# Euroopa Liidu C 157/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 157 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik11. aprill 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 157

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik11. aprill 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2022/C 157/01 | Nõukogu soovitus — 5. aprill 2022, noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2022/C 157/01

Nõukogu soovitus — 5. aprill 2022, noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (
  1
  )

1

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 157/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10531 – SANTANDER / MAPFRE / JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 157/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10531 – SANTANDER / MAPFRE / JV) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 157/03 | Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/582) ning nõukogu määruses (EL) nr 269/2014 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/581), mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 11 |
| 2022/C 157/04 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 13 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 157/05 | Euro vahetuskurss — 8. aprill 2022 | 15 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2022/C 157/06 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta, millega muudetakse direktiivi, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks maanteetranspordis
  (Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu) | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 157/03

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/582) ning nõukogu määruses (EL) nr 269/2014 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/581), mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

11

2022/C 157/04

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

13

Euroopa Komisjon

2022/C 157/05

Euro vahetuskurss — 8. aprill 2022

15

Euroopa Andmekaitseinspektor

2022/C 157/06

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta, millega muudetakse direktiivi, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks maanteetranspordis
  (Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

16

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 157/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10647 – HOYA / BOE Vision / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| 2022/C 157/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| 2022/C 157/09 | Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor | 23 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 157/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 157/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10647 – HOYA / BOE Vision / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

2022/C 157/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

2022/C 157/09

Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

23

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 157/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS

5. aprill 2022,

noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 157/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| 1. | 15. septembril 2021 teatas Euroopa Komisjoni president oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, (1) et Euroopa Komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks, „et väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“. Muude tegevuste hulgas kavatsetakse Euroopa noorteaastal „aidata noortel paremini mõista ja aktiivselt edendada mitmesuguseid võimalusi, mida neile pakub liidu, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avalik poliitika, et toetada nende isiklikku, sotsiaalset, majanduslikku ja kutsealast arengut rohelises, digitaalses ja kaasavas maailmas, püüdes samal ajal kõrvaldada allesjäänud takistused“ (2). |
| --- | --- |

1.

15. septembril 2021 teatas Euroopa Komisjoni president oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, (1) et Euroopa Komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks, „et väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“. Muude tegevuste hulgas kavatsetakse Euroopa noorteaastal „aidata noortel paremini mõista ja aktiivselt edendada mitmesuguseid võimalusi, mida neile pakub liidu, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avalik poliitika, et toetada nende isiklikku, sotsiaalset, majanduslikku ja kutsealast arengut rohelises, digitaalses ja kaasavas maailmas, püüdes samal ajal kõrvaldada allesjäänud takistused“ (2).

| 2. | Nagu on rõhutatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP)), (3) on noored praegu aktiivselt seotud solidaarsuspõhiste tegevustega, et hoolitseda COVID-19 pandeemia ajal oma kogukonna vajaduste eest, alates teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamisest kuni Euroopa solidaarsuskorpuse ja muude vabatahtlike algatuste raames eesliinil tegutsemiseni. |
| --- | --- |

2.

Nagu on rõhutatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP)), (3) on noored praegu aktiivselt seotud solidaarsuspõhiste tegevustega, et hoolitseda COVID-19 pandeemia ajal oma kogukonna vajaduste eest, alates teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamisest kuni Euroopa solidaarsuskorpuse ja muude vabatahtlike algatuste raames eesliinil tegutsemiseni.

| 3. | Vabatahtliku tegevuse kaudu Euroopa solidaarsuskorpuses ja muudes kavades rakendavad noored konkreetselt Euroopa Liidu lepingu preambulit, milles on esile toodud allakirjutanute soov süvendada solidaarsust Euroopa rahvaste vahel, samuti rakendavad nad ELi lepingu artiklit 2, milles on nimetatud solidaarsust ühena liikmesriikide ühistest väärtustest, ning ELi lepingu artiklit 3, milles on mainitud, et liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. Humanitaarabialane vabatahtlik tegevus peaks aitama edendada rahu Euroopas ja maailmas ning inimväärikuse ja inimõiguste austamist. |
| --- | --- |

3.

Vabatahtliku tegevuse kaudu Euroopa solidaarsuskorpuses ja muudes kavades rakendavad noored konkreetselt Euroopa Liidu lepingu preambulit, milles on esile toodud allakirjutanute soov süvendada solidaarsust Euroopa rahvaste vahel, samuti rakendavad nad ELi lepingu artiklit 2, milles on nimetatud solidaarsust ühena liikmesriikide ühistest väärtustest, ning ELi lepingu artiklit 3, milles on mainitud, et liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. Humanitaarabialane vabatahtlik tegevus peaks aitama edendada rahu Euroopas ja maailmas ning inimväärikuse ja inimõiguste austamist.

| 4. | Euroopa vabatahtlikust teenistusest (1996–2018) ja Euroopa solidaarsuskorpusest on saadud küll kasulikke kogemusi, kuid samas on need näidanud vajadust hõlbustada veelgi eriti vähemate võimalustega noorte osalemist riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses. Sellega seoses palus nõukogu vaadata läbi nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovituse noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (edaspidi „nõukogu 2008. aasta soovitus“), et suurendada Euroopa noorteprogrammide potentsiaali jõuda noorteni ja aidata üles ehitada kogukonda (4). Seda mõtet väljendab eelkõige ELi noortestrateegia töökava (2019–2027) artikkel 4. Ka komisjoni 14. oktoobri 2021. aasta aruandes ELi noortestrateegia rakendamise kohta (5) on osutatud nõukogu 2008. aasta soovituse läbivaatamisele. |
| --- | --- |

4.

Euroopa vabatahtlikust teenistusest (1996–2018) ja Euroopa solidaarsuskorpusest on saadud küll kasulikke kogemusi, kuid samas on need näidanud vajadust hõlbustada veelgi eriti vähemate võimalustega noorte osalemist riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses. Sellega seoses palus nõukogu vaadata läbi nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovituse noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (edaspidi „nõukogu 2008. aasta soovitus“), et suurendada Euroopa noorteprogrammide potentsiaali jõuda noorteni ja aidata üles ehitada kogukonda (4). Seda mõtet väljendab eelkõige ELi noortestrateegia töökava (2019–2027) artikkel 4. Ka komisjoni 14. oktoobri 2021. aasta aruandes ELi noortestrateegia rakendamise kohta (5) on osutatud nõukogu 2008. aasta soovituse läbivaatamisele.

| 5. | Enamik nõukogu 2008. aasta soovituses tõstatatud teemadest on endiselt väga olulised ja need on käesolevasse ettepanekusse alles jäetud. Nõukogu 2008. aasta soovituse ajakohastamine on osutunud vajalikuks mitme alates 2008. aastast toimunud arengu tõttu. Ühe olulise arenguna käivitati 2016. aastal Euroopa solidaarsuskorpus, samuti loodi uued riiklikud vabatahtlikud tegevused ja sellealased kavad, millel on ka riikidevaheline mõõde (6) ja milles pakutakse noortele mõnikord väga sarnaseid võimalusi. Euroopa Liidu noortestrateegias (2019–2027) (7) kutsuti liikmesriike ja komisjoni üles püüdma oma vastavates pädevusvaldkondades saavutada vastastikust täiendavust ja sünergiat ELi rahastamisvahendite ning riiklike, piirkondlike ja kohalike kavade vahel. |
| --- | --- |

5.

Enamik nõukogu 2008. aasta soovituses tõstatatud teemadest on endiselt väga olulised ja need on käesolevasse ettepanekusse alles jäetud. Nõukogu 2008. aasta soovituse ajakohastamine on osutunud vajalikuks mitme alates 2008. aastast toimunud arengu tõttu. Ühe olulise arenguna käivitati 2016. aastal Euroopa solidaarsuskorpus, samuti loodi uued riiklikud vabatahtlikud tegevused ja sellealased kavad, millel on ka riikidevaheline mõõde (6) ja milles pakutakse noortele mõnikord väga sarnaseid võimalusi. Euroopa Liidu noortestrateegias (2019–2027) (7) kutsuti liikmesriike ja komisjoni üles püüdma oma vastavates pädevusvaldkondades saavutada vastastikust täiendavust ja sünergiat ELi rahastamisvahendite ning riiklike, piirkondlike ja kohalike kavade vahel.

| 6. | ELi noortestrateegia ja nõukogu 2008. aasta soovituse (8) hindamisel leiti, et ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaasamine oli 2015. aastal veelgi pakilisem küsimus kui 2008. aastal. Muud 2008. aasta soovituses esile toodud, kuid käsitlemata vajadused hõlmasid vabatahtliku tegevuse projektide kvaliteedi tagamist, organisatsioonide suutlikkuse suurendamise võimalusi ja paremat soovituse täitmise järelevalvet. Eksperdirühm esitas täiendavad poliitilised soovitused, (9) mis hõlmasid ka teadmiste jagamist ja võrgustike loomist, juurdepääsu vabatahtlikule tegevusele, haldustakistusi, teadlikkust, tunnustamist, digitaalset vabatahtlikku tegevust ja keskkonnakonteksti, ning need olid aluseks kavandatud soovitusele. |
| --- | --- |

6.

ELi noortestrateegia ja nõukogu 2008. aasta soovituse (8) hindamisel leiti, et ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaasamine oli 2015. aastal veelgi pakilisem küsimus kui 2008. aastal. Muud 2008. aasta soovituses esile toodud, kuid käsitlemata vajadused hõlmasid vabatahtliku tegevuse projektide kvaliteedi tagamist, organisatsioonide suutlikkuse suurendamise võimalusi ja paremat soovituse täitmise järelevalvet. Eksperdirühm esitas täiendavad poliitilised soovitused, (9) mis hõlmasid ka teadmiste jagamist ja võrgustike loomist, juurdepääsu vabatahtlikule tegevusele, haldustakistusi, teadlikkust, tunnustamist, digitaalset vabatahtlikku tegevust ja keskkonnakonteksti, ning need olid aluseks kavandatud soovitusele.

| 7. | Alates 2008. aastast on kriisidel, eriti just vabatahtlike riikidevahelist füüsilist liikuvust takistavatel kriisidel, olnud suur mõju. COVID-19 pandeemia on toonud esile, kui oluline on tagada igal ajal kõigi osalejate turvalisus, julgeolek ning füüsiline ja vaimne tervis, sealhulgas näha ette sätted ettenägematute asjaolude võimaliku mõju ohjamiseks. Mõiste „riikidevaheline vabatahtlik tegevus“ puhul on juba pikka aega osutatud üksnes sellisele tegevusele, mis hõlmab vabatahtlike füüsilist liikuvust. Kuid tänu tehnoloogia arengule ja COVID-19 pandeemia mõjul on tekkinud uued vabatahtliku tegevuse suunad. On selgunud, et digitaalne vabatahtlik tegevus võib täiendada füüsilist liikuvust või olla alternatiivne vabatahtliku tegevuse vorm noorte jaoks, kel ei ole võimalik füüsiliselt reisida. Vabatahtliku tegevuse põlvkondadevaheline mõõde on samuti selgelt näidanud selle tähtsust meie ühiskonna demograafiliste probleemide lahendamisel. Keskkonna ja kliimamuutustega seotud probleemid on ELi poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal ning neid tuleb riikidevahelise liikuvusega seotud tegevuses kajastada. |
| --- | --- |

7.

Alates 2008. aastast on kriisidel, eriti just vabatahtlike riikidevahelist füüsilist liikuvust takistavatel kriisidel, olnud suur mõju. COVID-19 pandeemia on toonud esile, kui oluline on tagada igal ajal kõigi osalejate turvalisus, julgeolek ning füüsiline ja vaimne tervis, sealhulgas näha ette sätted ettenägematute asjaolude võimaliku mõju ohjamiseks. Mõiste „riikidevaheline vabatahtlik tegevus“ puhul on juba pikka aega osutatud üksnes sellisele tegevusele, mis hõlmab vabatahtlike füüsilist liikuvust. Kuid tänu tehnoloogia arengule ja COVID-19 pandeemia mõjul on tekkinud uued vabatahtliku tegevuse suunad. On selgunud, et digitaalne vabatahtlik tegevus võib täiendada füüsilist liikuvust või olla alternatiivne vabatahtliku tegevuse vorm noorte jaoks, kel ei ole võimalik füüsiliselt reisida. Vabatahtliku tegevuse põlvkondadevaheline mõõde on samuti selgelt näidanud selle tähtsust meie ühiskonna demograafiliste probleemide lahendamisel. Keskkonna ja kliimamuutustega seotud probleemid on ELi poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal ning neid tuleb riikidevahelise liikuvusega seotud tegevuses kajastada.

| 8. | Euroopa Komisjoni teatises Euroopa haridusruumi saavutamise kohta 2025. aastaks (10) on rõhutatud Euroopa solidaarsuskorpuse raames saadud piiriüleste kogemuste kaasamise, kvaliteedi ja tunnustamise tähtsust. Olemasolevate võimaluste kvaliteedi tagamine ja asjakohase toetuse pakkumine osalejatele vabatahtliku tegevuse igas etapis on eeltingimus, et vabatahtlik tegevus tooks kasu nii kogukondadele kui ka noortele vabatahtlikele. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Komisjoni teatises Euroopa haridusruumi saavutamise kohta 2025. aastaks (10) on rõhutatud Euroopa solidaarsuskorpuse raames saadud piiriüleste kogemuste kaasamise, kvaliteedi ja tunnustamise tähtsust. Olemasolevate võimaluste kvaliteedi tagamine ja asjakohase toetuse pakkumine osalejatele vabatahtliku tegevuse igas etapis on eeltingimus, et vabatahtlik tegevus tooks kasu nii kogukondadele kui ka noortele vabatahtlikele.

| 9. | Nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), kinnitas nõukogu strateegilise raamistiku 1. prioriteetses valdkonnas, et konkreetseks tegevusküsimuseks on „edendada, hinnata ja tunnustada mitteformaalset õpet, sealhulgas vabatahtlikku tegevust, ning parandada piiriülese solidaarsustegevuse kaasavust, kvaliteeti ja tunnustamist“. |
| --- | --- |

9.

Nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), kinnitas nõukogu strateegilise raamistiku 1. prioriteetses valdkonnas, et konkreetseks tegevusküsimuseks on „edendada, hinnata ja tunnustada mitteformaalset õpet, sealhulgas vabatahtlikku tegevust, ning parandada piiriülese solidaarsustegevuse kaasavust, kvaliteeti ja tunnustamist“.

| 10. | Üks esimestest raskustest, millega riikidevahelisest vabatahtlikust tegevusest huvitatud noored kokku puutuvad, on juurdepääs riigi poolt selleks mõeldud veebisaidil olevale kasutajasõbralikule teabele nende staatuse ja õiguste kohta vabatahtlikuna, nii et nad saaksid alustada rahvusvahelist vabatahtlikku tegevust täiesti teadlikuna sellest, millised on vabatahtliku tegevuse korral nende sotsiaalkindlustuse ja muud õigused nii vastuvõtvas liikmesriigis kui ka liikmesriigis, kus on nende alaline elukoht (11). Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks, on komisjonil ja liikmesriikidel nüüd juba kohustus anda ELi kodanikele kasutajasõbralikku veebipõhist teavet selliste õiguste, kohustuste ja normide kohta, mis on sätestatud liidu ja liikmesriigi õiguses vabatahtliku tegevuse korral teises liikmesriigis (12). |
| --- | --- |

10.

