvanttitietokoneita, puututtava pätevien teknisten asiantuntijoiden huomattavaan vajeeseen toteuttamalla tietämyksen lisäämiseen, koulutukseen ja tiedotukseen liittyviä toimia sekä ryhdyttävä verkostoitumistoimiin sidosryhmien ja muiden osaamiskeskusten kanssa laajempien innovaatioiden edistämiseksi esimerkiksi vaihtamalla ja levittämällä tietoa parhaiden käytäntöjen mukaisista käytännön tapauksista tai sovelluskokemuksista, jakamalla koulutustilojaan ja -kokemuksiaan, helpottamalla rinnakkaislaskennan koodistojen yhteiskehittämistä ja vaihtoa tai tukemalla innovatiivisten sovellusten ja välineiden jakoa julkisille ja yksityisille käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Jotta yhteisyritys saavuttaisi tavoitteensa kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia, vähentää osaltaan osaamisvajetta, tukea tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamista ja lisätä suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksia, sen olisi tuettava kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamista ja erityisesti niiden verkostoitumista ja koordinointia koko unionissa. Osaamiskeskusten olisi tarjottava suurteho- ja kvanttilaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja viranomaisille näiden pyynnöstä. Niiden olisi ensisijaisesti levitettävä tietoa suurteholaskennan innovaatioekosysteemistä ja järjestettävä mahdollisuuksia päästä siihen mukaan, helpotettava mahdollisuutta käyttää super- ja kvanttitietokoneita, puututtava pätevien teknisten asiantuntijoiden huomattavaan vajeeseen toteuttamalla tietämyksen lisäämiseen, koulutukseen ja tiedotukseen liittyviä toimia sekä ryhdyttävä verkostoitumistoimiin sidosryhmien ja muiden osaamiskeskusten kanssa laajempien innovaatioiden edistämiseksi esimerkiksi vaihtamalla ja levittämällä tietoa parhaiden käytäntöjen mukaisista käytännön tapauksista tai sovelluskokemuksista, jakamalla koulutustilojaan ja -kokemuksiaan, helpottamalla rinnakkaislaskennan koodistojen yhteiskehittämistä ja vaihtoa tai tukemalla innovatiivisten sovellusten ja välineiden jakoa julkisille ja yksityisille käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille.

| (31) | Jotta yhteisyritys saavuttaisi tavoitteensa kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten,
  startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten,
  innovointipotentiaalia, vähentää osaltaan osaamisvajetta, tukea tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamista ja lisätä suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksia, sen olisi tuettava kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamista ja erityisesti niiden verkostoitumista ja koordinointia koko unionissa. Osaamiskeskusten olisi tarjottava suurteho- ja kvanttilaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja viranomaisille näiden pyynnöstä
  ja tarjottava yksityishenkilöille ja kansalaisjärjestöille mahdollisuus käyttää laskentatehoa yhteiskunnan ja ympäristön kannalta hyödyllisiin tarkoituksiin
  . Niiden olisi ensisijaisesti levitettävä tietoa suurteholaskennan innovaatioekosysteemistä ja järjestettävä mahdollisuuksia päästä siihen mukaan, helpotettava mahdollisuutta käyttää super- ja kvanttitietokoneita, puututtava pätevien teknisten asiantuntijoiden huomattavaan vajeeseen toteuttamalla tietämyksen lisäämiseen, koulutukseen ja tiedotukseen liittyviä toimia sekä ryhdyttävä verkostoitumistoimiin sidosryhmien ja muiden osaamiskeskusten kanssa laajempien innovaatioiden edistämiseksi esimerkiksi vaihtamalla ja levittämällä tietoa parhaiden käytäntöjen mukaisista käytännön tapauksista tai sovelluskokemuksista, jakamalla koulutustilojaan ja -kokemuksiaan, helpottamalla rinnakkaislaskennan koodistojen yhteiskehittämistä ja vaihtoa tai tukemalla innovatiivisten sovellusten ja välineiden jakoa julkisille ja yksityisille käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille
  , startup-yrityksille ja innovatiivisille yrityksille
  .
  Päällekkäisyyksien välttämiseksi olisi varmistettava synergiat ja koordinointi muiden samanlaisten rakenteiden, kuten digitaali-innovaatiokeskittymien, kanssa. |
| --- | --- |

(31)

Jotta yhteisyritys saavuttaisi tavoitteensa kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten,
  startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten,
  innovointipotentiaalia, vähentää osaltaan osaamisvajetta, tukea tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamista ja lisätä suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksia, sen olisi tuettava kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamista ja erityisesti niiden verkostoitumista ja koordinointia koko unionissa. Osaamiskeskusten olisi tarjottava suurteho- ja kvanttilaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja viranomaisille näiden pyynnöstä
  ja tarjottava yksityishenkilöille ja kansalaisjärjestöille mahdollisuus käyttää laskentatehoa yhteiskunnan ja ympäristön kannalta hyödyllisiin tarkoituksiin
  . Niiden olisi ensisijaisesti levitettävä tietoa suurteholaskennan innovaatioekosysteemistä ja järjestettävä mahdollisuuksia päästä siihen mukaan, helpotettava mahdollisuutta käyttää super- ja kvanttitietokoneita, puututtava pätevien teknisten asiantuntijoiden huomattavaan vajeeseen toteuttamalla tietämyksen lisäämiseen, koulutukseen ja tiedotukseen liittyviä toimia sekä ryhdyttävä verkostoitumistoimiin sidosryhmien ja muiden osaamiskeskusten kanssa laajempien innovaatioiden edistämiseksi esimerkiksi vaihtamalla ja levittämällä tietoa parhaiden käytäntöjen mukaisista käytännön tapauksista tai sovelluskokemuksista, jakamalla koulutustilojaan ja -kokemuksiaan, helpottamalla rinnakkaislaskennan koodistojen yhteiskehittämistä ja vaihtoa tai tukemalla innovatiivisten sovellusten ja välineiden jakoa julkisille ja yksityisille käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille
  , startup-yrityksille ja innovatiivisille yrityksille
  .
  Päällekkäisyyksien välttämiseksi olisi varmistettava synergiat ja koordinointi muiden samanlaisten rakenteiden, kuten digitaali-innovaatiokeskittymien, kanssa.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Yhteisyrityksen olisi hyperverkotettava kaikki kokonaan tai osittain omistamansa supertietokoneet ja datainfrastruktuurit huipputason verkkoteknologialla niin, että ne ovat laajasti saatavilla eri puolilla unionia, sekä liitettävä yhteen sen oma suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuuri sekä kansalliset, alueelliset ja muut laskentainfrastruktuurit yhteisellä alustalla ja federoitava tätä kokonaisuutta. Yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että federoidut ja turvalliset super- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurit liitetään yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja federoituihin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, joista ilmoitettiin 19 päivänä helmikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan datastrategia”, jotta palveluja voidaan tarjota saumattomasti ja laajasti erilaisille julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille eri puolilla Eurooppaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Yhteisyrityksen olisi hyperverkotettava kaikki kokonaan tai osittain omistamansa supertietokoneet ja datainfrastruktuurit huipputason verkkoteknologialla niin, että ne ovat laajasti saatavilla eri puolilla unionia, sekä liitettävä yhteen sen oma suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuuri sekä kansalliset, alueelliset ja muut laskentainfrastruktuurit yhteisellä alustalla ja federoitava tätä kokonaisuutta. Yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että federoidut ja turvalliset super- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurit liitetään yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja federoituihin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, joista ilmoitettiin 19 päivänä helmikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan datastrategia”, jotta palveluja voidaan tarjota saumattomasti ja laajasti erilaisille julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille eri puolilla Eurooppaa.

| (33) | Yhteisyrityksen olisi hyperverkotettava kaikki kokonaan tai osittain omistamansa supertietokoneet ja datainfrastruktuurit huipputason verkkoteknologialla niin, että ne ovat laajasti
  erityisesti pk-yritysten, tutkimus- ja kehitysvaiheessa olevien startup-yritysten ja tutkijoiden
  saatavilla eri puolilla unionia, sekä liitettävä yhteen sen oma suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuuri sekä kansalliset, alueelliset ja muut laskentainfrastruktuurit yhteisellä alustalla ja federoitava tätä kokonaisuutta
  , jotta voidaan luoda vahva eurooppalainen ekosysteemi, jossa jokaisella pilvipalvelun käyttäjällä on mahdollisuus käyttää suurteholaskentaresursseja sekä tieteellisiä ja kaupallisia tietovarastoja, samalla kun tarjotaan resursseja, joilla vuorovaikutteinen prosessointi tuodaan lähemmäksi suurteholaskentajärjestelmiä ja laajoja tietokantoja
  .
  Vuorovaikutteisia laskentapalveluja tarvitaan myös yhteistyön helpottamiseksi.
  Yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että federoidut ja turvalliset super- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurit
  , eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut (EOSC) ja GAIA X
  liitetään yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja federoituihin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, joista ilmoitettiin 19 päivänä helmikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan datastrategia”, jotta palveluja voidaan tarjota saumattomasti ja laajasti erilaisille julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille eri puolilla Eurooppaa
  ja voidaan tukea avointen standardien, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen, laitteistojen ja alustojen ja tapauksen mukaan avointen ohjelmointirajapintojen käyttöä yhteentoimivuuden saavuttamiseksi
  . |
| --- | --- |

(33)

Yhteisyrityksen olisi hyperverkotettava kaikki kokonaan tai osittain omistamansa supertietokoneet ja datainfrastruktuurit huipputason verkkoteknologialla niin, että ne ovat laajasti
  erityisesti pk-yritysten, tutkimus- ja kehitysvaiheessa olevien startup-yritysten ja tutkijoiden
  saatavilla eri puolilla unionia, sekä liitettävä yhteen sen oma suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuuri sekä kansalliset, alueelliset ja muut laskentainfrastruktuurit yhteisellä alustalla ja federoitava tätä kokonaisuutta
  , jotta voidaan luoda vahva eurooppalainen ekosysteemi, jossa jokaisella pilvipalvelun käyttäjällä on mahdollisuus käyttää suurteholaskentaresursseja sekä tieteellisiä ja kaupallisia tietovarastoja, samalla kun tarjotaan resursseja, joilla vuorovaikutteinen prosessointi tuodaan lähemmäksi suurteholaskentajärjestelmiä ja laajoja tietokantoja
  .
  Vuorovaikutteisia laskentapalveluja tarvitaan myös yhteistyön helpottamiseksi.
  Yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että federoidut ja turvalliset super- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurit
  , eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut (EOSC) ja GAIA X
  liitetään yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja federoituihin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, joista ilmoitettiin 19 päivänä helmikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan datastrategia”, jotta palveluja voidaan tarjota saumattomasti ja laajasti erilaisille julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille eri puolilla Eurooppaa
  ja voidaan tukea avointen standardien, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen, laitteistojen ja alustojen ja tapauksen mukaan avointen ohjelmointirajapintojen käyttöä yhteentoimivuuden saavuttamiseksi
  .

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Horisontti Eurooppa -ohjelmalla ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua ja osaltaan lisättävä laaja-alaisten suurteholaskentavalmiuksien käyttöönottoa edistämällä synergiavaikutusta Euroopan
  rakenne- ja investointirahastojen
  (
  ERI-rahastot
  )
  kanssa
  . Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen
  ERI-rahastojen
  kanssa,
  sillä ne voivat
  erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Horisontti Eurooppa -ohjelmalla ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua ja osaltaan lisättävä laaja-alaisten suurteholaskentavalmiuksien käyttöönottoa edistämällä synergiavaikutusta Euroopan
  rakenne- ja investointirahastojen
  (
  ERI-rahastot
  )
  kanssa
  . Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen
  ERI-rahastojen
  kanssa,
  sillä ne voivat
  erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista.

| (34) | Horisontti Eurooppa -ohjelmalla ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua ja osaltaan lisättävä laaja-alaisten suurteholaskentavalmiuksien käyttöönottoa edistämällä synergiavaikutusta
  kaikkien asiaankuuluvien ohjelmien ja politiikkojen kanssa kiinnittäen erityistä huomiota
  Euroopan
  aluekehitysrahastoon (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussaan (ESR+), Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon
  (
  EMKR
  )
  ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahasto) sekä elpymis- ja palautumistukivälineeseen, InvestEU-ohjelmaan ja muihin EIP:n ohjelmiin
  . Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen
  näiden rahastojen
  kanssa,
  jotta voidaan
  erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista. |
| --- | --- |

(34)

Horisontti Eurooppa -ohjelmalla ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua ja osaltaan lisättävä laaja-alaisten suurteholaskentavalmiuksien käyttöönottoa edistämällä synergiavaikutusta
  kaikkien asiaankuuluvien ohjelmien ja politiikkojen kanssa kiinnittäen erityistä huomiota
  Euroopan
  aluekehitysrahastoon (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussaan (ESR+), Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon
  (
  EMKR
  )
  ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahasto) sekä elpymis- ja palautumistukivälineeseen, InvestEU-ohjelmaan ja muihin EIP:n ohjelmiin
  . Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen
  näiden rahastojen
  kanssa,
  jotta voidaan
  erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Yhteisyrityksen olisi tarjottava niille osallistujavaltioille, jotka ovat jäsenvaltioita, suotuisat puitteet käyttää
  ERI-rahastoista niille myönnettyjä varoja
  suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja data-infrastruktuurien hankintaan ja yhteenliittämiseen.
  ERI-rahastojen
  käyttäminen yhteisyrityksen toiminnassa on keskeistä integroidun, federoidun, turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin kehittämisessä
  , koska tällaisen infrastruktuurin edut ulottuvat jäsenvaltioiden käyttäjiä paljon laajemmalle
  . Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää
  ERI-rahastoja
  osallistuakseen yhteisyrityksen super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksiin,
  yhteisyrityksen
  olisi
  otettava huomioon unionin osuus kyseessä olevan jäsenvaltion rakennerahastoista kuitenkin niin, että vain kansallinen ERI-rahastojen osuus lasketaan
  mukaan
  kansallisena rahoitusosuutena
  yhteisyrityksen talousarvioon. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Yhteisyrityksen olisi tarjottava niille osallistujavaltioille, jotka ovat jäsenvaltioita, suotuisat puitteet käyttää
  ERI-rahastoista niille myönnettyjä varoja
  suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja data-infrastruktuurien hankintaan ja yhteenliittämiseen.
  ERI-rahastojen
  käyttäminen yhteisyrityksen toiminnassa on keskeistä integroidun, federoidun, turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin kehittämisessä
  , koska tällaisen infrastruktuurin edut ulottuvat jäsenvaltioiden käyttäjiä paljon laajemmalle
  . Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää
  ERI-rahastoja
  osallistuakseen yhteisyrityksen super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksiin,
  yhteisyrityksen
  olisi
  otettava huomioon unionin osuus kyseessä olevan jäsenvaltion rakennerahastoista kuitenkin niin, että vain kansallinen ERI-rahastojen osuus lasketaan
  mukaan
  kansallisena rahoitusosuutena
  yhteisyrityksen talousarvioon.

| (35) | Yhteisyrityksen olisi tarjottava niille osallistujavaltioille, jotka ovat jäsenvaltioita, suotuisat puitteet käyttää
  ESIRin ja elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitusosuuksia sekä EAKR:sta, ESR+:sta, EMKR:sta ja maaseuturahastosta yhteisrahoitettujen ohjelmien rahoitusosuuksia
  suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja data-infrastruktuurien hankintaan ja yhteenliittämiseen.
  Rahoitusosuuksien
  käyttäminen yhteisyrityksen toiminnassa on keskeistä
  koko unionin kattavan
  integroidun,
  huippuosaamiseen perustuvan,
  federoidun, turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin kehittämisessä. Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää
  näitä rahoitusosuuksia
  osallistuakseen yhteisyrityksen super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksiin,
  rahoitusosuudet
  olisi
  laskettava
  mukaan
  kansallisina rahoitusosuuksina
  yhteisyrityksen talousarvioon
  edellyttäen, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) .../...

   (1a)

  106 artiklaa ja muita sovellettavia säännöksiä sekä rahastokohtaisten asetusten säännöksiä noudatetaan
  . |
| --- | --- |

(35)

Yhteisyrityksen olisi tarjottava niille osallistujavaltioille, jotka ovat jäsenvaltioita, suotuisat puitteet käyttää
  ESIRin ja elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitusosuuksia sekä EAKR:sta, ESR+:sta, EMKR:sta ja maaseuturahastosta yhteisrahoitettujen ohjelmien rahoitusosuuksia
  suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja data-infrastruktuurien hankintaan ja yhteenliittämiseen.
  Rahoitusosuuksien
  käyttäminen yhteisyrityksen toiminnassa on keskeistä
  koko unionin kattavan
  integroidun,
  huippuosaamiseen perustuvan,
  federoidun, turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin kehittämisessä. Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää
  näitä rahoitusosuuksia
  osallistuakseen yhteisyrityksen super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksiin,
  rahoitusosuudet
  olisi
  laskettava
  mukaan
  kansallisina rahoitusosuuksina
  yhteisyrityksen talousarvioon
  edellyttäen, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) .../...

   (1a)

  106 artiklaa ja muita sovellettavia säännöksiä sekä rahastokohtaisten asetusten säännöksiä noudatetaan
  .

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (35 a) | Yhteisyrityksen rahoittamia toimia olisi voitava täydentää elpymis- ja palautumistukivälineen varoilla edellyttäen, että elpymis- ja palautumistukivälineestä annettava tuki täydentää unionin rahastoista myönnettyä yhteisyrityksen tukea ja että sillä ei kateta samoja kustannuksia, vaikka elpymis- ja palautumistukivälinettä ei olisi laskettava mukaan kansalliseen rahoitusosuuteen yhteisyrityksen talousarviossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(35 a)

Yhteisyrityksen rahoittamia toimia olisi voitava täydentää elpymis- ja palautumistukivälineen varoilla edellyttäen, että elpymis- ja palautumistukivälineestä annettava tuki täydentää unionin rahastoista myönnettyä yhteisyrityksen tukea ja että sillä ei kateta samoja kustannuksia, vaikka elpymis- ja palautumistukivälinettä ei olisi laskettava mukaan kansalliseen rahoitusosuuteen yhteisyrityksen talousarviossa.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tulevalla unionin rahoituksella olisi osittain katettava huipputason supertietokoneiden, kvanttitietokoneiden, teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden ja keskitason supertietokoneiden hankintakustannukset, jotta rahoitus olisi linjassa suhteessa yhteisyrityksen tavoitteeseen koota voimavaroja unionin varustamiseksi huippuluokan super- ja kvanttitietokoneilla. Osallistujavaltioiden tai yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymien olisi katettava loput näiden super- ja kvanttitietokoneiden kustannuksista. Näiden super- ja kvanttitietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin unionin rahoitusosuuden osuus näiden super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksista, eikä se saisi olla yli 50 prosenttia näiden super- ja kvanttitietokoneiden kokonaiskäyttöajasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tulevalla unionin rahoituksella olisi osittain katettava huipputason supertietokoneiden, kvanttitietokoneiden, teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden ja keskitason supertietokoneiden hankintakustannukset, jotta rahoitus olisi linjassa suhteessa yhteisyrityksen tavoitteeseen koota voimavaroja unionin varustamiseksi huippuluokan super- ja kvanttitietokoneilla. Osallistujavaltioiden tai yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymien olisi katettava loput näiden super- ja kvanttitietokoneiden kustannuksista. Näiden super- ja kvanttitietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin unionin rahoitusosuuden osuus näiden super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksista, eikä se saisi olla yli 50 prosenttia näiden super- ja kvanttitietokoneiden kokonaiskäyttöajasta.

| (36) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tulevalla unionin rahoituksella olisi osittain katettava huipputason supertietokoneiden, kvanttitietokoneiden,
  vähintään keskitason
  teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden ja keskitason supertietokoneiden hankintakustannukset, jotta rahoitus olisi linjassa suhteessa yhteisyrityksen tavoitteeseen koota voimavaroja unionin varustamiseksi huippuluokan super- ja kvanttitietokoneilla. Osallistujavaltioiden tai yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymien olisi katettava loput näiden super- ja kvanttitietokoneiden kustannuksista. Näiden super- ja kvanttitietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin unionin rahoitusosuuden osuus näiden super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksista, eikä se saisi olla yli 50 prosenttia näiden super- ja kvanttitietokoneiden kokonaiskäyttöajasta. |
| --- | --- |

(36)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tulevalla unionin rahoituksella olisi osittain katettava huipputason supertietokoneiden, kvanttitietokoneiden,
  vähintään keskitason
  teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden ja keskitason supertietokoneiden hankintakustannukset, jotta rahoitus olisi linjassa suhteessa yhteisyrityksen tavoitteeseen koota voimavaroja unionin varustamiseksi huippuluokan super- ja kvanttitietokoneilla. Osallistujavaltioiden tai yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymien olisi katettava loput näiden super- ja kvanttitietokoneiden kustannuksista. Näiden super- ja kvanttitietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin unionin rahoitusosuuden osuus näiden super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksista, eikä se saisi olla yli 50 prosenttia näiden super- ja kvanttitietokoneiden kokonaiskäyttöajasta.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa huipputason supertietokoneet ja kvanttitietokoneet. Kunkin huipputason supertietokoneen ja kvanttitietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Isäntälaitoksen olisi voitava antaa tarkka kustannusarvio ja tarkistaa supertietokoneen käyttökustannukset esimerkiksi varmistamalla yhteisyrityksen huipputason supertietokoneiden tai kvanttitietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien kansallisten tai alueellisten tietokonejärjestelmien toiminnallinen eriyttäminen ja, sikäli kuin se on mahdollista, fyysinen eriyttäminen. Yhteisyrityksen hallintoneuvoston, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kun isäntälaitos on valittu, sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivän yhteenliittymän olisi voitava pyytää muita osallistujavaltioita mukaan rahoittamaan valittuun isäntälaitokseen sijoitettavaa huipputason supertietokonetta tai kvanttitietokonetta. Sen, että isännöimään valittuun yhteenliittymään liittyy lisää osallistujavaltioita, ei pitäisi vähentää supertietokoneiden unionille kuuluvaa käyttöaikaa. Supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöajoissa olisi otettava huomioon osallistujavaltioiden osuudet isännöivän yhteenliittymän supertietokoneen tai kvanttitietokoneen rahoituksesta. Osallistujavaltioiden olisi sovittava keskenään supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa huipputason supertietokoneet ja kvanttitietokoneet. Kunkin huipputason supertietokoneen ja kvanttitietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Isäntälaitoksen olisi voitava antaa tarkka kustannusarvio ja tarkistaa supertietokoneen käyttökustannukset esimerkiksi varmistamalla yhteisyrityksen huipputason supertietokoneiden tai kvanttitietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien kansallisten tai alueellisten tietokonejärjestelmien toiminnallinen eriyttäminen ja, sikäli kuin se on mahdollista, fyysinen eriyttäminen. Yhteisyrityksen hallintoneuvoston, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kun isäntälaitos on valittu, sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivän yhteenliittymän olisi voitava pyytää muita osallistujavaltioita mukaan rahoittamaan valittuun isäntälaitokseen sijoitettavaa huipputason supertietokonetta tai kvanttitietokonetta. Sen, että isännöimään valittuun yhteenliittymään liittyy lisää osallistujavaltioita, ei pitäisi vähentää supertietokoneiden unionille kuuluvaa käyttöaikaa. Supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöajoissa olisi otettava huomioon osallistujavaltioiden osuudet isännöivän yhteenliittymän supertietokoneen tai kvanttitietokoneen rahoituksesta. Osallistujavaltioiden olisi sovittava keskenään supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta.

| (37) | Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa huipputason supertietokoneet ja kvanttitietokoneet. Kunkin huipputason supertietokoneen ja kvanttitietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Isäntälaitoksen olisi voitava antaa tarkka kustannusarvio ja tarkistaa supertietokoneen käyttökustannukset esimerkiksi varmistamalla yhteisyrityksen huipputason supertietokoneiden tai kvanttitietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien kansallisten tai alueellisten tietokonejärjestelmien toiminnallinen eriyttäminen ja, sikäli kuin se on mahdollista, fyysinen eriyttäminen.
  Isäntälaitoksen olisi laadittava kestävä energianhallintasuunnitelma hankittua infrastruktuuria varten.
  Yhteisyrityksen hallintoneuvoston, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman
  avoimen, oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän
  kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kun isäntälaitos on valittu, sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivän yhteenliittymän olisi voitava pyytää muita osallistujavaltioita mukaan rahoittamaan valittuun isäntälaitokseen sijoitettavaa huipputason supertietokonetta tai kvanttitietokonetta. Sen, että isännöimään valittuun yhteenliittymään liittyy lisää osallistujavaltioita, ei pitäisi vähentää supertietokoneiden unionille kuuluvaa käyttöaikaa. Supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöajoissa olisi otettava huomioon osallistujavaltioiden osuudet isännöivän yhteenliittymän supertietokoneen tai kvanttitietokoneen rahoituksesta. Osallistujavaltioiden olisi sovittava keskenään supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta. |
| --- | --- |

(37)

Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa huipputason supertietokoneet ja kvanttitietokoneet. Kunkin huipputason supertietokoneen ja kvanttitietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Isäntälaitoksen olisi voitava antaa tarkka kustannusarvio ja tarkistaa supertietokoneen käyttökustannukset esimerkiksi varmistamalla yhteisyrityksen huipputason supertietokoneiden tai kvanttitietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien kansallisten tai alueellisten tietokonejärjestelmien toiminnallinen eriyttäminen ja, sikäli kuin se on mahdollista, fyysinen eriyttäminen.
  Isäntälaitoksen olisi laadittava kestävä energianhallintasuunnitelma hankittua infrastruktuuria varten.
  Yhteisyrityksen hallintoneuvoston, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman
  avoimen, oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän
  kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kun isäntälaitos on valittu, sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivän yhteenliittymän olisi voitava pyytää muita osallistujavaltioita mukaan rahoittamaan valittuun isäntälaitokseen sijoitettavaa huipputason supertietokonetta tai kvanttitietokonetta. Sen, että isännöimään valittuun yhteenliittymään liittyy lisää osallistujavaltioita, ei pitäisi vähentää supertietokoneiden unionille kuuluvaa käyttöaikaa. Supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöajoissa olisi otettava huomioon osallistujavaltioiden osuudet isännöivän yhteenliittymän supertietokoneen tai kvanttitietokoneen rahoituksesta. Osallistujavaltioiden olisi sovittava keskenään supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Yhteisyrityksen olisi hankittava keskitason supertietokoneet yhdessä osallistujavaltioiden kanssa. Kunkin keskitason supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseessä olevan keskitason supertietokoneen hankintakustannuksista. Yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällainen omistus isäntälaitokselle kun yhteisyritys puretaan. Isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen jäännösarvo. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Yhteisyrityksen olisi hankittava keskitason supertietokoneet yhdessä osallistujavaltioiden kanssa. Kunkin keskitason supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseessä olevan keskitason supertietokoneen hankintakustannuksista. Yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällainen omistus isäntälaitokselle kun yhteisyritys puretaan. Isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen jäännösarvo.

| (39) | Yhteisyrityksen olisi hankittava keskitason supertietokoneet yhdessä osallistujavaltioiden kanssa. Kunkin keskitason supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman
  avoimen, oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän
  kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseessä olevan keskitason supertietokoneen hankintakustannuksista. Yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällainen omistus isäntälaitokselle, kun yhteisyritys puretaan. Isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen jäännösarvo. |
| --- | --- |

(39)

