# Euroopan unionin C 105/4. m

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 105 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta4. maaliskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 105

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta4. maaliskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 564. täysistunto – INTERACTIO, 20.10.2021–21.10.2021 |
| 2022/C 105/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kunnianhimoisten kestävyystavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden yhteensovittaminen mikro- ja pk-yrityksille suotuisan toimintaympäristön kanssa (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2022/C 105/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Nykyaikaista ja vastuullista kulutusta edistävä mainonta (oma-aloitteinen lausunto) | 6 |
| 2022/C 105/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 11 |
| 2022/C 105/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan lasiteollisuus tienhaarassa: ympäristövaikutusten vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen pyrkien samalla parempaan kilpailukykyyn ja säilyttämään laadukkaat työpaikat (oma-aloitteinen lausunto) | 18 |
| 2022/C 105/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n liikkuvuusstrategia ja EU:n teollisuuden arvoketjut: ekosysteemipohjainen autoteollisuus (oma-aloitteinen lausunto) | 26 |
| 2022/C 105/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta 5G-ekosysteemin yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset (oma-aloitteinen lausunto) | 34 |
| 2022/C 105/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Seuraavan sukupolven kauppa ja kestävä kehitys – 15-kohtaisen toimintasuunnitelman uudelleentarkastelu (oma-aloitteinen lausunto) | 40 |
| 2022/C 105/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa (oma-aloitteinen lausunto) | 49 |
| 2022/C 105/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys (oma-aloitteinen lausunto) | 56 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 564. täysistunto – INTERACTIO, 20.10.2021–21.10.2021

2022/C 105/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kunnianhimoisten kestävyystavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden yhteensovittaminen mikro- ja pk-yrityksille suotuisan toimintaympäristön kanssa (oma-aloitteinen lausunto)

1

2022/C 105/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Nykyaikaista ja vastuullista kulutusta edistävä mainonta (oma-aloitteinen lausunto)

6

2022/C 105/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

11

2022/C 105/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan lasiteollisuus tienhaarassa: ympäristövaikutusten vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen pyrkien samalla parempaan kilpailukykyyn ja säilyttämään laadukkaat työpaikat (oma-aloitteinen lausunto)

18

2022/C 105/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n liikkuvuusstrategia ja EU:n teollisuuden arvoketjut: ekosysteemipohjainen autoteollisuus (oma-aloitteinen lausunto)

26

2022/C 105/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta 5G-ekosysteemin yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset (oma-aloitteinen lausunto)

34

2022/C 105/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Seuraavan sukupolven kauppa ja kestävä kehitys – 15-kohtaisen toimintasuunnitelman uudelleentarkastelu (oma-aloitteinen lausunto)

40

2022/C 105/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa (oma-aloitteinen lausunto)

49

2022/C 105/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys (oma-aloitteinen lausunto)

56

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 564. täysistunto – INTERACTIO, 20.10.2021–21.10.2021 |
| 2022/C 105/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten (COM(2021) 350 final) | 63 |
| 2022/C 105/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (COM(2021) 252 final) | 77 |
| 2022/C 105/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 910/2014 muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta (COM(2021) 281 final – 2021/0136 (COD)) | 81 |
| 2022/C 105/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista (COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD)) | 87 |
| 2022/C 105/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajaluotoista (COM(2021) 347 final – 2021/0171 (COD)) | 92 |
| 2022/C 105/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta (COM(2021) 346 final – 2021/0170 (COD)) | 99 |
| 2022/C 105/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (COM(2021) 392 final – 2021/0209 (CNS)) | 105 |
| 2022/C 105/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia (COM(2021) 277 final) ja Ehdotus neuvoston asetukseksi arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta ja toiminnasta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja asetuksen (EU) N:o 1053/2013 kumoamisesta (COM(2021) 278 final – 2021/0140 (CNS)) | 108 |
| 2022/C 105/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työterveyttä ja turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja turvallisuus muuttuvassa työelämässä (COM(2021) 323 final) | 114 |
| 2022/C 105/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi monimuoto-oppimisesta laadukkaan ja osallistavan perus- ja keskiasteen koulutuksen edistämiseksi (COM(2021) 455 final) | 128 |
| 2022/C 105/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle (COM(2021) 561 final – 2021/0205 (COD)) | 134 |
| 2022/C 105/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD)) | 140 |
| 2022/C 105/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta (COM(2021) 400 final) | 143 |
| 2022/C 105/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) (COM(2021) 483 final – 2021/0275 (COD)) | 148 |
| 2022/C 105/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1286/2014 muuttamisesta rahastoyhtiöitä, sijoitusyhtiöitä ja siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) ja muiden kuin yhteissijoitusyritysten osuuksista neuvoja antavia tai niitä myyviä henkilöitä koskevan siirtymäjärjestelyn jatkamiseksi (COM(2021) 397 final – 2021/0215 (COD)) | 149 |
| 2022/C 105/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse avaintietoasiakirjojen käytöstä siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) rahastoyhtiöiden toimesta (COM(2021) 399 final – 2021/0219 (COD)) | 150 |
| 2022/C 105/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sinievätonnikalan suojelemiseksi (COM(2021) 424 final – 2021/0242 (COD)) | 151 |
| 2022/C 105/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021 (COM(2020) 575 final) (lisälausunto) | 152 |
| 2022/C 105/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta (COM(2020) 746 final) (lisälausunto) | 158 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 564. täysistunto – INTERACTIO, 20.10.2021–21.10.2021

2022/C 105/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten (COM(2021) 350 final)

63

2022/C 105/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (COM(2021) 252 final)

77

2022/C 105/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 910/2014 muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta (COM(2021) 281 final – 2021/0136 (COD))

81

2022/C 105/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista (COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD))

87

2022/C 105/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajaluotoista (COM(2021) 347 final – 2021/0171 (COD))

92

2022/C 105/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta (COM(2021) 346 final – 2021/0170 (COD))

99

2022/C 105/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (COM(2021) 392 final – 2021/0209 (CNS))

105

2022/C 105/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia (COM(2021) 277 final) ja Ehdotus neuvoston asetukseksi arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta ja toiminnasta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja asetuksen (EU) N:o 1053/2013 kumoamisesta (COM(2021) 278 final – 2021/0140 (CNS))

108

2022/C 105/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työterveyttä ja turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja turvallisuus muuttuvassa työelämässä (COM(2021) 323 final)

114

2022/C 105/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi monimuoto-oppimisesta laadukkaan ja osallistavan perus- ja keskiasteen koulutuksen edistämiseksi (COM(2021) 455 final)

128

2022/C 105/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle (COM(2021) 561 final – 2021/0205 (COD))

134

2022/C 105/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD))

140

2022/C 105/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta (COM(2021) 400 final)

143

2022/C 105/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) (COM(2021) 483 final – 2021/0275 (COD))

148

2022/C 105/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1286/2014 muuttamisesta rahastoyhtiöitä, sijoitusyhtiöitä ja siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) ja muiden kuin yhteissijoitusyritysten osuuksista neuvoja antavia tai niitä myyviä henkilöitä koskevan siirtymäjärjestelyn jatkamiseksi (COM(2021) 397 final – 2021/0215 (COD))

149

2022/C 105/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse avaintietoasiakirjojen käytöstä siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) rahastoyhtiöiden toimesta (COM(2021) 399 final – 2021/0219 (COD))

150

2022/C 105/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sinievätonnikalan suojelemiseksi (COM(2021) 424 final – 2021/0242 (COD))

151

2022/C 105/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021 (COM(2020) 575 final) (lisälausunto)

152

2022/C 105/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta (COM(2020) 746 final) (lisälausunto)

158

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 564. täysistunto – INTERACTIO, 20.10.2021–21.10.2021

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kunnianhimoisten kestävyystavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden yhteensovittaminen mikro- ja pk-yrityksille suotuisan toimintaympäristön kanssa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/01)

| Esittelijä: | Bruno CHOIX |
| --- | --- |

Esittelijä:

Bruno CHOIX

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 227/0/9 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

227/0/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan yrityksistä 99,8 prosenttia on mikro- ja pk-yrityksiä, ja tällaiset yritykset työllistävät 82,4 miljoonaa ihmistä. Niiden panos talouden elpymiseen ja EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamiseen on ohittamaton. Tällaisten yritysten perusominaisuudet – inhimillinen koko ja läheisyys – helpottavat kyseisten haasteiden luontaista huomioon ottamista, ja ne yltävätkin myös kriisiaikoina hyviin tuloksiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat näin ollen niiden erityispiirteisiin mukautetun sääntely-ympäristön. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa toteuttamaan eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa Small Business Act -aloitetta, ”pienet ensin” -periaatetta ja pk yritysstrategiaa myös käytännössä. Etenkin avoimuuteen ja raportointiin liittyviä hallinnollisia rasitteita on rajoitettava tiukasti, sillä jokaisesta vaatimuksesta aiheutuu kustannuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa paremman sääntelyn edistämiseen liittyviä toimia ja suosittaa työmarkkinaosapuolten, toimialajärjestöjen ja kauppakamarien järjestelmällistä osallistamista lainsäädäntöprosessin kaikkiin vaiheisiin (julkisten kuulemisten valmistelu, vaikutustenarviointi, muutokset). Komitea kehottaa komissiota ottamaan vaikutustenarviointien tulokset asianmukaisesti huomioon. ”Yksi sisään, yksi ulos” -periaate tulee ottaa käyttöön ripeästi ja sitä tulee soveltaa tehokkaasti ja tasapainoisesti, jotta ympäristö- ja sosiaalilainsäädännöstä saadaan kunnianhimoista. ETSK ehdottaa lisäksi, että pk-yritysedustajien välistä koordinointia vahvistetaan niin kansallisella kuin myös EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä kartoittamaan järjestelmällisesti vaihtoehtoja avoimuus- ja raportointivaatimuksille, jos niistä aiheutuu liiallisia rasitteita. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Mikroyritysten, käsiteollisuusalan ja vapaiden ammatinharjoittajien työmarkkinavuoropuheluun liittyvät valtakunnalliset ja alueelliset aloitteet edistävät sosiaalisten kysymysten haltuunottoa, yrittäjien ja henkilöstön välistä vuoropuhelua sekä konfliktien ennaltaehkäisyä, ja niitä olisikin tuettava. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että sosiaalisten ja ympäristöön ja hallintoon liittyvien innovaatioiden levittämisessä sekä mikro- ja pk-yritysten auttamisessa tulee hyödyntää nykyistä tehokkaammin ammatillisten ja toimialajärjestöjen sekä kauppakamarien potentiaalia. Komitea kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään hyödyksi näiden tahojen asiantuntemusta ja verkostoa sen sijaan, että laaditaan raskaita ja rajoittavia uusia säännöksiä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toivoo, että yrittäjille taataan yrityksen perustamisesta tai ostamisesta lähtien mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen, jotta he voivat hankkia taitoja, joita yrityksen asianmukainen johtaminen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun käyminen sekä vihreä ja digitaalinen siirtymä edellyttävät. |
| --- | --- |