Üks esimestest raskustest, millega riikidevahelisest vabatahtlikust tegevusest huvitatud noored kokku puutuvad, on juurdepääs riigi poolt selleks mõeldud veebisaidil olevale kasutajasõbralikule teabele nende staatuse ja õiguste kohta vabatahtlikuna, nii et nad saaksid alustada rahvusvahelist vabatahtlikku tegevust täiesti teadlikuna sellest, millised on vabatahtliku tegevuse korral nende sotsiaalkindlustuse ja muud õigused nii vastuvõtvas liikmesriigis kui ka liikmesriigis, kus on nende alaline elukoht (11). Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks, on komisjonil ja liikmesriikidel nüüd juba kohustus anda ELi kodanikele kasutajasõbralikku veebipõhist teavet selliste õiguste, kohustuste ja normide kohta, mis on sätestatud liidu ja liikmesriigi õiguses vabatahtliku tegevuse korral teises liikmesriigis (12).

| 11. | Paljusid riikidevahelise liikuvusega seotud küsimusi ei ole võimalik lahendada üksnes riiklikul tasandil, sest tegevus hõlmab nii lähetavaid kui ka vastuvõtvaid liikmesriike. Vabatahtliku tegevuse haldus- ja õigusraamistikud võivad liikmesriigiti erineda. Noorte jaoks, kes soovivad osaleda riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses, on väga oluline saada noortesõbralikku ja põhjalikku teavet vabatahtlikku tegevust reguleerivate riiklike õigus- ja haldusnormide kohta, eelkõige teavet nii lähetavate kui ka vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaalkindlustuskaitse kohta. |
| --- | --- |

11.

Paljusid riikidevahelise liikuvusega seotud küsimusi ei ole võimalik lahendada üksnes riiklikul tasandil, sest tegevus hõlmab nii lähetavaid kui ka vastuvõtvaid liikmesriike. Vabatahtliku tegevuse haldus- ja õigusraamistikud võivad liikmesriigiti erineda. Noorte jaoks, kes soovivad osaleda riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses, on väga oluline saada noortesõbralikku ja põhjalikku teavet vabatahtlikku tegevust reguleerivate riiklike õigus- ja haldusnormide kohta, eelkõige teavet nii lähetavate kui ka vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaalkindlustuskaitse kohta.

| 12. | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (13) on tunnistatud vabatahtliku tegevuse osa lõimumises ja vähemate võimalustega isikute kaasamises. Nendest paljude jaoks võib vabatahtlik tegevus olla kõige kättesaadavam piiriülese liikuvuse võimalus, eriti kui see toimub lühiajalise või rühmades või töörühmades tehtava vabatahtliku tegevusena. |
| --- | --- |

12.

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (13) on tunnistatud vabatahtliku tegevuse osa lõimumises ja vähemate võimalustega isikute kaasamises. Nendest paljude jaoks võib vabatahtlik tegevus olla kõige kättesaadavam piiriülese liikuvuse võimalus, eriti kui see toimub lühiajalise või rühmades või töörühmades tehtava vabatahtliku tegevusena.

| 13. | Kolmandate riikide kodanikud võivad piiriülese vabatahtliku tegevuse puhul kogeda halduslikke ja praktilisi takistusi, kui neil on vaja taotleda lühi- või pikaajalist viisat või elamisluba vabatahtliku teenistuse eesmärgil mõnes muus liikmesriigis. Vabatahtliku teenistuse eesmärgil ELi liikmesriiki sisenemiseks antava pikaajalise viisa või elamisloa saamise tingimusi reguleeritakse direktiiviga (EL) 2016/801. See ei sisalda siiski sätteid kolmandate riikide vabatahtlike ELi-sisese liikuvuse kohta. |
| --- | --- |

13.

Kolmandate riikide kodanikud võivad piiriülese vabatahtliku tegevuse puhul kogeda halduslikke ja praktilisi takistusi, kui neil on vaja taotleda lühi- või pikaajalist viisat või elamisluba vabatahtliku teenistuse eesmärgil mõnes muus liikmesriigis. Vabatahtliku teenistuse eesmärgil ELi liikmesriiki sisenemiseks antava pikaajalise viisa või elamisloa saamise tingimusi reguleeritakse direktiiviga (EL) 2016/801. See ei sisalda siiski sätteid kolmandate riikide vabatahtlike ELi-sisese liikuvuse kohta.

| 14. | Vabatahtliku tegevuse kogemus annab vabatahtlikele õpiväljundid, mis suurendavad nende tööalast konkurentsivõimet. Vabatahtliku tegevuse õpiväljundite kindlakstegemist, dokumenteerimist ja valideerimist toetavad riiklikud või ELi raamistikud (st noortepass (14) ja Europass (15)). Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (16) kutsuti tööandjaid, noorteorganisatsioone ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles edendama ja hõlbustama tööl või vabatahtliku tegevuse käigus omandatud õpiväljundite kindlakstegemist ja dokumenteerimist. Nõukogu 2012. aasta soovituse hindamisel (17) tehti kindlaks valdkonnad, kus on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et jõuda nõukogu 2012. aasta soovituse eesmärkideni: tagada inimestele juurdepääs rohkematele ja parematele valideerimisvõimalustele, võimaldada neile juurdepääsu jätkuõppele ning oma oskuste kasulikku rakendamist Euroopa ühiskonnas ja tööturul. 18. aprillil 2018. aastal tehtud Europassi otsuses on vabatahtlikud määratletud ühe sihtrühmana. |
| --- | --- |

14.

Vabatahtliku tegevuse kogemus annab vabatahtlikele õpiväljundid, mis suurendavad nende tööalast konkurentsivõimet. Vabatahtliku tegevuse õpiväljundite kindlakstegemist, dokumenteerimist ja valideerimist toetavad riiklikud või ELi raamistikud (st noortepass (14) ja Europass (15)). Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (16) kutsuti tööandjaid, noorteorganisatsioone ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles edendama ja hõlbustama tööl või vabatahtliku tegevuse käigus omandatud õpiväljundite kindlakstegemist ja dokumenteerimist. Nõukogu 2012. aasta soovituse hindamisel (17) tehti kindlaks valdkonnad, kus on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et jõuda nõukogu 2012. aasta soovituse eesmärkideni: tagada inimestele juurdepääs rohkematele ja parematele valideerimisvõimalustele, võimaldada neile juurdepääsu jätkuõppele ning oma oskuste kasulikku rakendamist Euroopa ühiskonnas ja tööturul. 18. aprillil 2018. aastal tehtud Europassi otsuses on vabatahtlikud määratletud ühe sihtrühmana.

| 15. | Alates 2008. aastast on toimunud uued arengud, tõendid takistustest riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses ning eksperdirühma poliitikasoovitused noorte vabatahtlike liikuvuse edendamiseks on tekitanud vajaduse võtta vastu uus nõukogu soovitus vabatahtliku tegevuse kohta, et hõlbustada ja parandada noorte riikidevahelist vabatahtlikku tegevust, samuti soodustada vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja koostoimet liikmesriikide vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade ning Euroopa solidaarsuskorpuse vahel. |
| --- | --- |

15.

Alates 2008. aastast on toimunud uued arengud, tõendid takistustest riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses ning eksperdirühma poliitikasoovitused noorte vabatahtlike liikuvuse edendamiseks on tekitanud vajaduse võtta vastu uus nõukogu soovitus vabatahtliku tegevuse kohta, et hõlbustada ja parandada noorte riikidevahelist vabatahtlikku tegevust, samuti soodustada vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja koostoimet liikmesriikide vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade ning Euroopa solidaarsuskorpuse vahel.

| 16. | Käesolevas soovituses järgitakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, |
| --- | --- |

16.

Käesolevas soovituses järgitakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet,

TÕDEDES, ET:

| 17. | käesolevas soovituses kasutatakse Euroopa solidaarsuskorpuse programmi loomist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määruses (EL) 2021/888 esitatud „vabatahtliku tegevuse“ määratlust, mille kohaselt on vabatahtlik tegevus solidaartegevus, mis kestab kuni 12 kuud sellise vabatahtliku tasustamata (18) tegevusena, mis aitab kaasa ühise hüve saavutamisele. Kui liikmesriikides kehtivates riikidevahelistes kavades nähakse solidaartegevuse kestuseks ette üle 12 kuu, kuid muus osas vastab see vabatahtliku tegevuse määratlusele, käsitatakse seda tegevust käesoleva soovituse tähenduses vabatahtliku tegevusena ja see kuulub soovituse kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

17.

käesolevas soovituses kasutatakse Euroopa solidaarsuskorpuse programmi loomist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määruses (EL) 2021/888 esitatud „vabatahtliku tegevuse“ määratlust, mille kohaselt on vabatahtlik tegevus solidaartegevus, mis kestab kuni 12 kuud sellise vabatahtliku tasustamata (18) tegevusena, mis aitab kaasa ühise hüve saavutamisele. Kui liikmesriikides kehtivates riikidevahelistes kavades nähakse solidaartegevuse kestuseks ette üle 12 kuu, kuid muus osas vastab see vabatahtliku tegevuse määratlusele, käsitatakse seda tegevust käesoleva soovituse tähenduses vabatahtliku tegevusena ja see kuulub soovituse kohaldamisalasse;

| 18. | Euroopa solidaarsuskorpuse või mõne liikmesriigi piiriülese vabatahtliku tegevuse või sellealase kava raames toimuv käesoleva soovituse kohane noorte vabatahtlik tegevus hõlmab selliste ELi kodanike või kolmandate riikide kodanike vabatahtlikku tegevust kogu ELis, kes elavad ühes liikmesriigis, aga liiguvad teise liikmesriiki vabatahtliku teenistuse eesmärgil. Kui liikmesriigid ja komisjon võtavad käesolevale soovitusele vastuseks meetmeid, tuleks võimaluste piires arvesse võtta ka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist vabatahtlikku tegevust. Vabatahtlik tegevus ei tohi negatiivselt mõjutada ega asendada võimalikke või olemasolevaid tasustatavaid töökohti. Mõisted „noorsugu“ ja „noored“ hõlmavad 18–30aastaste vanuserühma; |
| --- | --- |

18.

Euroopa solidaarsuskorpuse või mõne liikmesriigi piiriülese vabatahtliku tegevuse või sellealase kava raames toimuv käesoleva soovituse kohane noorte vabatahtlik tegevus hõlmab selliste ELi kodanike või kolmandate riikide kodanike vabatahtlikku tegevust kogu ELis, kes elavad ühes liikmesriigis, aga liiguvad teise liikmesriiki vabatahtliku teenistuse eesmärgil. Kui liikmesriigid ja komisjon võtavad käesolevale soovitusele vastuseks meetmeid, tuleks võimaluste piires arvesse võtta ka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist vabatahtlikku tegevust. Vabatahtlik tegevus ei tohi negatiivselt mõjutada ega asendada võimalikke või olemasolevaid tasustatavaid töökohti. Mõisted „noorsugu“ ja „noored“ hõlmavad 18–30aastaste vanuserühma;

| 19. | Vähemate võimalustega noored on need, kellel on raskusi kasutada tõhusalt ära programmiga pakutavaid võimalusi majanduslikel, sotsiaalsetel, kultuurilistel, geograafilistel või tervislikel põhjustel, rändetausta, puude või õpiraskuste tõttu või mingil muul põhjusel, sealhulgas sellisel põhjusel, mis võib kaasa tuua Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 kohast diskrimineerimist, (19) |
| --- | --- |

19.

Vähemate võimalustega noored on need, kellel on raskusi kasutada tõhusalt ära programmiga pakutavaid võimalusi majanduslikel, sotsiaalsetel, kultuurilistel, geograafilistel või tervislikel põhjustel, rändetausta, puude või õpiraskuste tõttu või mingil muul põhjusel, sealhulgas sellisel põhjusel, mis võib kaasa tuua Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 kohast diskrimineerimist, (19)

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

| 20. | selliste meetmete kaalumine, millega edendada või säilitada riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses osalejate tervise, ohutuse ja turvalisuse asjakohast ning selget õigus- ja rakendusraamistikku:






  a) | tagades, et kõik vabatahtlikud saavad liikmesriigis sotsiaalkindlustuskaitse vastavalt sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 sätetele; |
| --- | --- | --- |

20.

selliste meetmete kaalumine, millega edendada või säilitada riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses osalejate tervise, ohutuse ja turvalisuse asjakohast ning selget õigus- ja rakendusraamistikku:

a)

tagades, et kõik vabatahtlikud saavad liikmesriigis sotsiaalkindlustuskaitse vastavalt sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 sätetele;

| b) | toetades vabatahtliku tegevuse elluviimises osalevaid korraldajaid selle tagamisel, et on olemas selged ja usaldusväärsed menetlused vabatahtlike eest hoolitsemiseks ja nende abistamiseks kriiside, hädaolukordade ja muude ettenägematute asjaolude korral; |
| --- | --- |

b)

toetades vabatahtliku tegevuse elluviimises osalevaid korraldajaid selle tagamisel, et on olemas selged ja usaldusväärsed menetlused vabatahtlike eest hoolitsemiseks ja nende abistamiseks kriiside, hädaolukordade ja muude ettenägematute asjaolude korral;

| 21. | kättesaadava teabe pakkumine ja teadlikkuse suurendamine vabatahtlike õiguste kohta, nagu on sätestatud eespool esitatud spetsiaalses raamistikus, eelkõige:






  a) | tagades, et on olemas veebi juurdepääsetavuse direktiivi (20) nõuetele vastav riiklik veebisait, mis pakub vabatahtlikele praktilist, kättesaadavat ja põhjalikku teavet vabatahtlikku tegevust reguleerivate riiklike õigus- ja haldusnormide kohta ning selle kohta, milline on teises liikmesriigis toimuva vabatahtliku tegevuse mõju (nii saabuvate kui ka lahkuvate ELi) vabatahtlike praegustele ja tulevastele sotsiaalkindlustusõigustele ja muudele õigustele (21); |
| --- | --- | --- |

21.

kättesaadava teabe pakkumine ja teadlikkuse suurendamine vabatahtlike õiguste kohta, nagu on sätestatud eespool esitatud spetsiaalses raamistikus, eelkõige:

a)

tagades, et on olemas veebi juurdepääsetavuse direktiivi (20) nõuetele vastav riiklik veebisait, mis pakub vabatahtlikele praktilist, kättesaadavat ja põhjalikku teavet vabatahtlikku tegevust reguleerivate riiklike õigus- ja haldusnormide kohta ning selle kohta, milline on teises liikmesriigis toimuva vabatahtliku tegevuse mõju (nii saabuvate kui ka lahkuvate ELi) vabatahtlike praegustele ja tulevastele sotsiaalkindlustusõigustele ja muudele õigustele (21);

| b) | toetades noorsooteabe pakkujaid sellise koolituse pakkumise soodustamisega, kus õpetatakse, kuidas koostada noortele sobivas vormis teavet vabatahtlikku tegevust reguleerivate riiklike õigus- ja haldusnormide kohta; |
| --- | --- |

b)

toetades noorsooteabe pakkujaid sellise koolituse pakkumise soodustamisega, kus õpetatakse, kuidas koostada noortele sobivas vormis teavet vabatahtlikku tegevust reguleerivate riiklike õigus- ja haldusnormide kohta;

| c) | soodustades sellise teabe väljatöötamisel koostööd väljakujunenud võrgustike ja teenistustega, nagu ERYICA; |
| --- | --- |

c)

soodustades sellise teabe väljatöötamisel koostööd väljakujunenud võrgustike ja teenistustega, nagu ERYICA;

| d) | julgustades olemasolevate riiklike piiriüleste vabatahtliku tegevuse ja selle kavade korraldajaid viitama asjakohastele riiklikele ja Euroopa veebisaitidele, (22) kus teavitatakse vabatahtlikke teises liikmesriigis vabatahtliku tegevusega seotud õigustest, kohustustest, aga ka kohaldatavatest normidest; |
| --- | --- |

d)

julgustades olemasolevate riiklike piiriüleste vabatahtliku tegevuse ja selle kavade korraldajaid viitama asjakohastele riiklikele ja Euroopa veebisaitidele, (22) kus teavitatakse vabatahtlikke teises liikmesriigis vabatahtliku tegevusega seotud õigustest, kohustustest, aga ka kohaldatavatest normidest;

| 22. | vabatahtliku tegevuse kvaliteedi parandamine, toetades vabatahtliku tegevuse korraldajaid nende suutlikkuse suurendamise püüdlustes. Seda on võimalik saavutada eelkõige sellega, et:






  a) | julgustatakse nii lähetavate kui ka vastuvõtvate liikmesriikide korraldajaid koostööd tegema, sealhulgas andes piisavat teavet vabatahtliku tegevuse, selle korraldajate ja vabatahtliku kohta, nii et mõlemad pooled saaksid teha teadliku otsuse tegevuse jätkusuutlikkuse kohta ja täita kõik õiguslikud nõuded; |
| --- | --- | --- |