Yhteisyrityksen olisi hankittava keskitason supertietokoneet yhdessä osallistujavaltioiden kanssa. Kunkin keskitason supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöijäyhteenliittymää. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman
  avoimen, oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän
  kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseessä olevan keskitason supertietokoneen hankintakustannuksista. Yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällainen omistus isäntälaitokselle, kun yhteisyritys puretaan. Isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen jäännösarvo.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (39 a) | Jotta edistetään EuroHPC-supertietokoneiden tasapainoista jakautumista eri puolille unionia ja helposti saatavilla olevan federoidun infrastruktuuriekosysteemin tarjoamista, EuroHPC-supertietokonetta koskevissa kiinnostuksenilmaisupyynnöissä olisi sovellettava erityisiä valintakelpoisuusehtoja sellaisiin osallistujavaltioihin, jotka isännöivät jo EuroHPC-supertietokonetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 a)

Jotta edistetään EuroHPC-supertietokoneiden tasapainoista jakautumista eri puolille unionia ja helposti saatavilla olevan federoidun infrastruktuuriekosysteemin tarjoamista, EuroHPC-supertietokonetta koskevissa kiinnostuksenilmaisupyynnöissä olisi sovellettava erityisiä valintakelpoisuusehtoja sellaisiin osallistujavaltioihin, jotka isännöivät jo EuroHPC-supertietokonetta.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Yhteisyrityksen olisi voitava hankkia teollisuuskäyttöön tarkoitettuja supertietokoneita yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. Kunkin tällaisen supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin jo olemassa olevan isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava luoda tarvittava järjestely yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen hankintaa ja käyttöä varten. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos ja siihen kytköksissä olevat yksityiset osakkaat tai siihen kytköksissä oleva yksityisten kumppanien yhteenliittymä riippumattomien asiantuntijoiden
  arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella
  . Kunkin teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseisen supertietokoneen hankintakustannuksista. Isäntälaitoksen olisi voitava päästä yhteisymmärrykseen yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen myynnistä toiselle taholle tai sen käytöstäpoistosta. Vaihtoehtoisesti yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällaisen supertietokoneen omistus yksityisille osakkaille tai yksityisten kumppanien yhteenliittymälle. Tässä tapauksessa tai kun yhteisyritys puretaan yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän olisi korvattava yhteisyritykselle unionin osuudesta supertietokoneessa jäljellä oleva jäännösarvo. Jos yhteisyritys ja yksityiset osakkaat tai yksityisten kumppanien yhteenliittymä päättävät poistaa supertietokoneen käytöstä sen koko poistoajan päätyttyä, yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien olisi vastattava tähän liittyvistä kustannuksista. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Yhteisyrityksen olisi voitava hankkia teollisuuskäyttöön tarkoitettuja supertietokoneita yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. Kunkin tällaisen supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin jo olemassa olevan isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava luoda tarvittava järjestely yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen hankintaa ja käyttöä varten. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos ja siihen kytköksissä olevat yksityiset osakkaat tai siihen kytköksissä oleva yksityisten kumppanien yhteenliittymä riippumattomien asiantuntijoiden
  arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella
  . Kunkin teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseisen supertietokoneen hankintakustannuksista. Isäntälaitoksen olisi voitava päästä yhteisymmärrykseen yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen myynnistä toiselle taholle tai sen käytöstäpoistosta. Vaihtoehtoisesti yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällaisen supertietokoneen omistus yksityisille osakkaille tai yksityisten kumppanien yhteenliittymälle. Tässä tapauksessa tai kun yhteisyritys puretaan yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän olisi korvattava yhteisyritykselle unionin osuudesta supertietokoneessa jäljellä oleva jäännösarvo. Jos yhteisyritys ja yksityiset osakkaat tai yksityisten kumppanien yhteenliittymä päättävät poistaa supertietokoneen käytöstä sen koko poistoajan päätyttyä, yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien olisi vastattava tähän liittyvistä kustannuksista.

| (40) | Yhteisyrityksen olisi voitava hankkia
  vähintään keskitason
  teollisuuskäyttöön tarkoitettuja supertietokoneita yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. Kunkin tällaisen supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin jo olemassa olevan isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava luoda tarvittava järjestely yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen hankintaa ja käyttöä varten. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos ja siihen kytköksissä olevat yksityiset osakkaat tai siihen kytköksissä oleva yksityisten kumppanien yhteenliittymä
  läpinäkyvän, avoimen ja kilpailuun perustuvan menettelyn perusteella, ja
  riippumattomien asiantuntijoiden
  olisi arvioitava kiinnostuksenilmaisupyyntö
  . Kunkin teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseisen supertietokoneen hankintakustannuksista. Isäntälaitoksen olisi voitava päästä yhteisymmärrykseen yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen myynnistä toiselle taholle tai sen käytöstäpoistosta. Vaihtoehtoisesti yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällaisen supertietokoneen omistus yksityisille osakkaille tai yksityisten kumppanien yhteenliittymälle. Tässä tapauksessa tai kun yhteisyritys puretaan yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän olisi korvattava yhteisyritykselle unionin osuudesta supertietokoneessa jäljellä oleva jäännösarvo. Jos yhteisyritys ja yksityiset osakkaat tai yksityisten kumppanien yhteenliittymä päättävät poistaa supertietokoneen käytöstä sen koko poistoajan päätyttyä, yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien olisi vastattava tähän liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Yhteisyrityksen olisi voitava hankkia
  vähintään keskitason
  teollisuuskäyttöön tarkoitettuja supertietokoneita yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. Kunkin tällaisen supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin jo olemassa olevan isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava luoda tarvittava järjestely yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen hankintaa ja käyttöä varten. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos ja siihen kytköksissä olevat yksityiset osakkaat tai siihen kytköksissä oleva yksityisten kumppanien yhteenliittymä
  läpinäkyvän, avoimen ja kilpailuun perustuvan menettelyn perusteella, ja
  riippumattomien asiantuntijoiden
  olisi arvioitava kiinnostuksenilmaisupyyntö
  . Kunkin teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseisen supertietokoneen hankintakustannuksista. Isäntälaitoksen olisi voitava päästä yhteisymmärrykseen yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen myynnistä toiselle taholle tai sen käytöstäpoistosta. Vaihtoehtoisesti yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällaisen supertietokoneen omistus yksityisille osakkaille tai yksityisten kumppanien yhteenliittymälle. Tässä tapauksessa tai kun yhteisyritys puretaan yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän olisi korvattava yhteisyritykselle unionin osuudesta supertietokoneessa jäljellä oleva jäännösarvo. Jos yhteisyritys ja yksityiset osakkaat tai yksityisten kumppanien yhteenliittymä päättävät poistaa supertietokoneen käytöstä sen koko poistoajan päätyttyä, yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien olisi vastattava tähän liittyvistä kustannuksista.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden osalta yhteisyrityksen olisi otettava huomioon teollisuuskäyttäjien erityistarpeet liittyen esimerkiksi pääsyoikeuksiin, palvelujen tyyppiin ja laatuun, tietojen suojaukseen, teollisten innovaatioiden suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksiin, käytettävyyteen, luottamukseen ja muihin salassapito- ja tietoturvavaatimuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden osalta yhteisyrityksen olisi otettava huomioon teollisuuskäyttäjien erityistarpeet liittyen esimerkiksi pääsyoikeuksiin, palvelujen tyyppiin ja laatuun, tietojen suojaukseen, teollisten innovaatioiden suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksiin, käytettävyyteen, luottamukseen ja muihin salassapito- ja tietoturvavaatimuksiin.

| (41) | Yhteisyrityksen olisi pyrittävä keskipitkällä aikavälillä määrittelemään EuroHPC-supertietokoneet ja varmistettava, että ne noudattavat korkeimpia mahdollisia turvallisuutta, erityisesti kyberturvallisuutta, sekä saatavuutta ja käytettävyyttä koskevia standardeja ja vaatimuksia, erityisesti teollisuuden ja pk-yritysten osalta.
  Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden osalta yhteisyrityksen olisi otettava huomioon teollisuuskäyttäjien erityistarpeet liittyen esimerkiksi pääsyoikeuksiin, palvelujen tyyppiin ja laatuun, tietojen suojaukseen, teollisten innovaatioiden suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksiin, käytettävyyteen, luottamukseen ja muihin salassapito- ja tietoturvavaatimuksiin. |
| --- | --- |

(41)

Yhteisyrityksen olisi pyrittävä keskipitkällä aikavälillä määrittelemään EuroHPC-supertietokoneet ja varmistettava, että ne noudattavat korkeimpia mahdollisia turvallisuutta, erityisesti kyberturvallisuutta, sekä saatavuutta ja käytettävyyttä koskevia standardeja ja vaatimuksia, erityisesti teollisuuden ja pk-yritysten osalta.
  Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden osalta yhteisyrityksen olisi otettava huomioon teollisuuskäyttäjien erityistarpeet liittyen esimerkiksi pääsyoikeuksiin, palvelujen tyyppiin ja laatuun, tietojen suojaukseen, teollisten innovaatioiden suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksiin, käytettävyyteen, luottamukseen ja muihin salassapito- ja tietoturvavaatimuksiin.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Yhteisyrityksen tukemien supertietokoneiden rakenteessa ja toiminnassa olisi otettava huomioon energiatehokkuus
  ja
  ympäristökestävyys käyttäen esimerkiksi vähän sähköä
  kuluttavaa teknologiaa
  , dynaamisia sähkönsäästöominaisuuksia ja uudelleenkäyttötekniikoita, kuten kehittynyttä jäähdytystä ja tuotetun lämmön kierrätystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Yhteisyrityksen tukemien supertietokoneiden rakenteessa ja toiminnassa olisi otettava huomioon energiatehokkuus
  ja
  ympäristökestävyys käyttäen esimerkiksi vähän sähköä
  kuluttavaa teknologiaa
  , dynaamisia sähkönsäästöominaisuuksia ja uudelleenkäyttötekniikoita, kuten kehittynyttä jäähdytystä ja tuotetun lämmön kierrätystä.

| (42) | Yhteisyrityksen tukemien supertietokoneiden rakenteessa ja toiminnassa olisi
  aina
  otettava huomioon energiatehokkuus, ympäristökestävyys
  ja kiertotalous edistäen hiilineutraaliutta, myös käyttämällä uusiutuvan sähkön hankintasopimuksia, ottaen huomioon lisäarvo, joka saadaan niiden integroinnista osaksi sellaista kattavaa energiajärjestelmää, joka on olemassa supertietokoneiden sijaintipaikassa, ja
  käyttäen esimerkiksi
  uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä,
  vähän sähköä
  kuluttavia teknologioita
  , dynaamisia sähkönsäästöominaisuuksia ja uudelleenkäyttötekniikoita, kuten kehittynyttä jäähdytystä ja tuotetun lämmön kierrätystä. |
| --- | --- |

(42)

Yhteisyrityksen tukemien supertietokoneiden rakenteessa ja toiminnassa olisi
  aina
  otettava huomioon energiatehokkuus, ympäristökestävyys
  ja kiertotalous edistäen hiilineutraaliutta, myös käyttämällä uusiutuvan sähkön hankintasopimuksia, ottaen huomioon lisäarvo, joka saadaan niiden integroinnista osaksi sellaista kattavaa energiajärjestelmää, joka on olemassa supertietokoneiden sijaintipaikassa, ja
  käyttäen esimerkiksi
  uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä,
  vähän sähköä
  kuluttavia teknologioita
  , dynaamisia sähkönsäästöominaisuuksia ja uudelleenkäyttötekniikoita, kuten kehittynyttä jäähdytystä ja tuotetun lämmön kierrätystä.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 a) | Yhteisyrityksen olisi otettava huomioon suurteholaskentainfrastruktuurin lisääntyneen käytön aiheuttama energian kysynnän kasvu sovittamalla sen tavoitteet yhteen asiaankuuluvien energia-alan strategioiden, politiikan ja lainsäädännön kanssa. Lisäksi yhteisyritys parantaa tehokkuutta sekä paikan päällä että pilvessä yhdistämällä energiatehokkaat palvelimet kehittyneisiin työkuormituksen hallintatyökaluihin, mikä vähentää kustannuksia ja pienentää datakeskusten hiilijalanjälkeä. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 a)

Yhteisyrityksen olisi otettava huomioon suurteholaskentainfrastruktuurin lisääntyneen käytön aiheuttama energian kysynnän kasvu sovittamalla sen tavoitteet yhteen asiaankuuluvien energia-alan strategioiden, politiikan ja lainsäädännön kanssa. Lisäksi yhteisyritys parantaa tehokkuutta sekä paikan päällä että pilvessä yhdistämällä energiatehokkaat palvelimet kehittyneisiin työkuormituksen hallintatyökaluihin, mikä vähentää kustannuksia ja pienentää datakeskusten hiilijalanjälkeä.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | Julkisille käyttäjille olisi tarjottava supertietokoneiden käyttöaikaa ilman korvausta. Käytön olisi oltava ilmaista myös yksityisille käyttäjille silloin kun on kyse
  niiden Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettaviin
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvistä sovelluksista sekä
  asianmukaisissa tapauksissa
  pk-yritysten yksityisestä innovointitoiminnasta. Tällaiset käyttöajat olisi jaettava pääasiassa yhteisyrityksen käynnistämien ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella. Lukuun ottamatta
  pk-yrityskäyttäjiä
  , jotka harjoittavat yksityistä innovointitoimintaa, yhteisyrityksen supertietokoneiden ilmaista käyttöaikaa hyödyntävien käyttäjien olisi noudatettava avoimen tieteen lähestymistapaa ja levitettävä tällaisen käyttöajan myötä saatua tietämystä Horisontti Eurooppa -asetuksen mukaisesti. Muuhun taloudelliseen toimintaan kuin pk-yritysten (jotka kohtaavat erityisiä markkinoiden toimintapuutteita) harjoittamaan yksityiseen innovointitoimintaan myönnettävät käyttöajat olisi hinnoiteltava käyttömääräperusteisesti
  markkinahintojen
  mukaan. Käyttöajan myöntämisen tällaiseen taloudelliseen toimintaan olisi oltava mahdollista mutta rajallista ja hallintoneuvoston olisi vahvistettava siitä perittävä korvaus. Käyttöoikeudet olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä säännöt, joiden perusteella käyttöoikeuksia voidaan asianmukaisissa tapauksissa myöntää ilmaiseksi ja ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä aloitteille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisesti tärkeinä. Esimerkkejä unionin strategisista aloitteista ovat muun muassa Destination Earth -aloite, Human Brain Project -lippulaivahanke, ”1+ Million Genomes”-aloite, yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet yleishyödyllisillä toimialoilla, erityisesti terveysalan data-avaruus, suurteholaskennan huippuyksiköt ja osaamiskeskukset sekä digitaali-innovaatiokeskittymät. Yhteisyrityksen olisi unionin pyynnöstä myönnettävä tilapäisesti tai pysyvästi suoraa käyttöaikaa strategisille aloitteille ja olemassa oleville tai tuleville sovellusalustoille, joita se pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeuksia olisi myönnettävä käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneessa maassa. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta, ja valvottava niitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

Julkisille käyttäjille olisi tarjottava supertietokoneiden käyttöaikaa ilman korvausta. Käytön olisi oltava ilmaista myös yksityisille käyttäjille silloin kun on kyse
  niiden Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettaviin
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvistä sovelluksista sekä
  asianmukaisissa tapauksissa
  pk-yritysten yksityisestä innovointitoiminnasta. Tällaiset käyttöajat olisi jaettava pääasiassa yhteisyrityksen käynnistämien ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella. Lukuun ottamatta
  pk-yrityskäyttäjiä
  , jotka harjoittavat yksityistä innovointitoimintaa, yhteisyrityksen supertietokoneiden ilmaista käyttöaikaa hyödyntävien käyttäjien olisi noudatettava avoimen tieteen lähestymistapaa ja levitettävä tällaisen käyttöajan myötä saatua tietämystä Horisontti Eurooppa -asetuksen mukaisesti. Muuhun taloudelliseen toimintaan kuin pk-yritysten (jotka kohtaavat erityisiä markkinoiden toimintapuutteita) harjoittamaan yksityiseen innovointitoimintaan myönnettävät käyttöajat olisi hinnoiteltava käyttömääräperusteisesti
  markkinahintojen
  mukaan. Käyttöajan myöntämisen tällaiseen taloudelliseen toimintaan olisi oltava mahdollista mutta rajallista ja hallintoneuvoston olisi vahvistettava siitä perittävä korvaus. Käyttöoikeudet olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä säännöt, joiden perusteella käyttöoikeuksia voidaan asianmukaisissa tapauksissa myöntää ilmaiseksi ja ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä aloitteille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisesti tärkeinä. Esimerkkejä unionin strategisista aloitteista ovat muun muassa Destination Earth -aloite, Human Brain Project -lippulaivahanke, ”1+ Million Genomes”-aloite, yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet yleishyödyllisillä toimialoilla, erityisesti terveysalan data-avaruus, suurteholaskennan huippuyksiköt ja osaamiskeskukset sekä digitaali-innovaatiokeskittymät. Yhteisyrityksen olisi unionin pyynnöstä myönnettävä tilapäisesti tai pysyvästi suoraa käyttöaikaa strategisille aloitteille ja olemassa oleville tai tuleville sovellusalustoille, joita se pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeuksia olisi myönnettävä käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneessa maassa. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta, ja valvottava niitä.

| (44) | Julkisille käyttäjille olisi tarjottava supertietokoneiden käyttöaikaa ilman korvausta. Käytön olisi oltava ilmaista myös yksityisille käyttäjille
  , kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt mukaan lukien,
  silloin kun on kyse
  näiden
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvistä sovelluksista sekä pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  yksityisestä innovointitoiminnasta.
  Käytön olisi perustuttava oikeudenmukaisiin ja läpinäkyviin perusteisiin ja menettelyihin.
  Tällaiset käyttöajat olisi jaettava pääasiassa yhteisyrityksen käynnistämien ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimien
  määräajoin esitettävien, vertaisarvioitujen sekä
  avointen
  ja läpinäkyvien
  kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella
  , jotta voidaan varmistaa suurteholaskentaresurssien tasapuolinen ja asianmukainen jakaminen
  . Lukuun ottamatta
  pk-yritys- ja startup-yrityskäyttäjiä
  , jotka harjoittavat yksityistä innovointitoimintaa, yhteisyrityksen supertietokoneiden ilmaista käyttöaikaa hyödyntävien käyttäjien olisi noudatettava avoimen tieteen lähestymistapaa ja levitettävä tällaisen käyttöajan myötä saatua tietämystä Horisontti Eurooppa -asetuksen mukaisesti. Muuhun taloudelliseen toimintaan kuin pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  (jotka kohtaavat erityisiä markkinoiden toimintapuutteita) harjoittamaan yksityiseen innovointitoimintaan myönnettävät käyttöajat olisi hinnoiteltava käyttömääräperusteisesti
  kustannuslähtöisten hintojen
  mukaan. Käyttöajan myöntämisen tällaiseen taloudelliseen toimintaan olisi oltava mahdollista mutta rajallista ja hallintoneuvoston olisi vahvistettava siitä perittävä korvaus
  läpinäkyvällä tavalla
  . Käyttöoikeudet olisi myönnettävä
  avoimella ja
  läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä säännöt, joiden perusteella käyttöoikeuksia voidaan asianmukaisissa tapauksissa myöntää ilmaiseksi ja ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä aloitteille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisesti tärkeinä. Esimerkkejä unionin strategisista aloitteista ovat muun muassa Destination Earth -aloite, Human Brain Project -lippulaivahanke, ”1+ Million Genomes”-aloite, yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet yleishyödyllisillä toimialoilla, erityisesti terveysalan data-avaruus, suurteholaskennan huippuyksiköt ja osaamiskeskukset sekä digitaali-innovaatiokeskittymät. Yhteisyrityksen olisi unionin pyynnöstä myönnettävä tilapäisesti tai pysyvästi suoraa käyttöaikaa strategisille aloitteille ja olemassa oleville tai tuleville sovellusalustoille, joita se pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeuksia olisi myönnettävä käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneessa maassa. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä
  avoimella ja
  läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta, ja valvottava niitä. |
| --- | --- |

(44)

Julkisille käyttäjille olisi tarjottava supertietokoneiden käyttöaikaa ilman korvausta. Käytön olisi oltava ilmaista myös yksityisille käyttäjille
  , kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt mukaan lukien,
  silloin kun on kyse
  näiden
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvistä sovelluksista sekä pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  yksityisestä innovointitoiminnasta.
  Käytön olisi perustuttava oikeudenmukaisiin ja läpinäkyviin perusteisiin ja menettelyihin.
  Tällaiset käyttöajat olisi jaettava pääasiassa yhteisyrityksen käynnistämien ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimien
  määräajoin esitettävien, vertaisarvioitujen sekä
  avointen
  ja läpinäkyvien
  kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella
  , jotta voidaan varmistaa suurteholaskentaresurssien tasapuolinen ja asianmukainen jakaminen
  . Lukuun ottamatta
  pk-yritys- ja startup-yrityskäyttäjiä
  , jotka harjoittavat yksityistä innovointitoimintaa, yhteisyrityksen supertietokoneiden ilmaista käyttöaikaa hyödyntävien käyttäjien olisi noudatettava avoimen tieteen lähestymistapaa ja levitettävä tällaisen käyttöajan myötä saatua tietämystä Horisontti Eurooppa -asetuksen mukaisesti. Muuhun taloudelliseen toimintaan kuin pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  (jotka kohtaavat erityisiä markkinoiden toimintapuutteita) harjoittamaan yksityiseen innovointitoimintaan myönnettävät käyttöajat olisi hinnoiteltava käyttömääräperusteisesti
  kustannuslähtöisten hintojen
  mukaan. Käyttöajan myöntämisen tällaiseen taloudelliseen toimintaan olisi oltava mahdollista mutta rajallista ja hallintoneuvoston olisi vahvistettava siitä perittävä korvaus
  läpinäkyvällä tavalla
  . Käyttöoikeudet olisi myönnettävä
  avoimella ja
  läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä säännöt, joiden perusteella käyttöoikeuksia voidaan asianmukaisissa tapauksissa myöntää ilmaiseksi ja ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä aloitteille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisesti tärkeinä. Esimerkkejä unionin strategisista aloitteista ovat muun muassa Destination Earth -aloite, Human Brain Project -lippulaivahanke, ”1+ Million Genomes”-aloite, yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet yleishyödyllisillä toimialoilla, erityisesti terveysalan data-avaruus, suurteholaskennan huippuyksiköt ja osaamiskeskukset sekä digitaali-innovaatiokeskittymät. Yhteisyrityksen olisi unionin pyynnöstä myönnettävä tilapäisesti tai pysyvästi suoraa käyttöaikaa strategisille aloitteille ja olemassa oleville tai tuleville sovellusalustoille, joita se pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeuksia olisi myönnettävä käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneessa maassa. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä
  avoimella ja
  läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta, ja valvottava niitä.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle: hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi oltava unionin ja osallistujavaltioiden edustajia. Hallintoneuvoston olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, myös kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja liittyen strategiseen tutkimuksen ja innovoinnin toimintaohjelmaan, yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankintaan ja käyttöön, valmiuksien kehittämisen ja laajentamisen ohjelmaan sekä federointia, verkottamista ja kansainvälistä yhteistyötä koskevaan ohjelmaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle: hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi oltava unionin ja osallistujavaltioiden edustajia. Hallintoneuvoston olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, myös kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja liittyen strategiseen tutkimuksen ja innovoinnin toimintaohjelmaan, yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankintaan ja käyttöön, valmiuksien kehittämisen ja laajentamisen ohjelmaan sekä federointia, verkottamista ja kansainvälistä yhteistyötä koskevaan ohjelmaan.

| (47) | Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle: hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi oltava unionin ja osallistujavaltioiden edustajia. Hallintoneuvoston olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, myös kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja liittyen strategiseen tutkimuksen ja innovoinnin toimintaohjelmaan, yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankintaan ja käyttöön, valmiuksien kehittämisen ja laajentamisen ohjelmaan sekä federointia, verkottamista ja kansainvälistä yhteistyötä koskevaan ohjelmaan.
  Yhteisyrityksen hallintokehykseen olisi kuuluttava myös käyttäjäfoorumi, joka antaa käyttäjien tarpeisiin liittyviä riippumattomia neuvoja hallintoneuvostolle ja muille ryhmille. Käyttäjäfoorumin olisi vahvistettava nimittämiensä jäsenten erityiset valintaperusteet ja valintamenettely. |
| --- | --- |

(47)

Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle: hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi oltava unionin ja osallistujavaltioiden edustajia. Hallintoneuvoston olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, myös kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja liittyen strategiseen tutkimuksen ja innovoinnin toimintaohjelmaan, yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankintaan ja käyttöön, valmiuksien kehittämisen ja laajentamisen ohjelmaan sekä federointia, verkottamista ja kansainvälistä yhteistyötä koskevaan ohjelmaan.
  Yhteisyrityksen hallintokehykseen olisi kuuluttava myös käyttäjäfoorumi, joka antaa käyttäjien tarpeisiin liittyviä riippumattomia neuvoja hallintoneuvostolle ja muille ryhmille. Käyttäjäfoorumin olisi vahvistettava nimittämiensä jäsenten erityiset valintaperusteet ja valintamenettely.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (47 a) | Koska supertietokoneet ovat kysyntä- ja käyttäjälähtöisiä, yhteisyrityksen olisi ylläpidettävä jatkuvaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan ja suurteholaskentainfrastruktuurien käyttäjien kanssa. Käyttäjien jatkuva ja tehokas osallistaminen varsinkin yhteiseen suunnitteluun perustuvan toimintamallin täytäntöönpanoon, jota kaupallisten sovellusten käyttöönoton tehostaminen teollisuudessa, pk-yrityksissä sekä innovatiivisissa yrityksissä ja startup-yrityksissä edellyttää, voi tuottaa suurta lisäarvoa ja monia kerrannaisvaikutuksia. Käyttäjiltä olisi pyrittävä saamaan aktiivisesti palautetta kuulemalla säännöllisesti julkisen ja yksityisen sektorin loppukäyttäjiä. Tätä varten hallintoneuvoston olisi perustettava käyttäjille työryhmä, jäljempänä ”käyttäjäfoorumi”, jonka tehtävänä olisi auttaa määrittelyssä, joka liittyy palvelun laadun parantamiseen, käytettävyyteen, luottamukseen ja turvallisuusvaatimuksiin julkisten ja yksityisten käyttäjien osalta. Käyttäjäfoorumiin olisi kuuluttava kansalaisyhteiskunnan, teollisten ja julkisten käyttäjien, unionin työmarkkinaosapuolten, pk-yritysten ja ohjelmistokehittämisen alan eurooppalaisen arvoketjun riippumattomien toimijoiden edustajia. |

Komission teksti

Tarkistus

(47 a)

Koska supertietokoneet ovat kysyntä- ja käyttäjälähtöisiä, yhteisyrityksen olisi ylläpidettävä jatkuvaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan ja suurteholaskentainfrastruktuurien käyttäjien kanssa. Käyttäjien jatkuva ja tehokas osallistaminen varsinkin yhteiseen suunnitteluun perustuvan toimintamallin täytäntöönpanoon, jota kaupallisten sovellusten käyttöönoton tehostaminen teollisuudessa, pk-yrityksissä sekä innovatiivisissa yrityksissä ja startup-yrityksissä edellyttää, voi tuottaa suurta lisäarvoa ja monia kerrannaisvaikutuksia. Käyttäjiltä olisi pyrittävä saamaan aktiivisesti palautetta kuulemalla säännöllisesti julkisen ja yksityisen sektorin loppukäyttäjiä. Tätä varten hallintoneuvoston olisi perustettava käyttäjille työryhmä, jäljempänä ”käyttäjäfoorumi”, jonka tehtävänä olisi auttaa määrittelyssä, joka liittyy palvelun laadun parantamiseen, käytettävyyteen, luottamukseen ja turvallisuusvaatimuksiin julkisten ja yksityisten käyttäjien osalta. Käyttäjäfoorumiin olisi kuuluttava kansalaisyhteiskunnan, teollisten ja julkisten käyttäjien, unionin työmarkkinaosapuolten, pk-yritysten ja ohjelmistokehittämisen alan eurooppalaisen arvoketjun riippumattomien toimijoiden edustajia.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 49 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (49) | Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046. Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä. |