1.7

2.   Tausta ja yleiset huomiot

| 2.1 | Mikro- ja pk-yritykset ovat Euroopan talouden keskeisiä toimijoita, ja koska tällaisia yrityksiä on kaikkialla, ne toimivat tärkeänä tukipilarina paikallisyhteisöissä, joiden talous on ajautunut ongelmiin, ja edistävät koko järjestelmän häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Elpyminen on välttämätöntä väestökadon ehkäisemiseksi: se auttaa pitämään yllä työllisyyttä ja jakamaan vaurautta, varsinkin kun siinä tukeudutaan Euroopassa kestävyystavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mikro- ja pk-yritykset ovat mukana edistämässä vihreää ja digitaalista taloutta. Kiertotalous, kestävä kehitys ja sosiaalinen vuoropuhelu kuuluvat mikro- ja artesaaniyrittäjyyden sekä vapaiden ammattien harjoittamisen perusolemukseen. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä luottamaan tällaisten yritysten kehittymiskykyyn ja tukemaan niiden roolia vihreän ja digitaalisen siirtymän vetureina (kohdennetun teknisen avun, räätälöityjen rahoitus- ja edistämistoimien sekä asianmukaisten toimintapolitiikkojen avulla) sen sijaan, että niiden kehitystä jarrutettaisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK panee merkille, että monet yritykset ja viranomaistahot tekevät innovaatioita, joilla autetaan mikro- ja pk-yrityksiä integroimaan kiertotalous EU:n tavoitteiden mukaisesti liiketoimintamalliinsa (ei jätteitä eikä myymättä jääviä varastoja; korjaamisen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen edistäminen). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva Small Business Act -aloite julkaistiin vuonna 2008, mutta sen jälkeen kuluneina 13 vuotena lainsäätäjät eivät ole aloitteesta huolimatta ottaneet antamissaan säädöksissä huomioon mikro- ja pk-yritysten hallinnollisia ja taloudellisia valmiuksia vaan päätyneet useimmiten antamaan koko yrityskenttää koskevia sääntöjä ja mukauttamaan niitä myöhemmin pienimpien yritysten osalta, mikä aiheuttaa tällaisille yrityksille uusia rasitteita ja heikentää niiden kilpailu- ja innovointikykyä ja edellytyksiä luoda uusia työpaikkoja. Pk-yritystestin tulosten huomioon ottamisessa on parantamisen varaa. Avoimuutta ja tietojen julkistamista koskevien toimenpiteiden jatkuva lisääntyminen saattaa olla haitallista. Esimerkiksi yleisellä tietosuoja-asetuksella (1) käyttöön otetut menettelyt ovat epäselviä ja pakottavat mikro- ja pk-yritykset perehtymään erilaisiin ohjeistoihin tai käyttämään ulkopuolisia asiantuntijoita, mikä aiheuttaa kustannuksia. Koneasetuksessa säädetään vastaavista velvoitteista, sillä siinä edellytetään sertifiointiin liittyvien arviointimenettelyjen teettämistä ulkopuolisilla tahoilla. Rahanpesudirektiivissä (2) puolestaan velvoitetaan kaikki yritykset ilmoittamaan tosiasialliset omistajat ja edunsaajat rekisteriin, mikä on useissa jäsenvaltioissa maksullista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sääntelyntarkastelulautakunnan vuoden 2020 raportin mukaan lainsäädäntöehdotusten vaikutusta pk-yrityksiin ei ole arvioitu riittävän tarkasti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission vuonna 2020 julkaisemaan pk-yritysstrategiaan ja kannattaa parlamentin päätöslauselmaa (3), jossa todetaan, että mikro- ja pk-yritysten auttamiseksi parantamaan suorituskykyään ja erityisesti ympäristötehokkuuttaan on luotava sopivat hallinnolliset, sääntelyyn liittyvät ja tekniset olosuhteet ja että liian suuri hallinnollinen ja sääntelyyn liittyvä taakka haittaa tällaisten yritysten menestymistä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK on ilmaissut myönteisen kantansa parempaa sääntelyä koskevaan tiedonantoon, jossa korostetaan, että sääntelyn parantaminen on kestävän kehityksen avaintekijä. Siinä ei voida keskittyä pelkästään talouskasvuun, vaan taloudellisten, kestävyyteen liittyvien ja sosiaalisten näkökohtien välillä on löydettävä tasapaino. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Useat lainsäädäntöehdotukset ja keskustelut enteilevät kuitenkin sitä, että mikro- ja pk-yrityksille tulee jälleen uusia raportointivelvoitteita (yritysten kestävyysraportointi (4), palkkauksen läpinäkyvyys (5) ja huolellisuusvelvoite). Nämä velvoitteet voivat kohdistua mikro- ja pk-yrityksiin suoraan tai välillisesti arvoketjun suurten yritysten esittämien pyyntöjen kautta ja aiheuttaa niille kustannuksia, koska niillä ei ole taloudellisia ja henkilöstöresursseja tällaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Tämä saattaa varsinkin kriisiaikoina niiden toiminnan, liiketoimintamallin ja koko selviytymiskyvyn vaakalaudalle. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Mikro- ja pk-yritykset yltävät kuitenkin myös ilman velvoitteita rohkaiseviin tuloksiin, jotka ovat jopa kansallisia keskiarvoja parempia. ETSK kehottaa laatimaan lainsäädännön Euroopan 21 miljoonan mikro- ja pk-yrityksen tarpeiden mukaisesti sen sijaan, että se räätälöidään suuremmille yrityksille, joita on 0,2 prosenttia, ja periaatteita yritetään sitten soveltaa muihin yrityksiin. Näin voidaan vastata paitsi yrittäjien myös yritysten lukuisten työntekijöiden tarpeisiin. Komitea toivoo lisäksi, että raportoinnille esitettäisiin järjestelmällisesti vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

2.10

3.   Raportointitoimien kustannukset ja hyödyt

| 3.1 | Komission suorittama hallinnollisten kustannusten ja rasitteiden arviointi kärsii usein läpinäkyvyyden puutteesta ja jättää mikro- ja pk-yritykset lapsipuolen asemaan. Lisäksi tulevat vielä arvoketjuun liittyvien velvoitteiden välilliset vaikutukset, joita komission on vaikea määrittää lukuina. Kuten parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa todetaan, parlamentin ja neuvoston esittämille tarkistuksille tehdään vain harvoin vaikutustenarviointi ja pk-yritystesti. Toimenpiteiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tuo myös toisinaan mukanaan lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Yrittäjillä on velvoitteiden lisääntyessä vain kaksi vaihtoehtoa: hoitaa ne itse ammattinsa harjoittamisen ohella tai turvautua ulkopuolisiin asiantuntijoihin. Molemmat vaikuttavat yrityksen normaaliin liiketoimintaan ja aiheuttavat lisäkustannuksia, jotka ovat mikroyrityksissä suhteellisesti suurempia kuin suuryrityksissä. ETSK varoittaa myös raportointitoimien kasautumisesta: yksittäiset toimet vaikuttavat ehkä vähäisiltä, mutta yhdessä niillä on huomattava vaikutus. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tietyissä asioissa, joihin ei liity raportointivelvoitteita, on päästy tästä huolimatta hyviin tuloksiin. Esimerkkeinä voidaan mainita, että lukuisat mikro- ja pk-yritykset investoivat toimialajärjestönsä tai kauppakamarin kannustamina kiertotalouteen, koska ne pitävät sitä hyödyllisenä oman kehityksensä ja maineensa kannalta (6), ja että mikro- ja pk-yritysten inhimillinen koko tekee myös työnantajan ja henkilöstön välisestä vuorovaikutuksesta helpompaa, minkä johdosta sukupuolten palkkaerot ovat tällaisissa yrityksissä usein kansallista keskiarvoa pienemmät (7). Maissa, jotka ovat ottaneet tietyillä sosiaalilainsäädännön osa-alueilla käyttöön erityisiä kynnysarvoja pk-yrityksiä varten, tehdään vain vähän valituksia. Kyseiset yritykset voivat siis toimia esimerkillisesti myös ilman raskaiden toimenpiteiden sälyttämistä niiden harteille. Kuten ETSK:n lausunnoissa (8) on suositettu, pk-yrityksen määritelmää olisi pohdittava. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Mikro- ja pk-yritykset ja niiden joukossa yhteiskunnalliset yritykset ovat täysipainoisia kiertotalouden toimijoita, sillä ne tarjoavat sosiaalisia siteitä lujittavia lähipalveluja, luovat työpaikkoja, joita ei voida siirtää muualle, tuovat vaurautta alueille, joilla ei ole teollisuutta ja tiettyjä julkisia palveluja, ja tarjoavat liiketoiminta- ja työllistymismahdollisuuksia heikossa asemassa oleville sosiaaliryhmille. Mikro- ja pk-yritykset kouluttavat yli puolet sellaisista opiskelijoista, jotka ovat harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevässä koulutuksessa, ja tukevat siten aktiivisesti nuorten työllisyyttä. Niiden liiketoimintamalli ja inhimillinen koko ovat omiaan edistämään sellaista tekoälyn soveltamista, jossa ihminen on määräävässä asemassa, sekä työelämän laadun painottamista ja osallistavaa hallintotapaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yritykset näkevät raportointitoimien lisäämisen usein kohtuuttomana taakkana, joka vaikuttaa kielteisesti niiden toimintaan ja vaarantaa niiden mahdollisuudet osallistua julkisiin hankintamenettelyihin tai saada rahoitusta, ilman että uudet toimet edistäisivät merkittävästi toimintapolitiikkoja, joita yritykset ovat olleet usein itse käynnistämässä. Toimenpiteiden kasautuminen ruokkii torjuvaa suhtautumista Euroopan unioniin, jota pidetään liian byrokraattisena ja todellisuudesta vieraantuneena. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on lisäksi sitä mieltä, että sosiaaliset ja ympäristötavoitteet pystytään saavuttamaan ainoastaan puuttumalla epätasapainon syihin eikä lisäämällä sitovia velvoitteita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Pk-yrityksille suotuisan toimintaympäristön edistämiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota väestörakenteen muutokseen, joka heikentää merkittävästi ammattitaitoisten työntekijöiden saatavuutta ja siten pk-yritysten tuottavuutta. Ammatilliseen koulutukseen, oppisopimuskoulutukseen ja osaamisen – myös vihreiden ja digitaalisten taitojen – kehittämiseen on panostettava vahvasti. |
| --- | --- |

3.7

4.   Parempaa sääntelyä

| 4.1 | Sääntelyn parantamisessa on löydettävä asianmukainen tasapaino taloudellisten, kestävyyteen liittyvien ja sosiaalisten näkökohtien välillä. ETSK suosittaa, että komissio tukeutuisi sääntelyn vaikutusten arvioinnissa EU-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla aiempaa enemmän työmarkkinaosapuoliin, toimialajärjestöihin ja kauppakamareihin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jokaisesta avoimuutta edistävästä toimesta aiheutuu kustannuksia. ETSK muistuttaa komissiota tarpeesta soveltaa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa Small Business Act -aloitetta ja ”pienet ensin” -periaatetta komission tekemien sitoumusten mukaisesti. Komitea kehottaa parempaa sääntelyä koskevan tiedonannon mukaisesti asettamaan vain sellaisia uusia suoria tai välillisiä hallinnollisia rasitteita, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kehottaa komissiota pyytämään kuulemisia laatiessaan komitealta neuvoja pk-yritysten erityispiirteiden entistä tarkemmaksi huomioon ottamiseksi siten, että kysymykset laaditaan neutraaleiksi ja kaikentyyppisille yrityksille soveltuviksi. Komitea korostaa, että kyselyiden tulisi olla mieluiten lyhyitä ja saatavilla kaikilla EU:n kielillä, jotta pienempien yritysten olisi helpompi osallistua. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kehottaa komissiota vahvistamaan pk-yritysedustajien verkostoa sekä näiden edustajien välistä koordinointia niin kansallisella tasolla kuin myös yhteydenpidossa komission kanssa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK panee merkille ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen, jonka soveltamiseen komissio on sitoutunut. Hallinnollisten rasitteiden vähentämistä olisi tarkasteltava yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta taakkaa voitaisiin keventää vaarantamatta strategisia tavoitteita ja heikentämättä EU:n tiukkoja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönormeja. ETSK pyytääkin komissiota esittämään tarvittavat tiedot toimintatavoista ja menetelmistä, jotta tarpeettomat rasitteet voidaan yksilöidä. Mainitun periaatteen käyttöönottoaikataulu ei vaikuta yhteensopivalta komission työohjelman kanssa, sillä ohjelman mukaan lähikuukausina julkaistaan useita keskeisiä ehdotuksia. ETSK kehottaa komissiota määrittämään pikaisesti, mitä hallinnollisia rasitteita voidaan poistaa, ja myös tarkkailemaan aina rasitteen poistamisen jälkeen, että niitä vähennetään myös kansallisissa lainsäädännöissä, jotta periaate toimisi tehokkaasti ja kaikkia kohdeltaisiin tasapuolisesti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK perää asianmukaista vaikutustenarviointia kaikista uusista ehdotuksista, etenkin jos niihin sisältyy suoria tai välillisiä avoimuuteen ja raportointiin liittyviä toimenpiteitä. Kaikkien toimielinten on sovellettava pk-yritystestiä. Sen yhteydessä on tehtävä taloudellinen ja oikeudellinen analyysi, ja lähteet on julkaistava. Testi on tehtävä jokaiselle uudelle säädöstekstin versiolle ehdotusvaiheessa ja myös neuvottelujen aikana. ETSK suosittaa, että jokaisen vaikutustenarvioinnin yhteydessä kuullaan työmarkkinaosapuolia, myös työnantajajärjestöjä, jotta ne voivat antaa panoksensa mikro- ja pk-yrityksiä koskevien säännösten analysointiin. Komission on otettava vaikutustenarviointien tulokset asianmukaisesti huomioon valitessaan parasta toimintavaihtoehtoa. ETSK kehottaa parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa esitettyjen ehdotusten mukaisesti parlamentin jäseniä ja neuvostoa dokumentoimaan tarkistustensa vaikutukset mikro- ja pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Sääntelyntarkastelulautakunnan raportissa osoitetaan, että pk-yrityksiä varten mukautettuja säännöksiä sisältävien ehdotusten määrä on vähentynyt merkittävästi (22 prosentista vuosina 2017–2019 aina 15 prosenttiin vuonna 2020). ETSK kehottaa toimielimiä määrittämään mikro- ja pk-yritysten taakan keventämiseksi erityisiä kynnysarvoja, kun avoimuutta edistäviä toimenpiteitä otetaan käyttöön. Komitea kehottaa nopeuttamaan vuonna 2023 käynnistettäväksi kaavaillun yhteisen digitaalisen palveluväylän toteuttamista. |
| --- | --- |