22.

vabatahtliku tegevuse kvaliteedi parandamine, toetades vabatahtliku tegevuse korraldajaid nende suutlikkuse suurendamise püüdlustes. Seda on võimalik saavutada eelkõige sellega, et:

a)

julgustatakse nii lähetavate kui ka vastuvõtvate liikmesriikide korraldajaid koostööd tegema, sealhulgas andes piisavat teavet vabatahtliku tegevuse, selle korraldajate ja vabatahtliku kohta, nii et mõlemad pooled saaksid teha teadliku otsuse tegevuse jätkusuutlikkuse kohta ja täita kõik õiguslikud nõuded;

| b) | julgustatakse vabatahtliku tegevuse korraldajaid panema rõhku kvaliteedile, muu hulgas lähtudes vabatahtliku tegevuse korraldamisel analüüsist, mis kinnitab määratletavaid vajadusi ja viib kasulike väljunditeni kohalikes kogukondades; |
| --- | --- |

b)

julgustatakse vabatahtliku tegevuse korraldajaid panema rõhku kvaliteedile, muu hulgas lähtudes vabatahtliku tegevuse korraldamisel analüüsist, mis kinnitab määratletavaid vajadusi ja viib kasulike väljunditeni kohalikes kogukondades;

| c) | julgustatakse vabatahtliku tegevuse korraldajaid pöörama piisavat tähelepanu vabatahtliku tegevuse juurde kuuluvale õppemõõtmele, sealhulgas keeleõppele riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses; |
| --- | --- |

c)

julgustatakse vabatahtliku tegevuse korraldajaid pöörama piisavat tähelepanu vabatahtliku tegevuse juurde kuuluvale õppemõõtmele, sealhulgas keeleõppele riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses;

| d) | aidatakse vabatahtliku tegevuse korraldajatel kasutada olemasolevaid riiklikke või ELi raamistikke (nt noortepassi ja Europassi) süsteemsemalt ja laialdasemalt, et toetada vabatahtliku tegevuse õpiväljundite kindlakstegemist, dokumenteerimist ja valideerimist; |
| --- | --- |

d)

aidatakse vabatahtliku tegevuse korraldajatel kasutada olemasolevaid riiklikke või ELi raamistikke (nt noortepassi ja Europassi) süsteemsemalt ja laialdasemalt, et toetada vabatahtliku tegevuse õpiväljundite kindlakstegemist, dokumenteerimist ja valideerimist;

| e) | peetakse noorsootööd võtmeteguriks, mille abil edendada vabatahtliku tegevuse võimalusi noorte jaoks, ning üheks peamiseks vahendiks, millega parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti ELis ning aidata sel viisil kaasa Euroopa noorsootöö tegevuskava (23) rakendamisele; |
| --- | --- |

e)

peetakse noorsootööd võtmeteguriks, mille abil edendada vabatahtliku tegevuse võimalusi noorte jaoks, ning üheks peamiseks vahendiks, millega parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti ELis ning aidata sel viisil kaasa Euroopa noorsootöö tegevuskava (23) rakendamisele;

| f) | edendatakse noorsootöö tegijate ja noorteorganisatsioonide aktivistide piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

f)

edendatakse noorsootöö tegijate ja noorteorganisatsioonide aktivistide piiriülest liikuvust;

| g) | toetatakse noorsootöötajate ja vabatahtliku tegevuse korraldajate koolitamist ning tunnustatakse nende olulist rolli noorte vabatahtlike juhendamisel ja suunamisel kvaliteetse vabatahtliku tegevuse kogemuse saamiseks; |
| --- | --- |

g)

toetatakse noorsootöötajate ja vabatahtliku tegevuse korraldajate koolitamist ning tunnustatakse nende olulist rolli noorte vabatahtlike juhendamisel ja suunamisel kvaliteetse vabatahtliku tegevuse kogemuse saamiseks;

| h) | julgustatakse riikidevahelise vabatahtliku tegevuse korraldajaid taotlema Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärki; |
| --- | --- |

h)

julgustatakse riikidevahelise vabatahtliku tegevuse korraldajaid taotlema Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärki;

| i) | töötatakse välja üldised vabatahtliku tegevuse kvaliteedi standardid ja edendatakse neid, seades eeskujuks määruses (EL) 2021/888 (24) sisalduva tervikliku kvaliteedi-, toetus-, kaasamis- ja sertifitseerimismeetmete süsteemi, kui see on riigi kontekstis teostatav; |
| --- | --- |

i)

töötatakse välja üldised vabatahtliku tegevuse kvaliteedi standardid ja edendatakse neid, seades eeskujuks määruses (EL) 2021/888 (24) sisalduva tervikliku kvaliteedi-, toetus-, kaasamis- ja sertifitseerimismeetmete süsteemi, kui see on riigi kontekstis teostatav;

| j) | võetakse vastu meetmed, millega tagada, et vabatahtlik tegevus ei muutuks tööd asendavaks tegevuseks; |
| --- | --- |

j)

võetakse vastu meetmed, millega tagada, et vabatahtlik tegevus ei muutuks tööd asendavaks tegevuseks;

| 23. | selle tagamine, et juurdepääs riikidevahelisele vabatahtlikule tegevusele oleks reaalne võimalus kõigile noortele, sealhulgas vähemate võimalustega noortele, muu hulgas sellega, et:






  a) | toetatakse riiklike digiväravate ning piirkondlike ja kohalike struktuuride, näiteks noorsootöö taristute ja noorte teabekeskuste (kui need on olemas) loomist ja/või toimimist, et anda noortele potentsiaalsetele vabatahtlikele, sealhulgas vähemate võimalustega noortele, kodanikuühiskonnale/solidaarsusorganisatsioonidele ja muudele valdkonna sidusrühmadele teavet ning suuniseid olemasolevate vabatahtliku tegevuse võimaluste kohta puuetega inimestele juurdepääsetavas vormis. Need struktuurid võivad olla vilistlaste võrgustikud (nt EuroPeers) ja kohalikud noorsootöötajad, kes kasutavad oma suutlikkust potentsiaalseid vabatahtlikke võimestada ja toetada, ning kui see on asjakohane, võiksid nad töötada koos Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamise eest vastutavate riiklike büroodega; |
| --- | --- | --- |

23.

selle tagamine, et juurdepääs riikidevahelisele vabatahtlikule tegevusele oleks reaalne võimalus kõigile noortele, sealhulgas vähemate võimalustega noortele, muu hulgas sellega, et:

a)

toetatakse riiklike digiväravate ning piirkondlike ja kohalike struktuuride, näiteks noorsootöö taristute ja noorte teabekeskuste (kui need on olemas) loomist ja/või toimimist, et anda noortele potentsiaalsetele vabatahtlikele, sealhulgas vähemate võimalustega noortele, kodanikuühiskonnale/solidaarsusorganisatsioonidele ja muudele valdkonna sidusrühmadele teavet ning suuniseid olemasolevate vabatahtliku tegevuse võimaluste kohta puuetega inimestele juurdepääsetavas vormis. Need struktuurid võivad olla vilistlaste võrgustikud (nt EuroPeers) ja kohalikud noorsootöötajad, kes kasutavad oma suutlikkust potentsiaalseid vabatahtlikke võimestada ja toetada, ning kui see on asjakohane, võiksid nad töötada koos Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamise eest vastutavate riiklike büroodega;

| b) | luuakse vähemate võimalustega noortele võimalusi saada riikidevahelise vabatahtliku tegevuse kogemusi, edendades asjaomaste organisatsioonide ja võrgustike, (25) nagu Eurodesk ja ERYICA, sihipärast teavitamist ja teavitustegevust, sealhulgas suurendades teadlikkust kultuuridevaheliste pädevuste ja keeleõppe tähtsusest riikidevahelise liikuvuse hüppelauana; |
| --- | --- |

b)

luuakse vähemate võimalustega noortele võimalusi saada riikidevahelise vabatahtliku tegevuse kogemusi, edendades asjaomaste organisatsioonide ja võrgustike, (25) nagu Eurodesk ja ERYICA, sihipärast teavitamist ja teavitustegevust, sealhulgas suurendades teadlikkust kultuuridevaheliste pädevuste ja keeleõppe tähtsusest riikidevahelise liikuvuse hüppelauana;

| c) | tagatakse, et vabatahtliku tegevuse korraldajaid julgustatakse edendama sotsiaalset kaasatust, sealhulgas pakkudes mõistlikke ja sobivaid abinõusid, mis on kättesaadavad noortele, eelkõige puuetega inimestele; |
| --- | --- |

c)

tagatakse, et vabatahtliku tegevuse korraldajaid julgustatakse edendama sotsiaalset kaasatust, sealhulgas pakkudes mõistlikke ja sobivaid abinõusid, mis on kättesaadavad noortele, eelkõige puuetega inimestele;

| d) | aidatakse vabatahtliku tegevuse korraldajatel töötada välja üksikasjad vähemate võimalustega noorte kaasamise kohta projektidesse, (26) viies nad muu hulgas kokku sotsiaalse kaasatuse edendamise eest vastutavate teenistuste ekspertidega, kes võiksid neid toetada ja koolitada; |
| --- | --- |

d)

aidatakse vabatahtliku tegevuse korraldajatel töötada välja üksikasjad vähemate võimalustega noorte kaasamise kohta projektidesse, (26) viies nad muu hulgas kokku sotsiaalse kaasatuse edendamise eest vastutavate teenistuste ekspertidega, kes võiksid neid toetada ja koolitada;

| e) | pakutakse sihipärast toetust vabatahtliku tegevuse arendamiseks, edendades selleks eelkõige ebasoodsas olukorras või diskrimineerimisohus olevate rühmade kaasamist ja võrdseid õigusi ning suurendades nende mõjuvõimu, motiveerides nende kogukondade noori vabatahtlikke osalema vabatahtlikus tegevuses ja edastama sellealast teavet ning tegutsema eeskujuna oma kogukonnas; |
| --- | --- |

e)

pakutakse sihipärast toetust vabatahtliku tegevuse arendamiseks, edendades selleks eelkõige ebasoodsas olukorras või diskrimineerimisohus olevate rühmade kaasamist ja võrdseid õigusi ning suurendades nende mõjuvõimu, motiveerides nende kogukondade noori vabatahtlikke osalema vabatahtlikus tegevuses ja edastama sellealast teavet ning tegutsema eeskujuna oma kogukonnas;

| f) | aidatakse asjaomastel organisatsioonidel ja võrgustikel edendada kohalikku (sealhulgas lühiajalist, osalise ajaga ja rühmades toimuvat) vabatahtlikku tegevust, mis oleks esimene samm riikidevahelises tegevuses osalemise suunas, ning anda täiendavat sihipärast toetust selliste vabatahtliku tegevuse võimaluste arendamiseks, mis on suunatud noortele, kes ei saa eri põhjustel füüsilises riikidevahelises liikuvuses osaleda, näiteks pakkudes muu hulgas digitaalseid vabatahtliku tegevuse võimalusi; |
| --- | --- |

f)

aidatakse asjaomastel organisatsioonidel ja võrgustikel edendada kohalikku (sealhulgas lühiajalist, osalise ajaga ja rühmades toimuvat) vabatahtlikku tegevust, mis oleks esimene samm riikidevahelises tegevuses osalemise suunas, ning anda täiendavat sihipärast toetust selliste vabatahtliku tegevuse võimaluste arendamiseks, mis on suunatud noortele, kes ei saa eri põhjustel füüsilises riikidevahelises liikuvuses osaleda, näiteks pakkudes muu hulgas digitaalseid vabatahtliku tegevuse võimalusi;

| g) | edendatakse veelgi olemasolevaid riikidevahelisi vahendeid, millega saab hõlbustada noorte liikuvust (näiteks liikuvuskaardid), ja soodustatakse nende kasutamist kogu riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses (27); |
| --- | --- |

g)

edendatakse veelgi olemasolevaid riikidevahelisi vahendeid, millega saab hõlbustada noorte liikuvust (näiteks liikuvuskaardid), ja soodustatakse nende kasutamist kogu riikidevahelises vabatahtlikus tegevuses (27);

| h) | lahendatakse võimaluse korral ja ilma et see piiraks Schengeni acquis’ ja kolmandate riikide kodanike riiki sisenemist ja seal elamist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist, haldus- ja praktilisi küsimusi, mis tekitavad raskusi kolmandate riikide kodanikele vabatahtliku teenistuse eesmärgil antavate viisade ja/või elamislubade saamisel; |
| --- | --- |

h)

lahendatakse võimaluse korral ja ilma et see piiraks Schengeni acquis’ ja kolmandate riikide kodanike riiki sisenemist ja seal elamist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist, haldus- ja praktilisi küsimusi, mis tekitavad raskusi kolmandate riikide kodanikele vabatahtliku teenistuse eesmärgil antavate viisade ja/või elamislubade saamisel;

| 24. | teadlikkuse suurendamine vabatahtliku tegevuse kasulikkusest teavitus-, juhendamis- ja teavitustegevuse kaudu, sealhulgas kaasates haridus-, koolitus-, tööhõive-, sotsiaalteenuste ja noortesektori sidusrühmi. Erilise tähelepanu pööramine sellele, et teistega võrdselt jõutaks ka vähemate võimalustega noorteni. Selleks tuleb muu hulgas edendada seda, et:






  a) | vabatahtlik tegevus annaks noortele konkreetse võimaluse aidata kaasa ühiskondlike probleemide lahendamisele ning näidata üles solidaarsust haavatavas olukorras olevate inimestega; |
| --- | --- | --- |

24.