Komission teksti

Tarkistus

(49)

Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046. Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä.

| (49) | Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon
  ja hallinnon yksinkertaistamisen
  periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046. Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä. |
| --- | --- |

(49)

Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon
  ja hallinnon yksinkertaistamisen
  periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046. Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Yhteisyrityksen olisi edistettävä innovoivaa
  ja
  kilpailukykyistä ja tunnustetusti huipputasoista eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskentaekosysteemiä käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, muun muassa käyttämällä yhteishankintoja, esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Yhteisyrityksen olisi edistettävä innovoivaa
  ja
  kilpailukykyistä ja tunnustetusti huipputasoista eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskentaekosysteemiä käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, muun muassa käyttämällä yhteishankintoja, esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja.

| (50) | Yhteisyrityksen olisi edistettävä innovoivaa, kilpailukykyistä ja
  häiriönsietokykyistä
  tunnustetusti huipputasoista
  sekä koko unionissa laajalle levinnyttä
  eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskentaekosysteemiä käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, muun muassa käyttämällä yhteishankintoja, esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja.
  Tällaisten hankinta- ja avustusvälineiden käytön olisi helpotettava pk-yritysten, mikroyritysten ja startup-yritysten sekä niiden klustereiden osallistumista. Yhteisyritys ottaa huomioon mahdollisuuden päivittää olemassa olevia laitoksia huipputason teknologioiden ja maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemin takaamiseksi. |
| --- | --- |

(50)

Yhteisyrityksen olisi edistettävä innovoivaa, kilpailukykyistä ja
  häiriönsietokykyistä
  tunnustetusti huipputasoista
  sekä koko unionissa laajalle levinnyttä
  eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskentaekosysteemiä käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, muun muassa käyttämällä yhteishankintoja, esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja.
  Tällaisten hankinta- ja avustusvälineiden käytön olisi helpotettava pk-yritysten, mikroyritysten ja startup-yritysten sekä niiden klustereiden osallistumista. Yhteisyritys ottaa huomioon mahdollisuuden päivittää olemassa olevia laitoksia huipputason teknologioiden ja maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemin takaamiseksi.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annettua asetusta (EU) N:o xxx. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien tarkennusten mukaisesti. Jotta varmistetaan osallistujavaltioiden asianmukainen osallistuminen epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx mukaisesti, osallistujavaltioiden olisi myönnettävä rahoitusta vähintään saman verran kuin yhteisyritys suorittaa korvausta tuensaajille kyseisistä toimista aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä varten yhteisyrityksen vuotuisessa työohjelmassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 30 artiklan mukaisesti vahvistetut enimmäisrahoitusosuudet
  olisi määritettävä
  sen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annettua asetusta (EU) N:o xxx. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien tarkennusten mukaisesti. Jotta varmistetaan osallistujavaltioiden asianmukainen osallistuminen epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx mukaisesti, osallistujavaltioiden olisi myönnettävä rahoitusta vähintään saman verran kuin yhteisyritys suorittaa korvausta tuensaajille kyseisistä toimista aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä varten yhteisyrityksen vuotuisessa työohjelmassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 30 artiklan mukaisesti vahvistetut enimmäisrahoitusosuudet
  olisi määritettävä
  sen mukaisesti.

| (53) | Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annettua asetusta (EU) N:o xxx. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien tarkennusten mukaisesti. Jotta varmistetaan osallistujavaltioiden asianmukainen osallistuminen epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx mukaisesti, osallistujavaltioiden olisi myönnettävä rahoitusta vähintään saman verran kuin yhteisyritys suorittaa korvausta tuensaajille kyseisistä toimista aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä varten
  hallintoneuvoston olisi määritettävä
  yhteisyrityksen vuotuisessa työohjelmassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 30 artiklan mukaisesti vahvistetut enimmäisrahoitusosuudet sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(53)

Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annettua asetusta (EU) N:o xxx. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien tarkennusten mukaisesti. Jotta varmistetaan osallistujavaltioiden asianmukainen osallistuminen epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx mukaisesti, osallistujavaltioiden olisi myönnettävä rahoitusta vähintään saman verran kuin yhteisyritys suorittaa korvausta tuensaajille kyseisistä toimista aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä varten
  hallintoneuvoston olisi määritettävä
  yhteisyrityksen vuotuisessa työohjelmassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 30 artiklan mukaisesti vahvistetut enimmäisrahoitusosuudet sen mukaisesti.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (53 a) | Jotta voidaan varmistaa sidosryhmien tasapainoinen osallistuminen yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin, on tarpeen sallia korvausosuuksien eriyttäminen erityisesti pk-yritysten, startup-yritysten ja voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien osalta. Eriytettyjen korvausosuuksien soveltaminen ei saisi monimutkaistaa hankkeiden hallinnointia, ja se olisi toteutettava mahdollisimman yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla. Korvausosuudet olisi ilmoitettava työohjelmassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(53 a)

Jotta voidaan varmistaa sidosryhmien tasapainoinen osallistuminen yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin, on tarpeen sallia korvausosuuksien eriyttäminen erityisesti pk-yritysten, startup-yritysten ja voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien osalta. Eriytettyjen korvausosuuksien soveltaminen ei saisi monimutkaistaa hankkeiden hallinnointia, ja se olisi toteutettava mahdollisimman yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla. Korvausosuudet olisi ilmoitettava työohjelmassa.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (56) | Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(56)

Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen.

| (56) | Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin
  ja yksinkertaisin
  toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen. |
| --- | --- |

(56)

Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin
  ja yksinkertaisin
  toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (57) | Yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asianmukaiset tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin, tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville. |

Komission teksti

Tarkistus

(57)

Yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asianmukaiset tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin, tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.

| (57) | Yhteisyrityksen olisi toimittava
  yksinkertaisella, joustavalla,
  avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asianmukaiset tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin, tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(57)

Yhteisyrityksen olisi toimittava
  yksinkertaisella, joustavalla,
  avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asianmukaiset tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin, tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 58 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (58) | Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(58)

Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä.

| (58) | Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta
  , erityisesti yhteisyritykseltä ja sen tuensaajilta
  . Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä.
  Yhteisyrityksen olisi tarjottava suotuisat puitteet osallistujavaltioiden tukemiseen. Epäsuorien toimien vaikutuksen maksimoimiseksi osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnoinnissa olisi otettava huomioon kolmikantamalliin perustuvan yhteisyrityksen erityispiirteet. |
| --- | --- |

(58)

Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta
  , erityisesti yhteisyritykseltä ja sen tuensaajilta
  . Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä.
  Yhteisyrityksen olisi tarjottava suotuisat puitteet osallistujavaltioiden tukemiseen. Epäsuorien toimien vaikutuksen maksimoimiseksi osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnoinnissa olisi otettava huomioon kolmikantamalliin perustuvan yhteisyrityksen erityispiirteet.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden.

| (61) | Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden
  , ja samalla olisi vältettävä lisäämästä yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  . |
| --- | --- |

(61)

Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden
  , ja samalla olisi vältettävä lisäämästä yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  .

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 62 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (62) | Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin ja Euroopan syyttäjänviraston EPPOn olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(62)

Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin ja Euroopan syyttäjänviraston EPPOn olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi.

| (62) | Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin ja Euroopan syyttäjänviraston EPPOn olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi
  , ja samalla olisi pyrittävä yksinkertaistamaan mahdollisimman paljon hallintoa tuensaajien kannalta sekä vähentämään näiden hallinnollista rasitetta
  . |
| --- | --- |

(62)

Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin ja Euroopan syyttäjänviraston EPPOn olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi
  , ja samalla olisi pyrittävä yksinkertaistamaan mahdollisimman paljon hallintoa tuensaajien kannalta sekä vähentämään näiden hallinnollista rasitetta
  .

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | ”käyttöajalla” supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön sen ohjelmien ajamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

”käyttöajalla” supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön sen ohjelmien ajamiseksi;

| (2) | ”käyttöajalla” supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön
  läpinäkyvän ja avoimen prosessin kautta
  sen ohjelmien ajamiseksi; |
| --- | --- |

(2)

”käyttöajalla” supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön
  läpinäkyvän ja avoimen prosessin kautta
  sen ohjelmien ajamiseksi;

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | suurteholaskennan ”huippuyksiköllä” aloitetta, jolla edistetään tulevien äärimmäisen suorituskyvyn laskentavalmiuksien käyttöä ja jonka puitteissa käyttäjäyhteisöt voivat yhteistyössä muiden suurteholaskennan sidosryhmien kanssa skaalata olemassa olevia rinnakkaislaskennan koodistoja kohti eksa-luokan ja äärimmäistä skaalautuvuutta; |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

suurteholaskennan ”huippuyksiköllä” aloitetta, jolla edistetään tulevien äärimmäisen suorituskyvyn laskentavalmiuksien käyttöä ja jonka puitteissa käyttäjäyhteisöt voivat yhteistyössä muiden suurteholaskennan sidosryhmien kanssa skaalata olemassa olevia rinnakkaislaskennan koodistoja kohti eksa-luokan ja äärimmäistä skaalautuvuutta;

| (4) | suurteholaskennan ”huippuyksiköllä”
  yhteistyössä toteutettavaa ja avoimen, läpinäkyvän ja kilpailuun perustuvan ehdotuspyynnön perusteella valittua
  aloitetta, jolla edistetään tulevien äärimmäisen suorituskyvyn laskentavalmiuksien käyttöä ja jonka puitteissa käyttäjäyhteisöt voivat yhteistyössä muiden suurteholaskennan sidosryhmien kanssa skaalata olemassa olevia rinnakkaislaskennan koodistoja kohti eksa-luokan ja äärimmäistä skaalautuvuutta; |
| --- | --- |

(4)

suurteholaskennan ”huippuyksiköllä”
  yhteistyössä toteutettavaa ja avoimen, läpinäkyvän ja kilpailuun perustuvan ehdotuspyynnön perusteella valittua
  aloitetta, jolla edistetään tulevien äärimmäisen suorituskyvyn laskentavalmiuksien käyttöä ja jonka puitteissa käyttäjäyhteisöt voivat yhteistyössä muiden suurteholaskennan sidosryhmien kanssa skaalata olemassa olevia rinnakkaislaskennan koodistoja kohti eksa-luokan ja äärimmäistä skaalautuvuutta;

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | ”yhteisellä suunnittelulla” kollektiivista lähestymistapaa, jossa teknologian toimittajat ja käyttäjät osallistuvat yhteistyöhön perustuvaan ja iteratiiviseen suunnitteluprosessiin uusien teknologioiden, sovellusten
  ja
  järjestelmien kehittämiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

”yhteisellä suunnittelulla” kollektiivista lähestymistapaa, jossa teknologian toimittajat ja käyttäjät osallistuvat yhteistyöhön perustuvaan ja iteratiiviseen suunnitteluprosessiin uusien teknologioiden, sovellusten
  ja
  järjestelmien kehittämiseksi;

| (5) | ”yhteisellä suunnittelulla” kollektiivista lähestymistapaa, jossa teknologian toimittajat ja käyttäjät osallistuvat yhteistyöhön perustuvaan ja iteratiiviseen suunnitteluprosessiin uusien teknologioiden, sovellusten, järjestelmien
  , palvelujen, taitojen ja osaamisen
  kehittämiseksi; |
| --- | --- |

(5)

”yhteisellä suunnittelulla” kollektiivista lähestymistapaa, jossa teknologian toimittajat ja käyttäjät osallistuvat yhteistyöhön perustuvaan ja iteratiiviseen suunnitteluprosessiin uusien teknologioiden, sovellusten, järjestelmien
  , palvelujen, taitojen ja osaamisen
  kehittämiseksi;

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | suurteholaskennan ”osaamiskeskuksella” osallistujavaltioon sijoittautunutta oikeussubjektia, joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  pk-yritykset mukaan lukien
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta; |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

suurteholaskennan ”osaamiskeskuksella” osallistujavaltioon sijoittautunutta oikeussubjektia, joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  pk-yritykset mukaan lukien
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta;

| (6) | unionin
  suurteholaskennan ”osaamiskeskuksella”
  avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä valittua ja
  osallistujavaltioon sijoittautunutta
  unionin
  oikeussubjektia, joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  varsinkin pk-yrityksille ja startup-yrityksille
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta; |
| --- | --- |

(6)

unionin
  suurteholaskennan ”osaamiskeskuksella”
  avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä valittua ja
  osallistujavaltioon sijoittautunutta
  unionin
  oikeussubjektia, joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  varsinkin pk-yrityksille ja startup-yrityksille
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta;

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | ”teollisuuskäyttöön tarkoitetulla supertietokoneella” erityisesti teollisuuskäyttäjille suunniteltua supertietokonetta, jolle asetetut turvallisuutta, luottamuksellisuutta ja datan koskemattomuutta koskevat vaatimukset ovat tiukemmat kuin tieteellisessä käytössä; |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

”teollisuuskäyttöön tarkoitetulla supertietokoneella” erityisesti teollisuuskäyttäjille suunniteltua supertietokonetta, jolle asetetut turvallisuutta, luottamuksellisuutta ja datan koskemattomuutta koskevat vaatimukset ovat tiukemmat kuin tieteellisessä käytössä;

| (16) | ”teollisuuskäyttöön tarkoitetulla supertietokoneella” erityisesti teollisuuskäyttäjille suunniteltua
  vähintään keskitason
  supertietokonetta, jolle asetetut turvallisuutta, luottamuksellisuutta ja datan koskemattomuutta koskevat vaatimukset ovat tiukemmat kuin tieteellisessä käytössä; |
| --- | --- |

(16)

”teollisuuskäyttöön tarkoitetulla supertietokoneella” erityisesti teollisuuskäyttäjille suunniteltua
  vähintään keskitason
  supertietokonetta, jolle asetetut turvallisuutta, luottamuksellisuutta ja datan koskemattomuutta koskevat vaatimukset ovat tiukemmat kuin tieteellisessä käytössä;

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 19 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | ”monivuotisella strategisella ohjelmalla” asiakirjaa, jossa esitetään strategia ja suunnitelmat yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 20 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | ”kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella” sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, sijoittautunutta oikeussubjektia, joka toimii yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kansallisen suurteholaskentakeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  pk-yritykset mukaan lukien
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta; |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

”kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella” sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, sijoittautunutta oikeussubjektia, joka toimii yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kansallisen suurteholaskentakeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  pk-yritykset mukaan lukien
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta;

| (20) | ”kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella” sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, sijoittautunutta oikeussubjektia
  tai oikeussubjektien muodostamaa konsortiota
  , joka
  valitaan avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä ja joka
  toimii yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kansallisen suurteholaskentakeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  varsinkin pk-yrityksille ja startup-yrityksille
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta; |
| --- | --- |

(20)

”kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella” sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, sijoittautunutta oikeussubjektia
  tai oikeussubjektien muodostamaa konsortiota
  , joka
  valitaan avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä ja joka
  toimii yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kansallisen suurteholaskentakeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille,
  varsinkin pk-yrityksille ja startup-yrityksille
  , tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta;

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa maailman johtavaa federoitua, turvallista ja hyperverkotettua suurteholaskenta-, kvanttilaskenta-, palvelu- ja datainfrastruktuuriekosysteemiä; tukea sellaisten innovatiivisten ja kilpailukykyisten suurteholaskentajärjestelmien
  tuotantoa
  , jotka perustuvat toimitusketjuun, jolla varmistetaan komponentit, teknologiat ja tietämys ja jolla rajoitetaan häiriöiden riskiä, ja lukuisten erilaisten näihin järjestelmiin optimoitujen sovellusten kehittämistä; ja laajentaa suurteholaskentainfrastruktuurin käyttäjäpiiri käsittämään lukuisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä sekä tukea Euroopan tieteen ja teollisuuden
  avaintaitojen
  kehittämistä. | (1)   Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa maailman johtavaa federoitua, turvallista ja hyperverkotettua suurteholaskenta-, kvanttilaskenta-, palvelu- ja datainfrastruktuuriekosysteemiä
  ja auttaa tällä tavoin unionia saavuttamaan maailmassa johtoasema tieteen, digitalisaation ja teollisuuden aloilla
  ; tukea sellaisten innovatiivisten ja kilpailukykyisten suurteholaskentajärjestelmien
  mieluiten unionissa tapahtuvaa kehittämistä, käyttöönottoa ja käyttöä
  , jotka perustuvat toimitusketjuun, jolla varmistetaan
  kriittiset raaka-aineet ja huipputason
  komponentit, teknologiat ja tietämys ja jolla rajoitetaan häiriöiden riskiä, ja lukuisten erilaisten näihin järjestelmiin optimoitujen sovellusten kehittämistä
  luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteiden pohjalta
  ; ja laajentaa suurteholaskentainfrastruktuurin käyttäjäpiiri käsittämään lukuisia
  unionin
  julkisia ja yksityisiä käyttäjiä
  kiinnittäen erityisesti huomiota pk-yrityksiin ja startup-yrityksiin, myös tutkimus- ja kehitysvaiheessa oleviin,
  sekä tukea Euroopan
  yhteiskunnan,
  tieteen ja teollisuuden
  kehittyneiden digitaalisten taitojen, osaamisen ja tietämyksen
  kehittämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)   Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa maailman johtavaa federoitua, turvallista ja hyperverkotettua suurteholaskenta-, kvanttilaskenta-, palvelu- ja datainfrastruktuuriekosysteemiä; tukea sellaisten innovatiivisten ja kilpailukykyisten suurteholaskentajärjestelmien
  tuotantoa
  , jotka perustuvat toimitusketjuun, jolla varmistetaan komponentit, teknologiat ja tietämys ja jolla rajoitetaan häiriöiden riskiä, ja lukuisten erilaisten näihin järjestelmiin optimoitujen sovellusten kehittämistä; ja laajentaa suurteholaskentainfrastruktuurin käyttäjäpiiri käsittämään lukuisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä sekä tukea Euroopan tieteen ja teollisuuden
  avaintaitojen
  kehittämistä.

(1)   Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa maailman johtavaa federoitua, turvallista ja hyperverkotettua suurteholaskenta-, kvanttilaskenta-, palvelu- ja datainfrastruktuuriekosysteemiä
  ja auttaa tällä tavoin unionia saavuttamaan maailmassa johtoasema tieteen, digitalisaation ja teollisuuden aloilla
  ; tukea sellaisten innovatiivisten ja kilpailukykyisten suurteholaskentajärjestelmien
  mieluiten unionissa tapahtuvaa kehittämistä, käyttöönottoa ja käyttöä
  , jotka perustuvat toimitusketjuun, jolla varmistetaan
  kriittiset raaka-aineet ja huipputason
  komponentit, teknologiat ja tietämys ja jolla rajoitetaan häiriöiden riskiä, ja lukuisten erilaisten näihin järjestelmiin optimoitujen sovellusten kehittämistä
  luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteiden pohjalta
  ; ja laajentaa suurteholaskentainfrastruktuurin käyttäjäpiiri käsittämään lukuisia
  unionin
  julkisia ja yksityisiä käyttäjiä
  kiinnittäen erityisesti huomiota pk-yrityksiin ja startup-yrityksiin, myös tutkimus- ja kehitysvaiheessa oleviin,
  sekä tukea Euroopan
  yhteiskunnan,
  tieteen ja teollisuuden
  kehittyneiden digitaalisten taitojen, osaamisen ja tietämyksen
  kehittämistä.

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | edistää Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx ja erityisesti sen 3 artiklan täytäntöönpanoa ja saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia, ympäristöön liittyviä, teknisiä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovointi-investoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet, edistää unionin tavoitteiden ja politiikkojen toteuttamista ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin
  , myös
  kestävän kehityksen
  tavoitteisiin
  , noudattamalla Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen periaatteita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

edistää Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx ja erityisesti sen 3 artiklan täytäntöönpanoa ja saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia, ympäristöön liittyviä, teknisiä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovointi-investoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet, edistää unionin tavoitteiden ja politiikkojen toteuttamista ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin
  , myös
  kestävän kehityksen
  tavoitteisiin
  , noudattamalla Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen periaatteita;

, myös

tavoitteisiin

| (a) | edistää Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx ja erityisesti sen 3 artiklan täytäntöönpanoa ja saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia, ympäristöön liittyviä, teknisiä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovointi-investoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet, edistää unionin tavoitteiden ja politiikkojen toteuttamista
  , mukaan lukien Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan elpymissuunnitelmaan, Euroopan datastrategiaan sekä digi-, pk-yritys- ja teollisuusstrategioihin liittyvät tavoitteet ja politiikat, joiden avulla saavutetaan EU:n strateginen autonomia samalla kun säilytetään avoin talous, sekä nopeuttaa sosiaalista, ekologista ja taloudellista siirtymää
  ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin
  ottaen huomioon
  kestävän kehityksen
  tavoitteet
  , noudattamalla Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen periaatteita; |
| --- | --- |

(a)

edistää Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx ja erityisesti sen 3 artiklan täytäntöönpanoa ja saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia, ympäristöön liittyviä, teknisiä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovointi-investoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet, edistää unionin tavoitteiden ja politiikkojen toteuttamista
  , mukaan lukien Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan elpymissuunnitelmaan, Euroopan datastrategiaan sekä digi-, pk-yritys- ja teollisuusstrategioihin liittyvät tavoitteet ja politiikat, joiden avulla saavutetaan EU:n strateginen autonomia samalla kun säilytetään avoin talous, sekä nopeuttaa sosiaalista, ekologista ja taloudellista siirtymää
  ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin
  ottaen huomioon
  kestävän kehityksen
  tavoitteet
  , noudattamalla Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen periaatteita;

, mukaan lukien Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan elpymissuunnitelmaan, Euroopan datastrategiaan sekä digi-, pk-yritys- ja teollisuusstrategioihin liittyvät tavoitteet ja politiikat, joiden avulla saavutetaan EU:n strateginen autonomia samalla kun säilytetään avoin talous, sekä nopeuttaa sosiaalista, ekologista ja taloudellista siirtymää

ottaen huomioon

tavoitteet

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – b alakohta

3 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla, sekä pyrkiä synergiaan asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin tasolla sekä kansallisella
  ja
  alueellisella tasolla, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja alueellista kehitystä
  tarpeen mukaan
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla, sekä pyrkiä synergiaan asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin tasolla sekä kansallisella
  ja
  alueellisella tasolla, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja alueellista kehitystä
  tarpeen mukaan
  ;

ja

tarpeen mukaan

| (b) | kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa
  synergia ja
  koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla, sekä pyrkiä
  peräkkäiseen, rinnakkaiseen tai integroituun
  synergiaan asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella
  ja paikallisella
  tasolla, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen
  ja mallinnusalustojen
  käyttöönottoa, koulutusta ja alueellista kehitystä; |
| --- | --- |

(b)

kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa
  synergia ja
  koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla, sekä pyrkiä
  peräkkäiseen, rinnakkaiseen tai integroituun
  synergiaan asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella
  ja paikallisella
  tasolla, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen
  ja mallinnusalustojen
  käyttöönottoa, koulutusta ja alueellista kehitystä;

synergia ja

peräkkäiseen, rinnakkaiseen tai integroituun

ja paikallisella

ja mallinnusalustojen

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – c alakohta

3 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa integroitua, kysyntä- ja käyttäjälähtöistä hyperverkotettua maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa integroitua, kysyntä- ja käyttäjälähtöistä hyperverkotettua maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria;

| (c) | kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa integroitua, kysyntä- ja käyttäjälähtöistä hyperverkotettua maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria
  , joka auttaa vahvistamaan unionin strategista autonomiaa
  ; |
| --- | --- |

(c)

kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa integroitua, kysyntä- ja käyttäjälähtöistä hyperverkotettua maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria
  , joka auttaa vahvistamaan unionin strategista autonomiaa
  ;

, joka auttaa vahvistamaan unionin strategista autonomiaa

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d alakohta

3 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | federoida hyperverkotettua suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria ja liittää se eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja pilvipalveluekosysteemiin, jotta voidaan tarjota laskenta- ja datapalveluja laajalle joukolle eurooppalaisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

federoida hyperverkotettua suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria ja liittää se eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja pilvipalveluekosysteemiin, jotta voidaan tarjota laskenta- ja datapalveluja laajalle joukolle eurooppalaisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä;

| (d) | federoida hyperverkotettua suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria
  korkealaatuisten verkkoinfrastruktuurien avulla kaikissa jäsenvaltioissa
  ja liittää se eurooppalaisiin data-avaruuksiin
  , etenkin eurooppalaiseen terveysdata-avaruuteen, jotta voidaan varmistaa suurten, korkealaatuisten terveysdatajoukkojen saatavuus,
  ja pilvipalveluekosysteemiin, jotta voidaan tarjota laskenta- ja datapalveluja laajalle
  ja maantieteellisesti monimuotoiselle
  joukolle eurooppalaisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä
  luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteiden pohjalta
  ; |
| --- | --- |

(d)

federoida hyperverkotettua suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria
  korkealaatuisten verkkoinfrastruktuurien avulla kaikissa jäsenvaltioissa
  ja liittää se eurooppalaisiin data-avaruuksiin
  , etenkin eurooppalaiseen terveysdata-avaruuteen, jotta voidaan varmistaa suurten, korkealaatuisten terveysdatajoukkojen saatavuus,
  ja pilvipalveluekosysteemiin, jotta voidaan tarjota laskenta- ja datapalveluja laajalle
  ja maantieteellisesti monimuotoiselle
  joukolle eurooppalaisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä
  luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteiden pohjalta
  ;

korkealaatuisten verkkoinfrastruktuurien avulla kaikissa jäsenvaltioissa

, etenkin eurooppalaiseen terveysdata-avaruuteen, jotta voidaan varmistaa suurten, korkealaatuisten terveysdatajoukkojen saatavuus,

ja maantieteellisesti monimuotoiselle

luottamuksen, avoimuuden, turvallisuuden, yhteentoimivuuden ja siirrettävyyden periaatteiden pohjalta

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

3 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | edistää tieteellistä huippuosaamista ja tukea unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönottoa ja järjestelmällistä käyttöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

edistää tieteellistä huippuosaamista ja tukea unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönottoa ja järjestelmällistä käyttöä;

edistää tieteellistä huippuosaamista ja tukea unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönottoa ja järjestelmällistä käyttöä;