4.7

5.   Vaihtoehtoja raportoinnille

| 5.1 | Jotta yleiseen käyttöön ei tulisi menettelyjä, joita saatetaan pitää rankaisevina, ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään jokaiseen ehdotukseen mikro- ja pk-yrityksiä varten vaihtoehtoja raportointivelvollisuuksille. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Useissa jäsenvaltioissa on erityisiä neuvoa-antavia elimiä, joissa työmarkkinaosapuolet voivat keskustella sosiaalisista ja taloudellisista toimenpiteistä ja niihin liittyvistä käytännön järjestelyistä. Monet kansalliset pk-yritysjärjestöt edustavat kenttää kattavasti. ETSK suosittaa, että komissio tukeutuu EU-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla aiempaa enemmän pk-yritysjärjestöihin, työmarkkinaosapuoliin, toimialajärjestöihin ja kauppakamareihin. Niillä on kokemuksensa, asiantuntemuksensa ja aktiivisen verkostonsa ansiosta parhaat edellytykset tukea ja kannustaa mikro- ja pk-yrityksiä ja kehittää sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden vaatimia välineitä. Näille tahoille on tärkeää taata tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit tukitoimien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK panee merkille, että komissio on kehitellyt useita mikro- ja pk-yrityksille potentiaalisesti hyödyllisiä välineitä mutta ne eivät saavuta kohdeyleisöjään. Komitea suosittaa, että näiden välineiden mukauttamiseksi mikro- ja pk-yritysten tarpeisiin sekä niiden tuntemuksen ja käyttöönoton edistämiseksi hyödynnetään yhä tehokkaammin pk-yritysedustajien verkostoa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK ehdottaa, että mikroyritysten, käsiteollisuusalan ja vapaiden ammatinharjoittajien työmarkkinavuoropuhelun edistämiseen liittyvää valtakunnallista ja alueellista toimintaa (9) tuetaan ja hyödynnetään. Tällaisen toiminnan puitteissa voidaan tarjota työntekijöille ja työnantajille tarvittavaa tietoa ja neuvontaa heitä koskevista oikeudellisista tai sopimusmääräyksistä, käydä keskusteluja ja antaa aina tarvittaessa lausuntoja yrityksiin ja niiden henkilöstöön liittyvistä kysymyksistä sekä edistää konfliktien ehkäisyä antamalla tietoa ja suosituksia työntekijöille ja työnantajille. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita tukemaan toimialajärjestöjä sosiaalisten ja ympäristövaatimusten täyttämiseen liittyvän koulutuksen, neuvonnan ja tuen tarjoamisessa mikro- ja pk-yrityksille. Rajoittavien säännösten sijasta olisi suosittava tällaista toimintatapaa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK kehottaa oma-aloitteisen lausuntonsa ”Tavoitteena kiertotaloutta edistävät julkiset hankinnat” (10) mukaisesti viranomaisia auttamaan mikro- ja pk-yrityksiä, jotta ne pääsisivät jyvälle kestävämmistä – etenkin paikallisista – julkisista hankintamenettelyistä, sekä tasapainottamaan tarjouseritelmissä laadulliset ja määrälliset kriteerit. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Mikro- ja pk-yrittäjien on voitava työntekijöiden tavoin osallistua koulutukseen kaikissa elämänvaiheissa, myös yrityksen perustamisen tai oston yhteydessä. ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että tarjolla on uusien osaamistarpeiden mukaista koulutusta ja tällaiseen koulutukseen kannustetaan osallistumaan. Näin varmistetaan, että on olemassa yrittäjiä ja yritysten toiminnan jatkajia, jotka pystyvät vastaamaan sosiaalisiin, ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK ehdottaa, että mikro- ja pk-yritysten kannustamista hiilivaikutuksensa pienentämiseen tuettaisiin taloudellisesti ilman, että tämä merkitsee yritysten kehityksen rajoittamista tai aiheuttaa lisätaakkaa. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK kehottaa edistämään yritysten vapaaehtoisia ja maksuttomia merkintäjärjestelmiä, joiden luotettavuus varmistetaan kolmannen osapuolen osallistumisen avulla (11). Tällaiset järjestelmät eivät saa kuitenkaan hankaloittaa markkinoille pääsyä, eikä niitä pitäisi olla montaa päällekkäin, jotta ei hämmennetä kuluttajia. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

2

(3)  Euroopan parlamentin 16. joulukuuta 2020 antama päätöslauselma Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (2020/2131(INI)).

3

(4)  Ehdotus direktiiviksi yritysten kestävyysraportoinnista (2021/0104 (COD)).

4

(5)  Ehdotus direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (2021/0050(COD)).

5

(6)  Esimerkki alankomaalaisesta artesaaniyrityksestä, joka on toteuttanut kiertotaloutta edistäviä toimenpiteitä ilman erityisiä avoimuusvelvoitteita: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/

6

(7)  Les entreprises de proximité au féminin (maaliskuu 2019):

7

https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf

(8)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 15 ja EUVL C 81, 2.3.2018, s. 1.

8

(9)  Alueelliset käsiteollisuuden ammattialojen yhteistoimikunnat (commissions paritaires régionales interprofessionnelles de l’artisanat, CPRIA: https://cpria.proximeo-france.fr/) ja alueelliset vapaiden ammattien yhteistoimikunnat (commissions paritaires régionales pour les professions libérales, CPR-PL).

9

(10)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 16.

10

(11)  Esimerkkinä Répar’acteurs-merkki: https://www.artisanat.fr/reparacteurs#:~:text=Le%20label%20%C2%AB%20R%C3%A9par’acteurs%20%C2%BB,de%20la%20r%C3%A9duction%20des%20d%C3%A9chets

11

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/6

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Nykyaikaista ja vastuullista kulutusta edistävä mainonta”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/02)

| Esittelijä: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thierry LIBAERT

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 132/0/5 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

132/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa, että Euroopan unionin (EU) tulee tukea covid-19-kriisin ankarasti koettelemaa eurooppalaista mainosalaa. Mainontaa tarvitaan digitalisaation sekä neljän suuren teknologiayrityksen (Google, Amazon, Facebook ja Apple) kilpailun johdosta nyt enemmän kuin koskaan taloudellisen toiminnan ja työllisyyden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tarve parantaa kuluttajien huomioon ottamista sekä vihreään siirtymään ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvät haasteet edellyttävät yhteistä pohdintaa, jonka avulla varmistetaan, että mainosala sisäistää etenkin Pariisin sopimuksen tavoitteet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa mainosalaa sitoutumaan hiilijalanjälkensä pienentämiseen, jotta sen toiminnasta tulisi EU:n tavoitteiden mukaisesti hiilineutraalia vuoteen 2050 mennessä ja kasvihuonekaasupäästöt vähenisivät 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Näin se edistäisi yhteisen hiilineutraaliustavoitteen saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa kaikkia mainosalan toimijoita sitoutumaan siihen, että ne pyrkivät vähentämään toimialansa mahdollisuuksien mukaisesti omia ympäristövaikutuksiaan. Tämä voidaan tehdä vähentämällä digitaalisten mainosnäyttöjen energiankulutusta ja parantamalla niiden kierrätettävyyttä, käyttämällä julisteissa ja mainoslehtisissä ensisijaisesti sellaista paperia, jonka raaka-aine on peräisin kestävästi hoidetuista metsistä (PEFC- ja FSC-merkinnät), ja REACH- ja GreenGuard-normien mukaisia musteita sekä vähentämällä audiovisuaalisen tuotannon vaikutuksia tekniikan, energian ja logistiikan osalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa, että mainosalan toimijat lisäävät maksuttomien palvelujen tarjontaa sellaisten toimijoiden ekologisesti vastuullisten aloitteiden tukemiseksi, joilla ei ole riittäviä taloudellisia resursseja (pk-yritykset, startup-yritykset, osuuskunnat jne.). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa alan toimijoita tarjoamaan henkilöstölleen enemmän koulutusta vihreän siirtymän haasteista. Myös viestintäalan korkeakoulutuksessa tulee valveuttaa asiasta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa mainosalaa pohtimaan mielikuvamainontaa ja siihen liittyviä esittämistapoja. Näin voitaisiin osaltaan varmistaa, että mainonta ei ole vihreää siirtymää haittaava vaan sitä aidosti edistävä tekijä, jonka avulla voidaan tehdä paikkansa pitävien tietojen pohjalta tunnetuksi tuotteita, jotka auttavat vähentämään ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa jatkamaan työtä viherpesun ja harhaanjohtavien ympäristöväittämien torjuntaan liittyvän mainosten EU-tason sääntelyn vahvistamiseksi. Tavoitteena tulee olla EU:n jäsenvaltioissa sovellettavien sääntöjen yhdenmukaistaminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK toivoo, että vihreään siirtymään liittyvien näkökohtien ohella kiinnitetään erityistä huomiota nuorimmille kohderyhmille varsinkin sosiaalisessa mediassa suunnattuun mainontaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitean mielestä mainonta ei voi olla kaikilta osin vastuullista, elleivät mainosalan toimijat kanna Euroopassa vastuutaan disinformaatioasioissa. Euroopan komission on tehostettava disinformaation rahallisen hyödyntämisen torjuntaan liittyviä toimiaan (1). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa mainosalaa lisäämään avoimuuttaan kansalaisyhteiskunnan suuntaan sekä vuorovaikutusta eri kohdeyleisöjen kanssa, jotta se voi sovittaa kehityksensä yhteiskunnan uusien odotusten mukaiseksi. |
| --- | --- |

1.11

2.   Määritelmät

| 2.1 | Tässä lausunnossa sovelletaan EU:n vahvistamaa mainonnan määritelmää, jonka mukaan sillä tarkoitetaan ”missä tahansa muodossa olevaa tietoa tai esitystä, joka annetaan elinkeinon, liiketoiminnan, käsityön tai ammatin harjoittamisen yhteydessä tavaroiden tai palvelujen – – menekin edistämiseksi”. Määritelmä ei kuitenkaan pidä sisällään institutionaalisessa tarkoituksessa (yrityksen maineen parantamiseksi) toteutettavaa mainontaa eikä julkisten tahojen tai järjestöjen harjoittamaa mainontaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vastuullinen mainonta on mainontaa, jossa otetaan huomioon alan velvollisuus vastata omalta osaltaan suuriin yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin, joihin kuuluu esimerkiksi velvollisuus torjua ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