teadlikkuse suurendamine vabatahtliku tegevuse kasulikkusest teavitus-, juhendamis- ja teavitustegevuse kaudu, sealhulgas kaasates haridus-, koolitus-, tööhõive-, sotsiaalteenuste ja noortesektori sidusrühmi. Erilise tähelepanu pööramine sellele, et teistega võrdselt jõutaks ka vähemate võimalustega noorteni. Selleks tuleb muu hulgas edendada seda, et:

a)

vabatahtlik tegevus annaks noortele konkreetse võimaluse aidata kaasa ühiskondlike probleemide lahendamisele ning näidata üles solidaarsust haavatavas olukorras olevate inimestega;

| b) | vabatahtliku tegevuse kogemus oleks täienduseks noorte isiklikule, haridusalasele, sotsiaalsele, ühiskondlikule ja erialasele arengule ning aitaks neil arendada pädevusi, mida tööturul vajatakse ja väärtustatakse; |
| --- | --- |

b)

vabatahtliku tegevuse kogemus oleks täienduseks noorte isiklikule, haridusalasele, sotsiaalsele, ühiskondlikule ja erialasele arengule ning aitaks neil arendada pädevusi, mida tööturul vajatakse ja väärtustatakse;

| c) | olemas on raamistikud, mis toetavad vabatahtliku tegevuse (sh noortepass ja Europass) õpiväljundite kindlakstegemist, dokumenteerimist ja valideerimist; |
| --- | --- |

c)

olemas on raamistikud, mis toetavad vabatahtliku tegevuse (sh noortepass ja Europass) õpiväljundite kindlakstegemist, dokumenteerimist ja valideerimist;

| 25. | vabatahtliku tegevusega seotud kogukonna ülesehitamise meetmete toetamine ja edendamine. See hõlmab järgmist:






  a) | eelkõige selliste vabatahtlike võrgustike toimimise soodustamine riigi tasandil, mis osalevad pikaajalise visiooniga tegevuses, st mis ei ole seotud üksikute kavade kestusega ega ole piiratud nende kestusega; |
| --- | --- | --- |

25.

vabatahtliku tegevusega seotud kogukonna ülesehitamise meetmete toetamine ja edendamine. See hõlmab järgmist:

a)

eelkõige selliste vabatahtlike võrgustike toimimise soodustamine riigi tasandil, mis osalevad pikaajalise visiooniga tegevuses, st mis ei ole seotud üksikute kavade kestusega ega ole piiratud nende kestusega;

| b) | olemasolevate vabatahtliku tegevusega seotud Euroopa võrgustike, eelkõige Euroopa solidaarsusvõrgustiku ja võrgustiku EuroPeers, aga ka muude selliste vahendite ja platvormide edendamine, mis on kättesaadavad Euroopa solidaarsuskorpuse portaali kaudu Euroopa Noorteportaalis; |
| --- | --- |

b)

olemasolevate vabatahtliku tegevusega seotud Euroopa võrgustike, eelkõige Euroopa solidaarsusvõrgustiku ja võrgustiku EuroPeers, aga ka muude selliste vahendite ja platvormide edendamine, mis on kättesaadavad Euroopa solidaarsuskorpuse portaali kaudu Euroopa Noorteportaalis;

| c) | endiste vabatahtlike kutsumine jagama projekti saadiku või võrgustiku liikmena oma kogemusi, kasutades selleks noortevõrgustikke, haridusasutusi ja õpikodasid, ning koolitama praegusi või tulevasi vabatahtlikke; |
| --- | --- |

c)

endiste vabatahtlike kutsumine jagama projekti saadiku või võrgustiku liikmena oma kogemusi, kasutades selleks noortevõrgustikke, haridusasutusi ja õpikodasid, ning koolitama praegusi või tulevasi vabatahtlikke;

| d) | vabatahtliku tegevuse korraldajate kutsumine aitama vabatahtlikel lõimuda vabatahtliku tegevuse ajal vastuvõtvasse kogukonda ja jätkama osalemist vabatahtlikus tegevuses pärast koju naasmist; erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemate võimalustega noorte toetamisele; |
| --- | --- |

d)

vabatahtliku tegevuse korraldajate kutsumine aitama vabatahtlikel lõimuda vabatahtliku tegevuse ajal vastuvõtvasse kogukonda ja jätkama osalemist vabatahtlikus tegevuses pärast koju naasmist; erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemate võimalustega noorte toetamisele;

| 26. | vabatahtliku tegevuse uute suundumuste ning alternatiivsete mõõtmete ja vormide uurimine, muu hulgas järgmisel viisil:






  a) | edendades digitaalse vabatahtliku tegevuse eri vormide katsetamist ja tõendite kogumist riikidevahelises kontekstis füüsilise liikuvuse täiendusena või isegi vabatahtliku tegevuse iseseisva vormina; |
| --- | --- | --- |

26.

vabatahtliku tegevuse uute suundumuste ning alternatiivsete mõõtmete ja vormide uurimine, muu hulgas järgmisel viisil:

a)

edendades digitaalse vabatahtliku tegevuse eri vormide katsetamist ja tõendite kogumist riikidevahelises kontekstis füüsilise liikuvuse täiendusena või isegi vabatahtliku tegevuse iseseisva vormina;

| b) | edendades põlvkondadevahelist vabatahtlikku tegevust kui väärtuslikku panust vananeva ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamisse ning tunnistada selle tegevuse väärtust, samuti edendada noorte kaasamist põlvkondadevahelisse dialoogi, hõlbustades teadmiste jagamist põlvkondade vahel ja parandades sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

b)

edendades põlvkondadevahelist vabatahtlikku tegevust kui väärtuslikku panust vananeva ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamisse ning tunnistada selle tegevuse väärtust, samuti edendada noorte kaasamist põlvkondadevahelisse dialoogi, hõlbustades teadmiste jagamist põlvkondade vahel ja parandades sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 27. | sünergiate, vastastikuse täiendavuse ja järjepidevuse loomine vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade vahel, mis on olemas Euroopa tasandil ja eri tasanditel liikmesriikides. Siia alla kuulub näiteks järgmine:






  a) | liikmesriigid vahetavad teavet olemasolevate vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade kohta ja kui on olemas riiklikud avaliku teenistuse kavad, siis ka nende kohta, ning edastavad teabe Euroopa Komisjonile, et hõlbustada selle avaldamist Euroopa Noorteportaalis ja Youth Wikis, samuti peaks see aitama kaasa parimate tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- | --- |

27.

sünergiate, vastastikuse täiendavuse ja järjepidevuse loomine vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade vahel, mis on olemas Euroopa tasandil ja eri tasanditel liikmesriikides. Siia alla kuulub näiteks järgmine:

a)

liikmesriigid vahetavad teavet olemasolevate vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade kohta ja kui on olemas riiklikud avaliku teenistuse kavad, siis ka nende kohta, ning edastavad teabe Euroopa Komisjonile, et hõlbustada selle avaldamist Euroopa Noorteportaalis ja Youth Wikis, samuti peaks see aitama kaasa parimate tavade väljatöötamisele;

| b) | kaalutakse meetmeid, millega edendada ja toetada parimate tavade jagamist vabatahtliku tegevuse või selle kavade vahel; |
| --- | --- |

b)

kaalutakse meetmeid, millega edendada ja toetada parimate tavade jagamist vabatahtliku tegevuse või selle kavade vahel;

| 28. | sellise vabatahtliku tegevuse toetamine, mis annab olulise panuse kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamisse ja millega edendatakse:






  a) | keskkonnahoidlike tavade integreerimisest kõigisse vabatahtliku tegevuse projektidesse ja tegevustesse ning keskkonnasäästlikku ja vastutustundlikku käitumist osalejate ja osalevate organisatsioonide seas; |
| --- | --- | --- |

28.

sellise vabatahtliku tegevuse toetamine, mis annab olulise panuse kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamisse ja millega edendatakse:

a)

keskkonnahoidlike tavade integreerimisest kõigisse vabatahtliku tegevuse projektidesse ja tegevustesse ning keskkonnasäästlikku ja vastutustundlikku käitumist osalejate ja osalevate organisatsioonide seas;

| b) | vabatahtliku tegevuse keskkonnajalajälje vähendamist, näiteks jäätmete vähendamise, ringlussevõtu ja igal võimalikul juhul säästvate transpordivahendite kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

vabatahtliku tegevuse keskkonnajalajälje vähendamist, näiteks jäätmete vähendamise, ringlussevõtu ja igal võimalikul juhul säästvate transpordivahendite kasutamise kaudu;

| c) | sellise vabatahtliku tegevuse arendamist, mis hõlmab keskkonnakaitset, kestlikkust, kliimaeesmärke ning katastroofide ennetamist ja neist taastumist; |
| --- | --- |

c)

sellise vabatahtliku tegevuse arendamist, mis hõlmab keskkonnakaitset, kestlikkust, kliimaeesmärke ning katastroofide ennetamist ja neist taastumist;

| 29. | Lisada teave edusammude kohta, mida käesoleva soovituse alusel on ELi noortestrateegia korrapärasel ajakohastamisel tehtud, eelkõige Youth Wiki osana, |
| --- | --- |

29.

Lisada teave edusammude kohta, mida käesoleva soovituse alusel on ELi noortestrateegia korrapärasel ajakohastamisel tehtud, eelkõige Youth Wiki osana,

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 30. | hõlbustama liikmesriikide vahel tavade vahetamist selle kohta, kuidas kõrvaldada takistused, mille tõttu noortel ei pruugi olla võimalik osaleda vabatahtlikus tegevuses, näiteks vastastikuse õppimise, komisjoni eksperdirühmade või ELi noortestrateegia platvormi kaudu; |
| --- | --- |

30.

hõlbustama liikmesriikide vahel tavade vahetamist selle kohta, kuidas kõrvaldada takistused, mille tõttu noortel ei pruugi olla võimalik osaleda vabatahtlikus tegevuses, näiteks vastastikuse õppimise, komisjoni eksperdirühmade või ELi noortestrateegia platvormi kaudu;

| 31. | toetama liikmesriike käesoleva soovituse järgimisel ELi noortestrateegia, Euroopa noorsootöö tegevuskava ja ELi noorteprogrammide, eelkõige Euroopa solidaarsuskorpuse koostöömehhanismide ja vahendite kaudu; |
| --- | --- |

31.

toetama liikmesriike käesoleva soovituse järgimisel ELi noortestrateegia, Euroopa noorsootöö tegevuskava ja ELi noorteprogrammide, eelkõige Euroopa solidaarsuskorpuse koostöömehhanismide ja vahendite kaudu;

| 32. | hõlbustama vastastikust õppimist ja vahetusi liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel eri tasanditel selliste tegevuste kaudu nagu vastastikune õppimine, kogemusnõustamine, tegevus eksperdirühmades, võrgustikes ja muudes koostööstruktuurides, keskendudes muu hulgas koostoimele ja vastastikusele täiendavusele ELi ja riikliku tasandi kavade või tegevuse vahel, sealhulgas olemasolevate riiklike avaliku teenistuse kavade kaudu. Et seda saavutada, tuleks kasutada ära olemasolevaid võimalusi, nagu Youth Wiki ja Euroopa Noorteportaal, kus vahendeid ja teadmisi saab jagada liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide vahel eri tasanditel; |
| --- | --- |

32.

hõlbustama vastastikust õppimist ja vahetusi liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel eri tasanditel selliste tegevuste kaudu nagu vastastikune õppimine, kogemusnõustamine, tegevus eksperdirühmades, võrgustikes ja muudes koostööstruktuurides, keskendudes muu hulgas koostoimele ja vastastikusele täiendavusele ELi ja riikliku tasandi kavade või tegevuse vahel, sealhulgas olemasolevate riiklike avaliku teenistuse kavade kaudu. Et seda saavutada, tuleks kasutada ära olemasolevaid võimalusi, nagu Youth Wiki ja Euroopa Noorteportaal, kus vahendeid ja teadmisi saab jagada liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide vahel eri tasanditel;

| 33. | uurima uusi vabatahtliku tegevuse suundumusi ja vorme, mis järgivad võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise, juurdepääsetavuse, kaasatuse ja tegevuse kõrge kvaliteedi aluspõhimõtteid, kogudes tõendeid, töötades välja parimad tavad ning valmistades ette suuniseid ja käsiraamatuid, eelkõige digitaalse või kombineeritud vabatahtliku tegevuse ja põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse osas; |
| --- | --- |

33.

uurima uusi vabatahtliku tegevuse suundumusi ja vorme, mis järgivad võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise, juurdepääsetavuse, kaasatuse ja tegevuse kõrge kvaliteedi aluspõhimõtteid, kogudes tõendeid, töötades välja parimad tavad ning valmistades ette suuniseid ja käsiraamatuid, eelkõige digitaalse või kombineeritud vabatahtliku tegevuse ja põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse osas;

| 34. | edendama Euroopa noorte vabatahtliku tegevuse võimalusi, eriti vähemate võimalustega inimeste jaoks, ja jagama nende võimaluste kohta teavet Euroopa Noorteportaali kaudu, mis sisaldab Euroopa solidaarsuskorpuse solidaartegevuse registreerimise vahendit. Lisama koostöös liikmesriikidega Euroopa Noorteportaali lingid asjakohastele riiklikele veebisaitidele (28); |
| --- | --- |

34.

edendama Euroopa noorte vabatahtliku tegevuse võimalusi, eriti vähemate võimalustega inimeste jaoks, ja jagama nende võimaluste kohta teavet Euroopa Noorteportaali kaudu, mis sisaldab Euroopa solidaarsuskorpuse solidaartegevuse registreerimise vahendit. Lisama koostöös liikmesriikidega Euroopa Noorteportaali lingid asjakohastele riiklikele veebisaitidele (28);

| 35. | arendama edasi, edendama ja toetama selliste olemasolevate ELi vahendite kasutamist, millega toetatakse mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste valideerimist (eelkõige noortepass ja Europassi platvorm), samuti pakkuma tuge nende vahendite kasutamisel, tehes seda Euroopa digitaalsete kvalifikatsioonitunnistuste kaudu; |
| --- | --- |

35.

arendama edasi, edendama ja toetama selliste olemasolevate ELi vahendite kasutamist, millega toetatakse mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste valideerimist (eelkõige noortepass ja Europassi platvorm), samuti pakkuma tuge nende vahendite kasutamisel, tehes seda Euroopa digitaalsete kvalifikatsioonitunnistuste kaudu;

| 36. | toetama uuringuid ja andmete kogumist vabatahtliku tegevuse ja solidaartegevuse pikaajalise mõju kohta üksikisikutele ja organisatsioonidele, samuti ühiskonnale, sealhulgas COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde ja teadmisi vabatahtliku tegevuse sektori ja selle valmisoleku kohta sarnasteks kriisideks uuringute, uuriuurimuste, statistika, teadusuuringute ja andmeanalüüsi kaudu; |
| --- | --- |

36.

toetama uuringuid ja andmete kogumist vabatahtliku tegevuse ja solidaartegevuse pikaajalise mõju kohta üksikisikutele ja organisatsioonidele, samuti ühiskonnale, sealhulgas COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde ja teadmisi vabatahtliku tegevuse sektori ja selle valmisoleku kohta sarnasteks kriisideks uuringute, uuriuurimuste, statistika, teadusuuringute ja andmeanalüüsi kaudu;

| 37. | kasutama Youth Wiki veebiplatvormi, et koguda teavet liikmesriikide edusammude kohta käesoleva soovituse järgimisel; |
| --- | --- |

37.

kasutama Youth Wiki veebiplatvormi, et koguda teavet liikmesriikide edusammude kohta käesoleva soovituse järgimisel;

| 38. | andma aru selle kohta, kuidas käesolevat nõukogu soovitust kasutatakse ELi noortestrateegia rakendamisel ning hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku puhul, et luua Euroopa haridusruum ja seda arendada. |
| --- | --- |

38.

andma aru selle kohta, kuidas käesolevat nõukogu soovitust kasutatakse ELi noortestrateegia rakendamisel ning hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku puhul, et luua Euroopa haridusruum ja seda arendada.