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – e alakohta

3 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | kehittää ja tukea sellaista erittäin kilpailukykyistä ja innovatiivista eurooppalaista suurteholaskenta- ja dataekosysteemiä, joka vahvistaa unionin
  asemaa
  ja teknologista
  riippumattomuutta digitaalitaloudessa
  ja joka pystyy itsenäisesti tuottamaan laskentateknologioita ja -arkkitehtuureja ja integroimaan ne johtaviin laskentajärjestelmiin sekä kehittämään kehittyneitä sovelluksia, jotka on optimoitu näitä järjestelmiä varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

kehittää ja tukea sellaista erittäin kilpailukykyistä ja innovatiivista eurooppalaista suurteholaskenta- ja dataekosysteemiä, joka vahvistaa unionin
  asemaa
  ja teknologista
  riippumattomuutta digitaalitaloudessa
  ja joka pystyy itsenäisesti tuottamaan laskentateknologioita ja -arkkitehtuureja ja integroimaan ne johtaviin laskentajärjestelmiin sekä kehittämään kehittyneitä sovelluksia, jotka on optimoitu näitä järjestelmiä varten;

asemaa

riippumattomuutta digitaalitaloudessa

| (e) | kehittää ja tukea sellaista erittäin kilpailukykyistä
  , sosiaalista, kestävää, energiatehokasta
  ja innovatiivista
  , yhteenliitettyä, yhteentoimivaa ja turvallista
  eurooppalaista suurteholaskenta- ja dataekosysteemiä, joka vahvistaa unionin
  tieteellistä
  ja teknologista
  johtajuutta ja pysyvää strategista autonomiaa digitaalisessa siirtymässä, samalla kun vähennetään riippuvuutta ulkomaisesta teknologiasta, erityisesti kriittisten infrastruktuurikomponenttien osalta, säilytetään avoin talous ja ylläpidetään maailmanlaajuista johtoasemaa suurteholaskentasovelluksissa,
  ja joka pystyy itsenäisesti tuottamaan
  ja omistamaan maailmanluokan
  laskentateknologioita ja -arkkitehtuureja ja integroimaan ne johtaviin laskentajärjestelmiin sekä kehittämään kehittyneitä sovelluksia, jotka on optimoitu näitä järjestelmiä varten; |
| --- | --- |

(e)

kehittää ja tukea sellaista erittäin kilpailukykyistä
  , sosiaalista, kestävää, energiatehokasta
  ja innovatiivista
  , yhteenliitettyä, yhteentoimivaa ja turvallista
  eurooppalaista suurteholaskenta- ja dataekosysteemiä, joka vahvistaa unionin
  tieteellistä
  ja teknologista
  johtajuutta ja pysyvää strategista autonomiaa digitaalisessa siirtymässä, samalla kun vähennetään riippuvuutta ulkomaisesta teknologiasta, erityisesti kriittisten infrastruktuurikomponenttien osalta, säilytetään avoin talous ja ylläpidetään maailmanlaajuista johtoasemaa suurteholaskentasovelluksissa,
  ja joka pystyy itsenäisesti tuottamaan
  ja omistamaan maailmanluokan
  laskentateknologioita ja -arkkitehtuureja ja integroimaan ne johtaviin laskentajärjestelmiin sekä kehittämään kehittyneitä sovelluksia, jotka on optimoitu näitä järjestelmiä varten;

, sosiaalista, kestävää, energiatehokasta

, yhteenliitettyä, yhteentoimivaa ja turvallista

tieteellistä

johtajuutta ja pysyvää strategista autonomiaa digitaalisessa siirtymässä, samalla kun vähennetään riippuvuutta ulkomaisesta teknologiasta, erityisesti kriittisten infrastruktuurikomponenttien osalta, säilytetään avoin talous ja ylläpidetään maailmanlaajuista johtoasemaa suurteholaskentasovelluksissa,

ja omistamaan maailmanluokan

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – f alakohta

3 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | laajentaa suurteholaskentapalvelujen käyttöä ja Euroopan tieteen ja teollisuuden tarvitsemien
  keskeisten
  taitojen kehittämistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

laajentaa suurteholaskentapalvelujen käyttöä ja Euroopan tieteen ja teollisuuden tarvitsemien
  keskeisten
  taitojen kehittämistä.

keskeisten

| (f) | edistää, helpottaa ja
  laajentaa suurteholaskentapalvelujen käyttöä
  kaikilla aloilla ja edistää
  Euroopan tieteen
  , yhteiskunnan, talouden, ympäristön
  ja teollisuuden tarvitsemien
  kehittyneiden digitaalisten
  taitojen
  , osaamisen ja tietämyksen
  kehittämistä
  riippumattomuuden ja maailmanlaajuisen johtoaseman saavuttamiseksi painottaen naisten ja tyttöjen STEM-aineisiin osallistumisen lisäämistä osallistamalla ja työllistämällä heitä näihin liittyvillä aloilla ja sukupuolten välisen kuilun kaventamista digitaalialalla
  . |
| --- | --- |

(f)

edistää, helpottaa ja
  laajentaa suurteholaskentapalvelujen käyttöä
  kaikilla aloilla ja edistää
  Euroopan tieteen
  , yhteiskunnan, talouden, ympäristön
  ja teollisuuden tarvitsemien
  kehittyneiden digitaalisten
  taitojen
  , osaamisen ja tietämyksen
  kehittämistä
  riippumattomuuden ja maailmanlaajuisen johtoaseman saavuttamiseksi painottaen naisten ja tyttöjen STEM-aineisiin osallistumisen lisäämistä osallistamalla ja työllistämällä heitä näihin liittyvillä aloilla ja sukupuolten välisen kuilun kaventamista digitaalialalla
  .

edistää, helpottaa ja

kaikilla aloilla ja edistää

, yhteiskunnan, talouden, ympäristön

kehittyneiden digitaalisten

, osaamisen ja tietämyksen

riippumattomuuden ja maailmanlaajuisen johtoaseman saavuttamiseksi painottaen naisten ja tyttöjen STEM-aineisiin osallistumisen lisäämistä osallistamalla ja työllistämällä heitä näihin liittyvillä aloilla ja sukupuolten välisen kuilun kaventamista digitaalialalla

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Yhteisyrityksen on osallistuttava unionin etujen turvaamiseen supertietokoneita hankittaessa ja tuettava suurteholaskennan teknologioiden, järjestelmien ja sovellusten kehittämistä. Sen on mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli maailmanluokan supertietokoneiden hankinnassa ja samalla turvattava hankittujen teknologioiden ja järjestelmien toimitusketjun turvallisuus. Sen on edistettävä unionin
  teknologista riippumattomuutta
  tukemalla eurooppalaista
  suurteholaskennan
  toimitusketjua vahvistavien teknologioiden ja sovellusten kehittämistä ja edistämällä niiden integrointia monien yhteiskunnallisten ja teollisten tarpeiden kannalta tärkeisiin suurteholaskennan järjestelmiin. | (3)   Yhteisyrityksen on osallistuttava unionin etujen turvaamiseen supertietokoneita hankittaessa ja tuettava
  maailmanluokan
  suurteholaskennan teknologioiden, järjestelmien ja sovellusten kehittämistä. Sen on mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli maailmanluokan supertietokoneiden hankinnassa ja samalla turvattava hankittujen teknologioiden ja järjestelmien toimitusketjun turvallisuus
  sekä varmistettava korkeimmat supertietokoneisiin sovellettavat kyberturvallisuusstandardit
  . Sen on edistettävä unionin
  strategista autonomiaa samalla kun säilytetään avoin talous erityisesti kriittisillä aloilla ja lisätään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä
  tukemalla eurooppalaista
  energiatehokkaan suurteholaskentateknologian
  toimitusketjua vahvistavien teknologioiden ja sovellusten kehittämistä ja edistämällä niiden integrointia monien yhteiskunnallisten ja teollisten tarpeiden kannalta tärkeisiin suurteholaskennan järjestelmiin.
  Sillä tuetaan Euroopan maailmanlaajuista johtoasemaa eri teollisuudenaloilla, erityisesti korkean lisäarvon ja teknologiavaltaisten tuotteiden ja palvelujen alalla, jotta voidaan tarjota kriittisiä komponentteja, teknologiaa ja taitoja, joilla pyritään kuromaan umpeen teknologinen kuilu kolmansiin maihin nähden. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Yhteisyrityksen on osallistuttava unionin etujen turvaamiseen supertietokoneita hankittaessa ja tuettava suurteholaskennan teknologioiden, järjestelmien ja sovellusten kehittämistä. Sen on mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli maailmanluokan supertietokoneiden hankinnassa ja samalla turvattava hankittujen teknologioiden ja järjestelmien toimitusketjun turvallisuus. Sen on edistettävä unionin
  teknologista riippumattomuutta
  tukemalla eurooppalaista
  suurteholaskennan
  toimitusketjua vahvistavien teknologioiden ja sovellusten kehittämistä ja edistämällä niiden integrointia monien yhteiskunnallisten ja teollisten tarpeiden kannalta tärkeisiin suurteholaskennan järjestelmiin.

(3)   Yhteisyrityksen on osallistuttava unionin etujen turvaamiseen supertietokoneita hankittaessa ja tuettava
  maailmanluokan
  suurteholaskennan teknologioiden, järjestelmien ja sovellusten kehittämistä. Sen on mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli maailmanluokan supertietokoneiden hankinnassa ja samalla turvattava hankittujen teknologioiden ja järjestelmien toimitusketjun turvallisuus
  sekä varmistettava korkeimmat supertietokoneisiin sovellettavat kyberturvallisuusstandardit
  . Sen on edistettävä unionin
  strategista autonomiaa samalla kun säilytetään avoin talous erityisesti kriittisillä aloilla ja lisätään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä
  tukemalla eurooppalaista
  energiatehokkaan suurteholaskentateknologian
  toimitusketjua vahvistavien teknologioiden ja sovellusten kehittämistä ja edistämällä niiden integrointia monien yhteiskunnallisten ja teollisten tarpeiden kannalta tärkeisiin suurteholaskennan järjestelmiin.
  Sillä tuetaan Euroopan maailmanlaajuista johtoasemaa eri teollisuudenaloilla, erityisesti korkean lisäarvon ja teknologiavaltaisten tuotteiden ja palvelujen alalla, jotta voidaan tarjota kriittisiä komponentteja, teknologiaa ja taitoja, joilla pyritään kuromaan umpeen teknologinen kuilu kolmansiin maihin nähden.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a)
     
  Yhteisyritys toteuttaa tehtäväänsä ja tavoitteitaan selkeällä, yksinkertaisella ja joustavalla tavalla lisätäkseen houkuttelevuutta teollisuuden, pk-yritysten ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kannalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 a)
     
  Yhteisyritys toteuttaa tehtäväänsä ja tavoitteitaan selkeällä, yksinkertaisella ja joustavalla tavalla lisätäkseen houkuttelevuutta teollisuuden, pk-yritysten ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kannalta.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 b kohta (uusi)

3 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b)
     
  Yhteisyritys minimoi mahdolliset riskit, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyyn ja säilyttämiseen suurteholaskentainfrastruktuureissa, ja noudattaa asetusta (EU) 2016/679 ja muuta asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä. Lisäksi se varmistaa, että suurtehotietokoneet ovat yksinomaan samoja sääntöjä noudattavien toimijoiden käytettävissä ja että sen resurssit ovat kaikkien osallistujavaltioiden tutkijoiden käytettävissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 b)
     
  Yhteisyritys minimoi mahdolliset riskit, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyyn ja säilyttämiseen suurteholaskentainfrastruktuureissa, ja noudattaa asetusta (EU) 2016/679 ja muuta asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä. Lisäksi se varmistaa, että suurtehotietokoneet ovat yksinomaan samoja sääntöjä noudattavien toimijoiden käytettävissä ja että sen resurssit ovat kaikkien osallistujavaltioiden tutkijoiden käytettävissä.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | Infrastruktuuria koskeva päälinja, johon kuuluvat toimet turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan
  suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin
  hankkimiseksi, käyttöönottamiseksi ja käyttämiseksi mukaan lukien unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönoton ja järjestelmällisen käytön edistäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

Infrastruktuuria koskeva päälinja, johon kuuluvat toimet turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan
  suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin
  hankkimiseksi, käyttöönottamiseksi ja käyttämiseksi mukaan lukien unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönoton ja järjestelmällisen käytön edistäminen.

suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin

| (b) | Infrastruktuuria koskeva päälinja, johon kuuluvat toimet turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan
  suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurin ja eurooppalaisen datainfrastruktuurin
  hankkimiseksi,
  päivittämiseksi,
  käyttöönottamiseksi ja käyttämiseksi mukaan lukien
  olemassa olevan infrastruktuurin päivittäminen ja
  unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönoton ja järjestelmällisen käytön edistäminen
  unionissa yhteisyrityksen toimesta
  . |
| --- | --- |

(b)

Infrastruktuuria koskeva päälinja, johon kuuluvat toimet turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan
  suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurin ja eurooppalaisen datainfrastruktuurin
  hankkimiseksi,
  päivittämiseksi,
  käyttöönottamiseksi ja käyttämiseksi mukaan lukien
  olemassa olevan infrastruktuurin päivittäminen ja
  unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönoton ja järjestelmällisen käytön edistäminen
  unionissa yhteisyrityksen toimesta
  .

suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurin ja eurooppalaisen datainfrastruktuurin

päivittämiseksi,

olemassa olevan infrastruktuurin päivittäminen ja

unionissa yhteisyrityksen toimesta

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – johdantokappale

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | Suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinja, joka kattaa kaikki toimet, joilla tarjotaan tutkimus- ja tiedeyhteisölle, teollisuudelle (
  myös
  pk-yrityksille) ja julkiselle sektorille EU:n laajuinen pääsy federoituihin ja turvallisiin suurteholaskenta- ja dataresursseihin ja -palveluihin kaikkialla Euroopassa. Tähän kuuluu erityisesti |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

Suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinja, joka kattaa kaikki toimet, joilla tarjotaan tutkimus- ja tiedeyhteisölle, teollisuudelle (
  myös
  pk-yrityksille) ja julkiselle sektorille EU:n laajuinen pääsy federoituihin ja turvallisiin suurteholaskenta- ja dataresursseihin ja -palveluihin kaikkialla Euroopassa. Tähän kuuluu erityisesti

myös

| (c) | Suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinja, joka kattaa kaikki toimet, joilla tarjotaan tutkimus- ja tiedeyhteisölle, teollisuudelle (
  erityisesti
  pk-yrityksille) ja julkiselle sektorille EU:n laajuinen pääsy federoituihin ja turvallisiin suurteholaskenta- ja dataresursseihin ja -palveluihin kaikkialla Euroopassa
  yhteistyössä muun muassa PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon kanssa
  . Tähän kuuluu erityisesti |
| --- | --- |

(c)

Suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinja, joka kattaa kaikki toimet, joilla tarjotaan tutkimus- ja tiedeyhteisölle, teollisuudelle (
  erityisesti
  pk-yrityksille) ja julkiselle sektorille EU:n laajuinen pääsy federoituihin ja turvallisiin suurteholaskenta- ja dataresursseihin ja -palveluihin kaikkialla Euroopassa
  yhteistyössä muun muassa PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon kanssa
  . Tähän kuuluu erityisesti

erityisesti

yhteistyössä muun muassa PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon kanssa

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – i alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | tuki EuroHPC-yhteisyrityksen kokonaan tai osittain omistamien tai
  osallistujavaltioiden
  vapaaehtoisesti käyttöön asettamien suurteho- ja kvanttilaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiselle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

tuki EuroHPC-yhteisyrityksen kokonaan tai osittain omistamien tai
  osallistujavaltioiden
  vapaaehtoisesti käyttöön asettamien suurteho- ja kvanttilaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiselle;

osallistujavaltioiden

| i) | tuki EuroHPC-yhteisyrityksen kokonaan tai osittain omistamien tai
  osallistuja- tai tarkkailijavaltioiden
  vapaaehtoisesti käyttöön asettamien suurteho- ja kvanttilaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiselle; |
| --- | --- |

i)

tuki EuroHPC-yhteisyrityksen kokonaan tai osittain omistamien tai
  osallistuja- tai tarkkailijavaltioiden
  vapaaehtoisesti käyttöön asettamien suurteho- ja kvanttilaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiselle;

osallistuja- tai tarkkailijavaltioiden

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – ii alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | tuki suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurien yhteenliittämiselle unionin yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin sekä federoituihin ja tietoturvallisiin
  pilvipalveluinfrastruktuureihin
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

tuki suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurien yhteenliittämiselle unionin yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin sekä federoituihin ja tietoturvallisiin
  pilvipalveluinfrastruktuureihin
  ;

pilvipalveluinfrastruktuureihin

| ii) | tuki suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurien yhteenliittämiselle unionin yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin sekä federoituihin ja tietoturvallisiin
  pilvipalvelu- ja datainfrastruktuureihin ja yhteentoimivuudelle niiden kanssa asettaen samalla erityisiä kyberturvallisuutta, avointa dataa, datan siirrettävyyttä ja mahdollisuuksien mukaan avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja laitteistojen käyttöä koskevia vaatimuksia vaarantamatta tietosuojaa ja yksityisyyttä
  ; |
| --- | --- |

ii)

tuki suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurien yhteenliittämiselle unionin yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin sekä federoituihin ja tietoturvallisiin
  pilvipalvelu- ja datainfrastruktuureihin ja yhteentoimivuudelle niiden kanssa asettaen samalla erityisiä kyberturvallisuutta, avointa dataa, datan siirrettävyyttä ja mahdollisuuksien mukaan avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja laitteistojen käyttöä koskevia vaatimuksia vaarantamatta tietosuojaa ja yksityisyyttä
  ;

pilvipalvelu- ja datainfrastruktuureihin ja yhteentoimivuudelle niiden kanssa asettaen samalla erityisiä kyberturvallisuutta, avointa dataa, datan siirrettävyyttä ja mahdollisuuksien mukaan avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja laitteistojen käyttöä koskevia vaatimuksia vaarantamatta tietosuojaa ja yksityisyyttä

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – iii alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | tuki sellaisen alustan kehittämiselle, hankinnalle ja toiminnalle, joka mahdollistaa suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja -datainfrastruktuurien saumattoman federoinnin ja turvallisen tarjonnan, ja jolla perustetaan kaikkien yhteisyrityksen hallinnoimien suurteholaskenta- ja datapalvelujen keskitetty palvelupiste, joka toimii keskitettynä asiointipisteenä kaikille käyttäjille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

tuki sellaisen alustan kehittämiselle, hankinnalle ja toiminnalle, joka mahdollistaa suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja -datainfrastruktuurien saumattoman federoinnin ja turvallisen tarjonnan, ja jolla perustetaan kaikkien yhteisyrityksen hallinnoimien suurteholaskenta- ja datapalvelujen keskitetty palvelupiste, joka toimii keskitettynä asiointipisteenä kaikille käyttäjille.

| iii) | tuki sellaisen alustan kehittämiselle, hankinnalle ja toiminnalle, joka mahdollistaa suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja -datainfrastruktuurien saumattoman federoinnin ja turvallisen tarjonnan, ja jolla perustetaan kaikkien yhteisyrityksen hallinnoimien suurteholaskenta- ja datapalvelujen keskitetty palvelupiste, joka toimii keskitettynä asiointipisteenä kaikille käyttäjille
  ja sellaisen tehokkaan haavoittuvuuden hallintaohjelman ja datan yhteiskäyttöresurssin käyttöönotto, jonka avulla suurteholaskentaresurssien käyttäjät voivat siirtää ja jakaa tietojaan ja keskustella niistä
  . |
| --- | --- |

iii)

tuki sellaisen alustan kehittämiselle, hankinnalle ja toiminnalle, joka mahdollistaa suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja -datainfrastruktuurien saumattoman federoinnin ja turvallisen tarjonnan, ja jolla perustetaan kaikkien yhteisyrityksen hallinnoimien suurteholaskenta- ja datapalvelujen keskitetty palvelupiste, joka toimii keskitettynä asiointipisteenä kaikille käyttäjille
  ja sellaisen tehokkaan haavoittuvuuden hallintaohjelman ja datan yhteiskäyttöresurssin käyttöönotto, jonka avulla suurteholaskentaresurssien käyttäjät voivat siirtää ja jakaa tietojaan ja keskustella niistä
  .

ja sellaisen tehokkaan haavoittuvuuden hallintaohjelman ja datan yhteiskäyttöresurssin käyttöönotto, jonka avulla suurteholaskentaresurssien käyttäjät voivat siirtää ja jakaa tietojaan ja keskustella niistä

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – johdantokappale

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | Teknologiapäälinja, jossa käsitellään
  toimia, joilla tuetaan kunnianhimoista tutkimus- ja innovointiohjelmaa
  sellaisen kilpailukykyisen ja innovatiivisen
  maailmaluokan
  suurteholaskentaekosysteemin kehittämiseksi, jossa käsitellään laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden integroimista laskentajärjestelmiin kattaen koko arvoketjun tutkimuksesta teolliseen tuotantokäyttöön unionin
  teknologisen riippumattomuuden varmistamiseksi
  .
  Painopiste on energiatehokkaissa suurteholaskentateknologioissa.
  Toimet kohdistuvat muun muassa seuraaviin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

Teknologiapäälinja, jossa käsitellään
  toimia, joilla tuetaan kunnianhimoista tutkimus- ja innovointiohjelmaa
  sellaisen kilpailukykyisen ja innovatiivisen
  maailmaluokan
  suurteholaskentaekosysteemin kehittämiseksi, jossa käsitellään laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden integroimista laskentajärjestelmiin kattaen koko arvoketjun tutkimuksesta teolliseen tuotantokäyttöön unionin
  teknologisen riippumattomuuden varmistamiseksi
  .
  Painopiste on energiatehokkaissa suurteholaskentateknologioissa.
  Toimet kohdistuvat muun muassa seuraaviin:

toimia, joilla tuetaan kunnianhimoista tutkimus- ja innovointiohjelmaa

maailmaluokan

teknologisen riippumattomuuden varmistamiseksi

Painopiste on energiatehokkaissa suurteholaskentateknologioissa.

| (d) | Teknologiapäälinja, jossa käsitellään
  kunnianhimoisia tutkimus- ja innovointitoimia
  sellaisen kilpailukykyisen
  , luotettavan, kestävän
  ja innovatiivisen
  maailmanluokan
  suurteholaskentaekosysteemin kehittämiseksi
  koko unionissa
  , jossa käsitellään laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden integroimista laskentajärjestelmiin kattaen koko arvoketjun tutkimuksesta
  prototyyppien luomiseen, pilotointiin, demonstrointiin ja
  teolliseen tuotantokäyttöön
  strategisen autonomian varmistamiseksi samalla kun säilytetään
  unionin
  avoin talous ja vahvistetaan unionin tutkimusvalmiuksia
  .
  Luotettava suurteholaskenta edellyttää turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevien sekä oikeudellisten ja eettisten standardien laatimista vinoumien ehkäisemiseksi. Päälinjan täytäntöönpano edistää asiaankuuluvien eurooppalaisten teollisuudenalojen kehittämistä siten, että ne voivat kattaa koko tuotantoketjun (suunnittelu, valmistus, täytäntöönpano ja soveltaminen), ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon energiankulutus ja otetaan painopisteeksi energiatehokkaat suurteholaskentateknologiat ja erityisesti uusiutuviin energialähteisiin perustuvat ratkaisut.
  Toimet kohdistuvat muun muassa seuraaviin: |
| --- | --- |

(d)

Teknologiapäälinja, jossa käsitellään
  kunnianhimoisia tutkimus- ja innovointitoimia
  sellaisen kilpailukykyisen
  , luotettavan, kestävän
  ja innovatiivisen
  maailmanluokan
  suurteholaskentaekosysteemin kehittämiseksi
  koko unionissa
  , jossa käsitellään laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden integroimista laskentajärjestelmiin kattaen koko arvoketjun tutkimuksesta
  prototyyppien luomiseen, pilotointiin, demonstrointiin ja
  teolliseen tuotantokäyttöön
  strategisen autonomian varmistamiseksi samalla kun säilytetään
  unionin
  avoin talous ja vahvistetaan unionin tutkimusvalmiuksia
  .
  Luotettava suurteholaskenta edellyttää turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevien sekä oikeudellisten ja eettisten standardien laatimista vinoumien ehkäisemiseksi. Päälinjan täytäntöönpano edistää asiaankuuluvien eurooppalaisten teollisuudenalojen kehittämistä siten, että ne voivat kattaa koko tuotantoketjun (suunnittelu, valmistus, täytäntöönpano ja soveltaminen), ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon energiankulutus ja otetaan painopisteeksi energiatehokkaat suurteholaskentateknologiat ja erityisesti uusiutuviin energialähteisiin perustuvat ratkaisut.
  Toimet kohdistuvat muun muassa seuraaviin:

kunnianhimoisia tutkimus- ja innovointitoimia

, luotettavan, kestävän

maailmanluokan

koko unionissa

prototyyppien luomiseen, pilotointiin, demonstrointiin ja

strategisen autonomian varmistamiseksi samalla kun säilytetään

avoin talous ja vahvistetaan unionin tutkimusvalmiuksia

Luotettava suurteholaskenta edellyttää turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevien sekä oikeudellisten ja eettisten standardien laatimista vinoumien ehkäisemiseksi. Päälinjan täytäntöönpano edistää asiaankuuluvien eurooppalaisten teollisuudenalojen kehittämistä siten, että ne voivat kattaa koko tuotantoketjun (suunnittelu, valmistus, täytäntöönpano ja soveltaminen), ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon energiankulutus ja otetaan painopisteeksi energiatehokkaat suurteholaskentateknologiat ja erityisesti uusiutuviin energialähteisiin perustuvat ratkaisut.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – i alakohta

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | pientehomikroprosessorikomponentit ja niihin liittyvät teknologiat, kuten uudenlaiset algoritmit, ohjelmistokoodit, työkalut ja ympäristöt; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

pientehomikroprosessorikomponentit ja niihin liittyvät teknologiat, kuten uudenlaiset algoritmit, ohjelmistokoodit, työkalut ja ympäristöt;

| i) | pientehomikroprosessorikomponentit
  , energiatehokas ja energiankäyttöä tehostava nanoelektroniikka
  ja niihin liittyvät teknologiat, kuten uudenlaiset algoritmit, ohjelmistokoodit, työkalut
  , välitysohjelmistoratkaisut, rinnakkaisohjelmointi
  ja
  laskentaresurssien optimointiratkaisut sekä
  ympäristöt; |
| --- | --- |

i)

pientehomikroprosessorikomponentit
  , energiatehokas ja energiankäyttöä tehostava nanoelektroniikka
  ja niihin liittyvät teknologiat, kuten uudenlaiset algoritmit, ohjelmistokoodit, työkalut
  , välitysohjelmistoratkaisut, rinnakkaisohjelmointi
  ja
  laskentaresurssien optimointiratkaisut sekä
  ympäristöt;

, energiatehokas ja energiankäyttöä tehostava nanoelektroniikka

, välitysohjelmistoratkaisut, rinnakkaisohjelmointi

laskentaresurssien optimointiratkaisut sekä

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – iii alakohta

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | tekniikat
  ja
  järjestelmät perinteisten suurteholaskentajärjestelmien yhteenliittämiseksi ja käyttämiseksi muiden, usein toisiaan täydentävien laskentateknologioiden, kuten neuromorfisten
  tai
  kvanttiteknologiaan perustuvien teknologioiden, kanssa, ja niiden
  tehokkaan
  toiminnan varmistaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

tekniikat
  ja
  järjestelmät perinteisten suurteholaskentajärjestelmien yhteenliittämiseksi ja käyttämiseksi muiden, usein toisiaan täydentävien laskentateknologioiden, kuten neuromorfisten
  tai
  kvanttiteknologiaan perustuvien teknologioiden, kanssa, ja niiden
  tehokkaan
  toiminnan varmistaminen.

ja

tai

tehokkaan

| iii) | tekniikat, järjestelmät
  ja algoritmit
  perinteisten suurteholaskentajärjestelmien yhteenliittämiseksi ja käyttämiseksi muiden, usein toisiaan täydentävien laskentateknologioiden, kuten neuromorfisten, kvanttiteknologiaan perustuvien
  tai muiden uusien
  teknologioiden, kanssa, ja niiden
  turvallisen ja luotettavan
  toiminnan varmistaminen. |
| --- | --- |

iii)

tekniikat, järjestelmät
  ja algoritmit
  perinteisten suurteholaskentajärjestelmien yhteenliittämiseksi ja käyttämiseksi muiden, usein toisiaan täydentävien laskentateknologioiden, kuten neuromorfisten, kvanttiteknologiaan perustuvien
  tai muiden uusien
  teknologioiden, kanssa, ja niiden
  turvallisen ja luotettavan
  toiminnan varmistaminen.