2.2

3.   Mainonta taloudellista toimintaa ja työllisyyttä edistävänä tekijänä Euroopassa

| 3.1 | Mainonnalla on tiivis yhteys kasvuun ja työllisyyteen. Siellä, missä mainontaan käytetään paljon varoja, kasvu on suurempaa kuin siellä, missä mainontainvestoinnit ovat pienempiä (2). Mainostajien maailmanliiton (World Federation of Advertisers, WFA) vuonna 2017 teettämässä selvityksessä arvioitiin, että mainontaan sanan suppeassa merkityksessä vuonna 2016 käytetyt 92 miljardia euroa lisäsivät vaurautta Euroopassa 643 miljardilla eurolla (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Eri tutkimusten mukaan yhden euron investoiminen mainontaan tuottaa 5–7-kertaisen kerrannais- ja heijastusvaikutuksen lisäkasvun muodossa. Belgian tapauksessa kerroin on laskelmien mukaan suunnilleen viisi (2,2 miljardin euron mainosmenot tuottivat Belgian talouteen 13 miljardia euroa) (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mainonta nopeuttaa uusien tuotteiden ja palvelujen leviämistä ja joskus myös innovointia, mistä hyvänä esimerkkinä voidaan mainita tiettyjen laitteiden, kuten tietokoneiden ja puhelinten, käyttöiät. Uusien tuotteiden nopeampi yleistyminen herättää kysymyksiä ympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Mainonta piristää kilpailua. Ilman mainontaa olisimme kaikki saman pankin asiakkaita ja pankki voisi hinnoitella palvelunsa mielensä mukaan. Pankkipalvelut ovat kaiken kaikkiaan hyvin samankaltaisia eri pankeissa, ja erot juontavat juurensa mm. mainonnasta. Sama pätee moniin toimialoihin (energia, vähittäiskauppa jne.). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mainonta pitää monet alat – erityisesti media-alan – leivässä. Useissa EU-maissa lehdet, radio ja televisio saavat siitä suuren osan rahoituksestaan. Sen lisäksi, että mainonta on voimavara, se merkitsee myös riippuvuussuhdetta, joka voi toisinaan vaikuttaa tuotettavaan sisältöön ja kyseenalaistaa toimituksellisen riippumattomuuden. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mainonnan liikevaihto Euroopassa on 140 miljardia euroa (2018). Osittain tai kokonaan yritysviestinnän parissa toimii 280 000 yritystä, jotka ovat usein pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja työllistävät yhteensä 998 000 henkeä (5). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mainonta vaikuttaa välillisesti moniin ammatteihin, jotka liittyvät mainosten tekemiseen, esimerkkeinä audiovisuaalinen tuotanto, taiteenalat ja valokuvaus. Belgialaisen tutkimuksen mukaan 87 000 ihmisen työpaikat rahoitettiin mainostuloilla tai liittyivät mainosten tekemiseen toimitusketjujen kautta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jos kaikki yritysviestintämenot otetaan huomioon, tulee myös muistaa, että EU:ssa käytetään vuosittain suuria summia viihde-esitysten, urheilun ja kulttuuritoiminnan sponsorointiin ja muuhun tukemiseen. |
| --- | --- |

3.8

4.   Muitakin kuin sosioekonomisia vaikutuksia

| 4.1 | Yleisesti tunnustetaan, että lehdistöön kohdistuvan vaikutuksen johdosta tiedotusvälineet ovat laajempien joukkojen saatavilla. Ilman mainontaa lehtien hinnat olisivat huomattavan paljon korkeampia, ja mainonnan väheneminen johtaisi monien lehtien lakkauttamiseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Mainonta mahdollistaa lisäksi ilmaisjakelulehtien julkaisemisen ja siten uutisten tarjoamisen miljoonille lukijoille päivittäin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Taiteellista ja luovaa puolta on syytä korostaa. Lukuisat elokuvaohjaajat, valokuvaajat ja suunnittelijat ovat aloittaneet uransa mainosalalta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kaupunkimaiseman osana olevat mainokset ovat tehneet monista paikoista – esimerkiksi New Yorkin Times Squaresta ja Lontoon Piccadilly Circuksesta – matkailunähtävyyksiä. Eloisat mainokset muokkaavat itsessään kaupunkikuvaa ja lisäävät tiettyjen paikkojen vetovoimaa. Mainosten vaikutus julkisiin tiloihin voidaan tietysti nähdä myös hyvin kielteisenä asiana. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Mainonta välittää omalta osaltaan myönteistä viestiä maailmasta – onnen, ilon ja kauneuden sanomaa. Jatkuvien kriisien oloissa mainokset viestittävät omalta osaltaan optimismia ja ovat innostavia. Mainoksista on myös saatu sellaisia elämänohjeita kuin Don’t imitate, innovate (Hugo Boss), Take care (Garnier) ja Impossible is nothing (Adidas). Mainonta välittää siten yleensä myönteistä maailmankuvaa, joka voi edistää merkittävästi vihreää siirtymää. |
| --- | --- |

4.5

5.   Mainosalan toimintamalli ja sen yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset

| 5.1 | Mainonnalla on suoria vaikutuksia kasvihuonekaasupäästöihin. Se vaikuttaa paperin käyttöön sekä erilaisten luonnonvarojen kulutukseen (etenkin uusien LCD-näyttöjen kautta) ja energiankulutukseen internetin tai audiovisuaalisen median kautta. Vaikutukset kasvihuonekaasupäästöihin tai laajemmin ympäristövaikutukset (esim. materiaalien kierrätettävyys) eivät käytännössä koskaan kuulu mainoskampanjan toteuttamistavan valintakriteereihin. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ulkomainonnalla on myös oma erityinen ympäristövaikutuksensa. Esimerkkeinä voidaan mainita valaistut ja digitaaliset mainostaulut, joiden energiankulutus ja valosaastevaikutus eivät ole aivan mitättömiä. Tavanomaisen 200 kg painavan digitaalisen mainosnäytön valmistus vaatii arviolta 8 tonnia erilaisia materiaaleja (6). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Koska mainonnalla pyritään lisäämään kohteena olevan hyödykkeen kulutusta, se kannustaa liialliseen kulutukseen, joka ei välttämättä vastaa tarpeita. Monista tuotteista ja kapineista on käytännössä hyvin vähän hyötyä, eikä hyöty aina ole oikeassa suhteessa niiden ympäristövaikutuksiin. Osa niistä heitetään roskiin ensimmäisen käyttökerran jälkeen. Mainonta muokkaa yksilöiden tarpeita ja odotuksia markkinoijien intressien eikä välttämättä yhteisten etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Koska mainokset ovat suurkaupungeissa vahvasti läsnä, ne voivat myös osaltaan tehdä suurista eurooppalaisista kaupungeista yhä samannäköisempiä. Identtisten mainoskampanjoiden myötä kaupunkimaisemat samanlaistuvat ja menettävät ominaislaatuaan. Ilmiötä selittää se, että suurin osa mainoksista on peräisin pieneltä määrältä mainostajia. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Mainonnan viestittämät arvot ovat usein kaukana yhteisöllisyydestä, solidaarisuudesta ja kohtuudesta. Mainosten välittämissä mielikuvissa onni tulee ostamisesta. Mielikuvamainonnan teesinä on, että kaiken voi ostaa ja että ollakseen onnellisia ihmisten on omistettava ja kulutettava enemmän. Kuluttamisen ja onnen tunteen välillä ei mielipidekyselyjen mukaan kuitenkaan ole vahvaa tilastollista yhteyttä: onnellisuus riippuu ensisijaisesti tiettyihin arvoihin uskomisesta sekä perhesiteiden ja fyysisen sosiaalisen verkoston vahvuudesta. Mainokset voivat myös aiheuttaa kuluttajille jatkuvaa tyytymättömyyttä, patistaa kuluttamaan yhä enemmän ja turhauttaa kaikkia niitä – varsinkin vähävaraisempia – ihmisiä, jotka eivät pysty hankkimaan markkinoituja tuotteita ja palveluja. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Eurooppalaisilta yrityksiltä virtaa niiden tietämättä yli 400 miljoonaa euroa disinformaatiota levittäville verkkosivustoille (7). Suurimpien disinformaatiota tuottavien tahojen tiedetään pyrkivän taloudellisiin tavoitteisiin muun muassa hyödyntämällä linkityksiä, joiden avulla ne voivat saada suuria summia verkkomainonnasta. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK:n havaintojen mukaan yhä suurempi osa sosiaalisessa mediassa tapahtuvasta mainonnasta naamioidaan enemmän tai vähemmän tunnettujen somevaikuttajien välittämäksi sisällöksi sen sijaan, että ilmoitettaisiin selvästi, että kyse on mainoksista. Arviolta yli neljäsosassa (26,6 prosentissa) sosiaalisen median mainoksista ei mainita tuotemerkkiä eikä kaupallista tarkoitusta (8), mikä aiheuttaa sekaannusta ja saattaa siten heikentää tuotemerkkejä kohtaan tunnettua luottamusta. Tätä voidaan torjua osaltaan digipalvelusäädöksen avulla velvoittamalla ilmoittamaan mainoksen takana olevan organisaation nimi (9). |
| --- | --- |

5.7

6.   Miten voidaan vauhdittaa vihreän siirtymän haasteiden parempaa huomioon ottamista mainosalan toimintamallissa

| 6.1 | Ilmastotoimien tarpeen muuttuessa yhä pakottavammaksi on vaikea ymmärtää, miksi mainosala ei ole sitoutunut virallisesti Pariisin sopimuksen noudattamiseen. Euroopan parlamentti hyväksyi äskettäin päätöslauselman kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, ja Euroopan komissio julkaisi 14. heinäkuuta 2021 kahdentoista toimenpiteen 55-valmiuspaketin tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Kaikkien toimialojen on osallistuttava yhteisiin ponnisteluihin, ja mainosalan on muiden alojen tavoin sisäistettävä tämä tärkeä tavoite vajaan vuosikymmenen kuluessa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Useimmat mainostajat ovat ymmärtäneet ilmastonmuutoksen haasteet ja tarpeen ottaa huomioon yhteiskunnan mittavat vaatimukset ja pyrkineet jo vuosia aktiivisesti torjumaan harhaanjohtavia ympäristöväittämiä ja viherpesua. Niiden on nyt tehostettava toimiaan. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Euroopan komissio tukee näitä pyrkimyksiä. Oikeusasioiden pääosasto perusti vuonna 2012 ympäristöväittämiä käsittelevän sidosryhmien työryhmän, joka on julkaissut useita raportteja, ensin vuonna 2013 ja sen jälkeen vuonna 2016. Nämä asiakirjat ovat auttaneet ymmärtämään paremmin harhaanjohtavien ympäristöväittämien ongelmaa ja vaikuttaneet sopimattomista kaupallisista menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (10) täytäntöönpanoon. Komissio päivittää parhaillaan näitä suuntaviivoja, ja ne on määrä julkaista vuoden 2021 loppuun mennessä. Tarkoituksena on, että lopullisessa tekstissä selvennetään, miten direktiiviä 2005/29/EY kuuluu soveltaa harhaanjohtaviin ympäristöväittämiin. Kansalliset kuluttajaviranomaiset toteuttivat vuonna 2020 komission koordinoiman tarkastuskampanjan sellaisten yritysten verkkosivustoille, jotka väittävät myyvänsä ympäristöystävällisiä tuotteita. Kampanjan tulosten perusteella 42 prosentissa tapauksista väittämät olivat liioiteltuja, virheellisiä tai harhaanjohtavia ja mahdollisesti EU:n sääntöjen nojalla sopimattomia kaupallisia menettelyjä (11). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Euroopan komission 11. maaliskuuta 2020 julkaisemassa uudessa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa kiinnitetään puolestaan ensimmäistä kertaa huomiota nimenomaan mainosalan vastuuseen. Toimintasuunnitelman tekstijakson 2.2 mukaan komissio haluaa vahvistaa kuluttajien suojelua viherpesulta. Tarkoituksena on velvoittaa yritykset perustelemaan tuotetta tai organisaatiota koskevat ympäristöväittämänsä ympäristöjalanjälkeä koskevia menetelmiä käyttäen. Tekstijaksossa 3.2 esitetään toive kannustimien kehittämisestä ajoneuvojen käyttöasteen kasvattamiseksi. (Tämän edistämiseksi voidaan esimerkiksi vähentää mainoskuvia, joissa kuljettaja on autossa yksin.) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Euroopan parlamentti äänesti marraskuussa 2020 sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan (IMCO) valmistelemasta valiokunta-aloitteisesta mietinnöstä ”Kohti kestävämpiä sisämarkkinoita yritysten ja kuluttajien hyväksi” (12). Tekstissä painotetaan ”sellaisen vastuullisen mainonnan merkitystä, jossa kunnioitetaan yleisiä ympäristöä ja kuluttajien terveyttä koskevia normeja”. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK on ajanut erityisen aktiivisesti nimenomaan harhaanjohtavien ympäristöväittämien kieltämistä muun muassa lausunnossaan ”Ympäristöä, sosiaalisia kysymyksiä ja terveyttä koskevat väitteet sisämarkkinoilla” (13). Se on antanut lausunnon ”Kohti kestävää kulutusta koskevaa EU:n strategiaa” (14), jossa korostetaan, että on tärkeää ohjata mainontaa yhä tehokkaammin edistämään kestävämpää kulutusta. Äskettäisessä lausunnossaan uudesta kuluttaja-asioiden toimintaohjelmasta (15) komitea muistuttaa tarpeesta parantaa kuluttajatiedotusta ja torjua viherpesua. |
| --- | --- |