Käesoleva soovitusega asendatakse nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitus noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus.

Koostatud Luxembourgis, 5. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_en_0.pdf

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1).

2

(3)  Vastuvõetud tekstid – COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile – kolmapäev, 10. veebruar 2021 (europa.eu)

3

(4)  ELT C 456, 18.12.2018, lk 1.

4

(5)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi noortestrateegia (2019–2021) rakendamise kohta (COM/2021/636 final).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm. Vabatahtlik tegevus saab toimuda ELi mittekuuluvates riikides:

6

– nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/888 artikli 7 lõikes 2, „[võib] vabatahtlik tegevus tegevussuuna „Noorte osalemine solidaartegevuses“ raames [...] toimuda mõnes muus riigis kui osaleja elukohariik (edaspidi „piiriülene vabatahtlik tegevus“) või osaleja elukohariigis (edaspidi „riigisisene vabatahtlik tegevus“)“. Muu riik kui osaleja elukohariik võib olla programmiga ühinenud kolmas riik või muu osalev riik:

[võib] vabatahtlik tegevus tegevussuuna „Noorte osalemine solidaartegevuses“ raames [...] toimuda mõnes muus riigis kui osaleja elukohariik (edaspidi „piiriülene vabatahtlik tegevus“) või osaleja elukohariigis (edaspidi „riigisisene vabatahtlik tegevus“)

– nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/888 artikli 10 lõikes 2, „[võib] vabatahtlik tegevus tegevussuuna „Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse“ raames [...] toimuda ainult kolmandate riikide sellistes piirkondades, kus toimuvad humanitaarabitegevus ja -operatsioonid ning kus ei ole käimas rahvusvahelisi või riigisiseseid relvastatud konflikte.“

[võib] vabatahtlik tegevus tegevussuuna „Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse“ raames [...] toimuda ainult kolmandate riikide sellistes piirkondades, kus toimuvad humanitaarabitegevus ja -operatsioonid ning kus ei ole käimas rahvusvahelisi või riigisiseseid relvastatud konflikte

Lisaks on artikli 2 lõikes 3 sätestatud, et osalemine programmis on avatud ka kolmandate riikide kodanikele, „kes elavad seadusjärgselt liikmesriigis, programmiga ühinenud kolmandas riigis või muus osalevas riigis.“

kes elavad seadusjärgselt liikmesriigis, programmiga ühinenud kolmandas riigis või muus osalevas riigis

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:42018Y1218(01)&qid=1578414694481&from=ET

7

(8)  ELi noortestrateegia ja nõukogu soovituse (noorte vabatahtlike liikuvuse kohta) hindamine, 2016.

8

(9)  „Noorte vabatahtlike liikuvuse ja piiriülese solidaarsuse edendamine – praktilised vahendid noorte valdkonnas tegutsejatele ja sidusrühmadele ning soovitused poliitikakujundajatele“, mille töötas välja Euroopa Komisjoni loodud eksperdirühm, et toetada noorte vabatahtlike liikuvust käsitleva nõukogu 2008. aasta soovituse läbivaatamise protsessi, 2021 (töö tehti 2019. aasta septembrist 2020. aasta septembrini).

9

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final), kättesaadav aadressil EUR-Lex - 52020DC0625 - ET - EUR-Lex (europa.eu).

10

(11)  Tuleks meenutada, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta on nähtud ette sotsiaalkindlustusõiguste, sealhulgas haigushüvitiste koordineerimine piiriülestes olukordades ning seda kohaldatakse liikmesriikide vahel liikuvate vabatahtlike suhtes.

11

(12)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 32, I lisa E osa, mida rakendatakse portaali „Teie Euroopa“ kaudu: Your Europe (europa.eu)

12

(13)  COM (2020) 758 final.

13

(14)  Noortepass on peamine tunnustamis- ja valideerimisvahend, mis on kättesaadav kõigile programmis „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuses osalejatele; noorte õppeprotsessi kajastatakse ja õpiväljundid dokumenteeritakse noortepassi tunnistusel.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsusega (EL) 2018/646, milles käsitletakse oskuste ja kvalifikatsioonidega seotud paremate teenuste pakkumise ühist raamistikku (Europass) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2241/2004/EÜ (ELT L 112, 2.5.2018, lk 42), on kehtestatud Euroopa raamistik selliste oskuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja arusaadavuse edendamiseks, mis on omandatud formaalsel, mitteformaalsel ja informaalsel teel, sealhulgas praktiliste kogemuste, liikuvuse ja vabatahtliku töö kaudu.

15

(16)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

16

(17)  ELi noortestrateegia ja nõukogu soovituse (noorte vabatahtlike liikuvuse kohta) hindamine (europa.eu), 2016.

17

(18)  Vabatahtlike tööaeg ei ole tasustatud, kuid kulusid, mis tavaliselt piirduvad reisi-, toitlustus- või majutuskulude ja/või muude väikeste isiklike kuludega, võib katta.

18

(19)  Vt sama määratlust määruse (EL) 2021/888 artikli 2 lõikes 4.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

20

(21)  Sealhulgas teave Euroopa ravikindlustuskaardi taotlemise korra kohta ning üksikasjalik teave selle kohta, mida riiklikud tervishoiusüsteemid katavad ja mida ei kata.

21

(22)  Mitmekeelne portaal „Your Europe“ vastavalt määrusele (EL) 2018/1724 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1); Euroopa Noorteportaali osa Youth Wiki; teave Euroopa portaalis, nt Euroopa ravikindlustuskaart: Euroopa ravikindlustuskaardi taotlemine – Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

22

(23)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta (2020/C 415/01).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (ELT L 202, 8.6.2021, lk 32).

24

(25)  Vt programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse kaasamise ja mitmekesisuse strateegiat selle kohta, kuidas seda teha: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_et

25

(26)  Kooskõlas aastatel 2020–2021 vastu võetud ELi võrdõiguslikkuse strateegiate ja kaasamispoliitika raamistikega, mis on suunatud konkreetsetele diskrimineeritud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025 (COM(2020) 565 final, 18. september 2020), romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik (COM(2020) 620 final, 7. oktoober 2020), LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia (COM(2020) 698 final, 12. november 2020), integratsiooni ja kaasamise tegevuskava (COM(2020) 758 final, 24. november 2020) ning puuetega inimeste õiguste strateegia (COM(2021) 101 final, 3. märts 2021).

26

(27)  See oli hea tava endises Euroopa vabatahtlikus teenistuses; Euroopa solidaarsuskorpuses väljastatakse praegu igale vabatahtlikule tasuta Euroopa noortekaart.

27

(28)  Koos teabega, mis on ette nähtud käesoleva soovituse punkti 2 alapunktis a, ning teabega riiklike vabatahtliku tegevuse ja sellealaste kavade kohta.

28

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/10

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10531 – SANTANDER / MAPFRE / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 157/02)

4. aprillil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10531 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10531 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/11

---

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/582) ning nõukogu määruses (EL) nr 269/2014 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/581), mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 157/03)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/582) (2) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/581) (4) I lisas nimetatud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud, üksused ja asutused tuleks lisada nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega. Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 269/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Kõnealused isikud, üksused ja asutused võivad enne 1. juunit 2022 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 110, 8.4.2022, lk 55.

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT L 110, 8.4.2022, lk 3.

---

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/13

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 157/04)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/582, (3) ning nõukogu määrus (EL) nr 269/2014 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/581 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi RELEX.1 osakond, kellega saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2022/582, ning määrusele (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/581.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(3)  ELT L 110, 8.4.2022, lk 55.

(4)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(5)  ELT L 110, 8.4.2022, lk 3.

---

Euroopa Komisjon

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/15

---

Euro vahetuskurss (1)

8. aprill 2022

(2022/C 157/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0861 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4372 |
| GBP | Inglise nael | 0,83355 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2768 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0155 |
| ISK | Islandi kroon | 139,60 |
| NOK | Norra kroon | 9,5080 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,479 |
| HUF | Ungari forint | 375,66 |
| PLN | Poola zlott | 4,6437 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9425 |
| TRY | Türgi liir | 16,0237 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4552 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3675 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5134 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5849 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4801 |
| KRW | Korea vonn | 1 333,12 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,9968 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9115 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5490 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 601,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5850 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,990 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,488 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1583 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,8729 |
| INR | India ruupia | 82,3890 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0861

JPY

Jaapani jeen

134,87

DKK

Taani kroon

7,4372

GBP

Inglise nael

0,83355

SEK

Rootsi kroon

10,2768

CHF

Šveitsi frank

1,0155

ISK

Islandi kroon

139,60

NOK

Norra kroon

9,5080

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,479

HUF

Ungari forint

375,66

PLN

Poola zlott

4,6437

RON

Rumeenia leu

4,9425

TRY

Türgi liir

16,0237

AUD

Austraalia dollar

1,4552

CAD

Kanada dollar

1,3675

HKD

Hongkongi dollar

8,5134

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5849

SGD

Singapuri dollar

1,4801

KRW

Korea vonn

1 333,12

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,9968

CNY

Hiina jüaan

6,9115

HRK

Horvaatia kuna

7,5490

IDR

Indoneesia ruupia

15 601,96

MYR

Malaisia ringit

4,5850

PHP

Filipiini peeso

55,990

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,488

BRL

Brasiilia reaal

5,1583

MXN

Mehhiko peeso

21,8729

INR

India ruupia

82,3890

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/16

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta, millega muudetakse direktiivi, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks maanteetranspordis

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2022/C 157/06)

Euroopa Komisjon võttis 14. detsembril 2021 vastu ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega. Komisjon on leidnud, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtt on üks peamisi meetmeid ühendatud ja automatiseeritud mitmeliigilise liikuvuse saavutamiseks.

Ettepaneku eesmärk on laiendada intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi praegust kohaldamisala nii, et see hõlmaks uusi ja tekkivaid probleeme ning võimaldaks muuta intelligentsete transpordisüsteemidega seotud olulised teenused kogu ELis kohustuslikuks. Lisaks on läbivaatamine osa Euroopa andmestrateegiat käsitleva teatise järgsest andmeõigusaktide arengust.

Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et isikuandmete töötlemine on seaduslik, kui andmesubjekt (tuvastatud või tuvastatav füüsiline isik, kellega isikuandmed on seotud) on andnud nõusoleku oma isikuandmete töötlemiseks ühel või mitmel konkreetsel eesmärgil või kui on võimalik kohaldada muud isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 kohast õiguslikku alust.

Ettepanekus märgitakse, et andmeliigid ja -teenused, mille pakkumine tuleks muuta kohustuslikuks, tuleks tuvastada intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi täiendamiseks vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud nõuete alusel ning need peaksid kajastama nimetatud direktiivis sätestatud andmeliike ja -teenuseid. Samal ajal märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et ettepanekuga jäetakse välja mitmed praeguse intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi sätted, sealhulgas sätted, mis on seotud eesmärgi täpsustamise ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega.

Arvestades privaatsusele ja andmekaitsele kui Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 kaitstud põhiõigustele antud erikaitset, on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et isikuandmete kategooriaid ja isikuandmete töötlemise eesmärke intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõtu kontekstis tuleks eritleda otseselt ettepanekus, mitte delegeeritud õigusaktides, millega täiendatakse intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi. Lisaks peab Euroopa Andmekaitseinspektor oluliseks, et eesmärgi täpsustamise, turvalisuse ja võimalikult väheste andmete kogumise nõuded ning nõusoleku sätete järgimise tagamise vajadus jääksid asjakohaselt kajastatuks intelligentsete transpordisüsteemide läbivaadatud direktiivis.

Et ettepanekuga püütakse kehtestada õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja praktilise kasutamise kontekstis, tuleks sellega kehtestada ka asjaomaste andmekategooriate maksimaalne säilitamisaeg asjaomase intelligentse transpordisüsteemi korral.

Arvestades, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtt võib hõlmata paljusid sidusrühmi, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et komisjon teeks andmekaitse mõjuhinnangu enne selliste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõtu võimaldamist, mis tõenäoliselt võivad tekitada suure riski füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele (nt ühistranspordiasutuste pakutavad liikuvuskorralduse teenused).

1.   SISSEJUHATUS JA TAUST

| 1. | Euroopa Komisjon võttis 14. detsembril 2021 vastu ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (edaspidi „ettepanek“) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Direktiiv 2010/40/EL (edaspidi „intelligentsete transpordisüsteemide direktiiv“) kavandati raamistikuks maanteetranspordile ja selle liidestele teiste transpordiliikidega kohaldatavate intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja kasutamise kiirendamiseks ja koordineerimiseks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjoni teatises säästva ja aruka liikuvuse strateegia kohta (edaspidi „strateegia“) (2) leitakse, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtt on üks peamisi meetmeid ühendatud ja automatiseeritud mitmeliigilise liikuvuse saavutamisel ning seega ka Euroopa transpordisüsteemi ümberkujundamisele kaasaitamisel, et jõuda tõhusa, ohutu, kestliku, aruka ja kerksa liikuvuseni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Strateegias teatati, et intelligentsete transpordisüsteemide direktiiv vaadatakse varsti läbi koos mõne selle delegeeritud määrusega. Strateegias rõhutati ka komisjoni kavatsust toetada 2021. aastal intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi alusel loodud riiklike juurdepääsupunktide koordineerimismehhanismi loomist. Lisaks on läbivaatamine osa Euroopa andmestrateegiat (3) käsitleva teatise järgsest andmeõigusaktide arengust. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ettepaneku eesmärk on lahendada järgmised probleemid (4):






  i. | rakenduste, süsteemide ja teenuste koostalitlusvõime ja järjepidevuse puudumine; |
| --- | --- | --- |

5.

i.

rakenduste, süsteemide ja teenuste koostalitlusvõime ja järjepidevuse puudumine;

| ii. | sidusrühmade koordineerimise ja tõhusa koostöö puudumine ning |
| --- | --- |

ii.

sidusrühmade koordineerimise ja tõhusa koostöö puudumine ning

| iii. | lahendamata küsimused, mis on seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuseid toetavate andmete kättesaadavuse ja jagamisega. |
| --- | --- |

iii.

lahendamata küsimused, mis on seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuseid toetavate andmete kättesaadavuse ja jagamisega.

| 6. | Ettepanekuga püütakse neid probleeme lahendada, eelkõige laiendades intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi praegust kohaldamisala nii, et see hõlmaks uusi ja tekkivaid probleeme, ning võimaldades muuta intelligentsete transpordisüsteemidega seotud olulised teenused kogu ELis kohustuslikuks. Intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõttu toetab usaldusväärse teabe saamiseks vajalike andmete kättesaadavus ning lisaeeskirjad aitaksid parandada vastavust praegustele tavadele ja standarditele (5). |
| --- | --- |

6.

| 7. | 6. jaanuaril 2022 küsis Euroopa Komisjon määruse (EL) 2018/1725 (edaspidi „ELi isikuandmete kaitse määrus“) (6) artikli 42 lõike 1 kohaselt Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust ettepaneku kohta. Käesolevas arvamuses esitatud märkused ja soovitused piirduvad ettepaneku sätetega, mis on andmekaitse seisukohast kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

7.