ja algoritmit

tai muiden uusien

turvallisen ja luotettavan

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – iii a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – d alakohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | tutkimus- ja innovointitoimet suurteholaskentalaitteistojen kapasiteetin jatkuvaa parantamista, pientehoprosessoreihin perustuvien suurteholaskennan laitteistojärjestelmien teknologista kehittämistä sekä seuraavan sukupolven sirutekniikan kehittämistä varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii a)

iii a)

tutkimus- ja innovointitoimet suurteholaskentalaitteistojen kapasiteetin jatkuvaa parantamista, pientehoprosessoreihin perustuvien suurteholaskennan laitteistojärjestelmien teknologista kehittämistä sekä seuraavan sukupolven sirutekniikan kehittämistä varten.

tutkimus- ja innovointitoimet suurteholaskentalaitteistojen kapasiteetin jatkuvaa parantamista, pientehoprosessoreihin perustuvien suurteholaskennan laitteistojärjestelmien teknologista kehittämistä sekä seuraavan sukupolven sirutekniikan kehittämistä varten.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e alakohta – johdantokappale

4 artikla – 1 kohta – e alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | Sovelluspäälinja, jossa käsitellään toimia eurooppalaisen huippuosaamisen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi keskeisissä tieteen, teollisuuden (
  myös
  pk-yritysten) ja julkisen sektorin laskenta- ja datasovelluksissa ja koodistoissa, mukaan lukien |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

Sovelluspäälinja, jossa käsitellään toimia eurooppalaisen huippuosaamisen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi keskeisissä tieteen, teollisuuden (
  myös
  pk-yritysten) ja julkisen sektorin laskenta- ja datasovelluksissa ja koodistoissa, mukaan lukien

myös

| (e) | Sovelluspäälinja, jossa käsitellään toimia eurooppalaisen huippuosaamisen
  ja johtoaseman
  saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi keskeisissä tieteen, teollisuuden (
  erityisesti
  pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  ) ja julkisen sektorin laskenta- ja datasovelluksissa ja koodistoissa
  kiinnittäen erityistä huomiota maantieteellisen monimuotoisuuteen ja sukupuolten tasapuoliseen edustukseen
  , mukaan lukien |
| --- | --- |

(e)

Sovelluspäälinja, jossa käsitellään toimia eurooppalaisen huippuosaamisen
  ja johtoaseman
  saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi keskeisissä tieteen, teollisuuden (
  erityisesti
  pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  ) ja julkisen sektorin laskenta- ja datasovelluksissa ja koodistoissa
  kiinnittäen erityistä huomiota maantieteellisen monimuotoisuuteen ja sukupuolten tasapuoliseen edustukseen
  , mukaan lukien

ja johtoaseman

erityisesti

ja startup-yritysten

kiinnittäen erityistä huomiota maantieteellisen monimuotoisuuteen ja sukupuolten tasapuoliseen edustukseen

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e alakohta – i alakohta

4 artikla – 1 kohta – e alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille tarkoitetut sovellukset, joissa hyödynnetään huipputason supertietokoneiden valmiuksia ja niiden lähentymistä kehittyneisiin digitaaliteknologioihin, kuten tekoälyyn, korkean suorituskyvyn data-analytiikkaan
  ja
  pilviteknologiaan, siten, että suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden koodeja ja sovelluksia suunnitellaan yhdessä, kehitetään ja optimoidaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille tarkoitetut sovellukset, joissa hyödynnetään huipputason supertietokoneiden valmiuksia ja niiden lähentymistä kehittyneisiin digitaaliteknologioihin, kuten tekoälyyn, korkean suorituskyvyn data-analytiikkaan
  ja
  pilviteknologiaan, siten, että suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden koodeja ja sovelluksia suunnitellaan yhdessä, kehitetään ja optimoidaan;

ja

| i) | julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille tarkoitetut sovellukset
  , algoritmit ja ohjelmistokehitys
  , joissa hyödynnetään huipputason supertietokoneiden valmiuksia ja niiden lähentymistä kehittyneisiin digitaaliteknologioihin, kuten tekoälyyn,
  tietokonemallinnukseen ja -simulointiin, yksityisyyden suojaa parantaviin sovelluksiin,
  korkean suorituskyvyn data-analytiikkaan, pilviteknologiaan
  ja kvanttilaskentaan
  , siten, että suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden koodeja ja sovelluksia suunnitellaan yhdessä, kehitetään ja optimoidaan
  hyödyntäen mahdollisesti avoimen yhteistyön malleja, kuten avointa lähdekoodia
  ; |
| --- | --- |

i)

julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille tarkoitetut sovellukset
  , algoritmit ja ohjelmistokehitys
  , joissa hyödynnetään huipputason supertietokoneiden valmiuksia ja niiden lähentymistä kehittyneisiin digitaaliteknologioihin, kuten tekoälyyn,
  tietokonemallinnukseen ja -simulointiin, yksityisyyden suojaa parantaviin sovelluksiin,
  korkean suorituskyvyn data-analytiikkaan, pilviteknologiaan
  ja kvanttilaskentaan
  , siten, että suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden koodeja ja sovelluksia suunnitellaan yhdessä, kehitetään ja optimoidaan
  hyödyntäen mahdollisesti avoimen yhteistyön malleja, kuten avointa lähdekoodia
  ;

, algoritmit ja ohjelmistokehitys

tietokonemallinnukseen ja -simulointiin, yksityisyyden suojaa parantaviin sovelluksiin,

ja kvanttilaskentaan

hyödyntäen mahdollisesti avoimen yhteistyön malleja, kuten avointa lähdekoodia

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e alakohta – ii alakohta

4 artikla – 1 kohta – e alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | muun muassa suurteholaskentasovellusten huippuyksiköiden ja suurteholaskennan mahdollistamien massadatasovellusten ja -palvelujen suuren mittakaavan koedemonstraatioiden ja testausalustojen tukeminen erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

muun muassa suurteholaskentasovellusten huippuyksiköiden ja suurteholaskennan mahdollistamien massadatasovellusten ja -palvelujen suuren mittakaavan koedemonstraatioiden ja testausalustojen tukeminen erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla.

| ii) | muun muassa suurteholaskentasovellusten huippuyksiköiden ja suurteholaskennan mahdollistamien massadatasovellusten ja -palvelujen suuren mittakaavan koedemonstraatioiden ja testausalustojen tukeminen erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla
  sekä ympäristöalalla pois lukien henkilötiedot ja toimet, jotka johtavat henkilötietojen deanonymisointiin
  . |
| --- | --- |

ii)

muun muassa suurteholaskentasovellusten huippuyksiköiden ja suurteholaskennan mahdollistamien massadatasovellusten ja -palvelujen suuren mittakaavan koedemonstraatioiden ja testausalustojen tukeminen erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla
  sekä ympäristöalalla pois lukien henkilötiedot ja toimet, jotka johtavat henkilötietojen deanonymisointiin
  .

sekä ympäristöalalla pois lukien henkilötiedot ja toimet, jotka johtavat henkilötietojen deanonymisointiin

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – f alakohta

4 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | Käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja, jolla pyritään edistämään suurteholaskennan, kvanttilaskennan sekä datan käytön ja taitojen huippuosaamista ottaen huomioon synergia muiden ohjelmien ja välineiden, erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, kanssa, laajentamaan suurteholaskentaresurssien ja datasovellusten tieteellistä ja teollista käyttöä sekä edistämään suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien saatavuutta ja käyttöä teollisiin tarpeisiin sovitettuihin innovointitarkoituksiin; ja tuottamaan Eurooppaan tietämystasoltaan johtava tiedeyhteisö ja osaavaa työvoimaa teollisuuden tieteellistä johtoasemaa ja digitalisaatiota varten, mukaan lukien kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten ja suurteholaskennan huippuyksiköiden tukeminen ja verkottuminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

Käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja, jolla pyritään edistämään suurteholaskennan, kvanttilaskennan sekä datan käytön ja taitojen huippuosaamista ottaen huomioon synergia muiden ohjelmien ja välineiden, erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, kanssa, laajentamaan suurteholaskentaresurssien ja datasovellusten tieteellistä ja teollista käyttöä sekä edistämään suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien saatavuutta ja käyttöä teollisiin tarpeisiin sovitettuihin innovointitarkoituksiin; ja tuottamaan Eurooppaan tietämystasoltaan johtava tiedeyhteisö ja osaavaa työvoimaa teollisuuden tieteellistä johtoasemaa ja digitalisaatiota varten, mukaan lukien kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten ja suurteholaskennan huippuyksiköiden tukeminen ja verkottuminen.

| (f) | Käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja, jolla pyritään edistämään suurteholaskennan, kvanttilaskennan sekä datan käytön ja taitojen huippuosaamista
  ja kehittämään niihin liittyviä taitoja, valmiuksia ja osaamista, muun muassa tämän asetuksen puitteissa tehtäviin hankintoihin liittyviä taitoja,
  ottaen huomioon synergia muiden ohjelmien ja välineiden, erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, kanssa, laajentamaan suurteholaskentaresurssien ja datasovellusten tieteellistä ja teollista käyttöä
  , varsinkin pk-yrityksissä ja startup-yrityksissä,
  sekä edistämään suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien saatavuutta ja käyttöä teollisiin tarpeisiin sovitettuihin innovointitarkoituksiin; ja tuottamaan Eurooppaan tietämystasoltaan johtava tiedeyhteisö ja osaavaa työvoimaa teollisuuden tieteellistä johtoasemaa ja digitalisaatiota varten, mukaan lukien kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten ja suurteholaskennan huippuyksiköiden tukeminen ja verkottuminen
  ; kaikissa tämän päälinjan toimissa olisi otettava huomioon sukupuolijakauma ja tarve lisätä naisten osallistumista, myös perustamalla erityisohjelmia, joilla vähennetään naisten kohtaamia lisäesteitä, varmistaen samalla, että sovelluksia koskeva tietämys ja asiantuntemus on maantieteellisesti mahdollisimman laajaa. Edellä mainittua toimintaa koskevia erityisiä toimia voivat olla muun muassa seuraavat: |
| --- | --- |

(f)

Käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja, jolla pyritään edistämään suurteholaskennan, kvanttilaskennan sekä datan käytön ja taitojen huippuosaamista
  ja kehittämään niihin liittyviä taitoja, valmiuksia ja osaamista, muun muassa tämän asetuksen puitteissa tehtäviin hankintoihin liittyviä taitoja,
  ottaen huomioon synergia muiden ohjelmien ja välineiden, erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, kanssa, laajentamaan suurteholaskentaresurssien ja datasovellusten tieteellistä ja teollista käyttöä
  , varsinkin pk-yrityksissä ja startup-yrityksissä,
  sekä edistämään suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien saatavuutta ja käyttöä teollisiin tarpeisiin sovitettuihin innovointitarkoituksiin; ja tuottamaan Eurooppaan tietämystasoltaan johtava tiedeyhteisö ja osaavaa työvoimaa teollisuuden tieteellistä johtoasemaa ja digitalisaatiota varten, mukaan lukien kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten ja suurteholaskennan huippuyksiköiden tukeminen ja verkottuminen
  ; kaikissa tämän päälinjan toimissa olisi otettava huomioon sukupuolijakauma ja tarve lisätä naisten osallistumista, myös perustamalla erityisohjelmia, joilla vähennetään naisten kohtaamia lisäesteitä, varmistaen samalla, että sovelluksia koskeva tietämys ja asiantuntemus on maantieteellisesti mahdollisimman laajaa. Edellä mainittua toimintaa koskevia erityisiä toimia voivat olla muun muassa seuraavat:

ja kehittämään niihin liittyviä taitoja, valmiuksia ja osaamista, muun muassa tämän asetuksen puitteissa tehtäviin hankintoihin liittyviä taitoja,

, varsinkin pk-yrityksissä ja startup-yrityksissä,

; kaikissa tämän päälinjan toimissa olisi otettava huomioon sukupuolijakauma ja tarve lisätä naisten osallistumista, myös perustamalla erityisohjelmia, joilla vähennetään naisten kohtaamia lisäesteitä, varmistaen samalla, että sovelluksia koskeva tietämys ja asiantuntemus on maantieteellisesti mahdollisimman laajaa. Edellä mainittua toimintaa koskevia erityisiä toimia voivat olla muun muassa seuraavat:

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – i alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – i alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i) | toimet, joilla määritellään joukko urapolkuja, työhönsijoituksia, joihin sisältyy suurteholaskennan käyttöä todellisessa ympäristössä, suurteholaskentaan liittyviä hackathon-tapahtumia ja taitoja, joita tarvitaan, jotta EuroHPC-yhteisyritystä voidaan hyödyntää kestävän kasvun edistämiseksi Euroopassa, tarjoamalla asiaankuuluvia tehtävälähtöisiä tutkimus- ja sovellusongelmia ja rahoittamalla harjoittelujaksoja ja stipendejä, kuten suurteholaskennan ja laskentatieteen maisteriohjelmia, sekä kumppanuuksia teollisuuden ja tiedeyhteisön kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

i)

toimet, joilla määritellään joukko urapolkuja, työhönsijoituksia, joihin sisältyy suurteholaskennan käyttöä todellisessa ympäristössä, suurteholaskentaan liittyviä hackathon-tapahtumia ja taitoja, joita tarvitaan, jotta EuroHPC-yhteisyritystä voidaan hyödyntää kestävän kasvun edistämiseksi Euroopassa, tarjoamalla asiaankuuluvia tehtävälähtöisiä tutkimus- ja sovellusongelmia ja rahoittamalla harjoittelujaksoja ja stipendejä, kuten suurteholaskennan ja laskentatieteen maisteriohjelmia, sekä kumppanuuksia teollisuuden ja tiedeyhteisön kanssa;

toimet, joilla määritellään joukko urapolkuja, työhönsijoituksia, joihin sisältyy suurteholaskennan käyttöä todellisessa ympäristössä, suurteholaskentaan liittyviä hackathon-tapahtumia ja taitoja, joita tarvitaan, jotta EuroHPC-yhteisyritystä voidaan hyödyntää kestävän kasvun edistämiseksi Euroopassa, tarjoamalla asiaankuuluvia tehtävälähtöisiä tutkimus- ja sovellusongelmia ja rahoittamalla harjoittelujaksoja ja stipendejä, kuten suurteholaskennan ja laskentatieteen maisteriohjelmia, sekä kumppanuuksia teollisuuden ja tiedeyhteisön kanssa;

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – ii alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – ii alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii) | yhteistyö tiedeyhteisön ja elinkeinoelämän johtajien kanssa, jotta voidaan määritellä ja kehittää opetussuunnitelmia, jotka tuottavat uusia suurteho- ja kvanttilaskennan asiantuntijoita, joilla on tarvittavat taidot ja suunnitteluosaaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

ii)

yhteistyö tiedeyhteisön ja elinkeinoelämän johtajien kanssa, jotta voidaan määritellä ja kehittää opetussuunnitelmia, jotka tuottavat uusia suurteho- ja kvanttilaskennan asiantuntijoita, joilla on tarvittavat taidot ja suunnitteluosaaminen;

yhteistyö tiedeyhteisön ja elinkeinoelämän johtajien kanssa, jotta voidaan määritellä ja kehittää opetussuunnitelmia, jotka tuottavat uusia suurteho- ja kvanttilaskennan asiantuntijoita, joilla on tarvittavat taidot ja suunnitteluosaaminen;

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – iii alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – iii alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii) | työskentely yhdessä laskennan edelläkävijöiden ja koulutusyhteisöjen kanssa, jotta voidaan mukauttaa ja testata uusia joustavampia koulutus- ja työvoiman kehittämismenetelmiä, jotka mahdollistavat nopean tietämyksen lisäämisen ja siirtymisen suurteholaskentaan liittyviin työtehtäviin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

iii)

työskentely yhdessä laskennan edelläkävijöiden ja koulutusyhteisöjen kanssa, jotta voidaan mukauttaa ja testata uusia joustavampia koulutus- ja työvoiman kehittämismenetelmiä, jotka mahdollistavat nopean tietämyksen lisäämisen ja siirtymisen suurteholaskentaan liittyviin työtehtäviin;

työskentely yhdessä laskennan edelläkävijöiden ja koulutusyhteisöjen kanssa, jotta voidaan mukauttaa ja testata uusia joustavampia koulutus- ja työvoiman kehittämismenetelmiä, jotka mahdollistavat nopean tietämyksen lisäämisen ja siirtymisen suurteholaskentaan liittyviin työtehtäviin;

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – iv alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – f alakohta – iv alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iv) | alakohtainen koulutus, mukaan lukien käytännön koulutus ja todellisten käyttötapausten ratkaiseminen, sekä pk-yrityksille räätälöidyt kurssit ja tukitarjonta, kuten henkilöstön vaihto-ohjelmat tutkimusalan ja tiedeyhteisön kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

iv)

alakohtainen koulutus, mukaan lukien käytännön koulutus ja todellisten käyttötapausten ratkaiseminen, sekä pk-yrityksille räätälöidyt kurssit ja tukitarjonta, kuten henkilöstön vaihto-ohjelmat tutkimusalan ja tiedeyhteisön kanssa.

alakohtainen koulutus, mukaan lukien käytännön koulutus ja todellisten käyttötapausten ratkaiseminen, sekä pk-yrityksille räätälöidyt kurssit ja tukitarjonta, kuten henkilöstön vaihto-ohjelmat tutkimusalan ja tiedeyhteisön kanssa.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a)
     
  Edellä 1 ja 2 kohdassa lueteltuja toimia toteuttaessaan yhteisyritys kiinnittää jatkuvasti huomiota maantieteelliseen monimuotoisuuteen ja sukupuolijakaumaan sekä markkinoiden uusien tulokkaiden, kuten startup-yritysten ja pk-yritysten, osallistumiseen. Lisäksi kaikissa toimintalinjoissa on otettava asianmukaisesti huomioon täydentävyys muiden unionin tason suurteholaskenta-aloitteiden, kuten PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon, kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2 a)
     
  Edellä 1 ja 2 kohdassa lueteltuja toimia toteuttaessaan yhteisyritys kiinnittää jatkuvasti huomiota maantieteelliseen monimuotoisuuteen ja sukupuolijakaumaan sekä markkinoiden uusien tulokkaiden, kuten startup-yritysten ja pk-yritysten, osallistumiseen. Lisäksi kaikissa toimintalinjoissa on otettava asianmukaisesti huomioon täydentävyys muiden unionin tason suurteholaskenta-aloitteiden, kuten PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon, kanssa.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – johdantokappale

5 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään [XXXXX] euroa, joka sisältää enintään
  [XXXXX] euroa
  hallintomenoihin ja joka jakautuu seuraavasti: | (1)   Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään [XXXXX] euroa, joka sisältää enintään
  5 prosenttia
  hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  ja joka jakautuu seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään [XXXXX] euroa, joka sisältää enintään
  [XXXXX] euroa
  hallintomenoihin ja joka jakautuu seuraavasti:

(1)   Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään [XXXXX] euroa, joka sisältää enintään
  5 prosenttia
  hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  ja joka jakautuu seuraavasti:

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – a alakohta

5 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Yhteisyritykselle voidaan osoittaa 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusosuutta täydentäviä unionin lisävaroja tukemaan tutkimus- ja innovointitoimia sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa. | (3)   Yhteisyritykselle voidaan osoittaa 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusosuutta täydentäviä unionin lisävaroja tukemaan tutkimus- ja innovointitoimia sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa
  unionissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Yhteisyritykselle voidaan osoittaa 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusosuutta täydentäviä unionin lisävaroja tukemaan tutkimus- ja innovointitoimia sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa.

(3)   Yhteisyritykselle voidaan osoittaa 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusosuutta täydentäviä unionin lisävaroja tukemaan tutkimus- ja innovointitoimia sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa
  unionissa
  .

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 6 kohta

5 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6)   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään yhteisyrityksen rahoitustuen antamiseen Horisontti Euroopasta annetun asetuksen xxx artiklassa määritellyille epäsuorille toimille,
  jotka vastaavat tutkimus- ja innovointiohjelmaa
  . | (6)   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään yhteisyrityksen rahoitustuen antamiseen Horisontti Euroopasta annetun asetuksen xxx artiklassa määritellyille epäsuorille toimille
  avointen
  ,
  kilpailuun perustuvien ja läpinäkyvien menettelyjen perusteella tutkimus- ja innovointiohjelmassa määriteltyjen painopisteiden mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6)   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään yhteisyrityksen rahoitustuen antamiseen Horisontti Euroopasta annetun asetuksen xxx artiklassa määritellyille epäsuorille toimille,
  jotka vastaavat tutkimus- ja innovointiohjelmaa
  .

(6)   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään yhteisyrityksen rahoitustuen antamiseen Horisontti Euroopasta annetun asetuksen xxx artiklassa määritellyille epäsuorille toimille
  avointen
  ,
  kilpailuun perustuvien ja läpinäkyvien menettelyjen perusteella tutkimus- ja innovointiohjelmassa määriteltyjen painopisteiden mukaisesti
  .

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 7 kohta

5 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7)   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään valmiuksien kehittämiseen koko unionissa, mukaan lukien suurtehotietokoneiden, kvanttitietokoneiden tai kvanttisimulaattorien hankinta ja käyttö, suurteho- ja kvanttilaskentapalvelu- ja datainfrastruktuurin federointi ja sen käytön laajentaminen sekä kehittyneiden taitojen ja koulutuksen edistäminen. | (7)   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään valmiuksien kehittämiseen koko unionissa, mukaan lukien suurtehotietokoneiden, kvanttitietokoneiden tai kvanttisimulaattorien hankinta ja käyttö
  sekä ainoastaan yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden päivittäminen
  , suurteho- ja kvanttilaskentapalvelu- ja datainfrastruktuurin federointi ja sen käytön laajentaminen sekä kehittyneiden taitojen ja koulutuksen edistäminen
  ja tuominen myös maantieteellisesti eristyneillä ja epäsuotuisilla alueilla asuvien kansalaisten saataville ottaen asianmukaisesti huomioon tarve parantaa sukupuolten tasa-arvoa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7)   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään valmiuksien kehittämiseen koko unionissa, mukaan lukien suurtehotietokoneiden, kvanttitietokoneiden tai kvanttisimulaattorien hankinta ja käyttö, suurteho- ja kvanttilaskentapalvelu- ja datainfrastruktuurin federointi ja sen käytön laajentaminen sekä kehittyneiden taitojen ja koulutuksen edistäminen.

(7)   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään valmiuksien kehittämiseen koko unionissa, mukaan lukien suurtehotietokoneiden, kvanttitietokoneiden tai kvanttisimulaattorien hankinta ja käyttö
  sekä ainoastaan yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden päivittäminen
  , suurteho- ja kvanttilaskentapalvelu- ja datainfrastruktuurin federointi ja sen käytön laajentaminen sekä kehittyneiden taitojen ja koulutuksen edistäminen
  ja tuominen myös maantieteellisesti eristyneillä ja epäsuotuisilla alueilla asuvien kansalaisten saataville ottaen asianmukaisesti huomioon tarve parantaa sukupuolten tasa-arvoa
  .

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 8 kohta

5 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8)   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus maksetaan Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se käytetään suurteholaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiseen ja integroidun, yleiseurooppalaisen ja hyperverkotetun suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin luomiseen. | (8)   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus maksetaan Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se käytetään
  Euroopan alueelle sijoitettujen
  suurteholaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiseen ja integroidun, yleiseurooppalaisen ja hyperverkotetun suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin luomiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(8)   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus maksetaan Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se käytetään suurteholaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiseen ja integroidun, yleiseurooppalaisen ja hyperverkotetun suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin luomiseen.

(8)   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus maksetaan Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se käytetään
  Euroopan alueelle sijoitettujen
  suurteholaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiseen ja integroidun, yleiseurooppalaisen ja hyperverkotetun suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin luomiseen.

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 5 artiklan 1 kohdassa mainituista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää. | Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 5 artiklan 1 kohdassa mainituista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää
  , eikä niillä voida kattaa samoja kustannuksia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 5 artiklan 1 kohdassa mainituista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää.

Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 5 artiklan 1 kohdassa mainituista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää
  , eikä niillä voida kattaa samoja kustannuksia
  .

, eikä niillä voida kattaa samoja kustannuksia

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Elpymis- ja palautumistukivälineestä, EAKR:sta, ESR+:sta, EMKVR:sta ja maaseuturahastosta yhteisrahoitettujen ohjelmien rahoitusosuudet voidaan katsoa osallistujavaltion rahoitusosuudeksi edellyttäen, että asetuksen (EU) .../... (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus 2021–2027) asiaankuuluvia säännöksiä sekä rahastokohtaisten asetusten säännöksiä noudatetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Elpymis- ja palautumistukivälineestä, EAKR:sta, ESR+:sta, EMKVR:sta ja maaseuturahastosta yhteisrahoitettujen ohjelmien rahoitusosuudet voidaan katsoa osallistujavaltion rahoitusosuudeksi edellyttäen, että asetuksen (EU) .../... (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus 2021–2027) asiaankuuluvia säännöksiä sekä rahastokohtaisten asetusten säännöksiä noudatetaan.

Elpymis- ja palautumistukivälineestä, EAKR:sta, ESR+:sta, EMKVR:sta ja maaseuturahastosta yhteisrahoitettujen ohjelmien rahoitusosuudet voidaan katsoa osallistujavaltion rahoitusosuudeksi edellyttäen, että asetuksen (EU) .../... (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus 2021–2027) asiaankuuluvia säännöksiä sekä rahastokohtaisten asetusten säännöksiä noudatetaan.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta

7 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Osallistujavaltioiden rahoitusosuus on yhteensä vähintään yhtä suuri kuin tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus, ja se sisältää enintään
  [XXXXX] euroa
  hallintomenoihin [joka vastaa tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta hallintomenoihin]. Osallistujavaltiot sopivat keskenään siitä, miten ne suorittavat kollektiivisen rahoitusosuutensa. | (1)   Osallistujavaltioiden rahoitusosuus on yhteensä vähintään yhtä suuri kuin tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus, ja se sisältää enintään
  5 prosenttia
  hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  [joka vastaa tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  ]. Osallistujavaltiot sopivat keskenään siitä, miten ne suorittavat kollektiivisen rahoitusosuutensa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   Osallistujavaltioiden rahoitusosuus on yhteensä vähintään yhtä suuri kuin tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus, ja se sisältää enintään
  [XXXXX] euroa
  hallintomenoihin [joka vastaa tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta hallintomenoihin]. Osallistujavaltiot sopivat keskenään siitä, miten ne suorittavat kollektiivisen rahoitusosuutensa.

(1)   Osallistujavaltioiden rahoitusosuus on yhteensä vähintään yhtä suuri kuin tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus, ja se sisältää enintään
  5 prosenttia
  hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  [joka vastaa tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  ]. Osallistujavaltiot sopivat keskenään siitä, miten ne suorittavat kollektiivisen rahoitusosuutensa.

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a)
     
  Yhteisyritys tarjoaa suotuisat puitteet osallistujavaltioiden tukemiseen. Epäsuorien toimien vaikutuksen maksimoimiseksi osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnoinnissa otetaan huomioon kolmikantamalliin perustuvan yhteisyrityksen erityispiirteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1 a)
     
  Yhteisyritys tarjoaa suotuisat puitteet osallistujavaltioiden tukemiseen. Epäsuorien toimien vaikutuksen maksimoimiseksi osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnoinnissa otetaan huomioon kolmikantamalliin perustuvan yhteisyrityksen erityispiirteet.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään [XXXXX] euroa, mukaan lukien enintään
  [XXXXX] euroa
  hallintomenoihin [joka on 22,22  prosenttia tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta hallintomenoihin]. | (2)   Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään [XXXXX] euroa, mukaan lukien enintään
  5 prosenttia
  hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  [joka on 22,22  prosenttia tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  ]. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään [XXXXX] euroa, mukaan lukien enintään
  [XXXXX] euroa
  hallintomenoihin [joka on 22,22  prosenttia tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta hallintomenoihin].