6.6

7.   Eurooppalainen mainonta edistämään kestävämpää ja vastuullisempaa kulutusta

| 7.1 | ETSK kannattaa kannustimiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa luotetaan mainostajien omaan vastuunkantoon, koska ala on ottanut edistysaskeleita erityisesti harhaanjohtavien ympäristöväittämien torjunnassa ja edistystä on tapahtunut myös sääntelyn alalla. Tällaista lähestymistapaa puoltaa myös tarve tukea kasvua ja työpaikkoja luovaa alaa nykyisinä erityisen tukalina aikoina. ETSK on sitä mieltä, että kaikenlainen eurooppalaisen mainosalan toiminnan hankaloittaminen saattaa hyödyttää digitaalista mainostamista, jonka alustat ovat pitkälti neljän suuren teknologiayrityksen (Google, Amazon, Facebook ja Apple) hallussa. Ne taas ovat edelleen suurelta osin eurooppalaisen verotuksen ulottumattomissa. Tämän toimintamallin itsensä on muututtava tulevaisuudessa evästesääntöjen kehityksen vuoksi. ETSK toteaa kuitenkin, että fossiilisten polttoaineiden kaltaisille tuotteille, joilla on erityisen suuri vaikutus, voidaan harkita vahvempaa sääntelyä. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK kehottaa meneillään olevan talouskriisin takia antamaan vastineeksi sitoutumisesta edellä kuvailtujen rakenteellisten muutosten toteuttamiseen pikaisesti poikkeusolojen rahoitustukea mainosalan pienimmille ja epävarmimmassa asemassa oleville toimijoille (pk-yrityksille), jotta ne pystyvät ylläpitämään rakenteitaan nykyisessä tilanteessa. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Jokaisen eurooppalaisen mainosalan toimijan ja Euroopan unionin alueella toimivan mainostoimiston tulee omaksua vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen tavoitteet ja tarkemmin ottaen EU:n äskettäin vuoteen 2030 ulottuvalle ajanjaksolle asettamat 55 prosentin vähentämistavoitteet osaksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämispolitiikkaansa. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Kaikkien mainosalan taloudellisten toimijoiden tulee tunnustaa vihreään siirtymään liittyvät tavoitteet ja sisällyttää ne toimintamenettelyihinsä siten, että ne esittävät arvion kasvihuonekaasupäästöjensä tilanteesta ja suunnitelman niiden vähentämiseksi ja mukauttavat toimintasuunnitelmansa kyseisiin tavoitteisiin. Mainosalan siirtymä tulee toteuttaa joustavasti, jotta kannustetaan ja tuetaan etenkin keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Mainosalan toimijoiden on sitouduttava arvioimaan mainonnan hiilivaikutusta käytäntöjen parantamiseksi, kehittämään ympäristöystävällisempiä tuotantotapoja ja tutkimaan mahdollisuuksia siirtää tuotantoa Eurooppaan. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Mainosalan toimijoiden on lisättävä maksuttomien palvelujen tarjontaa ilmastosiirtymään ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvien kysymysten parissa aktiivisimmin toimiville järjestöille. Yleisemmällä tasolla on pohdittava mainonnan sääntelyn hallinnoinnin kehitystä, jotta kansalaisyhteiskunnalle voidaan antaa siinä suurempi rooli, mahdollisesti uudenlaisten hallintomallien puitteissa. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Mainosalan toimijoiden tulee järjestää henkilöstölleen suunnitelmallisesti sisäistä koulutusta vihreään siirtymään liittyvistä haasteista sekä vastuullisemmista mainontakäytännöistä. Niiden tulee myös antaa panoksensa markkinointi- ja viestintäalan koulutukseen. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Mainosalan on sitouduttava vahvistamaan edelleen alan sisäisiä mainonnan sääntelymekanismeja. Eurooppalaisten sääntelyelinten valvontavaltuuksia tulee laajentaa ja kansalaisyhteiskunnan (ympäristöalan kansalaisjärjestöjen, kuluttajajärjestöjen, ammattijärjestöjen jne.) todellista osallistumista hallintoon lisätä. |
| --- | --- |

7.8

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan komission esittämä ohjeistus disinformaatiota koskevien EU:n käytännesääntöjen tehostamiseksi, 26. toukokuuta 2021, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_21_2585

1

(2)  Maximilien Nayaradou, ”L’impact de la régulation de la publicité sur la croissance économique” (tiivistelmä julkaisussa Publicité et croissance économique, Union des annonceurs, 2006), tohtorinväitös Paris-Dauphine-yliopistossa vuonna 2004.

2

Publicité et croissance économique

(3)  World Federation of Advertisers, The Value of Advertising (Deloitte, 2017).

3

(4)  Union belge des annonceurs, L’impact de la publicité sur la croissance économique en Belgique, 3. joulukuuta 2015.

4

(5)  Lähde: Eurostatin mainonta- ja markkinatutkimustilastot (Advertising and Market Research Statistics).

5

(6)  ADEME (Ranskan vihreän siirtymän virasto), Modélisation et évaluation environnementale de panneaux publicitaires numériques, syyskuu 2020.

6

(7)  Claudia Cohen, ”Des marques financent, malgré elles, la désinformation”, Le Figaro, 5. elokuuta 2021

7

(8)  Vastuullisen vaikuttamisen seurantahanke Observatoire de l’influence responsable, Ranskan mainosalan sääntelyviranomainen ARPP, 13. syyskuuta 2021.

8

(9)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 70.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

10

(11)  Agence Europen Daily Bulletin No. 12646, 24. tammikuuta 2021.

11

(12)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2021(INI)&l=en

12

(13)  EUVL C 383, 17.11.2015, s. 8.

13

(14)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 51.

14

(15)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 45.

15

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/11

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/03)

| Esittelijä: | Dominika BIEGON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Dominika BIEGON

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 168/3/5 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

5.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

168/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n finanssipolitiikan sääntöjä on tarkistettava: puutteet olivat ilmeisiä jo vuosien 2008–2009 rahoituskriisin jälkeen, ja covid-19-pandemia asettaa entistä vakavampia haasteita nykyiselle finanssipoliittiselle kehykselle. ETSK on aiemmissa lausunnoissaan pitänyt myönteisenä Euroopan komission talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua. Tässä lausunnossa ETSK toistaa kantansa uudistusten tarpeesta ja kehottaa komissiota jatkamaan nopeasti EU:n talouden ohjausjärjestelmän tarkistamista, joka on tällä hetkellä pysähdyksissä. Ennen tarkistetun kehyksen voimaantuloa komission olisi esitettävä suuntaviivoja siirtymäkaudelle, jonka aikana liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ei pitäisi käynnistää, minkä lisäksi olisi oltava mahdollista käyttää epätavallista tapahtumaa koskevaa lauseketta maakohtaisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kaikissa tulevissa finanssipoliittisissa kehyksissä on a) vahvistettava julkisia investointeja, b) mahdollistettava syklisen liikkumavaran lisääminen ja c) sallittava suurempi joustavuus ja maakohtainen eriyttäminen velkojen sopeuttamisurien osalta taaten samalla julkisen talouden kestävyys. EU:n finanssipoliittisen kehyksen tarkistaminen ei ole tarpeen ainoastaan talouden lyhyen ja keskipitkän aikavälin vakauttamiseksi, vaan se on erittäin tärkeää myös taloutemme sosioekologisen muutoksen rahoittamiseksi, jotta taataan täystyöllisyys, laadukkaat työpaikat ja oikeudenmukaiset siirtymät. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tarkemmin sanottuna ETSK:n tärkein ehdotus finanssipoliittisen kehyksen tarkistamiseksi on ottaa käyttöön ETSK:n jo aiemmissa lausunnoissaan esittämä julkisia investointeja koskeva kultainen sääntö yhdessä menosäännön kanssa. Tämän lisäksi ETSK pitää myönteisenä Euroopan finanssipoliittisen komitean ehdotusta, joka koskee julkisen talouden sopeuttamisurien maakohtaista eriyttämistä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa myös, että finanssipolitiikka on perinteinen parlamentaarisen politiikan ala, ja sen päätökset vaikuttavat valtion menojen ja tulojen koko rakenteeseen. Sen vuoksi sekä jäsenvaltioiden parlamenteille että Euroopan parlamentille on annettava näkyvä rooli tulevassa EU:n talouden ohjausjärjestelmässä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Samalla tavoin kansalaisyhteiskunta on otettava laajemmin mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Näin voidaan luoda tasapainoinen talouspolitiikka, jossa kaikki edut sovitetaan yhteen. Tämä koskee erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen hallinnointia tilanteissa, joissa kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on ollut epätyydyttävää (1). Kumppanuusperiaate on pitkäaikainen perinne Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallinnoinnin alalla, ja sen olisi toimittava kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevan tehokkaan mekanismin mallina. |
| --- | --- |