4.   JÄRELDUSED

| 39. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised põhisoovitused:






  a) | kuivõrd ettepaneku eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja praktilise kasutamise kontekstis, tuleks selles seepärast:






  — | täpsustada selgelt töötlemise eesmärk või eesmärgid ning |
| --- | --- | --- | --- |

39.

a)

kuivõrd ettepaneku eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja praktilise kasutamise kontekstis, tuleks selles seepärast:

—

täpsustada selgelt töötlemise eesmärk või eesmärgid ning

| — | anda selge ja terviklik ülevaade asjaomaste isikuandmete kategooriatest; |
| --- | --- |

—

anda selge ja terviklik ülevaade asjaomaste isikuandmete kategooriatest;

| — | määrata selgelt eri osalejate, näiteks vastutavate töötlejate, kaasvastutavate töötlejate või volitatud töötlejate roll; |
| --- | --- |

—

määrata selgelt eri osalejate, näiteks vastutavate töötlejate, kaasvastutavate töötlejate või volitatud töötlejate roll;

| — | kehtestada asjaomaste andmekategooriate jaoks maksimaalne säilitamisaeg, arvestades asjaomase intelligentse transpordisüsteemi töötlemise eesmärke; |
| --- | --- |

—

kehtestada asjaomaste andmekategooriate jaoks maksimaalne säilitamisaeg, arvestades asjaomase intelligentse transpordisüsteemi töötlemise eesmärke;

| b) | arvestades, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtt võib hõlmata paljusid sidusrühmi, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et komisjon teeks andmekaitse mõjuhinnangu enne selliste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõtu võimaldamist, mis tõenäoliselt võivad tekitada suure riski füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele. |
| --- | --- |

b)

arvestades, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtt võib hõlmata paljusid sidusrühmi, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et komisjon teeks andmekaitse mõjuhinnangu enne selliste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõtu võimaldamist, mis tõenäoliselt võivad tekitada suure riski füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele.

Brüssel, 2. märts 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2021) 813 final.

1

(2)  Komisjoni 2020. aasta detsembris vastu võetud teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020) 789 final).

2

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/strategy-data

3

(4)  Seletuskiri, lk 3.

4

(5)  Seletuskiri, lk 3.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10647 – HOYA / BOE Vision / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 157/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | HOYA Corporation („HOYA“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

HOYA Corporation („HOYA“, Jaapan),

| — | Beijing BOE Vision Electronic Technology Co., Ltd. („BOE Vision“, Hiina Rahvavabariik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BOE Technology Group Co., Ltd. (Hiina Rahvavabariik), |
| --- | --- |

—

Beijing BOE Vision Electronic Technology Co., Ltd. („BOE Vision“, Hiina Rahvavabariik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BOE Technology Group Co., Ltd. (Hiina Rahvavabariik),

| — | HOYA BOE Microelectronics China Ltd., vastloodud ühisettevõttena käsitletav äriühing („JV“, Hiina Rahvavabariik), mille üle on ühiskontroll ettevõtjatel HOYA ja BOE Vision. |
| --- | --- |

—

HOYA BOE Microelectronics China Ltd., vastloodud ühisettevõttena käsitletav äriühing („JV“, Hiina Rahvavabariik), mille üle on ühiskontroll ettevõtjatel HOYA ja BOE Vision.

HOYA ja BOE Vision omandavad ettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | HOYA: elektroonikatoodete, sealhulgas fotomaskide toorikute, fotomaskide ja kõvakettaplaatide klaaspõhimike uurimis- ja arendustegevus, tootmine ja müük, |
| --- | --- |

—

HOYA: elektroonikatoodete, sealhulgas fotomaskide toorikute, fotomaskide ja kõvakettaplaatide klaaspõhimike uurimis- ja arendustegevus, tootmine ja müük,

| — | BOE Vision: vedelkristallkuvarite tootmine ja tehnoloogia arendamine, tehnosiire, tehniline nõustamine ja tehnilised teenused vedelkristallkuvaritele, televiisoritele ja muudele lõpptoodetele ja -süsteemidele, |
| --- | --- |

—

BOE Vision: vedelkristallkuvarite tootmine ja tehnoloogia arendamine, tehnosiire, tehniline nõustamine ja tehnilised teenused vedelkristallkuvaritele, televiisoritele ja muudele lõpptoodetele ja -süsteemidele,

| — | JV: lamekuvarite tootmiseks kasutatavate fotomaskide tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

JV: lamekuvarite tootmiseks kasutatavate fotomaskide tootmine ja müük.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10647 – HOYA / BOE Vision / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 157/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Egeria Group AG („Egeria“, Šveits), |
| --- | --- |

—

Egeria Group AG („Egeria“, Šveits),

| — | Isoplus Fernwärmetechnik GmbH (Saksamaa), Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH (Saksamaa), Isoplus Managementgesellschaft mbH (Saksamaa), Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. (Austria), Isoplus Távhővezetőgyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (Ungari), koos „Isoplus Group“, |
| --- | --- |

—

Isoplus Fernwärmetechnik GmbH (Saksamaa), Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH (Saksamaa), Isoplus Managementgesellschaft mbH (Saksamaa), Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. (Austria), Isoplus Távhővezetőgyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (Ungari), koos „Isoplus Group“,

| — | BRUGG Rohrsysteme GmbH („BRUGG“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

BRUGG Rohrsysteme GmbH („BRUGG“, Saksamaa),

| — | ISOBRUGG Stahlmantelrohr GmbH („Isoplus JV“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungsgesellschaft mbH („HFB“, Saksamaa), ja BRUGG. |
| --- | --- |

—

ISOBRUGG Stahlmantelrohr GmbH („Isoplus JV“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungsgesellschaft mbH („HFB“, Saksamaa), ja BRUGG.

Egeria omandab täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu Isoplus Groupi üle ning koos BRUGGiga täieliku ühiskontrolli Isoplus JV üle.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Egeria: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv, äri- ja elamukinnisvaraga tegelev äriühinguna asutatud fond, millel on osalus börsil noteeritud äriühingutes, ja mille tegevus keskendub Madalmaadele ja DACH piirkonnale (Saksamaa, Austria ja Šveits), |
| --- | --- |

—

Egeria: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv, äri- ja elamukinnisvaraga tegelev äriühinguna asutatud fond, millel on osalus börsil noteeritud äriühingutes, ja mille tegevus keskendub Madalmaadele ja DACH piirkonnale (Saksamaa, Austria ja Šveits),

| — | Isoplus Group ja Isoplus JV: eelisolatsiooniga torustike tootmine ja turustamine, peamiselt kaugkütteks ja kaugjahutuseks ning piiratud ulatuses ka tööstusrakendusteks vedelkandjate jaoks (nt toiduained ja keemia), naftajuhtme, bioenergeetika, põllumajanduse ja võrguseire jaoks, keskendudes Kesk-Euroopale, |
| --- | --- |

—

Isoplus Group ja Isoplus JV: eelisolatsiooniga torustike tootmine ja turustamine, peamiselt kaugkütteks ja kaugjahutuseks ning piiratud ulatuses ka tööstusrakendusteks vedelkandjate jaoks (nt toiduained ja keemia), naftajuhtme, bioenergeetika, põllumajanduse ja võrguseire jaoks, keskendudes Kesk-Euroopale,

| — | BRUGG: tegutseb kohaliku kütte, kaugkütte, jahutuse, külma vee, tööstuse, tanklate ja kütusehoidlate sektoris. Tegevusalad alates nõustamisest kuni projektijuhtimise ja paigaldamiseni, keskendudes Kesk-Euroopale. |
| --- | --- |

—

BRUGG: tegutseb kohaliku kütte, kaugkütte, jahutuse, külma vee, tööstuse, tanklate ja kütusehoidlate sektoris. Tegevusalad alates nõustamisest kuni projektijuhtimise ja paigaldamiseni, keskendudes Kesk-Euroopale.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/23

---

Teatis ettevõtjatele

Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

(2022/C 157/09)

Ettevõtjatele on teatatud, et komisjon on saanud taotlusi 2023. aasta jaanuari vooruks kooskõlas ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitleva komisjoni teatises (2011/C 363/02) (1) ettenähtud halduskokkulepetega.

Selliste toodete loetelu, mille suhtes on taotletud tollimaksu peatamist, on nüüd kättesaadav tolliliitu käsitleval Euroopa Komisjoni temaatilisel veebisaidil (2).

Ettevõtjatele on ka teatatud, et kohalike ametiasutuste kaudu komisjonile uute taotluste kohta vastuväidete esitamise tähtaeg on 21. juuni 2022, mis on tolliküsimuste töörühma teise kavandatud koosoleku kuupäev.

Taotluste staatusest ülevaate saamiseks soovitatakse ettevõtjatel regulaarselt jälgida kõnealust loetelu.

Lisateavet ühepoolsete tariifide peatamise menetluse kohta saab Euroopa veebisaidilt:

Suspensions (Autonomous Tariff Suspensions) (europa.eu)

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=et

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/24

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 157/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSEST TEATAMINE

„Mór/Móri“

PDO-HU-A1333-AM04

Teate esitamise kuupäev: 11.1.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Kaitstud päritolunimetusega veini Móri Premium organoleptiliste omaduste muutmine

a)   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | II. Veinide kirjeldus |
| --- | --- |

—

II. Veinide kirjeldus

b)   Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | 4. peatükk „Veini(de) kirjeldus“, punkt 4 „Vein – kvaliteetvein“ |
| --- | --- |

—

4. peatükk „Veini(de) kirjeldus“, punkt 4 „Vein – kvaliteetvein“

c)   Põhjendus:

Organoleptilisi omadusi on vaja täpsustada pärast sellesse tootekategooriasse uue viinamarjasordi lisamist ja võttes arvesse seniseid kogemusi.

2.   Sordi ’Generosa’ lisamine kaitstud päritolunimetusega veini kategooriasse „Móri Premium“

a)   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | VI. Lubatud viinamarjasordid |
| --- | --- |

—

VI. Lubatud viinamarjasordid

b)   See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

c)   Põhjendus:

Móri veinipiirkonnas on pikaaegne traditsioon valmistada täidlasi, tugevaid ja küpseid valgeid veine. Muudatuse eesmärk on võimaldada toota seda tüüpi veini sordist ’Generosa’. Asjaolud, et tegemist on omamaise viinamarjasordiga, mis pärineb sortidest ’Ezerjó’ ja ’Tramini’, ning et viinamarjakasvatajatel on pikaaegsed kogemused sordi kasvatamisel, toetavad selle liigitamist kõrgemasse kategooriasse. Varasemates aastakäikudes on sort ’Generosa’ saavutanud isegi ilma veinivalmistamise piiranguteta suhkrusisalduse 20 Ungari virde klassis (Magyar mustfok (MM°)) või hilisema korjekuupäeva ja veinivalmistamise piirangute korral kuni 23–24 MM°, säilitades samal ajal oma happesuse. Nende analüütiliste näitajate piires säilivad sordi maitse ja lõhn hästi, samuti säilivad küpsete luuviljade ja mee maitse ning vürtsikus, isegi hilisema korjekuupäeva korral, mis muudab selle sordi kaitstud päritolunimetuse „Móri Premium“ jaoks suurepäraseks tooraineks.

3.   Veini Móri Premium korjemeetodi muutmine

a)   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | III. Veinivalmistuse eritavad |
| --- | --- |

—

III. Veinivalmistuse eritavad

b)   Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | 5. peatüki „Veinivalmistustavad“ punkti 3 „Viinamarjakasvatuse eeskirjad“ alapunkt 4 „Korjemeetod“ |
| --- | --- |

—

5. peatüki „Veinivalmistustavad“ punkti 3 „Viinamarjakasvatuse eeskirjad“ alapunkt 4 „Korjemeetod“

c)   Põhjendus:

Kasvav tööjõupuudus viinamarjakasvatussektoris ja tehnika areng saagikoristuse mehhaniseerimisel viimastel aastatel toetavad asjaolu, et veini Móri Premium toorainet saaks koristada mehhaaniliselt, välja arvatud eespool nimetatud erandid. Kaitstud päritolunimetuse kategooria „Móri Premium“ aluseks on kuivad, täidlased ja küpsed veinid, mis on valmistatud hästi küpsenud viinamarjadest ja mille suhtes kehtivad veinivalmistamise piirangud. Moodsad mehaanilised koristusmeetodid võimaldavad toorainel kiiresti töötlemiskohta jõuda ning vältida muljumist või soovimatut oksüdeerumist. Paljudel juhtudel on masinate marjade rootsudelt eemaldamise ja sortimise adapteri kaudu töötlemisseadmesse juhitud meski kvaliteet isegi parem kui see, mille koristamisel on kasutatud inimtööjõudu. Kokkuvõttes on praegu kättesaadava tehnoloogia abil võimalik tagada kaitstud päritolunimetuse kategooria „Móri Premium“ kvaliteedinõuete täitmine, arvestades ettenähtud erandeid.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Mór

Móri

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vein – valge

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Valged veinid on rohekasvalget, õlg- või kuldkollast värvi, kahvatu või heleda varjundiga. Neile on iseloomulikud värske, elav happesus, lille- või puuviljanoodid, kergus ja värskus. Enamasti ei ole vaadis laagerdumise maitset tunda. Keskmise täidlusega veinid on tavaliselt aromaatsed ja selge iseloomuga. Näidatud sordi omadusi on üldiselt lihtne ära tunda.

| * | ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Vein – roosa

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Roosad veinid on roosat, lillat, lõhe (sibulakoore) või helepunast värvi; need on kerged ja puuviljased ning on ettenähtud tarbimiseks aasta jooksul.

| * | ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Punane vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Punased veinid toodetakse esmaste veinidena, kasutades lühikest leotamisprotsessi (5–7 päeva), ja need on ettenähtud tarbimiseks aasta jooksul. Veinid on kerged ja lihtsad ning meenutavad oma lõhnalt ja maitselt punaseid marju. Veinid on kahvatut rubiinpunast värvi.

| * | ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Vein – kvaliteetvein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Selle värvus varieerub õlgkollasest kuldse või tuhmkuldseni. Iseloomulik märgatav happesus ja suur alkoholisisaldus võimaldavad pikemat küpsemist. Tänu pikemale laagerdumisajale muutuvad küpsemise teisesed maitsed domineerivaks ja veinidel on vahel mineraalainetest tulenevad omadused.

| * | ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes. |
| --- | --- |

*

| * | Hilise korje ja valikkorje veinide ning kuivatatud viinamarjadest valmistatud ja nimetust „kvaliteet-“ kandvate veinide minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,83 % ja maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Vein – veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritava

Järk-järgult töötava pressi kasutamine

2.   Lubamatud veinivalmistustavad

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud asjaomased piirangud

Kvaliteetveinide magustamine ja viinamarjavirde rikastamine ei ole lubatud.

3.   Viinamarjakasvatuse eeskirjad

Viljelustavad

| 1. | Viinapuude võrakujunduse eeskirjad






  a. | Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, võib kaitstud päritolunimetusega veinitooteid valmistada viinamarjadest, mis on korjatud viinamarjaistandustest ükskõik millisel varem lubatud viljelusviisil, eeldusel et veinitootmine jätkub viinamarjaistanduses. |
| --- | --- | --- |

1.

Viinapuude võrakujunduse eeskirjad

a.

Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, võib kaitstud päritolunimetusega veinitooteid valmistada viinamarjadest, mis on korjatud viinamarjaistandustest ükskõik millisel varem lubatud viljelusviisil, eeldusel et veinitootmine jätkub viinamarjaistanduses.

| b. | Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010:






  i. | ümar kujundusvorm; |
| --- | --- | --- |

b.

Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010:

i.