(2)   Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään [XXXXX] euroa, mukaan lukien enintään
  5 prosenttia
  hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  [joka on 22,22  prosenttia tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta hallintomenoihin
  ja tekniseen tukeen
  ].

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   EuroHPC-supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Osallistujavaltio saa toimia isäntänä useammalle kuin yhdelle EuroHPC-supertietokoneelle vain, jos
  niiden hankkimisen
  välillä on yli
  kaksi
  vuotta tai
  jos ne edustavat eri teknologioita (perinteinen teknologia / kvanttiteknologia)
  . | (1)   EuroHPC-supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Osallistujavaltio saa toimia isäntänä useammalle kuin yhdelle EuroHPC-supertietokoneelle vain, jos
  kiinnostuksenilmaisupyyntöjen jälkeisten valintapäivien
  välillä on yli
  neljä
  vuotta.
  Jos kyse on kvanttitietokoneiden ja -simulaattoreiden hankinnasta tai EuroHPC-supertietokoneen päivittämisestä yhteisyrityksen omistamilla kvanttikiihdyttimillä, tämä ajanjakso on kaksi vuotta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   EuroHPC-supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Osallistujavaltio saa toimia isäntänä useammalle kuin yhdelle EuroHPC-supertietokoneelle vain, jos
  niiden hankkimisen
  välillä on yli
  kaksi
  vuotta tai
  jos ne edustavat eri teknologioita (perinteinen teknologia / kvanttiteknologia)
  .

(1)   EuroHPC-supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Osallistujavaltio saa toimia isäntänä useammalle kuin yhdelle EuroHPC-supertietokoneelle vain, jos
  kiinnostuksenilmaisupyyntöjen jälkeisten valintapäivien
  välillä on yli
  neljä
  vuotta.
  Jos kyse on kvanttitietokoneiden ja -simulaattoreiden hankinnasta tai EuroHPC-supertietokoneen päivittämisestä yhteisyrityksen omistamilla kvanttikiihdyttimillä, tämä ajanjakso on kaksi vuotta.

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 5 kohta – johdantokappale

8 artikla – 5 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5)   Kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöivän yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin: | (5)   
  Avoimen, oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän
  kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöivän yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(5)   Kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöivän yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin:

(5)   
  Avoimen, oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän
  kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöivän yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin:

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 5 kohta – d alakohta

8 artikla – 5 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | isäntälaitoksen fyysisen ja
  tietotekniikkainfrastruktuurin
  laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

isäntälaitoksen fyysisen ja
  tietotekniikkainfrastruktuurin
  laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin;

tietotekniikkainfrastruktuurin

| (d) | isäntälaitoksen fyysisen ja
  energia- ja tietotekniikkainfrastruktuurin
  laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin; |
| --- | --- |

(d)

isäntälaitoksen fyysisen ja
  energia- ja tietotekniikkainfrastruktuurin
  laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin;

energia- ja tietotekniikkainfrastruktuurin

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 5 kohta – d a alakohta (uusi)

8 artikla – 5 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (da) | puhtaan ja kohtuuhintaisen energian riittävää saatavuutta, myös uusiutuvan sähkön hankintasopimusten kautta, tarkastelevan energianhallintasuunnitelman sekä laitosten energiatehokkuuden parantamista koskevan strategian toimittaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(da)

(da)

puhtaan ja kohtuuhintaisen energian riittävää saatavuutta, myös uusiutuvan sähkön hankintasopimusten kautta, tarkastelevan energianhallintasuunnitelman sekä laitosten energiatehokkuuden parantamista koskevan strategian toimittaminen;

puhtaan ja kohtuuhintaisen energian riittävää saatavuutta, myös uusiutuvan sähkön hankintasopimusten kautta, tarkastelevan energianhallintasuunnitelman sekä laitosten energiatehokkuuden parantamista koskevan strategian toimittaminen;

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 7 a kohta (uusi)

8 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a)
     
  Yhteisyritys ottaa huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, jotta voidaan vauhdittaa energiansäästöä ja energiatehokkuutta koskevaa tutkimusta, edistää jatkuvaa teknologista kehitystä energiatehokkuuden parantamiseksi sekä uusissa että nykyisissä järjestelmämalleissa ja aktiivisesti tutkia, kehittää ja testata uusia energiatehokkaita lähestymistapoja, erityisesti täysin uusiutuviin energialähteisiin perustuvia lähestymistapoja, joilla parannetaan supertietokoneiden kasvihuonekaasupäästöjä ja ympäristöjalanjälkeä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7 a)
     
  Yhteisyritys ottaa huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, jotta voidaan vauhdittaa energiansäästöä ja energiatehokkuutta koskevaa tutkimusta, edistää jatkuvaa teknologista kehitystä energiatehokkuuden parantamiseksi sekä uusissa että nykyisissä järjestelmämalleissa ja aktiivisesti tutkia, kehittää ja testata uusia energiatehokkaita lähestymistapoja, erityisesti täysin uusiutuviin energialähteisiin perustuvia lähestymistapoja, joilla parannetaan supertietokoneiden kasvihuonekaasupäästöjä ja ympäristöjalanjälkeä.

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – k alakohta

9 artikla – 2 kohta – k alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (k) | isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(k)

isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta;

| (k) | isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta;
  tilintarkastuskertomus asetetaan julkisesti saataville kolmen kuukauden kuluessa hallintoneuvoston hyväksynnästä; |
| --- | --- |

(k)

isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta;
  tilintarkastuskertomus asetetaan julkisesti saataville kolmen kuukauden kuluessa hallintoneuvoston hyväksynnästä;

tilintarkastuskertomus asetetaan julkisesti saataville kolmen kuukauden kuluessa hallintoneuvoston hyväksynnästä;

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta

10 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Huipputason supertietokoneen toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. | (3)   Huipputason supertietokoneen toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Huipputason supertietokoneen toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

(3)   Huipputason supertietokoneen toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. | (3)   Kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

(3)   Kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Yhteisyritys hankkii yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa supertietokoneita tai EuroHPC-supertietokoneiden osioita, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu teollisuuskäyttöön, ja omistaa ne yksin tai yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. | (1)   Yhteisyritys hankkii yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa
  vähintään keskitason
  supertietokoneita tai EuroHPC-supertietokoneiden osioita, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu teollisuuskäyttöön, ja omistaa ne yksin tai yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   Yhteisyritys hankkii yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa supertietokoneita tai EuroHPC-supertietokoneiden osioita, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu teollisuuskäyttöön, ja omistaa ne yksin tai yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa.

(1)   Yhteisyritys hankkii yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa
  vähintään keskitason
  supertietokoneita tai EuroHPC-supertietokoneiden osioita, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu teollisuuskäyttöön, ja omistaa ne yksin tai yhdessä yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 kohta

12 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Teollisuuskäyttöön tarkoitetun EuroHPC-supertietokoneen toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. | (3)   Teollisuuskäyttöön tarkoitetun EuroHPC-supertietokoneen toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Teollisuuskäyttöön tarkoitetun EuroHPC-supertietokoneen toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

(3)   Teollisuuskäyttöön tarkoitetun EuroHPC-supertietokoneen toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään
  35
   prosenttia keskitason supertietokoneiden hankintakustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden keskitason supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. | (2)   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään
  50
   prosenttia keskitason supertietokoneiden hankintakustannuksista
  sekä enintään 50 prosenttia niiden käyttökustannuksista
  . Jäljelle jäävän osuuden keskitason supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään
  35
   prosenttia keskitason supertietokoneiden hankintakustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden keskitason supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla.

(2)   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään
  50
   prosenttia keskitason supertietokoneiden hankintakustannuksista
  sekä enintään 50 prosenttia niiden käyttökustannuksista
  . Jäljelle jäävän osuuden keskitason supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

13 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Keskitason supertietokoneen toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. | (3)   Keskitason supertietokoneen toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Keskitason supertietokoneen toimittajan valinnassa on otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

(3)   Keskitason supertietokoneen toimittajan valinnassa on
  arvioitava yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattamista ja käyttäjien tarpeisiin vastaamista ja varmistettava huipputason eurooppalainen tutkimus ja innovointi. Siinä on myös
  otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta

15 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)
     
  Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden on oltava sama kuin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen hankintakustannuksista, eikä se saa olla yli 35 prosenttia supertietokoneen kokonaiskäyttöajasta. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)
     
  Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden on oltava sama kuin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen hankintakustannuksista, eikä se saa olla yli 35 prosenttia supertietokoneen kokonaiskäyttöajasta.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 5 kohta

15 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5)   Hallintoneuvoston on määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta EuroHPC-supertietokoneen käyttöajasta. | (5)   Hallintoneuvoston on määriteltävä
  ja asetettava julkisesti saataville
  käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta EuroHPC-supertietokoneen käyttöajasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(5)   Hallintoneuvoston on määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta EuroHPC-supertietokoneen käyttöajasta.

(5)   Hallintoneuvoston on määriteltävä
  ja asetettava julkisesti saataville
  käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta EuroHPC-supertietokoneen käyttöajasta.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 6 kohta

15 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6)   Unionin osuus EuroHPC-supertietokoneiden käyttöajasta on maksuton tämän asetuksen 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille julkisen sektorin käyttäjille. Käyttö on myös maksuton teollisuuskäyttäjille
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettaviin
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvissä sovelluksissa sekä asianmukaisissa tapauksissa pk-yritysten yksityisessä innovointitoiminnassa. Ohjaavana periaatteena on, että käyttöajan jakaminen tällaisiin toimiin toteutetaan hallintoneuvoston vahvistaman tasapuolisen ja läpinäkyvän vertaisarviointiprosessin pohjalta yhteisyrityksen käynnistämien jatkuvien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella. | (6)   Unionin osuus EuroHPC-supertietokoneiden käyttöajasta on
  läpinäkyvä ja
  maksuton tämän asetuksen 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille julkisen sektorin käyttäjille. Käyttö on myös maksuton teollisuuskäyttäjille
  , kansalaisjärjestöille, opiskelijoille ja muille yksityishenkilöille avoimiin
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvissä sovelluksissa sekä asianmukaisissa tapauksissa pk-yritysten yksityisessä innovointitoiminnassa. Ohjaavana periaatteena on, että käyttöajan jakaminen tällaisiin toimiin toteutetaan hallintoneuvoston vahvistaman tasapuolisen ja läpinäkyvän vertaisarviointiprosessin pohjalta yhteisyrityksen käynnistämien jatkuvien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6)   Unionin osuus EuroHPC-supertietokoneiden käyttöajasta on maksuton tämän asetuksen 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille julkisen sektorin käyttäjille. Käyttö on myös maksuton teollisuuskäyttäjille
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettaviin
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvissä sovelluksissa sekä asianmukaisissa tapauksissa pk-yritysten yksityisessä innovointitoiminnassa. Ohjaavana periaatteena on, että käyttöajan jakaminen tällaisiin toimiin toteutetaan hallintoneuvoston vahvistaman tasapuolisen ja läpinäkyvän vertaisarviointiprosessin pohjalta yhteisyrityksen käynnistämien jatkuvien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella.

(6)   Unionin osuus EuroHPC-supertietokoneiden käyttöajasta on
  läpinäkyvä ja
  maksuton tämän asetuksen 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille julkisen sektorin käyttäjille. Käyttö on myös maksuton teollisuuskäyttäjille
  , kansalaisjärjestöille, opiskelijoille ja muille yksityishenkilöille avoimiin
  tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvissä sovelluksissa sekä asianmukaisissa tapauksissa pk-yritysten yksityisessä innovointitoiminnassa. Ohjaavana periaatteena on, että käyttöajan jakaminen tällaisiin toimiin toteutetaan hallintoneuvoston vahvistaman tasapuolisen ja läpinäkyvän vertaisarviointiprosessin pohjalta yhteisyrityksen käynnistämien jatkuvien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 8 kohta

15 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8)   Hallintoneuvosto määrittelee käyttöehtoja koskevat erityissäännöt, jotka poikkeavat tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ohjaavista periaatteista. Ne koskevat käyttöajan jakamista hankkeille ja toimille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisina. | (8)   Hallintoneuvosto määrittelee käyttöehtoja koskevat
  läpinäkyvät
  erityissäännöt, jotka poikkeavat tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ohjaavista periaatteista. Ne koskevat käyttöajan jakamista hankkeille ja toimille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(8)   Hallintoneuvosto määrittelee käyttöehtoja koskevat erityissäännöt, jotka poikkeavat tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ohjaavista periaatteista. Ne koskevat käyttöajan jakamista hankkeille ja toimille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisina.

(8)   Hallintoneuvosto määrittelee käyttöehtoja koskevat
  läpinäkyvät
  erityissäännöt, jotka poikkeavat tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ohjaavista periaatteista. Ne koskevat käyttöajan jakamista hankkeille ja toimille, joita joko unioni tai hallintoneuvosto pitää strategisina.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 9 kohta

15 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9)   Unionin pyynnöstä toimitusjohtajan on myönnettävä suora käyttöoikeus EuroHPC-supertietokoneisiin aloitteille, joita unioni pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Tällaisen käyttöoikeuden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset määritellään hallintoneuvoston hyväksymissä käyttöoikeutta koskevissa ehdoissa. | (9)   Unionin pyynnöstä toimitusjohtajan on myönnettävä suora käyttöoikeus EuroHPC-supertietokoneisiin aloitteille, joita unioni pitää keskeisinä
  ympäristöön tai
  terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Tällaisen käyttöoikeuden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset määritellään hallintoneuvoston hyväksymissä käyttöoikeutta koskevissa ehdoissa
  , ja tällöin otetaan huomioon, että tutkimus- ja innovointitoiminnassa painopisteenä ovat yksinomaan siviilisovellukset ja että on olemassa kaksikäyttöteknologian aloja
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(9)   Unionin pyynnöstä toimitusjohtajan on myönnettävä suora käyttöoikeus EuroHPC-supertietokoneisiin aloitteille, joita unioni pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Tällaisen käyttöoikeuden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset määritellään hallintoneuvoston hyväksymissä käyttöoikeutta koskevissa ehdoissa.

(9)   Unionin pyynnöstä toimitusjohtajan on myönnettävä suora käyttöoikeus EuroHPC-supertietokoneisiin aloitteille, joita unioni pitää keskeisinä
  ympäristöön tai
  terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Tällaisen käyttöoikeuden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset määritellään hallintoneuvoston hyväksymissä käyttöoikeutta koskevissa ehdoissa
  , ja tällöin otetaan huomioon, että tutkimus- ja innovointitoiminnassa painopisteenä ovat yksinomaan siviilisovellukset ja että on olemassa kaksikäyttöteknologian aloja
  .

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Kaupallisiin tarkoituksiin sovelletaan erityisehtoja kaikkiin teollisuuden käyttäjiin. Kaupallisen käytön palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva, käyttöpohjaisesti hinnoiteltu palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden. | (1)   Kaupallisiin tarkoituksiin sovelletaan erityisehtoja kaikkiin teollisuuden käyttäjiin. Kaupallisen käytön palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva, käyttöpohjaisesti hinnoiteltu palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden
  , mutta se ei saa muodostua käytön esteeksi varsinkaan pk-yrityksille
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   Kaupallisiin tarkoituksiin sovelletaan erityisehtoja kaikkiin teollisuuden käyttäjiin. Kaupallisen käytön palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva, käyttöpohjaisesti hinnoiteltu palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden.

(1)   Kaupallisiin tarkoituksiin sovelletaan erityisehtoja kaikkiin teollisuuden käyttäjiin. Kaupallisen käytön palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva, käyttöpohjaisesti hinnoiteltu palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden
  , mutta se ei saa muodostua käytön esteeksi varsinkaan pk-yrityksille
  .

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Unionin käyttöajan kaupallisesta käytöstä perityt maksut ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, ja ne on käytettävä yhteisyrityksen toimintamenojen kattamiseen. | (2)   Unionin käyttöajan kaupallisesta käytöstä perityt maksut ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, ja ne on käytettävä yhteisyrityksen toimintamenojen
  ja EuroHPC-supertietokoneiden käyttökustannusten
  kattamiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Unionin käyttöajan kaupallisesta käytöstä perityt maksut ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, ja ne on käytettävä yhteisyrityksen toimintamenojen kattamiseen.

(2)   Unionin käyttöajan kaupallisesta käytöstä perityt maksut ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, ja ne on käytettävä yhteisyrityksen toimintamenojen
  ja EuroHPC-supertietokoneiden käyttökustannusten
  kattamiseen.

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta

16 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa olla enintään 20 prosenttia kunkin EuroHPC-supertietokoneen unionille kuuluvasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää
  unionin käyttöajan antamisesta
  kaupallisten palvelujen käyttäjille ottaen huomioon 15 artiklan
  1
   kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset. | (3)   Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa
  periaatteessa
  olla enintään 20 prosenttia kunkin EuroHPC-supertietokoneen unionille kuuluvasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää kaupallisten palvelujen käyttäjille
  unionin käyttöajasta annetusta enimmäisosuudesta
  ottaen huomioon 15 artiklan
  10
   kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa olla enintään 20 prosenttia kunkin EuroHPC-supertietokoneen unionille kuuluvasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää
  unionin käyttöajan antamisesta
  kaupallisten palvelujen käyttäjille ottaen huomioon 15 artiklan
  1
   kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset.

(3)   Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa
  periaatteessa
  olla enintään 20 prosenttia kunkin EuroHPC-supertietokoneen unionille kuuluvasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää kaupallisten palvelujen käyttäjille
  unionin käyttöajasta annetusta enimmäisosuudesta
  ottaen huomioon 15 artiklan
  10
   kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 6 kohta

18 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6)   
  Henkilöresurssit
  määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna. | (6)   
  Henkilöresursseissa otetaan asianmukaisesti huomioon alan korkeimpien standardien mukaisen palveluksenoton varmistamiseksi tarvittavat henkilöstömäärät ja palkkaluokat, ja ne
  määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6)   
  Henkilöresurssit
  määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna.

(6)   
  Henkilöresursseissa otetaan asianmukaisesti huomioon alan korkeimpien standardien mukaisen palveluksenoton varmistamiseksi tarvittavat henkilöstömäärät ja palkkaluokat, ja ne
  määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt. | (2)   Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön
  ja heidän korvauksiinsa
  sovellettavat säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt.

(2)   Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön
  ja heidän korvauksiinsa
  sovellettavat säännöt.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 1 kohta

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Yhteisyrityksen toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin sen varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, huippuosaaminen ja voimavarojen mahdollisimman tehokas käyttö. Seurannan ja määräaikaisarviointien tulokset otetaan huomioon osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja tehtävissä yhteisyrityksen arvioinneissa. | (1)   Yhteisyrityksen toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin sen varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, huippuosaaminen ja voimavarojen mahdollisimman tehokas käyttö.
  Tällainen seuranta ja tarkastelu ei saa lisätä yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta.
  Seurannan ja määräaikaisarviointien tulokset otetaan huomioon osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja tehtävissä yhteisyrityksen arvioinneissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   Yhteisyrityksen toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin sen varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, huippuosaaminen ja voimavarojen mahdollisimman tehokas käyttö. Seurannan ja määräaikaisarviointien tulokset otetaan huomioon osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja tehtävissä yhteisyrityksen arvioinneissa.

(1)   Yhteisyrityksen toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin sen varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, huippuosaaminen ja voimavarojen mahdollisimman tehokas käyttö.
  Tällainen seuranta ja tarkastelu ei saa lisätä yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta.
  Seurannan ja määräaikaisarviointien tulokset otetaan huomioon osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja tehtävissä yhteisyrityksen arvioinneissa.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 3 kohta

22 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Yhteisyritysten toiminnan arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yleisissä väli- ja loppuarvioinneissa ja siihen liittyvässä päätöksentekoprosessissa, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään. | (3)   Yhteisyritysten toiminnan arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa
  ja siten, että ne eivät lisää yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta,
  jotta ne voidaan ottaa huomioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yleisissä väli- ja loppuarvioinneissa ja siihen liittyvässä päätöksentekoprosessissa, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Yhteisyritysten toiminnan arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yleisissä väli- ja loppuarvioinneissa ja siihen liittyvässä päätöksentekoprosessissa, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään.

(3)   Yhteisyritysten toiminnan arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa
  ja siten, että ne eivät lisää yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta,
  jotta ne voidaan ottaa huomioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yleisissä väli- ja loppuarvioinneissa ja siihen liittyvässä päätöksentekoprosessissa, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 4 kohta

22 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4)   Komissio tekee kustakin yhteisyrityksestä väliarvioinnin osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarviointia, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään. Arviointi on suoritettava riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella avoimella menettelyllä heti, kun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanon alkamisesta. Arvioinneissa tarkastellaan, miten yhteisyritys täyttää tehtävänsä taloudellisten, teknologisten, tieteellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten tavoitteidensa, mukaan lukien ilmastoon liittyvät tavoitteet, mukaisesti, ja arvioidaan sen osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa toteuttamien toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa sekä sen synergioita ja täydentävyyttä asiaankuuluvien eurooppalaisten, kansallisten ja tarvittaessa alueellisten aloitteiden kanssa, mukaan lukien synergiat Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien kanssa (kuten missiot, klusterit tai temaattiset/erityisohjelmat). Erityistä huomiota on kiinnitettävä unionin ja kansallisella tasolla saavutettuihin synergiavaikutuksiin ja politiikan jälkikäteiseen mukauttamiseen. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio yhteisyrityksen pitkän aikavälin tieteellisistä, yhteiskunnallisista, taloudellisista ja politiikan kannalta merkityksellisistä vaikutuksista, ja niihin on sisällyttävä arvio tehokkaimmasta toimintatavasta mahdollisia tulevia toimia varten ja, jos yhteisyrityksen toimintaa mahdollisesti uusitaan, yhteisyrityksen asemasta eurooppalaisten kumppanuuksien ja niiden poliittisten painopisteiden yleisessä yhteydessä. | (4)   Komissio tekee kustakin yhteisyrityksestä väliarvioinnin osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarviointia, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään
  ja siten, että tämä ei lisää yhteisyrityksen hallinnollista rasitetta
  . Arviointi on suoritettava riippumattomien
  ulkopuolisten
  asiantuntijoiden avustuksella avoimella menettelyllä heti, kun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanon alkamisesta. Arvioinneissa tarkastellaan, miten yhteisyritys täyttää tehtävänsä taloudellisten, teknologisten, tieteellisten,
  ympäristöön liittyvien,
  yhteiskunnallisten ja poliittisten tavoitteidensa, mukaan lukien ilmastoon
  ja terveyteen
  liittyvät tavoitteet, mukaisesti, ja arvioidaan sen osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa toteuttamien toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta
  , eheyttä
  ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa sekä sen synergioita ja täydentävyyttä asiaankuuluvien eurooppalaisten, kansallisten ja tarvittaessa alueellisten aloitteiden kanssa, mukaan lukien synergiat Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien kanssa (kuten
  muut eurooppalaiset kumppanuudet,
  missiot, klusterit tai temaattiset/erityisohjelmat). Erityistä huomiota on kiinnitettävä unionin ja kansallisella tasolla saavutettuihin synergiavaikutuksiin ja politiikan jälkikäteiseen mukauttamiseen. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio yhteisyrityksen pitkän aikavälin tieteellisistä, yhteiskunnallisista,
  ympäristöön liittyvistä,
  taloudellisista ja politiikan kannalta merkityksellisistä vaikutuksista
  sekä arvio tiedotuksessa ja tietoisuuden lisäämisessä saavutetusta edistymisestä, esimerkiksi käyttäjämäärästä
  , ja niihin on sisällyttävä arvio tehokkaimmasta toimintatavasta mahdollisia tulevia toimia varten ja, jos yhteisyrityksen toimintaa mahdollisesti uusitaan
  tai se lopetetaan asteittain
  , yhteisyrityksen asemasta eurooppalaisten kumppanuuksien ja niiden poliittisten painopisteiden yleisessä yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(4)   Komissio tekee kustakin yhteisyrityksestä väliarvioinnin osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarviointia, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään. Arviointi on suoritettava riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella avoimella menettelyllä heti, kun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanon alkamisesta. Arvioinneissa tarkastellaan, miten yhteisyritys täyttää tehtävänsä taloudellisten, teknologisten, tieteellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten tavoitteidensa, mukaan lukien ilmastoon liittyvät tavoitteet, mukaisesti, ja arvioidaan sen osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa toteuttamien toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa sekä sen synergioita ja täydentävyyttä asiaankuuluvien eurooppalaisten, kansallisten ja tarvittaessa alueellisten aloitteiden kanssa, mukaan lukien synergiat Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien kanssa (kuten missiot, klusterit tai temaattiset/erityisohjelmat). Erityistä huomiota on kiinnitettävä unionin ja kansallisella tasolla saavutettuihin synergiavaikutuksiin ja politiikan jälkikäteiseen mukauttamiseen. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio yhteisyrityksen pitkän aikavälin tieteellisistä, yhteiskunnallisista, taloudellisista ja politiikan kannalta merkityksellisistä vaikutuksista, ja niihin on sisällyttävä arvio tehokkaimmasta toimintatavasta mahdollisia tulevia toimia varten ja, jos yhteisyrityksen toimintaa mahdollisesti uusitaan, yhteisyrityksen asemasta eurooppalaisten kumppanuuksien ja niiden poliittisten painopisteiden yleisessä yhteydessä.

(4)   Komissio tekee kustakin yhteisyrityksestä väliarvioinnin osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarviointia, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa säädetään
  ja siten, että tämä ei lisää yhteisyrityksen hallinnollista rasitetta
  . Arviointi on suoritettava riippumattomien
  ulkopuolisten
  asiantuntijoiden avustuksella avoimella menettelyllä heti, kun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpanon alkamisesta. Arvioinneissa tarkastellaan, miten yhteisyritys täyttää tehtävänsä taloudellisten, teknologisten, tieteellisten,
  ympäristöön liittyvien,
  yhteiskunnallisten ja poliittisten tavoitteidensa, mukaan lukien ilmastoon
  ja terveyteen
  liittyvät tavoitteet, mukaisesti, ja arvioidaan sen osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa toteuttamien toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta
  , eheyttä
  ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa sekä sen synergioita ja täydentävyyttä asiaankuuluvien eurooppalaisten, kansallisten ja tarvittaessa alueellisten aloitteiden kanssa, mukaan lukien synergiat Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien kanssa (kuten
  muut eurooppalaiset kumppanuudet,
  missiot, klusterit tai temaattiset/erityisohjelmat). Erityistä huomiota on kiinnitettävä unionin ja kansallisella tasolla saavutettuihin synergiavaikutuksiin ja politiikan jälkikäteiseen mukauttamiseen. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio yhteisyrityksen pitkän aikavälin tieteellisistä, yhteiskunnallisista,
  ympäristöön liittyvistä,
  taloudellisista ja politiikan kannalta merkityksellisistä vaikutuksista
  sekä arvio tiedotuksessa ja tietoisuuden lisäämisessä saavutetusta edistymisestä, esimerkiksi käyttäjämäärästä
  , ja niihin on sisällyttävä arvio tehokkaimmasta toimintatavasta mahdollisia tulevia toimia varten ja, jos yhteisyrityksen toimintaa mahdollisesti uusitaan
  tai se lopetetaan asteittain
  , yhteisyrityksen asemasta eurooppalaisten kumppanuuksien ja niiden poliittisten painopisteiden yleisessä yhteydessä.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 6 kohta

22 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6)   Komissio voi avoimella menettelyllä valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset. | (6)   Komissio voi avoimella menettelyllä valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja
  , siten, että tämä ei lisää yhteisyrityksen hallinnollista rasitetta
  . Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset
  ja erityisesti tekee parhaansa keventääkseen hallinnollista rasitetta ja varmistaakseen, että arviointiprosessi säilyy yksinkertaisena ja täysin läpinäkyvänä
  .
  Kaikkien tehtävien arviointien on perustuttava toimintavaihtoehtojen perusteelliseen arviointiin, jossa tarkastellaan hallinnon näkökulmasta erityisesti mahdollisuutta asettaa riittävät takeet sen varmistamiseksi, että yleinen etu otetaan asianmukaisesti huomioon kaikissa toimissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6)   Komissio voi avoimella menettelyllä valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset.