1.5

2.   Taustaa: uudet haasteet covid-19-pandemian jälkeen

| 2.1 | EU:n finanssipolitiikan sääntöjä on tarkistettava. Ennen kriisiä Euroopan finanssipoliittisen komitean (2019) arviossa (2) EU:n finanssipoliittisesta kehyksestä tuotiin perustellusti esiin kaksi keskeistä ongelmaa: Ensinnäkin finanssipoliittiset säännöt ovat yleensä myötäsyklisiä. Vuosien 2008–2009 rahoituskriisin jälkeen julkisen talouden vakauttaminen oli liian aikaista kestävyyteen liittyvien merkittävien huolenaiheiden vuoksi, jotka johtivat Euroopan talouden W-taantumaan. Toiseksi julkiset investoinnit EU:ssa ovat olleet menovähennysten ensimmäinen kohde. Kun verrataan vuosien 2015–2019 keskimääräistä julkista investointiastetta kriisiä edeltävään keskiarvoon (2005–2009), havaitaan, että korot laskivat 20 jäsenvaltiossa 27:stä jopa 50 prosenttia, siinä määrin, että julkisen pääoman varannot, joiden julkiset nettoinvestoinnit olivat negatiiviset, supistuivat euroalueella vuosina 2013–2017. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia asettaa vielä vakavampia haasteita EU:n finanssipoliittiselle kehykselle: talouden laskusuhdanteet ja politiikkatoimet, joilla pyritään lieventämään pandemian sosiaalista ja taloudellista vaikutusta, ovat lisänneet merkittävästi julkistalouden alijäämää ja julkistalouden velkasuhdetta monissa jäsenvaltioissa (3). Euroopan finanssipoliittisen komitean arviot (2020) (4) osoittavat, että jos EU:n finanssipoliittisia sääntöjä sovellettaisiin muuttumattomina yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisen jälkeen, odotettu velkasuhteen supistuminen aiheuttaisi liiallista rasitetta joillekin jäsenvaltioille, millä olisi merkittäviä kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia seurauksia, jotka vaarantaisivat EU:n talouden elpymisen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n finanssipoliittisten sääntöjen uudistaminen ei ole tarpeen ainoastaan talouden lyhyen ja keskipitkän aikavälin vakauttamiseksi, vaan se on erittäin tärkeää myös taloutemme sosioekologisen muutoksen rahoittamiseksi, jotta taataan täystyöllisyys, laadukkaat työpaikat ja oikeudenmukaiset siirtymät. EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi pääomakantaa on uudistettava perusteellisesti. Kestävä talous edellyttää julkisten investointien merkittävää laajentamista, koska Euroopan taloudet joutuvat muussa tapauksessa torjumaan ilmastoon liittyviä finanssipoliittisia riskejä (5). Samalla on varmistettava julkisen talouden kestävyys. ETSK on aiemmissa lausunnoissa jo korostanut tarvetta ottaa käyttöön julkisia investointeja koskeva kultainen sääntö EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä (6). Nämä vaatimukset ovat edelleen perusteltuja: Euroopan komissio arvioi hiljattain, että EU:n pyrkiessä saavuttamaan vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja ympäristötavoitteensa kokonaisrahoitusvaje on vuosittain noin 470 miljardia euroa vuoteen 2030 asti (7). Kuten perustellusta syystä korostettiin, tarvittavan rahoituksen käyttöönotto on merkittävä poliittinen haaste, ja julkisilla investoinneilla on selvästi ratkaiseva rooli etenkin yksityisten investointien alullepanossa. Nämä näkökohdat on otettava huomioon EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistuksessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden on vastattava haasteeseen supistaa julkistalouden velkasuhdetta talouden elpymisen jälkeen, jotta ne säilyttäisivät riittävästi finanssipoliittista liikkumavaraa seuraavan talouskriisin torjumiseksi. Tässä lausunnossa ehdotetulla menosäännöllä (ks. kohdat 3.3.2 ja 3.3.3) varmistettaisiin, että jäsenvaltiot voivat vakauttaa julkista talouttaan hyvinä aikoina. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK korostaa, että EU:n finanssipoliittisen kehyksen tarkistamisessa on otettava huomioon nykyinen makrotaloudellinen tilanne. Sekä Kansainvälinen valuuttarahasto IMF (8) että Euroopan komissio (9) toteavat, että julkistalouden velkasuhteiden olisi vakauduttava lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä alhaisen korkotason ja lisääntyvän kasvun ansiosta. Valtionvelan kestävyys riippuu (reaalisesta) BKT:n kasvusta, vuotuisesta perusjäämästä ja jäljellä olevan valtionvelan (reaalisesta) korosta. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan nämä tekijät huomioon arvioidessaan jäsenvaltioiden velkakestävyyttä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Lisäksi ETSK korostaa, että kestävä julkinen talous on pitkälti riippuvainen luotettavista julkisista tuloista ja oikeudenmukaisesta verotuksesta sekä esimerkiksi veropetosten ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunnasta. Myös ilmoitettujen uusien omien varojen olisi edistettävä oikeudenmukaista verotusta sekä sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja ilmasto-oikeudenmukaisuutta. Kestävän julkisen talouden varmistamiseksi tarvitaan myös tulojen ja menojen avoimuutta, avoimia hankintasopimuksia ja kansalaisyhteiskunnan jatkuvaa osallistamista julkisen varainhoidon valvontaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK on aiemmissa lausunnoissaan (10) pitänyt myönteisenä Euroopan komission talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua ja korostanut tarkistamisen tarvetta. ETSK on myös esittänyt, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa olisi keskusteltava siitä, miten EU:n talouden ohjausjärjestelmää voitaisiin uudistaa. Talouden ohjausjärjestelmää koskevien SEUT-sopimuksen määräysten mukauttaminen EU:n nykyiseen taloudelliseen tilanteeseen ei saisi olla tabu. ETSK esittää kehotuksen uudelleen erityisesti covid-19-kriisiin liittyvässä yhteydessä. Jotta estetään paluu vanhoihin finanssipoliittisiin sääntöihin ja hallitaan siirtymistä kohti vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, ETSK kehottaa painokkaasti jatkamaan tarkistusprosessia mahdollisimman pian (11). |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

3.1   EU:n talouden ohjausjärjestelmän tasapainottaminen

| 3.1.1 | Finanssipolitiikan olisi oltava osa laajempaa monitasoista ja tasapainoista hallintokehystä. ETSK kannattaa vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, jossa ihmisten sosiaalinen ja taloudellinen hyvinvointi asetetaan etusijalle siten, ettei ketään jätetä jälkeen ja että samalla varmistetaan julkisen velan kestävyys. Sen vuoksi komitea vaatii tasapainoista talouspolitiikkaa, jossa annetaan yhtäläinen painoarvo useille keskeisille talouspoliittisille tavoitteille, kuten kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys, ihmisarvoinen työ ja oikeudenmukaiset siirtymät, tulojen ja varallisuuden oikeudenmukainen jakautuminen, kansanterveys ja elämänlaatu, ympäristön kestävyys, rahoitusmarkkinoiden vakaus, hintavakaus, tasapainoiset kauppasuhteet, kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous ja kestävä julkinen talous, ja korostetaan niiden merkitystä. Nämä tavoitteet ovat johdonmukaisia sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden että YK:n nykyisten kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa (12). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden pyrkiessä kestävään ja osallistavaan talouteen ei riitä, että lisätään finanssipoliittista liikkumavaraa tietyin edellytyksin. Tämän lisäksi on edistettävä kannustimia uudistuksille. EU:n nykyinen talouden ohjausjärjestelmä koostuu kolmesta pilarista: a) julkisen talouden valvonta, b) makrotalouden valvonta ja c) sosiaali- ja työllisyyspolitiikan koordinointi. Näin ollen järjestelmä painottuu jo voimakkaasti uudistuksiin. Erilaisissa empiirisissä tutkimuksissa korostetaan, että uudistuksista huolimatta suurin osa aiemmista maakohtaisista suosituksista on painottunut kilpailukyvyn parantamiseen ja talousarvioiden lujittamiseen (13). ETSK kehottaa painokkaasti EU:n toimielimiä noudattamaan tasapainoisempaa lähestymistapaa tulevissa maakohtaisissa suosituksissa: finanssipoliittisten vertailuarvojen sekä EU:n ilmastotavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin olisi oltava yhtä tärkeitä maakohtaisten suositusten viitekohtia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä uudistuksiin, joilla tuetaan siirtymistä vihreään talouteen ja digitaalitalouteen (kuten aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja elinikäisen oppimisen järjestelmiin, mukaan lukien uudelleenkoulutusta ja uramuutostukea koskevat ohjelmat), sekä uudistuksiin, joilla taataan EU:n varojen tehokas hyödyntäminen (kuten teknisten valmiuksien kehittäminen julkishallinnoissa investointihankkeiden hallinnoimiseksi, tehokkaat ja avoimet julkiset hankintajärjestelmät ja uudistukset tehokkaan investointipolitiikan muiden ei-monetaaristen esteiden poistamiseksi). |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Julkisten investointien lisääminen

| 3.2.1 | ETSK korostaa, että EU:n finanssipoliittista kehystä on uudistettava tavalla, jolla parannetaan julkisten investointien suojelua (14). Julkisten investointien kerrannaisvaikutus on erityisen suuri, minkä vuoksi julkisten investointien vähentämistoimet vaikuttavat erityisen haitallisesti talouskasvuun ja työllisyyteen. Etenkin julkisten investointien ja yleisemmin julkisten menojen vähentämistoimet ovat erityisen vahingollisia talouden laskusuhdanteiden ja taantumien aikana (15). Lisäksi julkisten investointien on havaittu monissa tutkimuksissa vauhdittavan kasvua pitkällä aikavälillä (16). Julkisten investointien lisääminen pitkällä aikavälillä luo myös varmemman perustan yksityisen sektorin suunnittelulle (17). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Nämä tosiseikat oikeuttavat lähestymistavan, jossa julkisia investointeja kohdellaan edullisemmin arvioitaessa EU:n verosääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa. ETSK kannattaa julkisiin investointeihin sovellettavaa ”kultaista sääntöä” (18) tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi ja samalla julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi. ETSK ehdottaa yleisesti, että perinteinen julkisen talouden käsite eli kultainen sääntö pannaan täytäntöön tarkistetussa finanssipoliittisessa kehyksessä (19). Tämä tarkoittaa, että julkiset nettoinvestoinnit on suljettava julkisen sektorin alijäämien laskennan ulkopuolelle. Jos menosääntö pannaan täytäntöön ETSK:n toivomalla tavalla (ks. kohdat 3.3.2 ja 3.3.3), julkiset nettoinvestoinnit olisi myös suljettava julkisten menojen enimmäismäärän ulkopuolelle ja investointikustannukset olisi jaettava koko käyttöajalle nykyisen nelivuotisjakson sijaan. Julkiset nettoinvestoinnit lisäävät julkista ja/tai sosiaalista pääomakantaa ja tuottavat hyötyä tuleville sukupolville (20). Tulevat sukupolvet perivät julkisen velan hoidon, mutta vastineeksi ne saavat vastaavan ja kasvavan julkisen pääomakannan. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK korostaa, että kultainen sääntö johtaa julkisten investointien etuuskohteluun EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä. Se ei vapauta hallituksia velvoitteesta perustella merkittäviä investointihankkeita ja saada niiden tueksi enemmistöä. Avoimuudesta ja parlamentaarisesta vastuuvelvollisuudesta on joka tapauksessa huolehdittava myös sen varmistamiseksi, että toteutetaan ainoastaan yhteistä etua palvelevia julkisia investointeja. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK suosittelee ensimmäisenä toimenpiteenä investointilausekkeen perusteellista tarkistamista. Ensinnäkin ETSK ehdottaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen investointilauseketta olisi tulkittava joustavammin. Tähän mennessä siihen on vedottu vain harvoin, mikä johtuu pääasiassa sen rajoittavista hyväksyttävyyskriteereistä (21). Näitä kriteerejä olisi höllennettävä: julkisten investointien olisi periaatteessa oikeutettava tilapäinen poikkeaminen sopeuttamisurista riippumatta siitä, missä vaiheessa suhdannejaksoa jokin jäsenvaltio on, ja vaikka nämä investoinnit johtaisivat siihen, että liiallinen alijäämä ylittäisi 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Nykyään julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta (MTO) tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta voidaan poiketa vain, jos poikkeamat liittyvät EU:n yhteisrahoittamia hankkeita koskeviin kansallisiin menoihin (22). ETSK ehdottaa investointien laajempaa määrittelyä. Samalla investointien määritelmän on oltava selkeä ja käytännöllinen, jotta estetään niin sanottu luova kirjanpito. Euroopan komission jäsenvaltioille antamat ohjeet elpymis- ja palautumistukivälineen ja siihen sisältyvien investointien määrittelyn yhteydessä ovat hyvä lähtökohta (23), koska ohjeet kattavat aineelliseen omaisuuteen mutta myös terveyteen, sosiaaliturvaan ja koulutukseen tehtävät investoinnit sekä vihreään siirtymään ja digitaalisiirtymään tähtäävät investoinnit. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti kestävää toimintaa koskevaan EU:n luokitusjärjestelmään. Siinä määritellään selkeästi, mitä voidaan pitää ”ympäristön kannalta kestävänä taloudellisena toimintana”, mikä puolestaan mahdollistaa ”ympäristön kannalta kestävien sijoitusten” määrittelyn (24). Tämän vuoksi ETSK suosittelee, että pitkälle kehitetty kestävää toimintaa koskeva EU:n luokitusjärjestelmä otetaan yhdessä kultaisen säännön kanssa perustaksi arvioitaessa julkisten investointien kestävyyttä. Lisäksi ETSK odottaa kiinnostuneena komission ehdotuksia vihreästä budjetoinnista. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Finanssipolitiikan syklisen liikkumavaran lisääminen