ümar kujundusvorm;

| ii. | lehtrikujuline (gobelet) vorm; |
| --- | --- |

ii.

lehtrikujuline (gobelet) vorm;

| iii. | kardinalaadne kujundusvorm; |
| --- | --- |

iii.

kardinalaadne kujundusvorm;

| iv. | madala tugitraadi vorm; |
| --- | --- |

iv.

madala tugitraadi vorm;

| v. | keskmise kõrgusega tugitraadi vorm; |
| --- | --- |

v.

keskmise kõrgusega tugitraadi vorm;

| vi. | kõrge tugitraadi vorm. |
| --- | --- |

vi.

kõrge tugitraadi vorm.

| 2. | Viinapuude istutustihedus






  a. | Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, võib kaitstud päritolunimetusega veinitooteid valmistada viinamarjadest, mis on korjatud ükskõik millise varem lubatud istutustihedusega viinamarjaistandustest, eeldusel et veinitootmine jätkub viinamarjaistanduses. |
| --- | --- | --- |

2.

Viinapuude istutustihedus

a.

Istandustes, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010, võib kaitstud päritolunimetusega veinitooteid valmistada viinamarjadest, mis on korjatud ükskõik millise varem lubatud istutustihedusega viinamarjaistandustest, eeldusel et veinitootmine jätkub viinamarjaistanduses.

| b. | Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010: minimaalselt 3 300 viinapuud hektari kohta. |
| --- | --- |

b.

Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010: minimaalselt 3 300 viinapuud hektari kohta.

| c. | Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2016: minimaalselt 3 500 viinapuud hektari kohta. |
| --- | --- |

c.

Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2016: minimaalselt 3 500 viinapuud hektari kohta.

| 3. | Viinapuude pungade tihedus
  Móri veini tootmine on lubatud üksnes juhul, kui pungade tihedus on kõige rohkem 10 talvist punga ruutmeetri kohta. |
| --- | --- |

3.

Viinapuude pungade tihedus

Móri veini tootmine on lubatud üksnes juhul, kui pungade tihedus on kõige rohkem 10 talvist punga ruutmeetri kohta.

| 4. | Korjemeetod
  Käsitsi ja mehaaniline korje on lubatud kõigi kaitstud päritolunimetusega veinide puhul. Mehhaaniline korje on kaitstud päritolunimetusega „Móri Premium“ veinide puhul lubatud, välja arvatud valikkorje või hilise korje vein, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein, põhivein ja jäävein, mida võib koristada ainult käsitsi. |
| --- | --- |

4.

Korjemeetod

Käsitsi ja mehaaniline korje on lubatud kõigi kaitstud päritolunimetusega veinide puhul. Mehhaaniline korje on kaitstud päritolunimetusega „Móri Premium“ veinide puhul lubatud, välja arvatud valikkorje või hilise korje vein, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein, põhivein ja jäävein, mida võib koristada ainult käsitsi.

4.   Viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus ja võimalik alkoholisisaldus

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud asjaomased piirangud

Valge, roosa ja punane vein: 9,0 mahuprotsenti – 14,9 MM°

Hilise korje ja valikkorje valgete veinide, kuivatatud viinamarjadest valmistatud valgete veinide ja kvaliteetveinide viinamarjade minimaalne loodusliku suhkru sisaldus on 216 g/l, võimalik alkoholisisaldus on 12,83 mahuprotsenti (20 MM°).

5.   Saagikoristuspäeva ja sortide tähistamise eeskirjad

Viljelustavad

Saagikoristuse kuupäeva määramine

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab veiniühenduse nõukogu iga aasta 20. augustiks. Veinitoodetele, mis on valmistatud enne veiniühenduse nõukogu määratud koristusperioodi alguskuupäeva korjatud viinamarjadest, ei või anda KPNi „Mór/Móri“ märgisega veini päritolunimetuse sertifikaati ja neid ei või turustada KPNi märgisega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduste teadaandena. Erandlike asjaolude korral (nt ilm või nakkus) võib selle tähtaja kohta kehtestada erandi.

Sortide tähistamise eeskirjad

Sordi ja selle sünonüümide tähis, nagu see on määratletud asjaomastes riigisisestes õigusaktides veinivalmistamiseks sobilike veinisortide liigitamise kohta, on lubatud kõigi Móri veinitoodete kategooriate puhul järgmiste piirangute ja täienduste alusel:

| a. | kui märgitud on üks sort, peab 85 % tootest olema valmistatud sellest sordist; |
| --- | --- |

a.

kui märgitud on üks sort, peab 85 % tootest olema valmistatud sellest sordist;

| b. | kui märgitud on mitu sorti, peab 100 % tootest olema valmistatud nendest sortidest; |
| --- | --- |

b.

kui märgitud on mitu sorti, peab 100 % tootest olema valmistatud nendest sortidest;

| c. | sordi tähis ei ole lubatud Móri veinide puhul, mida eristatakse piiratud kasutusega väljendiga „Muskotály“ (muskaat). |
| --- | --- |

c.

sordi tähis ei ole lubatud Móri veinide puhul, mida eristatakse piiratud kasutusega väljendiga „Muskotály“ (muskaat).

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Vein – valge, roosa, punane
  100 hektoliitrit hektari kohta. |
| --- | --- |

1.

Vein – valge, roosa, punane

100 hektoliitrit hektari kohta.

| 2. | Vein – valge, roosa, punane
  13 600 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Vein – valge, roosa, punane

13 600 kg viinamarju hektari kohta

| 3. | Vein – kvaliteetvein
  60 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Vein – kvaliteetvein

60 hektoliitrit hektari kohta

| 4. | Vein – kvaliteetvein
  8 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

Vein – kvaliteetvein

8 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 5. | Vein – kvaliteetvein – hilise korje ja valikkorje veinid
  45 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Vein – kvaliteetvein – hilise korje ja valikkorje veinid

45 hektoliitrit hektari kohta

| 6. | Vein – kvaliteetvein – hilise korje ja valikkorje veinid
  8 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

6.

Vein – kvaliteetvein – hilise korje ja valikkorje veinid

8 000 kg viinamarju hektari kohta

| 7. | Vein – kvaliteetvein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein ja jäävein
  20 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

7.

Vein – kvaliteetvein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein ja jäävein

20 hektoliitrit hektari kohta

| 8. | Vein – kvaliteetvein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein ja jäävein
  5 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

8.

Vein – kvaliteetvein – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein ja jäävein

5 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Mór/Móri“ kandvate veinitoodete valmistamiseks võib kasutada viinamarju, mis on pärit viinamarjaistandustest, mis asuvad Csákberény, Csókakő, Móri, Pusztavámi, Sörédi ja Zámoly omavalitsusüksuses Fejéri komitaadis ning mis on viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi (Móri veinipiirkond).

7.   Peamised viinamarjasordid

’Cabernet Franc’ – ’Cabernet’

’Cabernet Franc’ – ’Carbonet’

’Cabernet Franc’ – ’Carmenet’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Cabernet’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Vidur’

’Cabernet Franc’ – ’Kaberne Fran’

’Cabernet Sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay Blanc’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Chardonnay’ – ’Morillon Blanc’

’Chardonnay’ – ’Ronci Bilé’

’Cserszegi Fűszeres’

’Ezerjó’ – ’Kolmreifler’

’Ezerjó’ – ’Korponai’

’Ezerjó’ – ’Szadocsina’

’Ezerjó’ – ’Tausendachtgute’

’Ezerjó’ – ’Tausendgute’

’Ezerjó’ – ’Trummertraube’

’Generosa’

’Irsai Olivér’ – ’Irsai’

’Irsai Olivér’ – ’Muskat Olivér’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotis’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotisztüj Rannüj’

’Királyleányka’ – ’Dánosi Leányka’

’Királyleányka’ – ’Erdei Sárga’

’Királyleányka’ – ’Feteasca Regale’

’Királyleányka’ – ’Galbena de Ardeal’

’Királyleányka’ – ’Königliche Mädchentraube’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Királyleányka’ – ’Little Princess’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Lemberger’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Limberger’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Leányka’ – ’Dievcenske Hrozno’

’Leányka’ – ’Feteasca Alba’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Merlot’

’Olasz Rizling’ – ’Grasevina’

’Olasz Rizling’ – ’Nemes Rizling’

’Olasz Rizling’ – ’Olaszrizling’

’Olasz Rizling’ – ’Riesling Italien’

’Olasz Rizling’ – ’Risling Vlassky’

’Olasz Rizling’ – ’Taljanska Grasevina’

’Olasz Rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel Muskotály’ – ’Miszket Otonel’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muscat Ottonel’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muskat Ottonel’

’Pinot Blanc’ – ’Fehér Burgundi’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Beluj’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Bianco’

’Pinot Blanc’ – ’Weissburgunder’

’Pinot Noir’ – ’Blauer Burgunder’

’Pinot Noir’ – ’Kisburgundi Kék’

’Pinot Noir’ – ’Kék Burgundi’

’Pinot Noir’ – ’Kék Rulandi’

’Pinot Noir’ – ’Pignula’

’Pinot Noir’ – ’Pino Csernüj’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Cernii’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Nero’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Tinto’

’Pinot Noir’ – ’Rulandski Modre’

’Pinot Noir’ – ’Savagnin Noir’

’Pinot Noir’ – ’Spätburgunder’

’Rajnai Rizling’ – ’Johannisberger’

’Rajnai Rizling’ – ’Rheinriesling’

’Rajnai Rizling’ – ’Rhine Riesling’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling Blanc’

’Rajnai Rizling’ – ’Weisser Riesling’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Bijeli’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Blanc’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bianco’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bijeli’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Blanc’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Syrah’ – ’Blauer Syrah’

’Syrah’ – ’Marsanne Noir’

’Syrah’ – ’Serine Noir’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans Gris’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Grigio’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Gris’

’Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Sárga Muskotály’ – ’Moscato Bianco’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Blanc’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Bélüj’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat de Frontignan’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat de Lunel’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Lunel’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Sylvaner’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Zlty’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Weisser’

’Sárga Muskotály’ – ’Weiler’

’Sárga Muskotály’ – ’Weisser’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Tramini’ – ’Roter Traminer’

’Tramini’ – ’Savagnin Rose’

’Tramini’ – ’Tramin Cervené’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Tramini’ – ’Traminer Rosso’

’Zenit’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Muskateller’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Veltliner’

’Zöld Veltelíni’ – ’Veltlinské Zelené’

’Zöld Veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Vein (1)

Määratletud piirkonna kirjeldus

a)   Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Üks Ungari väikseimaid ajaloolisi veinipiirkondi – Móri veinipiirkond – asub Fejéri komitaadis Vértesi ja Bakony mägede vahel asetseva Móri oru Vértesi mägede poolsel küljel.

Selle veinipiirkonna mikrokliimat ja valdavat tuule suunda mõjutab Móri org, mis on tektooniline murrangujoon Bakony ja Vértesi mägede vahel. Tänapäevased morfoloogilised omadused on tingitud hilispliotseeni ajastiku ja kvaternaari ajastu pinnasekihistustest, mille tulemusel tekkisid üksikud järsud mäekünkad kruusaste mäetippudega, pikad ja laiad mäeseljandikud, kaljused ja lauged pedimendid. Vértesi mäed moodustavad karstiala keskmise mäeaheliku, millel on ülangu ja alangu struktuur.

Pruunid metsamullad savimulla sisseuhtega ja pruunmuld on suuresti kujunenud lössil, mis on segunenud paekivirusu ja oligotseeniajastiku liivadega. Dolomiit ja paekivi on kaetud loomullaga.

Kliima on viinapuude kasvatamiseks sobilik, ehkki see on keskmisest jahedam. Talved on pehmed ja terve aasta vältel toimub märkimisväärne õhumasside liikumine. Päike paistab enamikus viinamarjaistandustes suvi läbi. Aastane keskmine temperatuur on 10 °C. Piirkonda iseloomustavad mõõdukad valgustingimused ja sademete hulk on 600–650 mm. Kõige rohkem sajab suvel, kõige vähem veebruaris ja märtsis. Valdavalt puhub kirdetuul. Ilm on tavaliselt mõõdukalt jahe ja suhteliselt vihmane.

b)   Inimtegurid

Arvatakse, et viinamarjakasvatus algas selles piirkonnas juba Rooma ajal. Aktid, mis on välja antud pärast Ungari riigi loomist 11. sajandil, sisaldavad aga selgeid tõendeid kohalikust viinamarjakasvatusest. Esimene kirjalik dokument pärineb keskajast, pärast Ungari vallutamist. Vajali (Mór) viinamarjaistandusi mainitakse esimest korda 1231. aastal Lord Miklós Csáki testamendis.

Otomani impeeriumi valitsemisaeg mõjus piirkonna viinamarjakasvatusele halvasti. Türgi garnison, mis taandus Csókakő kindlusest, põletas maha külasid ja hävitas ka viinamarjaistandusi.

Järgnevas taastumises mängisid olulist rolli kaputsiinid ja Saksamaalt tulnud asunikud (kelle tõid piirkonda Hochburgid ja Lambergid), kes olid endaga kaasa toonud moodsad seadmed ning peened viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise traditsioonid. Asutades aastatel 1694–1696 Móris oma mungakloostri, hoidsid kaputsiinid tihedaid sidemeid Tokaj ordu munkadega. Pärimuse kohaselt saatsid nad neile Ezerjó viinamarjasordi pistikuid, et aidata neil oma viinamarjaistandusi uuesti täis istutada.

Ezerjó sordist, tänapäeval nn Ungari sordist, sai selle veinipiirkonna peamine viinamarjasort, kui viinamarjaistikud pärast viinapuu-lehetäide epideemiat 19. sajandil sinna uuesti istutati. Viinapuude ja veinivalmistamise taastumine mängis olulist rolli Móri kujunemises turupidamise õigusega linnaks 1758. aastal.

Ajaloolised andmed näitavad, et kuivatatud viinamarju korjati selles veinipiirkonnas esimest korda 1834. aastal. 19. sajandil müüdi tänu headele transpordivõimalustele selle piirkonna veine üha suuremas mahus Austria turul.

Ehkki piirkonna esimene veinikogukond loodi 1882. aastal Csákberénys, registreeriti sõltumatu Móri veinipiirkond pärast 1901. aastal esitatud avaldust dekreediga 1928. aastal.

Alates II maailmasõjast kuni 1980. aastate lõpuni pakkus Móri riigifarm selles veinipiirkonnas tehnoloogilist üldteavet viinamarjakasvatuse ja viinamarjade töötlemise kohta ja vajalikke hoiustusvõimsusi ning tagas veinipiirkonnas olulise osa turustamisvõimalustest. 1980. aastate keskpaigaks oli see viinamarjakasvatuspiirkond taas saavutanud oma eelmiste sajandite suurima mahu. Lisaks siseturu varustamisele keskendus müük peamiselt ekspordile Nõukogude Liitu.

Pärast riigikorra muutust 1990. aastal lõpetas riigifarm oma tegevuse, selle viinamarjade kasvatamise suutlikkus kaotati ning erastamise tulemusel läks veinipiirkonna saatus taas kohalike otsustajate, eratalunike ja veinikeldrite kätte. See muutis omakorda märkimisväärselt viinamarjakasvatuse struktuuri. Paljud perekonnad hakkasid kutselisteks viinamarjakasvatajateks ning nüüd on Móris ja selle ümbruses palju edukaid veinitootjaid. Veinipiirkonna viinamarjakasvatusega hõlmatud ala on vähenenud umbes 685 hektarini.

Tänu arendustööle, sajanditepikkustele kogemustele ja perekondlike veinitootjate asjatundlikkusele on Móri veinid muutumas tarbijate seas üha populaarsemaks. Seda tõendavad arvukad kuldmedalid, mis on võidetud riiklikel ja rahvusvahelistel veinikonkurssidel, ning asjaolu, et veine on hakatud müüma välisturgudel.