(6)   Komissio voi avoimella menettelyllä valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja
  , siten, että tämä ei lisää yhteisyrityksen hallinnollista rasitetta
  . Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset
  ja erityisesti tekee parhaansa keventääkseen hallinnollista rasitetta ja varmistaakseen, että arviointiprosessi säilyy yksinkertaisena ja täysin läpinäkyvänä
  .
  Kaikkien tehtävien arviointien on perustuttava toimintavaihtoehtojen perusteelliseen arviointiin, jossa tarkastellaan hallinnon näkökulmasta erityisesti mahdollisuutta asettaa riittävät takeet sen varmistamiseksi, että yleinen etu otetaan asianmukaisesti huomioon kaikissa toimissa.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 7 kohta

22 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7)   Yhteisyritys tarkastelee säännöllisesti toimintaansa antaakseen tietoja yhteisyrityksen väli- ja loppuarviointeja varten osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa tarkoitettuja Horisontti Eurooppa
  - puiteohjelman
  arviointeja. | (7)   Yhteisyritys tarkastelee säännöllisesti toimintaansa antaakseen tietoja yhteisyrityksen väli- ja loppuarviointeja varten osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa tarkoitettuja Horisontti Eurooppa
  -puiteohjelman
  arviointeja
  siten, että tästä aiheutuu tuensaajille mahdollisimman vähän rasitetta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7)   Yhteisyritys tarkastelee säännöllisesti toimintaansa antaakseen tietoja yhteisyrityksen väli- ja loppuarviointeja varten osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa tarkoitettuja Horisontti Eurooppa
  - puiteohjelman
  arviointeja.

(7)   Yhteisyritys tarkastelee säännöllisesti toimintaansa antaakseen tietoja yhteisyrityksen väli- ja loppuarviointeja varten osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 47 artiklassa tarkoitettuja Horisontti Eurooppa
  -puiteohjelman
  arviointeja
  siten, että tästä aiheutuu tuensaajille mahdollisimman vähän rasitetta
  .

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 7 a kohta (uusi)

22 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a)
     
  Raportoinnissa on noudatettava Horisontti Eurooppa -ohjelman vakiomuotoisia raportointivaatimuksia. Raportointijärjestelmien kehittämiseen strategisen koordinointiprosessin yhteydessä osallistuvat myös jäsenvaltiot ja kumppanuuksien edustajat, jotta varmistetaan raportointi- ja seurantatoimien synkronointi ja koordinointi, myös tiedonkeruu- ja raportointitehtävien jakamisen osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7 a)
     
  Raportoinnissa on noudatettava Horisontti Eurooppa -ohjelman vakiomuotoisia raportointivaatimuksia. Raportointijärjestelmien kehittämiseen strategisen koordinointiprosessin yhteydessä osallistuvat myös jäsenvaltiot ja kumppanuuksien edustajat, jotta varmistetaan raportointi- ja seurantatoimien synkronointi ja koordinointi, myös tiedonkeruu- ja raportointitehtävien jakamisen osalta.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 1 kohta

25 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Horisontti Eurooppa -puiteohjelman talousarviosta rahoitettavien toimien menojen jälkitarkastukset on suoritettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 48 artiklan mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia ja erityisesti kyseisen asetuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti. | (1)   Horisontti Eurooppa -puiteohjelman talousarviosta rahoitettavien toimien menojen jälkitarkastukset on suoritettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 48 artiklan mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia ja erityisesti kyseisen asetuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti
  ilman, että lisätään yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   Horisontti Eurooppa -puiteohjelman talousarviosta rahoitettavien toimien menojen jälkitarkastukset on suoritettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 48 artiklan mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia ja erityisesti kyseisen asetuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti.

(1)   Horisontti Eurooppa -puiteohjelman talousarviosta rahoitettavien toimien menojen jälkitarkastukset on suoritettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o xxx 48 artiklan mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia ja erityisesti kyseisen asetuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti
  ilman, että lisätään yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  .

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Yhteisyritys suorittaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti. | (2)   Yhteisyritys suorittaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti
  ilman, että lisätään yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Yhteisyritys suorittaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti.

(2)   Yhteisyritys suorittaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti
  ilman, että lisätään yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  .

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 3 kohta

25 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia. | (3)   Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia
  ilman, että lisätään yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia.

(3)   Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen (EU) N:o xxx xxx artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia
  ilman, että lisätään yhteisyrityksen tai sen tuensaajien hallinnollista rasitetta
  .

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 kohta

27 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja. | Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan soveltamista
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja.

Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan soveltamista
  .

, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan soveltamista

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 a kohta (uusi)

30 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a)
     
  Kaikkien muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisrahoitettujen eurooppalaisten kumppanuuksien mukaisesti kaikki toimitettuja ja yhteisyrityksen rahoittamia hankkeita koskevat tiedot sisällytetään yhteiseen Horisontti Eurooppa -tietokantaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2 a)
     
  Kaikkien muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisrahoitettujen eurooppalaisten kumppanuuksien mukaisesti kaikki toimitettuja ja yhteisyrityksen rahoittamia hankkeita koskevat tiedot sisällytetään yhteiseen Horisontti Eurooppa -tietokantaan.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 a artikla (uusi)

31 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 31 a artikla




  Korvausosuudet




  Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/695 30 artiklassa säädetään, yhteisyritys voi soveltaa unionin rahoitukseen samassa toimessa erilaisia korvausosuuksia osallistujan tyypin, erityisesti pk-yritykset ja voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit, ja toimen tyypin perusteella. Korvausosuudet ilmoitetaan työohjelmassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

31 a artikla

Korvausosuudet

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/695 30 artiklassa säädetään, yhteisyritys voi soveltaa unionin rahoitukseen samassa toimessa erilaisia korvausosuuksia osallistujan tyypin, erityisesti pk-yritykset ja voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit, ja toimen tyypin perusteella. Korvausosuudet ilmoitetaan työohjelmassa.

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

35 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jotta voidaan varmistaa kaikkien supertietokoneiden yhdenvertainen kohtelu asetuksen (EU) 2018/1488 ja tämän asetuksen puitteissa, asetuksen (EU) 2018/1488 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden on katettava enintään 50 prosenttia hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia käyttökustannuksista. Asetuksen (EU) 2018/1488 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja unionille kuuluvan käyttöajan jakamista koskevia sääntöjä mukautetaan vastaavasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jotta voidaan varmistaa kaikkien supertietokoneiden yhdenvertainen kohtelu asetuksen (EU) 2018/1488 ja tämän asetuksen puitteissa, asetuksen (EU) 2018/1488 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden on katettava enintään 50 prosenttia hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia käyttökustannuksista. Asetuksen (EU) 2018/1488 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja unionille kuuluvan käyttöajan jakamista koskevia sääntöjä mukautetaan vastaavasti.

Jotta voidaan varmistaa kaikkien supertietokoneiden yhdenvertainen kohtelu asetuksen (EU) 2018/1488 ja tämän asetuksen puitteissa, asetuksen (EU) 2018/1488 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden on katettava enintään 50 prosenttia hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia käyttökustannuksista. Asetuksen (EU) 2018/1488 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja unionille kuuluvan käyttöajan jakamista koskevia sääntöjä mukautetaan vastaavasti.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 artikla – 1 kohta – c alakohta

Liite – 1 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | se käynnistää EuroHPC-supertietokoneiden isännöintiä koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja hallinnoi niitä sekä arvioi vastaanotetut tarjoukset riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden tuella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

se käynnistää EuroHPC-supertietokoneiden isännöintiä koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja hallinnoi niitä sekä arvioi vastaanotetut tarjoukset riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden tuella;

| c) | se käynnistää EuroHPC-supertietokoneiden isännöintiä koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja hallinnoi niitä
  avoimesti ja läpinäkyvästi
  sekä arvioi vastaanotetut tarjoukset riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden tuella; |
| --- | --- |

c)

se käynnistää EuroHPC-supertietokoneiden isännöintiä koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja hallinnoi niitä
  avoimesti ja läpinäkyvästi
  sekä arvioi vastaanotetut tarjoukset riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden tuella;

avoimesti ja läpinäkyvästi

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 artikla – 1 kohta – h alakohta

Liite – 1 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | se käynnistää avoimia ehdotuspyyntöjä ja myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) xxx mukaisesti ja saatavilla olevien varojen rajoissa pääasiassa avustusten muodossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

se käynnistää avoimia ehdotuspyyntöjä ja myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) xxx mukaisesti ja saatavilla olevien varojen rajoissa pääasiassa avustusten muodossa;

| h) | se käynnistää avoimia ehdotuspyyntöjä ja myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) xxx mukaisesti ja saatavilla olevien varojen rajoissa pääasiassa avustusten muodossa
  edistäen sukupuolten tasapuolista osallistumista
  ; |
| --- | --- |

h)

se käynnistää avoimia ehdotuspyyntöjä ja myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta annetun asetuksen (EU) xxx mukaisesti ja saatavilla olevien varojen rajoissa pääasiassa avustusten muodossa
  edistäen sukupuolten tasapuolista osallistumista
  ;

edistäen sukupuolten tasapuolista osallistumista

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 artikla – 1 kohta – n alakohta

Liite – 1 artikla – 1 kohta – n alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| n) | se kehittää tiivistä yhteistyötä ja huolehtii koordinoinnista muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa sekä kehittää synergioita muiden yhteisyritysten kanssa muun muassa keskittämällä hallinnollisia tehtäviä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

n)

se kehittää tiivistä yhteistyötä ja huolehtii koordinoinnista muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa sekä kehittää synergioita muiden yhteisyritysten kanssa muun muassa keskittämällä hallinnollisia tehtäviä;

| n) | se kehittää tiivistä yhteistyötä ja huolehtii koordinoinnista muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa sekä kehittää synergioita muiden yhteisyritysten kanssa muun muassa keskittämällä hallinnollisia tehtäviä
  erityisesti yhteisten tehtävien osalta ja pyrkien optimoimaan resurssien käytön
  ; |
| --- | --- |

n)

se kehittää tiivistä yhteistyötä ja huolehtii koordinoinnista muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa sekä kehittää synergioita muiden yhteisyritysten kanssa muun muassa keskittämällä hallinnollisia tehtäviä
  erityisesti yhteisten tehtävien osalta ja pyrkien optimoimaan resurssien käytön
  ;

erityisesti yhteisten tehtävien osalta ja pyrkien optimoimaan resurssien käytön

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 artikla – 1 kohta – n a alakohta (uusi)

Liite – 1 artikla – 1 kohta – n a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | n a) | se varmistaa yhteiset toimet muiden asiaankuuluvien tutkimus- ja innovointialoitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saada aikaan suurempi vaikutus sekä varmistaa tulosten hyödyntäminen ja optimaalinen yhteenliitäntöjen taso; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

n a)

n a)

se varmistaa yhteiset toimet muiden asiaankuuluvien tutkimus- ja innovointialoitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saada aikaan suurempi vaikutus sekä varmistaa tulosten hyödyntäminen ja optimaalinen yhteenliitäntöjen taso;

se varmistaa yhteiset toimet muiden asiaankuuluvien tutkimus- ja innovointialoitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saada aikaan suurempi vaikutus sekä varmistaa tulosten hyödyntäminen ja optimaalinen yhteenliitäntöjen taso;

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 artikla – 1 kohta – o a alakohta (uusi)

Liite – 1 artikla – 1 kohta – o a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | o a) | se edistää pk-yritysten osallistumista niiden toimintaan ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan pk-yrityksille tiedottaminen, Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

o a)

o a)

se edistää pk-yritysten osallistumista niiden toimintaan ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan pk-yrityksille tiedottaminen, Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden mukaisesti;

se edistää pk-yritysten osallistumista niiden toimintaan ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan pk-yrityksille tiedottaminen, Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden mukaisesti;

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 2 artikla – 1 kohta – b alakohta

Liite – 2 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, [Montenegro], Norja, [Pohjois-Makedonia], Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, [Sveitsi], Tanska, Tšekki, [Turkki], Unkari ja Viro; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, [Montenegro], Norja, [Pohjois-Makedonia], Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, [Sveitsi], Tanska, Tšekki, [Turkki], Unkari ja Viro;

| b) | Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg
  , [Malta]
  , [Montenegro], Norja, [Pohjois-Makedonia], Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, [Sveitsi], Tanska, Tšekki, [Turkki], Unkari ja Viro; |
| --- | --- |

b)

Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg
  , [Malta]
  , [Montenegro], Norja, [Pohjois-Makedonia], Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, [Sveitsi], Tanska, Tšekki, [Turkki], Unkari ja Viro;

, [Malta]

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 3 artikla – 6 kohta

Liite – 3 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6)   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  vuosittain
  kaikista merkittävistä muutoksista kokoonpanossaan. Jos komissio katsoo, että kokoonpanossa tapahtunut muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden päättämistä. Osakkuus päättyy peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua hallintoneuvoston päätöksestä tai päätöksessä ilmoitetusta päivämäärästä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. | 6)   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  viipymättä
  kaikista merkittävistä muutoksista kokoonpanossaan. Jos komissio katsoo, että kokoonpanossa tapahtunut muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden päättämistä. Osakkuus päättyy peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua hallintoneuvoston päätöksestä tai päätöksessä ilmoitetusta päivämäärästä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6)   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  vuosittain
  kaikista merkittävistä muutoksista kokoonpanossaan. Jos komissio katsoo, että kokoonpanossa tapahtunut muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden päättämistä. Osakkuus päättyy peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua hallintoneuvoston päätöksestä tai päätöksessä ilmoitetusta päivämäärästä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

6)   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  viipymättä
  kaikista merkittävistä muutoksista kokoonpanossaan. Jos komissio katsoo, että kokoonpanossa tapahtunut muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden päättämistä. Osakkuus päättyy peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua hallintoneuvoston päätöksestä tai päätöksessä ilmoitetusta päivämäärästä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 6 artikla – 5 kohta –johdantokappale

Liite – 6 artikla – 5 kohta –johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5)   Tämän yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 4 kohdan f, g ja h alakohdassa mainittujen tehtävien sekä kunkin EuroHPC-supertietokoneen osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet jaetaan suhteessa rahoitusosuuteen, johon kukin osallistujavaltio on sitoutunut, ja osallistujavaltioiden luontoissuorituksiin, jotka on tarkoitettu kyseessä olevaa supertietokonetta varten siihen saakka, kun sen omistus siirretään isäntälaitokselle tämän asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai kunnes supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä. Luontoissuoritukset otetaan huomioon vain, jos riippumaton asiantuntija tai tarkastaja on varmentanut ne etukäteen. | 5)   Tämän yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 4 kohdan f, g ja h alakohdassa mainittujen tehtävien sekä kunkin EuroHPC-supertietokoneen osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet jaetaan suhteessa rahoitusosuuteen, johon kukin osallistujavaltio on sitoutunut, ja osallistujavaltioiden luontoissuorituksiin, jotka on tarkoitettu kyseessä olevaa supertietokonetta varten siihen saakka, kun sen omistus siirretään isäntälaitokselle tämän asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai kunnes supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä. Luontoissuoritukset otetaan huomioon vain, jos riippumaton asiantuntija tai tarkastaja on varmentanut ne etukäteen
  käyttäen yksinkertaista, tehokasta ja läpinäkyvää menettelyä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5)   Tämän yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 4 kohdan f, g ja h alakohdassa mainittujen tehtävien sekä kunkin EuroHPC-supertietokoneen osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet jaetaan suhteessa rahoitusosuuteen, johon kukin osallistujavaltio on sitoutunut, ja osallistujavaltioiden luontoissuorituksiin, jotka on tarkoitettu kyseessä olevaa supertietokonetta varten siihen saakka, kun sen omistus siirretään isäntälaitokselle tämän asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai kunnes supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä. Luontoissuoritukset otetaan huomioon vain, jos riippumaton asiantuntija tai tarkastaja on varmentanut ne etukäteen.

5)   Tämän yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 4 kohdan f, g ja h alakohdassa mainittujen tehtävien sekä kunkin EuroHPC-supertietokoneen osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet jaetaan suhteessa rahoitusosuuteen, johon kukin osallistujavaltio on sitoutunut, ja osallistujavaltioiden luontoissuorituksiin, jotka on tarkoitettu kyseessä olevaa supertietokonetta varten siihen saakka, kun sen omistus siirretään isäntälaitokselle tämän asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai kunnes supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä. Luontoissuoritukset otetaan huomioon vain, jos riippumaton asiantuntija tai tarkastaja on varmentanut ne etukäteen
  käyttäen yksinkertaista, tehokasta ja läpinäkyvää menettelyä
  .

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 6 artikla – 10 kohta – 2 alakohta

Liite – 6 artikla – 10 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kukin tarkkailijavaltio voi nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, joka saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset asiakirjat ja voi osallistua hallintoneuvoston keskusteluihin, ellei hallintoneuvosto tapauskohtaisesti toisin päätä.
  Näillä edustajilla ei ole äänioikeutta, heidän on varmistettava arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti ja heidän on noudatettava eturistiriitoja koskevia sääntöjä. | Kukin tarkkailijavaltio voi nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, joka saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset asiakirjat ja voi osallistua hallintoneuvoston keskusteluihin, ellei hallintoneuvosto tapauskohtaisesti toisin päätä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kukin tarkkailijavaltio voi nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, joka saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset asiakirjat ja voi osallistua hallintoneuvoston keskusteluihin, ellei hallintoneuvosto tapauskohtaisesti toisin päätä.
  Näillä edustajilla ei ole äänioikeutta, heidän on varmistettava arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti ja heidän on noudatettava eturistiriitoja koskevia sääntöjä.

Näillä edustajilla ei ole äänioikeutta, heidän on varmistettava arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti ja heidän on noudatettava eturistiriitoja koskevia sääntöjä.

Kukin tarkkailijavaltio voi nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, joka saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset asiakirjat ja voi osallistua hallintoneuvoston keskusteluihin, ellei hallintoneuvosto tapauskohtaisesti toisin päätä.

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 6 artikla – 14 a kohta (uusi)

Liite – 6 artikla – 14 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 a)
     
  Vähintään kaksi käyttäjäfoorumin edustajaa, jotka on valittu käyttäjäfoorumin työjärjestyksen mukaisesti, kutsutaan osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja he osallistuvat sen keskusteluihin, mutta heillä ei ole äänioikeutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 a)
     
  Vähintään kaksi käyttäjäfoorumin edustajaa, jotka on valittu käyttäjäfoorumin työjärjestyksen mukaisesti, kutsutaan osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja he osallistuvat sen keskusteluihin, mutta heillä ei ole äänioikeutta.

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 6 artikla – 14 b kohta (uusi)

Liite – 6 artikla – 14 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 b)
     
  Hallintoneuvoston kokouksiin osallistuvilla tarkkailijoilla ei ole äänioikeutta, heidän on varmistettava arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti, ja heihin sovelletaan eturistiriitoja koskevia sääntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 b)
     
  Hallintoneuvoston kokouksiin osallistuvilla tarkkailijoilla ei ole äänioikeutta, heidän on varmistettava arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti, ja heihin sovelletaan eturistiriitoja koskevia sääntöjä.

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 7 artikla – 3 kohta – j a alakohta (uusi)

Liite – 7 artikla – 3 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | se perustaa työryhmän käyttäjäfoorumiksi neuvomaan hallintoneuvostoa käyttäjävaatimuksiin liittyvien näkökohtien osalta hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j a)

j a)

se perustaa työryhmän käyttäjäfoorumiksi neuvomaan hallintoneuvostoa käyttäjävaatimuksiin liittyvien näkökohtien osalta hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti;

se perustaa työryhmän käyttäjäfoorumiksi neuvomaan hallintoneuvostoa käyttäjävaatimuksiin liittyvien näkökohtien osalta hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti;

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 7 artikla – 3 kohta – j b alakohta (uusi)

Liite – 7 artikla – 3 kohta – j b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j b) | se vahvistaa säännöt ja erityiset perusteet käyttäjäfoorumin ja j ja k alakohdan mukaisesti perustettujen neuvoa-antavien ryhmien jäsenten valintaa, nimittämistä ja erottamista varten, mukaan lukien sukupuolen moninaisuuteen ja maantieteelliseen monimuotoisuuteen liittyvät näkökohdat, ja hyväksyy tämän käyttäjäfoorumin ja näiden neuvoa-antavien ryhmien itsenäisesti vahvistamat työjärjestykset; erityisiä käyttäjäryhmiä olisi kuultava käyttäjäfoorumin kautta, ja niissä olisi oltava muun muassa osallistujajäsenvaltioiden opiskelijoita, jotta voidaan edistää tulevaa uraa suurteholaskennan alalla. Tätä varten valintaperusteissa on määrättävä, että käyttäjäfoorumissa on edustettuna vähintään kaksi maisteri- tai tohtoritason opiskelijaa. Eurooppalaiset oppilaitokset voivat osallistua opiskelijoiden valintaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j b)

j b)

se vahvistaa säännöt ja erityiset perusteet käyttäjäfoorumin ja j ja k alakohdan mukaisesti perustettujen neuvoa-antavien ryhmien jäsenten valintaa, nimittämistä ja erottamista varten, mukaan lukien sukupuolen moninaisuuteen ja maantieteelliseen monimuotoisuuteen liittyvät näkökohdat, ja hyväksyy tämän käyttäjäfoorumin ja näiden neuvoa-antavien ryhmien itsenäisesti vahvistamat työjärjestykset; erityisiä käyttäjäryhmiä olisi kuultava käyttäjäfoorumin kautta, ja niissä olisi oltava muun muassa osallistujajäsenvaltioiden opiskelijoita, jotta voidaan edistää tulevaa uraa suurteholaskennan alalla. Tätä varten valintaperusteissa on määrättävä, että käyttäjäfoorumissa on edustettuna vähintään kaksi maisteri- tai tohtoritason opiskelijaa. Eurooppalaiset oppilaitokset voivat osallistua opiskelijoiden valintaan;

se vahvistaa säännöt ja erityiset perusteet käyttäjäfoorumin ja j ja k alakohdan mukaisesti perustettujen neuvoa-antavien ryhmien jäsenten valintaa, nimittämistä ja erottamista varten, mukaan lukien sukupuolen moninaisuuteen ja maantieteelliseen monimuotoisuuteen liittyvät näkökohdat, ja hyväksyy tämän käyttäjäfoorumin ja näiden neuvoa-antavien ryhmien itsenäisesti vahvistamat työjärjestykset; erityisiä käyttäjäryhmiä olisi kuultava käyttäjäfoorumin kautta, ja niissä olisi oltava muun muassa osallistujajäsenvaltioiden opiskelijoita, jotta voidaan edistää tulevaa uraa suurteholaskennan alalla. Tätä varten valintaperusteissa on määrättävä, että käyttäjäfoorumissa on edustettuna vähintään kaksi maisteri- tai tohtoritason opiskelijaa. Eurooppalaiset oppilaitokset voivat osallistua opiskelijoiden valintaan;

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 8 artikla – 1 kohta –johdantokappale

Liite – 8 artikla – 1 kohta –johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1)   Komissio laati ehdotuksen toimitusjohtajaehdokkaiden luetteloksi kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia. Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät hallintoneuvoston puolesta yhteisellä sopimuksella edustajansa ja tarkkailijan. | 1)   Komissio laati ehdotuksen toimitusjohtajaehdokkaiden luetteloksi kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia. Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät hallintoneuvoston puolesta yhteisellä sopimuksella edustajansa ja tarkkailijan.
  Luettelossa on varmistettava miesten ja naisten yhtäläinen edustus ja yhtäläiset mahdollisuudet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1)   Komissio laati ehdotuksen toimitusjohtajaehdokkaiden luetteloksi kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia. Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät hallintoneuvoston puolesta yhteisellä sopimuksella edustajansa ja tarkkailijan.

1)   Komissio laati ehdotuksen toimitusjohtajaehdokkaiden luetteloksi kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia. Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät hallintoneuvoston puolesta yhteisellä sopimuksella edustajansa ja tarkkailijan.
  Luettelossa on varmistettava miesten ja naisten yhtäläinen edustus ja yhtäläiset mahdollisuudet.

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 10 artikla – 2 kohta

Liite – 10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2)   Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavassa ryhmässä on enintään
  10
   jäsentä,
  jotka
  yksityiset osakkaat nimittävät ottaen huomioon sitoumuksensa yhteisyritykselle. | 2)   Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavassa ryhmässä on enintään
  12
   jäsentä,
  joista
  yksityiset osakkaat nimittävät
  enintään kuusi
  ottaen huomioon sitoumuksensa yhteisyritykselle
  ja joista käyttäjäfoorumi nimittää enintään kuusi hallintoneuvoston suosituksesta
  .
  Käyttäjäfoorumi vahvistaa nimittämiensä jäsenten erityiset valintaperusteet ja valintamenettelyn. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2)   Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavassa ryhmässä on enintään
  10
   jäsentä,
  jotka
  yksityiset osakkaat nimittävät ottaen huomioon sitoumuksensa yhteisyritykselle.

2)   Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavassa ryhmässä on enintään
  12
   jäsentä,
  joista
  yksityiset osakkaat nimittävät
  enintään kuusi
  ottaen huomioon sitoumuksensa yhteisyritykselle
  ja joista käyttäjäfoorumi nimittää enintään kuusi hallintoneuvoston suosituksesta
  .
  Käyttäjäfoorumi vahvistaa nimittämiensä jäsenten erityiset valintaperusteet ja valintamenettelyn.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 10 artikla – 3 kohta

Liite – 10 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3)   Neuvoa-antavassa infrastruktuuriryhmässä on
  10
   jäsentä. Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet, joilla neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet valitaan. Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja nimittävät neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet kuultuaan hallintoneuvostoa ja toimitusjohtajaa. | 3)   Neuvoa-antavassa infrastruktuuriryhmässä on
  12
   jäsentä. Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet, joilla neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet valitaan. Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja nimittävät neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet kuultuaan hallintoneuvostoa ja toimitusjohtajaa
  ja ottaen huomioon käyttäjäfoorumin lausunnon
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3)   Neuvoa-antavassa infrastruktuuriryhmässä on
  10
   jäsentä. Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet, joilla neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet valitaan. Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja nimittävät neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet kuultuaan hallintoneuvostoa ja toimitusjohtajaa.

3)   Neuvoa-antavassa infrastruktuuriryhmässä on
  12
   jäsentä. Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet, joilla neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet valitaan. Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja nimittävät neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet kuultuaan hallintoneuvostoa ja toimitusjohtajaa
  ja ottaen huomioon käyttäjäfoorumin lausunnon
  .