Syklisten sopeuttamismenetelmien uudistaminen tai menosäännön käyttöönotto

| 3.3.1 | ETSK korostaa, että Euroopan komission syklinen sopeuttamismenetelmä on läpinäkymätön ja myötäsyklisyyttä edistävä tekijä. Euroopan komission menetelmä rakenteellisen rahoitusaseman määrittämiseksi on osoittautunut ongelmalliseksi, koska nykyinen taloudellinen tilanne vaikuttaa voimakkaasti laskettuun potentiaaliseen tuotantoon. Esimerkiksi talouden ollessa taantumavaiheessa potentiaalista tuotantoa tarkistetaan nopeasti ja jyrkästi alaspäin, vaikka se ei välttämättä kuvasta todellisia olosuhteita (25). Potentiaalisen tuotannon tarkistamisella alaspäin on vakavia seurauksia lasketun rakenteellisen alijäämän ja vastaavasti määritettyjen konsolidointitoimien kannalta. Varmistamalla, että potentiaalisen tuotannon laskenta on vähemmän altista suhdannevaihteluille, voidaan merkittävästi lisätä jäsenvaltioiden finanssipoliittista liikkumavaraa vastasyklisiä talouspolitiikkoja varten. Tämä uudistusehdotus voitaisiin panna helposti täytäntöön, ja se olisi otettava huomioon ainoastaan vähimmäisvaatimuksena, jolla parannetaan EU:n finanssipolitiikan sääntöjen soveltuvuutta suhdannevaihteluiden varalta. Vaikka rakenteellista alijäämää uudistettaisiin, se on edelleen erittäin monimutkainen käsite, ja sen laskentaa on lähes mahdoton selvittää kansalaisille ja sidosryhmille. Teknisten ongelmien ja käsitteen läpinäkyvyyden vuoksi olisi harkittava muita vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Toisena uudistusvaihtoehtona on luopua kokonaan kiistanalaisesta rakenteellisen alijäämän käsitteestä ja ottaa sen sijaan käyttöön julkisia menoja koskeva sääntö tarkistetussa finanssipoliittisessa kehyksessä (26). Toisin kuin suhdannekorjattua alijäämää, julkisia menoja voidaan tarkastella reaaliaikaisesti ja ne ovat valtion suorassa valvonnassa. Julkisia investointeja olisi suosittava erottamalla nykyiset talousarviot ja investointitalousarviot toisistaan ja rajoittamalla nimellisten menojen kasvua ainoastaan nykyisessä talousarviossa. Näin kultaiseen sääntöön perustuva lähestymistapa voitaisiin yhdistää menosääntöön (27). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Nimelliset julkiset menot laskettaisiin huomioimatta korkomaksuja ja valtion suhdanneriippuvaisia menoja. Rajat voitaisiin määrittää todellisen potentiaalisen tuotannon keskipitkän aikavälin kasvuvauhdin ja Euroopan keskuspankin (EKP) 2 prosentin inflaatiotavoitevauhdin perusteella. Jos suhdannetekijät aiheuttavat verotulojen vähentymisen (taantumassa) tai nousun (nousukaudella), säännöllä edistetään vakautta varmistamalla, että valtion menot kasvavat vain säädetyissä rajoissa. Vahvistetun rajan ylittävät menot olisi sallittava vain, jos ne ovat budjettineutraaleja eli jos menoja vähennetään saman verran jossakin muualla tai jos verotulot kasvavat. Yleisten veronalennusten tapauksessa nämä varojen vähennykset olisi sisällytettävä menojen kasvuvauhtiin. Ehdotettu menosäännön ja julkisia investointeja koskevan kultaisen säännön yhdistelmä voisi olla tehokas väline julkisten menojen rajoittamiseksi kestäville tasoille, minkä lisäksi se mahdollistaisi automaattisten vakauttajien toiminnan ja hallitusten harkinnanvaraiset toimet. |
| --- | --- |

3.3.3

Joustavat ja maakohtaiset velan sopeuttamisurat

| 3.3.4 | ETSK kannattaa Euroopan finanssipoliittisen komitean (2020) ehdotusta (28) maakohtaisten osatekijöiden sisällyttämisestä yksinkertaistettuun finanssipoliittiseen kehykseen. ETSK pitää erityisen myönteisenä ehdotusta, joka koskee jäsenvaltioiden julkisen talouden sopeuttamisen eriyttämistä ylläpitäen samalla velan kestävyyttä. Julkistalouden velkasuhteen vähentämistä koskevien strategioiden maakohtaisen eriyttämisen olisi perustuttava kattavaan taloudelliseen analyysiin, jossa otetaan huomioon muun muassa alkuperäinen velkataso ja sen muodostavat tekijät, kestävyyteen liittyvät korkotason ja kasvun väliset erot, inflaationäkymät, ikääntymisen ja ympäristöön liittyvien haasteiden arvioidut kustannukset, työttömyys- ja köyhyystasot, tulojen ja vaurauden jakautuminen, sisäinen ja ulkoinen epätasapaino sekä ensisijaisesti se, onko julkisen talouden sopeuttaminen (esim. vaadittu perusylijäämä) realistinen (29). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK muistuttaa, ettei julkisen talouden rahoitusasemaa koskevia viitearvoja määritellä SEUT-sopimuksen 126 artiklassa vaan perussopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 12. Näin ollen näitä arvoja voidaan muuttaa neuvoston yksimielisellä päätöksellä ilman virallista perussopimuksen muuttamista. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä harkitsemaan 60 prosentin velkakaton korottamista samalla kun otetaan huomioon nykyinen makrotaloudellinen tilanne ja varmistetaan julkisen talouden kestävyys. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Tässä yhteydessä kannattaa myös lisätä, että pelkästään kansallisten automaattisten vakauttajien käyttö taantumissa ei noudata kaikilta osin ajatusta vastasyklisestä toimintapolitiikasta. Tuotannon ja työllisyyden vähentymisestä johtuvat julkisen talouden alijäämät eivät täysin kompensoi suhdannetappioita eivätkä täysin riitä torjumaan suhdannetaantumaa. Ne ovat vain passiivisia ja osittaisia vastasyklisiä toimia, ja niitä on täydennettävä aktiivisilla harkinnanvaraisilla väliaikaisilla toimilla, jotta suhdannetaantumat voidaan kääntää noususuhdanteiksi. Monet jäsenvaltiot päättivät aiemmin jatkaa talouteen haitallisesti vaikuttavan julkistalouden velkasuhteen vähentämistä, vaikka finanssipoliittiset elvytystoimet olisivat olleet tarkoituksenmukaisempia. Tulevassa finanssipoliittisessa kehyksessä olisi sallittava suuremmat perusjäämät, edellyttäen, että korkoympäristö pysyy suotuisana, samalla kun varmistetaan, että julkistalouden velkasuhde pysyy vakaana tai vähenee ja että velka on kestävällä pohjalla. Tästä syystä poikkeuslausekkeiden on oltava kaikkien tulevien EU:n finanssipoliittisten kehysten kulmakivi, ja lausekkeita olisi mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

3.3.6

Poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettaminen

| 3.3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti finanssipoliittisen kehyksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamiseen ja varoittaa liian nopeasta ”palaamisesta normaalitilaan”, koska se saattaisi johtaa sellaisten kiristämistoimien toteuttamiseen, joiden vuoksi jäsenvaltiot vähentäisivät menoja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten vuoden 2010 jälkeen, jolloin seurauksena oli W-taantuma. Tämä olisi vastoin Next Generation EU -välineen tavoitetta ja voisi johtaa uuteen taantumaan. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | ETSK tukee Euroopan komission päätöstä jatkaa yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista vuonna 2022 ja lopettaa sen soveltaminen vuonna 2023, edellyttäen, että taloudellisen toimeliaisuuden taso saavuttaa kriisiä edeltäneen tason (30). Lisäksi ETSK tukee Euroopan komission toteamusta, jonka mukaan ”yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnin jälkeen otetaan edelleen huomioon maakohtaiset tilanteet” (31). Kunnes uusi finanssipoliittinen kehys on käytössä, komission olisi myös esitettävä suuntaviivoja siirtymäkaudelle, jonka aikana liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ei pitäisi soveltaa, minkä lisäksi olisi oltava mahdollista käyttää epätavallista tapahtumaa koskevaa lauseketta maakohtaisesti. ETSK kehottaa myös komissiota jatkamaan nopeasti EU:n talouden ohjausjärjestelmän tarkistamista, joka on pysähdyksissä. Ennalleen palaamisen sijaan ETSK suosittaa, että otetaan uusi suunta kohti jäljempänä esitettyä tarkistettua talouden ohjausjärjestelmää (32). |
| --- | --- |

3.3.8

3.4   Euron kansainvälinen asema

| 3.4.1 | Yhteisellä valuutallamme eurolla on vahva kansainvälinen maine, ja sen maailmanlaajuinen merkitys varanto- ja kauppavaluuttana on tunnustettu. Euron maine vakaana ja luotettavana valuuttana riippuu selkeistä, ymmärrettävistä ja täytäntöönpanokelpoisista finanssipoliittisista säännöistä, joilla vahvistetaan julkisia investointeja, jotta voidaan nykyaikaistaa pääomakantaa ja lisätä syklistä liikkumavaraa talouden laskusuhdanteissa, varmistaen samalla velan kestävyys. ETSK on siksi vakuuttunut siitä, ettei finanssipoliittisten sääntöjen tarkistaminen saa millään tavalla heikentää euron vakautta unionin tärkeimpänä ”ankkurivaluuttana”. Finanssipolitiikan sääntöjen tarkistamista koskevassa keskustelussa olisi erityisesti korostettava rahoitusmarkkinoiden käsitystä euron pitkän aikavälin näkymistä maailmanlaajuisesti merkittävänä valuuttana. Yleisesti ottaen euron maine riippuu taloudellisesta, sosiaalisesta ja poliittisesta vakaudesta. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan aseman vahvistaminen EU:n talouden ohjausjärjestelmässä

| 3.5.1 | ETSK toteaa, että finanssipolitiikka on perinteinen parlamentaarisen politiikan ala, ja sen päätökset vaikuttavat valtion menojen ja tulojen koko rakenteeseen. Sen vuoksi sekä jäsenvaltioiden parlamenteille että Euroopan parlamentille on annettava näkyvä rooli tulevassa EU:n talouden ohjausjärjestelmässä. Euroopan parlamentin asemaa eurooppalaisessa ohjausjaksossa olisi vahvistettava toimielinten sopimuksen kautta. Samalla on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja perussopimuksissa vahvistettua toimivallan jakoa. Kansallisten parlamenttien on varmistettava hallitusten vastuuvelvollisuus näiden harjoittaman finanssipolitiikan osalta. Siksi ne on osallistettava tehokkaasti eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja kansallisten elpymissuunnitelmien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Samalla tavoin kansalaisyhteiskunta on otettava laajemmin mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Näin voidaan luoda tasapainoinen talouspolitiikka, jossa kaikki edut sovitetaan yhteen. Tämä koskee erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen hallinnointia tilanteissa, joissa kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on ollut epätyydyttävää (33). Kumppanuusperiaate on pitkäaikainen perinne Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallinnoinnin alalla, ja sen olisi toimittava kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevan tehokkaan mekanismin mallina. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Jos talouspolitiikan tavoitteita kuvaavista indikaattoreista poiketaan merkittävästi, olisi käytävä neuvotteluja EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä. Molempien osapuolten olisi kehitettävä ratkaisuja yhdessä ja tasavertaisesti. Ongelmaa voitaisiin helpottaa ottamalla käyttöön myönteisiä kannustimia sen sijaan, että uhataan kyseisiä jäsenvaltioita taloudellisilla seuraamuksilla. Osallistavan ja kestävän kasvun edistämisen on oltava keskeinen kriteeri suosituksissa (34). |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | ETSK arvostelee Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavassa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa, elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa ja Euroopan vakausmekanismia koskevassa hallitustenvälisessä sopimuksessa olevia niin sanottuja makrotaloudellisia ehtoja, jotka yleisesti ottaen mahdollistavat EU:n varojen maksamisen lopettamisen, jos jäsenvaltiot rikkovat EU:n finanssipoliittisia sääntöjä tai edistävät makrotalouden epätasapainoa. Nämä makrotaloudelliset ehdot saattavat poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisen jälkeen johtaa kiristämistoimiin, joiden vuoksi jäsenvaltiot vähentävät menoja finanssipoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämä olisi vastoin alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintapoliittista tavoitetta ja Next Generation EU -välineen laajempia tavoitteita. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Kasvua tukeva rahapolitiikka on yhä keskeisessä asemassa kestävän elpymisen kannalta. Euroopan parlamentti voisi EKP:tä koskevien vuotuisten päätöslauselmiensa ja neljännesvuosittain järjestettävien rahapoliittista vuoropuhelua koskevien kuulemisten yhteydessä äänestää toissijaisista tavoitteista ja kehittää entistä demokraattisemman prosessin makrotalous- ja teollisuuspolitiikan suuntaviivoineen. Tämä mahdollistaisi työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten sekä kansallisten parlamenttien tiiviimmän osallistumisen. Tällä tavoin EKP saisi uudistetun legitimiteetin laajennettuja tavoitteita varten. Se voisi toimia tehokkaasti ja käyttää koko keinovalikoimaansa demokraattisten instituutioiden ohjaamana selkeiden ja toimintapoliittisesti määriteltyjen politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi. EKP on julkinen laitos, ja sille voidaan antaa tehtäväksi auttaa jäsenvaltioita rahoittamaan toimiaan korkojen noustessa joko hintavakauteen tai työllisyyteen liittyvästä näkökulmasta ottamalla kohteeksi korot ja korkoerot ja käyttämällä kohdennettuja rahapolitiikan välineitä. |
| --- | --- |

3.5.5

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n päätöslauselma ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (2021) (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

1

(2)  Euroopan finanssipoliittinen komitea (2019), Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation.