8.2.   Vein (2)

Veini(de) kirjeldus

Móri veinidel on rikkalik aroomide ja maitsete bukett, suhteliselt suur alkoholisisaldus ja happesus ning need on meeldivad ja tavaliselt kuivad. Väljendusrikas, täidlane iseloom ja tasakaalus happesus muudavad need veinid äärmiselt nauditavaks. Eriti hea aastakäigu tulemusel sünnivad tasakaalus veinid, millel on märgatav happesus ja sellega sobiv täidlus ning mis õige veinivalmistustehnoloogia ja küpsemise korral annavad tulemuseks kvaliteetveinid.

Móri veinidele viidatakse erialakirjanduses kõige sagedamini selliste sõnadega nagu „kindel“, „selge“ ja „maskuliinne“. Piirkonna veinidel on sedalaadi iseloom, täidlus, suhkrusisaldus ja happesus, mis on tavaliselt iseloomulik suurepärastele veinidele. Lubjarikkad mullad annavad veinidele happese iseloomu ja just tänu sellele on neil veinidel erakordselt meeldiv maitse. Seesama happene iseloom annab valitud sortide viinamarjadest valmistatud kvaliteetveinidele nende säilitamiseks vajalikud omadused, et need saaksid mitme aasta vältel areneda ja täiustuda.

Kuna Móri org on tuuline, ei esine seal kuigi tihti viinamarjade seenhaigusi. Nii saab enamikul aastakäikudel töödelda haigusvabu viinamarju. Haigusvabadest marjadest valmistatud valged veinid sobivad ka suurepäraselt pikaajaliseks laagerdumiseks ja ajalooliste veinide tootmiseks („muzeális borok“).

Soodsate ilmastikuolude korral küpsevad Ezerjó sordi viinamarjad kuldkollaseks ja neil on suurepärane maitse. Teatud aastakäikude puhul võib Botrytis’ega (hallitusseen) nakatunud viinamarju kasutada spetsiifiliste omadustega põhiveini valmistamiseks.

Tootmispiirkonna, inimtegurite ja toote vaheline seos

Tänu geograafilise keskkonna loodus- ja inimteguritele on Móri veinipiirkonnas toodetud juba sajandeid terves riigis kuulsaid veine.

Mägede ja küngaste lõuna- ja edelapoolsete nõlvade soodne meso- ja mikrokliima on aidanud luua head kohalikud kasvutingimused.

Oru eriline tuuline iseloom annab suurepärase eelise viinamarjade seenhaiguste vastu võitlemisel, külmast tingitud riskide vähendamisel või vältimisel või nende sageduse mõjutamisel. Muude soodsate eripärade seas tagavad Móri orgu ääristavad järsud edelapoolsed nõlvad soodsa kokkupuute päikesevalgusega ja suurepärased võimalused selle kasutamiseks. Móri veinide eriline iseloom on seotud ka kasvupinnase suhteliselt suure lubjasisaldusega.

Viinamarjakasvatusel ja veinivalmistamisel on piirkonnas väga palju ainulaadseid traditsioonilisi eripärasid, mis on oma pikaajalise mõju tõttu üliolulised. Olulised erinevused viinamarjakasvatuses ja viinamarjade töötlemises võrreldes teiste veinipiirkondadega võivad olla seotud järgmiste asjaoludega: esiteks tõid saksa keelt kõnelevad asunikud endaga kaasa oma kodupiirkondade viljelustavad; teiseks tõid kaputsiini mungad endaga kaasa uued viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise meetodid; kolmanda asjaoluna kujunesid need eripärad toona suuresti välja kohalikul tasandil ja isoleeritult.

Traditsioonilisi viljelusviise kasutavad istandused kasutavad endiselt tagasilõikamist ja ümarat vaiadega kujundusvormi, mis on veinipiirkonnale tüüpiline ning mille eesmärk on tuua taimed lähemale pinnasele, mis soojeneb päeva jooksul ja tagab seeläbi hea valmimise ja parema kvaliteedi. Móri veinitootjad järgivad seda viljelusviisi tänini. Kõik piirkonna veinivalmistajad püüavad alal hoida viinamarjade lühikese kujunduse meetodeid.

Lisaks aitab hoolikas pungaeemaldus pungadel ühtlaselt jaguneda ja see soodustab haigusvabade viinamarjade kujunemist, mis on Móri veinide tootmise seisukohast väga oluline.

Sellisel moel toodetud tooraine sobib ülihästi näiteks kvaliteetveinide pikemaks küpsemiseks, mis selles piirkonnas toimub traditsiooniliselt vaatides. Seda seetõttu, et väiksem pindala võimaldab pikemat küpsemist puidust vaatides.

Kuni 1950. aastateni veinipiirkonnas valitsenud sorti ja kaubamärki – ’Ezerjód’ – täiendavad nüüd mitmed valdavalt valged viinamarjasordid. Nende hulgas on ’Zöld Veltelíni’, ’Rizlingszilváni’, ’Rajnai Rizling’, ’Chardonnay’, ’Leányka’, ’Királyleányka’, ’Sauvignon’, ’Szürkebarát’ ja ’Tramini’, samuti üksikud siniste viinamarjade sordid, mida kasvatatakse väikses mahus. Veinipiirkonna kõige olulisem viinamarjasort on ikkagi ’Ezerjó’, mida kasvatatakse peaaegu kolmandikul piirkonnast.

Sellest tulenevalt samastatakse Móri veine endiselt laialdaselt „Móri Ezerjó“ nimega, mis on sündinud hea tootmispiirkonna ja suurepärase viinamarjasordi juhuslikust kohtumisest. Seda sorti kasvatatakse Ungaris mitmes kohas, kuid oma tõelise kodu on see leidnud Vértesi mägede nõlvadel.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| a) | Väljend „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) ja selle ungarikeelsed omadussõnalised variandid, samuti selle vasted kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes võivad samuti märgistusel näidatud olla. |
| --- | --- |

a)

Väljend „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) ja selle ungarikeelsed omadussõnalised variandid, samuti selle vasted kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes võivad samuti märgistusel näidatud olla.

| b) | Kaitstud päritolunimetusega „Mór/Móri“ veini märgistusel võib sõnad „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) asendada sõnadega „védett eredetű bor“ (kaitstud päritolunimetusega vein). |
| --- | --- |

b)

Kaitstud päritolunimetusega „Mór/Móri“ veini märgistusel võib sõnad „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (kaitstud päritolunimetus) asendada sõnadega „védett eredetű bor“ (kaitstud päritolunimetusega vein).

| c) | Kaitstud päritolunimetuse „Mór“ võib asendada nimetusega „Móri“ või „Móri borvidék“ (Móri veinipiirkond). Grammatiline variant tuletusliitega „-i“ kõigist punktis VIII/1.1.2 loetletud omavalitsusüksuste nimedest võib samuti märgistusel näidatud olla. |
| --- | --- |

c)

Kaitstud päritolunimetuse „Mór“ võib asendada nimetusega „Móri“ või „Móri borvidék“ (Móri veinipiirkond). Grammatiline variant tuletusliitega „-i“ kõigist punktis VIII/1.1.2 loetletud omavalitsusüksuste nimedest võib samuti märgistusel näidatud olla.

| d) | Kõigi esmaste veinide ja toorveinide puhul tuleb näidata aastakäik. |
| --- | --- |

d)

Kõigi esmaste veinide ja toorveinide puhul tuleb näidata aastakäik.

| e) | Kui aastakäik on näidatud, peab 85 % veinist pärinema sellest aastakäigust. Erand tehakse esmastele veinidele või toorveinidele, samuti esmase aastakäigu või esimese korje veinidele, mille puhul peab 100 % veinist pärinema asjaomasest aastakäigust. |
| --- | --- |

e)

Kui aastakäik on näidatud, peab 85 % veinist pärinema sellest aastakäigust. Erand tehakse esmastele veinidele või toorveinidele, samuti esmase aastakäigu või esimese korje veinidele, mille puhul peab 100 % veinist pärinema asjaomasest aastakäigust.

| f) | Väljendid „termőhelyen palackozva“ (villitud tootmispiirkonnas), „termelői palackozás“ (villitud tootja poolt) ja „pinceszövetkezetben palackozva“ (villitud veinitööstuste kooperatiivis) võivad olla näidatud kõigil „Mór/Móri“ veinidel. |
| --- | --- |

f)

Väljendid „termőhelyen palackozva“ (villitud tootmispiirkonnas), „termelői palackozás“ (villitud tootja poolt) ja „pinceszövetkezetben palackozva“ (villitud veinitööstuste kooperatiivis) võivad olla näidatud kõigil „Mór/Móri“ veinidel.

| g) | Väljendi „rozé“ võib asendada väljendiga „rosé“ ja väljendi „küvé“ väljendiga „cuvée“. |
| --- | --- |

g)

Väljendi „rozé“ võib asendada väljendiga „rosé“ ja väljendi „küvé“ väljendiga „cuvée“.

Nimetusi käsitlevad eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| a) | Nimetusega „küvé“ või „cuvée“ (kuvee) veinid võivad tähistada veine, mis on saadud mitme viinamarjasordi segamisel ja mille märgisel võib kuvees sisalduvate viinamarjasortide nime märkida koguse kahanevas järjekorras, et teavitada tarbijaid. Kui sortide nimed on märgitud, peavad olema märgitud kõik kuvees olevad sordid. |
| --- | --- |

a)

Nimetusega „küvé“ või „cuvée“ (kuvee) veinid võivad tähistada veine, mis on saadud mitme viinamarjasordi segamisel ja mille märgisel võib kuvees sisalduvate viinamarjasortide nime märkida koguse kahanevas järjekorras, et teavitada tarbijaid. Kui sortide nimed on märgitud, peavad olema märgitud kõik kuvees olevad sordid.

| b) | Väljendi „Öreg tőkék bora“ (vanadelt viinapuudelt saadud vein) võib lisada märgistusele, kui vähemalt 85 % veinist pärineb alalt, kus viinapuud on üle 40 aasta vanad. |
| --- | --- |

b)

Väljendi „Öreg tőkék bora“ (vanadelt viinapuudelt saadud vein) võib lisada märgistusele, kui vähemalt 85 % veinist pärineb alalt, kus viinapuud on üle 40 aasta vanad.

| c) | Väljendi „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein) kasutamine Móri veinidel on lubatud tingimusel, et 100 % veini toorainena kasutatavatest viinamarjadest pärineb selle konkreetse viinamarjaistanduse viljeletud alalt. Pereettevõtete puhul võib väljendit „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein) kasutada ka nende veinide märgistusel, mis on toodetud pereliikmete viljeletud viinamarjaistandustes. |
| --- | --- |

c)

Väljendi „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein) kasutamine Móri veinidel on lubatud tingimusel, et 100 % veini toorainena kasutatavatest viinamarjadest pärineb selle konkreetse viinamarjaistanduse viljeletud alalt. Pereettevõtete puhul võib väljendit „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein) kasutada ka nende veinide märgistusel, mis on toodetud pereliikmete viljeletud viinamarjaistandustes.

| d) | Väljendid „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein), „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „főbor“ (põhivein), „jégbor“ (jäävein) ja „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) võivad olla üksnes kvaliteetveinide märgistusel. |
| --- | --- |

d)

Väljendid „késői szüretelésű bor“ (hilise korje vein), „válogatott szüretelésű bor“ (valikkorje vein), „főbor“ (põhivein), „jégbor“ (jäävein) ja „töppedt szőlőből készült bor“ (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) võivad olla üksnes kvaliteetveinide märgistusel.

Muud piiratud kasutusega väljendid, mis võivad olla näidatud:

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| — | „muzeális bor“ (ajalooline vein): valge, kvaliteetvein |
| --- | --- |

—

„muzeális bor“ (ajalooline vein): valge, kvaliteetvein

| — | „birtokbor“ (veinimõisast pärit vein): kõik veinid |
| --- | --- |

—

„birtokbor“ (veinimõisast pärit vein): kõik veinid

| — | „öreg tőkék bora“ (vanadelt viinapuudelt saadud vein): kõik veinid |
| --- | --- |

—

„öreg tőkék bora“ (vanadelt viinapuudelt saadud vein): kõik veinid

| — | esmane aastakäik või „első szüret“ (esimene korje): kõik veinid |
| --- | --- |

—

esmane aastakäik või „első szüret“ (esimene korje): kõik veinid

| — | „muskotály“ (muskaatvein): valge |
| --- | --- |

—

„muskotály“ (muskaatvein): valge

| — | „cuvée“ või „küvé“: kõik veinid |
| --- | --- |

—

„cuvée“ või „küvé“: kõik veinid

| — | „szűretlen“ (filtreerimata): punane |
| --- | --- |

—

„szűretlen“ (filtreerimata): punane

| — | „primőr“ (esmane) või „újbor“ (toorvein): valge, roosa, punane |
| --- | --- |

—

„primőr“ (esmane) või „újbor“ (toorvein): valge, roosa, punane

| — | „barrique“: valge, punane, kvaliteetvein |
| --- | --- |

—

„barrique“: valge, punane, kvaliteetvein

Väiksemad geograafilised üksused, mida võib kasutada lisaks kaitstud päritolunimetusele „Mór“

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Haldusüksused:

| — | Fejéri komitaat: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly |
| --- | --- |

—

Fejéri komitaat: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

Móri veinides, millele on märgitud omavalitsusüksuse nimi, peab vähemalt 85 % viinamarjadest pärinema viinamarjaistandustest, mis on liigitatud selles omavalitsusüksuses I või II klassi, ja kuni 15 % töödeldud viinamarjadest võib pärineda teistest Móri määratletud geograafilise piirkonna osadest.

Esitlemist käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kvaliteetveine võib müüa üksnes pudelis.

Seda nõuet ei kohaldata veinide suhtes, mille tootja on valmistanud tootmispiirkonnas oma veinikeldris kohapealseks tarbimiseks.

Kvaliteetveine võib müüa üksnes saagikoristusele järgneval veiniaastal.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda (1)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Erand seoses määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega

Tingimuse kirjeldus:

Ajaloolistel põhjustel võib kaitstud päritolunimetusega „Mór“ veine toota lisaks IV peatükis loetletud omavalitsusüksustele järgmistes komitaatides ja linnades:

| — | Fejéri komitaat: |
| --- | --- |

—

Fejéri komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál ja Velence

| — | Bács-Kiskuni komitaat: |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskuni komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú,, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút ja Zsana

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda (2)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Erand seoses määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega

Tingimuse kirjeldus:

| — | Komárom-Esztergomi komitaat: |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergomi komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely ja Vértesszőlős

| — | Pesti komitaat: |
| --- | --- |

—

Pesti komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres ja Veresegyház

| — | Somogy komitaat: |
| --- | --- |

—

Somogy komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós ja Ordacsehi

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda (3)

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

Erand seoses määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega

Tingimuse kirjeldus:

| — | Tolna komitaat: |
| --- | --- |

—

Tolna komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod ja Zomba

| — | Veszprémi komitaat: |
| --- | --- |

—

Veszprémi komitaat:

järgmised omavalitsusüksused: Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp ja Zánka

Erandid on kvaliteetveinid, mida võib töödelda üksnes IV peatükis loetletud omavalitsusüksustes.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/6/5f/d2000/Mor%20OEM_vv3_standard_korr_nelkul.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---