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 10 artikla – 3 a kohta (uusi)

Liite – 10 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a)
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet ja menettelyn, joilla tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavan ryhmän ja neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet valitaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet ja menettelyn, joilla tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavan ryhmän ja neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenet valitaan.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 13 artikla – 1 kohta – a alakohta

Liite – 13 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevan luonnoksen on sisällettävä seuraavat osatekijät: i) strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma, jossa määritellään tutkimuksen ja innovoinnin painopisteet kehitettäessä ja
  hyödynnettäessä
  suurteho- ja kvanttilaskennan teknologioita ja keskeisiä valmiuksia eri käyttöaloilla tarkoituksena tukea suurteholaskennan, kvanttilaskennan ja datan integroidun ekosysteemin kehittymistä unionissa, parantaa
  sen
  häiriönsietokykyä ja auttaa luomaan uusia markkinoita ja yhteiskunnallisia sovelluksia sekä toteuttaa toimia eurooppalaisen teknologian kehittämisen ja käytön edistämiseksi; ii) mahdolliset tutkimus- ja innovointialan kansainväliset yhteistyötoimet, jotka tuottavat lisäarvoa ja ovat yhteisen edun mukaisia; iii) tärkeimmät koulutustarpeet, joilla korjataan suurteho- ja kvanttilaskennan teknologiaan ja sovelluksiin liittyvää
  osaamisvajetta
  erityisesti teollisuuden näkökulmasta.
  Suunnitelmaa
  on tarkistettava säännöllisesti tieteessä ja teollisuudessa ilmenevän kysynnän kehityksen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevan luonnoksen on sisällettävä seuraavat osatekijät: i) strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma, jossa määritellään tutkimuksen ja innovoinnin painopisteet kehitettäessä ja
  hyödynnettäessä
  suurteho- ja kvanttilaskennan teknologioita ja keskeisiä valmiuksia eri käyttöaloilla tarkoituksena tukea suurteholaskennan, kvanttilaskennan ja datan integroidun ekosysteemin kehittymistä unionissa, parantaa
  sen
  häiriönsietokykyä ja auttaa luomaan uusia markkinoita ja yhteiskunnallisia sovelluksia sekä toteuttaa toimia eurooppalaisen teknologian kehittämisen ja käytön edistämiseksi; ii) mahdolliset tutkimus- ja innovointialan kansainväliset yhteistyötoimet, jotka tuottavat lisäarvoa ja ovat yhteisen edun mukaisia; iii) tärkeimmät koulutustarpeet, joilla korjataan suurteho- ja kvanttilaskennan teknologiaan ja sovelluksiin liittyvää
  osaamisvajetta
  erityisesti teollisuuden näkökulmasta.
  Suunnitelmaa
  on tarkistettava säännöllisesti tieteessä ja teollisuudessa ilmenevän kysynnän kehityksen mukaisesti;

hyödynnettäessä

sen

osaamisvajetta

Suunnitelmaa

| a) | laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevan luonnoksen on sisällettävä seuraavat osatekijät: i) strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma,
  joka perustuu tieteen ja teollisuuden vaatimuksiin ja
  jossa määritellään tutkimuksen ja innovoinnin painopisteet kehitettäessä ja
  otettaessa käyttöön
  suurteho- ja kvanttilaskennan
  käyttäjäteknologioita, -palveluja ja -sovelluksia ja
  keskeistä osaamista eri käyttöaloilla tarkoituksena tukea suurteholaskennan, kvanttilaskennan ja datan integroidun ekosysteemin kehittymistä unionissa, parantaa
  unionin
  häiriönsietokykyä ja auttaa luomaan uusia markkinoita ja yhteiskunnallisia sovelluksia sekä toteuttaa toimia eurooppalaisen teknologian kehittämisen ja käytön edistämiseksi; ii) mahdolliset tutkimus- ja innovointialan kansainväliset yhteistyötoimet, jotka tuottavat lisäarvoa ja ovat yhteisen edun mukaisia; iii) tärkeimmät koulutustarpeet, joilla korjataan suurteho- ja kvanttilaskennan teknologiaan ja sovelluksiin liittyvää
  taito- ja osaamisvajetta
  erityisesti teollisuuden näkökulmasta.
  Kyseistä luonnosta monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi
  on tarkistettava säännöllisesti tieteessä ja teollisuudessa ilmenevän kysynnän kehityksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevan luonnoksen on sisällettävä seuraavat osatekijät: i) strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma,
  joka perustuu tieteen ja teollisuuden vaatimuksiin ja
  jossa määritellään tutkimuksen ja innovoinnin painopisteet kehitettäessä ja
  otettaessa käyttöön
  suurteho- ja kvanttilaskennan
  käyttäjäteknologioita, -palveluja ja -sovelluksia ja
  keskeistä osaamista eri käyttöaloilla tarkoituksena tukea suurteholaskennan, kvanttilaskennan ja datan integroidun ekosysteemin kehittymistä unionissa, parantaa
  unionin
  häiriönsietokykyä ja auttaa luomaan uusia markkinoita ja yhteiskunnallisia sovelluksia sekä toteuttaa toimia eurooppalaisen teknologian kehittämisen ja käytön edistämiseksi; ii) mahdolliset tutkimus- ja innovointialan kansainväliset yhteistyötoimet, jotka tuottavat lisäarvoa ja ovat yhteisen edun mukaisia; iii) tärkeimmät koulutustarpeet, joilla korjataan suurteho- ja kvanttilaskennan teknologiaan ja sovelluksiin liittyvää
  taito- ja osaamisvajetta
  erityisesti teollisuuden näkökulmasta.
  Kyseistä luonnosta monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi
  on tarkistettava säännöllisesti tieteessä ja teollisuudessa ilmenevän kysynnän kehityksen mukaisesti;

joka perustuu tieteen ja teollisuuden vaatimuksiin ja

otettaessa käyttöön

käyttäjäteknologioita, -palveluja ja -sovelluksia ja

unionin

taito- ja osaamisvajetta

Kyseistä luonnosta monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 13 artikla – 1 a kohta (uusi)

Liite – 13 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä pyytää tehtäviään suorittaessaan lausuntoja käyttäjäfoorumilta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä pyytää tehtäviään suorittaessaan lausuntoja käyttäjäfoorumilta.

Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä pyytää tehtäviään suorittaessaan lausuntoja käyttäjäfoorumilta.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 14 artikla – 1 kohta – a alakohta

Liite – 14 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevassa luonnoksessa on käsiteltävä seuraavia seikkoja: i) EuroHPC-supertietokoneiden hankinta ottaen huomioon muun muassa hankintojen aikataulutus, tarvittavat kapasiteettilisäykset, kyseeseen tulevat käyttö- ja käyttäjäyhteisötyypit, kyseisten käyttäjien vaatimukset ja tarkoituksenmukaiset järjestelmäarkkitehtuurit, käyttäjävaatimukset ja infrastruktuurin arkkitehtuuri; ii) infrastruktuurin federointi ja yhteenliittäminen ottaen huomioon muun muassa integrointi kansallisten suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurien kanssa sekä hyperverkotetun ja federoidun infrastruktuurin arkkitehtuuri; iii) valmiuksien kehittäminen, mukaan luettuina osaamiskeskukset sekä toiminnan laajentaminen ja koulutus loppukäyttäjille sekä mahdollisuudet edistää eurooppalaisten teknologiaratkaisujen omaksumista ja käyttöä varsinkin osaamiskeskuksissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevassa luonnoksessa on käsiteltävä seuraavia seikkoja: i) EuroHPC-supertietokoneiden hankinta ottaen huomioon muun muassa hankintojen aikataulutus, tarvittavat kapasiteettilisäykset, kyseeseen tulevat käyttö- ja käyttäjäyhteisötyypit, kyseisten käyttäjien vaatimukset ja tarkoituksenmukaiset järjestelmäarkkitehtuurit, käyttäjävaatimukset ja infrastruktuurin arkkitehtuuri; ii) infrastruktuurin federointi ja yhteenliittäminen ottaen huomioon muun muassa integrointi kansallisten suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurien kanssa sekä hyperverkotetun ja federoidun infrastruktuurin arkkitehtuuri; iii) valmiuksien kehittäminen, mukaan luettuina osaamiskeskukset sekä toiminnan laajentaminen ja koulutus loppukäyttäjille sekä mahdollisuudet edistää eurooppalaisten teknologiaratkaisujen omaksumista ja käyttöä varsinkin osaamiskeskuksissa;

| a) | laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevassa luonnoksessa on käsiteltävä seuraavia seikkoja: i) EuroHPC-supertietokoneiden hankinta ottaen huomioon muun muassa hankintojen aikataulutus, tarvittavat kapasiteettilisäykset, kyseeseen tulevat käyttö- ja käyttäjäyhteisötyypit, kyseisten käyttäjien vaatimukset ja tarkoituksenmukaiset järjestelmäarkkitehtuurit, käyttäjävaatimukset ja infrastruktuurin arkkitehtuuri; ii) infrastruktuurin federointi ja yhteenliittäminen ottaen huomioon muun muassa integrointi kansallisten suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurien kanssa sekä hyperverkotetun ja federoidun infrastruktuurin arkkitehtuuri; iii) valmiuksien kehittäminen, mukaan luettuina
  unionin ja kansallisen tason suurteholaskennan
  osaamiskeskukset
  ja suurteholaskennan huippuyksiköt
  sekä toiminnan laajentaminen ja koulutus loppukäyttäjille sekä mahdollisuudet edistää eurooppalaisten teknologiaratkaisujen omaksumista ja käyttöä varsinkin osaamiskeskuksissa; |
| --- | --- |

a)

laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi ohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Monivuotista strategista ohjelmaa koskevassa luonnoksessa on käsiteltävä seuraavia seikkoja: i) EuroHPC-supertietokoneiden hankinta ottaen huomioon muun muassa hankintojen aikataulutus, tarvittavat kapasiteettilisäykset, kyseeseen tulevat käyttö- ja käyttäjäyhteisötyypit, kyseisten käyttäjien vaatimukset ja tarkoituksenmukaiset järjestelmäarkkitehtuurit, käyttäjävaatimukset ja infrastruktuurin arkkitehtuuri; ii) infrastruktuurin federointi ja yhteenliittäminen ottaen huomioon muun muassa integrointi kansallisten suurteho- ja kvanttilaskentainfrastruktuurien kanssa sekä hyperverkotetun ja federoidun infrastruktuurin arkkitehtuuri; iii) valmiuksien kehittäminen, mukaan luettuina
  unionin ja kansallisen tason suurteholaskennan
  osaamiskeskukset
  ja suurteholaskennan huippuyksiköt
  sekä toiminnan laajentaminen ja koulutus loppukäyttäjille sekä mahdollisuudet edistää eurooppalaisten teknologiaratkaisujen omaksumista ja käyttöä varsinkin osaamiskeskuksissa;

unionin ja kansallisen tason suurteholaskennan

ja suurteholaskennan huippuyksiköt

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 14 artikla – 1 a kohta (uusi)

Liite – 14 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Infrastruktuurin neuvoa-antava ryhmä pyytää tehtäviään suorittaessaan lausuntoja käyttäjäfoorumilta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Infrastruktuurin neuvoa-antava ryhmä pyytää tehtäviään suorittaessaan lausuntoja käyttäjäfoorumilta.

Infrastruktuurin neuvoa-antava ryhmä pyytää tehtäviään suorittaessaan lausuntoja käyttäjäfoorumilta.

---

(1a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) .../..., annettu..., Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L ..., ..., s. ...).

1a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) .../..., annettu..., Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L ..., ..., s. ...).

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukainen julkisen sektorin lainajärjestely ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 24. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 81/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0453),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan kolmannen kohdan ja 322 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan kolmannen kohdan ja 322 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0153/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 24. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 24. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 5. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 5. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0195/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0195/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 373, 4.11.2020, s. 1.

(2)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 240.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 24. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1229.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja komission yhteinen lausuma

Jos on odotettavissa, että käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat kumulatiiviset varat eroavat huomattavasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... (1) (+) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta määrästä, Euroopan parlamentti määrittää komission ehdotuksen perusteella julkisen sektorin lainajärjestelyyn Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti osoitettavat täydentävät varat, joita tarvitaan julkisen sektorin lainajärjestelyn rahoitustarpeisiin vastaamiseksi ja sen täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi, ja tukee niiden osoittamista. Komission ehdotus on monivuotisen rahoituskehyksen mukainen eikä vaaranna asetuksen (EU) 2021/... (++) liitteessä I lueteltujen ohjelmien täytäntöönpanoa.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/... oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä (EUVL ...).

(+)  Virallinen lehti: lisätään tekstiin asiakirjassa PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) olevan asetuksen numero ja alaviitteeseen kyseisen asetuksen numero, päivämäärä ja virallisen lehden viite.

(++)  Virallinen lehti: lisätään tekstiin asiakirjassa PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) olevan asetuksen numero.

---

| 18.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallinen valvonta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 24. kesäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[Tarkistukset 1–7, jollei toisin ilmoiteta]

(2022/C 81/20)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/...,

asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 muuttamiseksi jäniseläinten ja siipikarjan lihan suoraan kuluttajalle toimittamisen osalta [tarkistukset 8, 10 ja 11]

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan, 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/625 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat virallisen valvonnan suorittamista muun muassa elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevien sääntöjen noudattamisen todentamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/625 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat virallisen valvonnan suorittamista muun muassa elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevien sääntöjen noudattamisen todentamiseksi.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/6 (5) vahvistetaan muun muassa eläinlääkkeiden valvontaa ja käyttöä koskevat säännöt
  , joissa kiinnitetään erityistä huomiota mikrobilääkeresistenssiin
  . |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/6 (5) vahvistetaan muun muassa eläinlääkkeiden valvontaa ja käyttöä koskevat säännöt
  , joissa kiinnitetään erityistä huomiota mikrobilääkeresistenssiin
  .

| (3) | Asetuksen (EU) 2019/6 mukaisesti mikrobilääkkeiden maltillisempi ja vastuullisempi käyttö eläimillä varmistetaan muun muassa kielloilla, jotka koskevat mikrobilääkkeiden käyttöä kasvun edistämiseen ja tuotoksen lisäämiseen sekä sellaisten mikrobilääkkeiden käyttöä, jotka on varattu tiettyjen ihmisillä esiintyvien infektioiden hoitoon
  Kolmansien maiden toimijoiden on asetuksen (EU) 2019/6 118 artiklan 1 kohdan nojalla noudatettava
  näitä kieltoja viedessään e
  läimiä ja eläinperäisiä tuotteita unioniin.
  Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa korostetaan, on tärkeää ottaa huomioon mikrobilääkeresistenssin kehittymisen kansainvälinen luonne toteuttamalla syrjimättömiä ja oikeasuhteisia toimenpiteitä ja noudattaa samalla kansainvälisten sopimusten mukaisia unionin velvoitteita. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2019/6 mukaisesti mikrobilääkkeiden maltillisempi ja vastuullisempi käyttö eläimillä varmistetaan muun muassa kielloilla, jotka koskevat mikrobilääkkeiden käyttöä kasvun edistämiseen ja tuotoksen lisäämiseen sekä sellaisten mikrobilääkkeiden käyttöä, jotka on varattu tiettyjen ihmisillä esiintyvien infektioiden hoitoon
  Kolmansien maiden toimijoiden on asetuksen (EU) 2019/6 118 artiklan 1 kohdan nojalla noudatettava
  näitä kieltoja viedessään e
  läimiä ja eläinperäisiä tuotteita unioniin.
  Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa korostetaan, on tärkeää ottaa huomioon mikrobilääkeresistenssin kehittymisen kansainvälinen luonne toteuttamalla syrjimättömiä ja oikeasuhteisia toimenpiteitä ja noudattaa samalla kansainvälisten sopimusten mukaisia unionin velvoitteita.

| (4) | Asetuksen (EU) 2019/6 118 artiklalla kehitetään 29 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla komission tiedonannolla ”Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi” luotua perustaa tehostamalla mikrobilääkeresistenssin ehkäisemistä ja valvontaa ja edistämällä mikrobilääkkeiden maltillisempaa ja vastuullisempaa käyttöä eläimillä. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) 2019/6 118 artiklalla kehitetään 29 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla komission tiedonannolla ”Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi” luotua perustaa tehostamalla mikrobilääkeresistenssin ehkäisemistä ja valvontaa ja edistämällä mikrobilääkkeiden maltillisempaa ja vastuullisempaa käyttöä eläimillä. ▌

| (5) | Jotta voidaan varmistaa mikrobilääkkeiden käyttöä kasvun edistämiseen ja tuotoksen lisäämiseen koskevan kiellon sekä tiettyjen ihmisillä esiintyvien infektioiden hoitoon varattujen mikrobilääkkeiden käyttökiellon tehokas täytäntöönpano, asetuksen (EU) 2017/625 soveltamisalaan olisi sisällytettävä virallinen valvonta, jolla todennetaan, että unioniin vietävät eläimet ja eläinperäiset tuotteet ovat asetuksen (EU) 2019/6 118 artiklan 1 kohdan mukaisia
  , ja noudatettava tässäkin kansainvälisten sopimusten mukaisia unionin velvoitteita
  . |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan varmistaa mikrobilääkkeiden käyttöä kasvun edistämiseen ja tuotoksen lisäämiseen koskevan kiellon sekä tiettyjen ihmisillä esiintyvien infektioiden hoitoon varattujen mikrobilääkkeiden käyttökiellon tehokas täytäntöönpano, asetuksen (EU) 2017/625 soveltamisalaan olisi sisällytettävä virallinen valvonta, jolla todennetaan, että unioniin vietävät eläimet ja eläinperäiset tuotteet ovat asetuksen (EU) 2019/6 118 artiklan 1 kohdan mukaisia
  , ja noudatettava tässäkin kansainvälisten sopimusten mukaisia unionin velvoitteita
  .

| (6) | Asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdan mukaisesti komissio hyväksyy virallisen valvonnan suorittamista varten erityisiä sääntöjä perusteista ja edellytyksistä, joilla määritetään, milloin tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita ei pidä luokitella kampasimpukoiden (Pectinidae), merikotiloiden ja varsinaisten merimakkaroiden (Holothuroidea) osalta. Merimakkarat luokitellaan piikkinahkaisten pääjaksoon. Piikkinahkaiset eivät yleensä ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä. Näin ollen ulostekontaminaatioon liittyvä mikro-organismien kerääntymisriski on vähäinen. Lisäksi ei ole esitetty epidemiologisia tietoja, joiden perusteella kansanterveydelliset riskit voitaisiin yhdistää piikkinahkaisiin, jotka eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä. Kyseisestä syystä asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdassa säädetty mahdollisuus poiketa tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokitteluvaatimuksesta olisi ulotettava koskemaan kaikkia piikkinahkaisia, jotka eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä, kuten piikkinahkaisten (Echinoidea) pääjaksoon kuuluviin, eikä sitä pidä rajoittaa merimakkaroihin (Holothuroidea). Samasta syystä olisi selvennettävä, että komission vahvistamia elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten ja merikotiloiden luokiteltujen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelu- ja valvontaedellytyksiä sovelletaan eläviin simpukoihin, piikkinahkaisiin, vaippaeläimiin ja merikotiloihin lukuun ottamatta niitä merikotiloita ja piikkinahkaisia, jotka eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä. Asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 6, 7 ja 8 kohdassa käytettyä terminologiaa olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdan mukaisesti komissio hyväksyy virallisen valvonnan suorittamista varten erityisiä sääntöjä perusteista ja edellytyksistä, joilla määritetään, milloin tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita ei pidä luokitella kampasimpukoiden (Pectinidae), merikotiloiden ja varsinaisten merimakkaroiden (Holothuroidea) osalta. Merimakkarat luokitellaan piikkinahkaisten pääjaksoon. Piikkinahkaiset eivät yleensä ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä. Näin ollen ulostekontaminaatioon liittyvä mikro-organismien kerääntymisriski on vähäinen. Lisäksi ei ole esitetty epidemiologisia tietoja, joiden perusteella kansanterveydelliset riskit voitaisiin yhdistää piikkinahkaisiin, jotka eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä. Kyseisestä syystä asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 7 kohdan g alakohdassa säädetty mahdollisuus poiketa tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokitteluvaatimuksesta olisi ulotettava koskemaan kaikkia piikkinahkaisia, jotka eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä, kuten piikkinahkaisten (Echinoidea) pääjaksoon kuuluviin, eikä sitä pidä rajoittaa merimakkaroihin (Holothuroidea). Samasta syystä olisi selvennettävä, että komission vahvistamia elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten ja merikotiloiden luokiteltujen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelu- ja valvontaedellytyksiä sovelletaan eläviin simpukoihin, piikkinahkaisiin, vaippaeläimiin ja merikotiloihin lukuun ottamatta niitä merikotiloita ja piikkinahkaisia, jotka eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä. Asetuksen (EU) 2017/625 18 artiklan 6, 7 ja 8 kohdassa käytettyä terminologiaa olisi muutettava vastaavasti.

| (7) | Asetuksen (EU) 2017/625 47 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava virallista valvontaa sillä rajatarkastusasemalla, joka on sellaisen eläinten ja tavaroiden lähetyksen ensimmäinen saapumispaikka unionissa, johon sovelletaan muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (6) 249 artiklan mukaisesti hyväksytyissä säädöksissä säädettyjä kiireellisiä toimenpiteitä. Asetuksen (EU) 2016/429 249 artikla ei kuitenkaan koske komission kiireellisiä toimenpiteitä. Tämä virhe olisi oikaistava ja mainitussa asetuksessa olisi viitattava asetuksen (EU) 2016/429 261 artiklaan. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) 2017/625 47 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava virallista valvontaa sillä rajatarkastusasemalla, joka on sellaisen eläinten ja tavaroiden lähetyksen ensimmäinen saapumispaikka unionissa, johon sovelletaan muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (6) 249 artiklan mukaisesti hyväksytyissä säädöksissä säädettyjä kiireellisiä toimenpiteitä. Asetuksen (EU) 2016/429 249 artikla ei kuitenkaan koske komission kiireellisiä toimenpiteitä. Tämä virhe olisi oikaistava ja mainitussa asetuksessa olisi viitattava asetuksen (EU) 2016/429 261 artiklaan.

| (8) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli mahdollistaa mikrobilääkkeiden käytön valvontaa kolmansista maista unioniin tulevien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden osalta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli mahdollistaa mikrobilääkkeiden käytön valvontaa kolmansista maista unioniin tulevien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden osalta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (9) | Asetus (EU) 2017/625 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Asetus (EU) 2017/625 olisi sen vuoksi muutettava.

| (10) | Koska asetusta (EU) 2019/6 sovelletaan 28 päivästä tammikuuta 2022, tämän asetuksen vastaavia säännöksiä olisi sovellettava samasta päivämäärästä alkaen, |
| --- | --- |

(10)

Koska asetusta (EU) 2019/6 sovelletaan 28 päivästä tammikuuta 2022, tämän asetuksen vastaavia säännöksiä olisi sovellettava samasta päivämäärästä alkaen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2017/625 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 4 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6 (*2); tätä asetusta sovelletaan kuitenkin viralliseen valvontaan mainitun asetuksen 118 artiklan 1 kohdan noudattamisen todentamiseksi. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 4 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6 (*2); tätä asetusta sovelletaan kuitenkin viralliseen valvontaan mainitun asetuksen 118 artiklan 1 kohdan noudattamisen todentamiseksi.

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).”"

| 2) | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:










  a) | korvataan 6 kohta seuraavasti:





  ”6.
     
  Jos 1 kohdassa tarkoitettu virallinen valvonta kohdistuu eläviin simpukoihin, piikkinahkaisiin, vaippaeläimiin ja merikotiloihin, toimivaltaisten viranomaisten on luokiteltava tuotanto- ja uudelleensijoitusalueet.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.
     
  Jos 1 kohdassa tarkoitettu virallinen valvonta kohdistuu eläviin simpukoihin, piikkinahkaisiin, vaippaeläimiin ja merikotiloihin, toimivaltaisten viranomaisten on luokiteltava tuotanto- ja uudelleensijoitusalueet.”;

| b) | korvataan 7 kohdan g alakohta seuraavasti:










  ”g) | perusteet ja edellytykset, joilla määritetään, milloin 6 kohdasta poiketen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita ei pidä luokitella seuraavien osalta:










  i) | kampasimpukat (Pectinidae) ja |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

korvataan 7 kohdan g alakohta seuraavasti:

korvataan 7 kohdan g alakohta seuraavasti:

”g)

”g)

perusteet ja edellytykset, joilla määritetään, milloin 6 kohdasta poiketen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita ei pidä luokitella seuraavien osalta:

perusteet ja edellytykset, joilla määritetään, milloin 6 kohdasta poiketen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueita ei pidä luokitella seuraavien osalta:

i)

i)

kampasimpukat (Pectinidae) ja

kampasimpukat (Pectinidae) ja

| ii) | jos ne eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä: piikkinahkaiset ja merikotilot;”; |
| --- | --- |

ii)

ii)

jos ne eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä: piikkinahkaiset ja merikotilot;”;

jos ne eivät ole ravintonsa siivilöimällä ottavia eläimiä: piikkinahkaiset ja merikotilot;”;

| c) | korvataan 8 kohdan b alakohta seuraavasti:










  ”b) | elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten ja merikotiloiden luokiteltujen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelu- ja valvontaedellytykset;”. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

korvataan 8 kohdan b alakohta seuraavasti:

korvataan 8 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

”b)

elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten ja merikotiloiden luokiteltujen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelu- ja valvontaedellytykset;”.

elävien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaippaeläinten ja merikotiloiden luokiteltujen tuotanto- ja uudelleensijoitusalueiden luokittelu- ja valvontaedellytykset;”.

| 3) | Korvataan 47 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | eläimet ja tavarat, joihin sovelletaan kiireellistä toimenpidettä, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklan, asetuksen (EU) 2016/429 261 artiklan tai asetuksen (EU) 2016/2031 28 artiklan 1 kohdan, 30 artiklan 1 kohdan, 40 artiklan 3 kohdan, 41 artiklan 3 kohdan, 49 artiklan 1 kohdan, 53 artiklan 3 kohdan ja 54 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetuissa säädöksissä ja jossa edellytetään, että yhdistetyssä nimikkeistössä annetun koodinsa perusteella tunnistettavissa olevien kyseisten eläinten tai tavaroiden lähetysten osalta on suoritettava virallista valvontaa niiden tullessa unioniin;”. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 47 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

eläimet ja tavarat, joihin sovelletaan kiireellistä toimenpidettä, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklan, asetuksen (EU) 2016/429 261 artiklan tai asetuksen (EU) 2016/2031 28 artiklan 1 kohdan, 30 artiklan 1 kohdan, 40 artiklan 3 kohdan, 41 artiklan 3 kohdan, 49 artiklan 1 kohdan, 53 artiklan 3 kohdan ja 54 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetuissa säädöksissä ja jossa edellytetään, että yhdistetyssä nimikkeistössä annetun koodinsa perusteella tunnistettavissa olevien kyseisten eläinten tai tavaroiden lähetysten osalta on suoritettava virallista valvontaa niiden tullessa unioniin;”.

1 a artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 853/2004 seuraavasti:

Korvataan 1 artiklan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

| ”d) | tuottajiin, jotka toimittavat tilalla teurastettujen jäniseläinten ja siipikarjan lihaa pieninä määrinä suoraan lopulliselle kuluttajalle tai paikallisiin vähittäisliikkeisiin, jotka toimittavat kyseisen lihan suoraan lopulliselle kuluttajalle
  ;”. [tarkistukset 8, 10 ja 11] |
| --- | --- |

”d)

tuottajiin, jotka toimittavat tilalla teurastettujen jäniseläinten ja siipikarjan lihaa pieninä määrinä suoraan lopulliselle kuluttajalle tai paikallisiin vähittäisliikkeisiin, jotka toimittavat kyseisen lihan suoraan lopulliselle kuluttajalle
  ;”. [tarkistukset 8, 10 ja 11]

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... [
  tämän asetuksen voimaantulopäivä].

Sen 1 artiklan 1 alakohtaa sovelletaan kuitenkin
  28 päivästä tammikuuta 2022.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0195/2021).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*1

(2)  Lausunto annettu 9. kesäkuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... [(EUVL ...) / (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä)], ja neuvoston päätös, tehty ... ..

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/429, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1).

6

---