2

Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation

(3)  Euroopan komissio, Euroopan talousennuste, kevät 2021.

3

Euroopan talousennuste, kevät 2021

(4)  Euroopan finanssipoliittinen komitea (2020), Vuosikertomus 2020.

4

Vuosikertomus 2020

(5)  Finance Watch (2021), Fiscal Mythology Unmasked. Debunking eight tales about European public debt and fiscal rules.

5

Fiscal Mythology Unmasked. Debunking eight tales about European public debt and fiscal rules

(6)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32, EUVL C 123, 9.4.2021, s. 12, ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

6

(7)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja (2020), Identifying Europe’s recovery needs, SWD(2020) 98 final.

7

Identifying Europe’s recovery needs

(8)  IMF Fiscal Monitor Reports, huhtikuu 2021.

8

IMF Fiscal Monitor Reports

(9)  Debt Sustainability Monitor, Euroopan komissio, helmikuu 2021.

9

Debt Sustainability Monitor

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

10

(11)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 12.

11

(12)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

12

(13)  Crespy, Amandine ja Vanheuverzwijn, Pierre (2019), What Brussels means by structural reforms: empty signifier or constructive ambiguity?, Comparative European Politics, Vol. 17, Iss. 1, s. 92–111; Hacker, Björn (2019), A European Social Semester? The European Pillar of Social Rights in Practice, Bryssel, ETUI.

13

What Brussels means by structural reforms: empty signifier or constructive ambiguity?

A European Social Semester? The European Pillar of Social Rights in Practice

(14)  Ks. myös Euroopan finanssipoliittinen komitea (2019).

14

(15)  Euroopan komissio (2016), Report on Public Finances in EMU 2016, Institutional Paper No 045; J-M Fournier (2016), The positive effect of public investment on potential growth, OECD Economics Department, Working Paper No 1347.

15

Report on Public Finances in EMU 2016

The positive effect of public investment on potential growth

(16)  IMF Fiscal Monitor (2020), Policies for the Recovery.

16

Policies for the Recovery

(17)  H. Bardt, S. Dullien, M. Hüther ja K. Rietzler (2020), For a sound fiscal policy. Enabling public investments, IW policy paper No 6/2020, Institut der deutschen Wirtschaft (IW), Köln.

17

For a sound fiscal policy. Enabling public investments

(18)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227

18

(19)  A. Truger (2020), Reforming EU Fiscal Rules: More Leeway, Investment Orientation and Democratic Coordination, Intereconomics, 55(5).

19

Reforming EU Fiscal Rules: More Leeway, Investment Orientation and Democratic Coordination

(20)  Ks. myös P. Bom ja J. Ligthart (2014), What have we learned from three decades of research on the productivity of public capital?, Journal of Economic Surveys, 28(5), 889–916.

20

What have we learned from three decades of research on the productivity of public capital?

(21)  J. Valero (2019), New investment clause fails to win EU member state support, Euractiv. Ks. Euroopan komissio (2015), Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen, COM(2015) 12 final.

21

New investment clause fails to win EU member state support

Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen

(22)  Euroopan komissio, 2015.

22

(23)  Euroopan komissio (2021), Guidance to Member States. Recovery and resilience plans, SWD(2021) 12 final, osa 2/2.

23

Guidance to Member States. Recovery and resilience plans

(24)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 103.

24

(25)  A. Truger (2015), Austerity, cyclical adjustment and the remaining leeway for expansionary fiscal policies within the current EU fiscal framework, Journal for a Progressive Economy, 6, 32–37.

25

Austerity, cyclical adjustment and the remaining leeway for expansionary fiscal policies within the current EU fiscal framework

(26)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

26

(27)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

27

(28)  Euroopan finanssipoliittinen komitea (2020).

28

(29)  Euroopan finanssipoliittinen komitea (2020).

29

(30)  Euroopan komissio (2021), Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, COM(2021) 500 final.

30

Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme

(31)  Euroopan komissio (2021), Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, COM(2021) 105 final.

31

Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet

(32)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

32

(33)  ETSK:n päätöslauselma ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (2021) (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

33

(34)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

34

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan lasiteollisuus tienhaarassa: ympäristövaikutusten vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen pyrkien samalla parempaan kilpailukykyyn ja säilyttämään laadukkaat työpaikat”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/04)

| Esittelijä: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Gerald KREUZER |

Esittelijä:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Toinen esittelijä:

Gerald KREUZER

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 142/1/3 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

21.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

142/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan lasiteollisuus on innovatiivinen ja erittäin strateginen ala, josta EU hyötyy suuresti. Lasituotteet ovat välttämättömiä ilmastoneutraaliin kiertotalouteen siirtymisessä: rakennusten kunnostamisessa, uusiutuviin energianlähteisiin perustuvan sähköntuotannon lisäämisessä, liikenteen irrottamisessa hiilestä ja kestävyysajattelun mukaisten pakkausmateriaalien valmistuksessa. Lasiteollisuus edistää myös Euroopan digivallankumousta. Lyhyesti sanottuna: lasissa on tulevaisuus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa EU:n poliittisia päättäjiä ottamaan lasiteollisuuden ja kaikki sen alasektorit keskeiseen asemaan tämänhetkisissä poliittisissa painopisteissä eli muun muassa nk. 55-valmiuspaketissa, kiertotalouspaketissa, digitaalistrategiassa sekä EU:n kansainvälisessä kauppapolitiikassa ja siihen liittyvissä välineissä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n rakennusten perusparannusaalto voisi tarjota lasialalle erinomaisia liiketoimintamahdollisuuksia, jotka käynnistäisivät investointeja ja auttaisivat samalla vähentämään rakennusten hiilidioksidipäästöjä huomattavasti. Komitea kehottaa EU:ta ja kansallisia poliittisia päättäjiä ainakin pitämään kiinni nykyisistä ehdotetuista tavoitteista ja mahdollisuuksien mukaan nostamaan niitä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Alalla on tehtävä energiakäänne, jotta luonteeltaan energiaintensiivinen lasinvalmistusprosessi saadaan muutettua hiilineutraaliksi. Energiakäänne aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia liiketoimintaan korkeampien toimintakustannusten ja pääomavaatimusten vuoksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa painokkaasti, että EU:n politiikalla tuetaan lasiteollisuutta siirtymän mahdollistamiseksi myöntämällä rahoitustukea sekä pääoma- että toimintamenoihin, vahvistamalla uusiutuvaan energiaan liittyviä valmiuksia, tarjoamalla kohtuuhintaista energiaa ja varmistamalla, että teollisuus ei joudu kilpailemaan epäreiluin ehdoin EU:n markkinoiden ulkopuolisten toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa EU:n politiikkaa ja kansallisia elpymissuunnitelmia, joilla helpotetaan älykkäiden ja ilmastoneutraalien autojen vallankumousta liikenteessä ja julkisten liikennejärjestelmien mittavaa laajentumista. Huipputeknologiaan liittyvällä lasilla on tärkeä rooli. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa voimakkaasti, että EU luokittelee lasin pysyväksi materiaaliksi, koska se on luonteeltaan inerttiä, uudelleenkäyttävää ja loputtomasti kierrätettävää. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK vaatii siirtymistä epälineaarisista materiaaleista täysin kiertotalouteen soveltuvaan, uudelleenkäytettävään ja kierrätettävään lasiin, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista, ensiöraaka-aineiden louhintaa ja luonnonvarojen ehtymistä. Komitea katsoo, että EU:n tulisi tunnustaa lasin hyödyt kestävyysajattelun mukaisten pakkausjärjestelmien edistämisessä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa vahvasti, että sovelletaan kiertotalousperiaatteita nykyistä laajemmin yhdessä julkisen ja yksityisen rahoitustuen myöntämisen ja kumppanuuksien, kuten Close the Glass Loop -aloitteen, kanssa, jotta lasin kierrättäminen yleistyisi. Näin voidaan ehkäistä lasijätteen syntymistä, vähentää energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä ja luoda uusia työpaikkoja lasinkierrätysalalle Euroopassa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa EU:ta tunnustamaan, että lasi on välttämätöntä vihreän energian tuotannossa. Lasi on keskeinen komponentti paitsi aurinkosähköpaneeleissa myös tuuliturbiineissa, ja sitä voidaan käyttää myös muilla tavoin vihreän sähkön tuottamiseen. ETSK kehottaa komissiota ja parlamenttia laatimaan uusia EU:n linjauksia ilmastotavoitteista ja strategisista arvoketjuista, jotta aurinkokennojen valmistus voidaan aloittaa uudelleen Euroopassa ja voidaan turvata muiden strategisten lasituotteiden tuotanto sekä arvoketjut, joihin ne kuuluvat (esim. tuulilasit kulkuneuvojen valmistajille). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pyytää tukemaan koulutusinvestointeja, jotta alalle saadaan ikääntyvän työvoiman tilalle uusia nuoria työntekijöitä, joilla on tarvittava osaaminen ja taidot, ja jotta nykyiset työntekijät pysyisivät innovaatiovauhdin ja teollisuudessa tapahtuvien muutosten tasalla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK vaatii EU:ta suojelemaan lasiteollisuutta hiilivuotojen riskeiltä. Entistä kunnianhimoisemmat ilmastotavoitteet ja hiilikustannusten nousu edellyttävät hiilivuotojen torjunnan lisäämistä sen heikentämisen sijaan. Lasituotteiden kilpailukyky vientimarkkinoilla ja EU:n omilla markkinoilla voidaan turvata osittain päästökauppajärjestelmän kautta toteutettavilla tehokkailla hiilivuototoimenpiteillä. Järjestelmä olisi säilytettävä, jotta voidaan auttaa siirtymävaiheessa olevaa teollisuutta saavuttamaan EU:n ilmastoneutraaliustavoite. Hiilirajamekanismin ja luokituspaketin käyttöönottoa on pohdittava tarkoin. Komitea kehottaa, että hiilirajamekanismiin on sisällytettävä vientiä koskeva ratkaisu ja että hiilivuotojen torjuntatoimia on vahvistettava täydentämällä hiilirajamekanismia vertailuarvojen noudattamiseen perustuvalla ilmaisella jaolla ainakin vuoteen 2030 saakka WTO:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Vihreän ja digitaalisen siirtymän tulee olla oikeudenmukainen Euroopassa ja erityisesti lasiteollisuudessa. Jotta siirtymä saisi parhaan mahdollisen tuen, ETSK kehottaa ottamaan työntekijät mukaan. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi siksi tuettava kaikilla tasoilla EU:n lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Lasiteollisuudessa tapahtuvien hiilidioksidipäästöjen vähentymiseen, tuotantoon ja muihin merkityksellisiin muuttujiin liittyvien muutosten seuraamiseksi ETSK toivoisi kohdennetumpaa tukea ja analysointia koko alalle ja sen alasektoreille sekä jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

1.14

2.   Yleinen kuvaus lasiteollisuudesta

2.1   Tuotanto

EU:ssa tuotettiin Glass Alliance Europe -järjestön mukaan 36,8 miljoonaa tonnia lasia vuonna 2020. EU:n yksi maailman suurimmista lasintuottajista. Ala koostuu viidestä alasektorista:

| a) | 60,4 % – pakkauslasi |
| --- | --- |

a)

60,4 % – pakkauslasi

| b) | 29,2 % – tasolasi |
| --- | --- |

b)

29,2 % – tasolasi

| c) | 3,2 % – käyttölasi |
| --- | --- |

c)

3,2 % – käyttölasi

| d) | 5,3 % – lasikuitu (vahvike ja eristys) |
| --- | --- |

d)

5,3 % – lasikuitu (vahvike ja eristys)

| e) | 2,1 % – erikoislasi. |
| --- | --- |

e)

2,1 % – erikoislasi.

| 2.2 | Työllisyys |
| --- | --- |

2.2

Lasiteollisuudessa työskenteli EU27-maissa noin 290 000 työntekijää vuonna 2018 (1). Luku kattaa lasin valmistuksen, kierrätyksen ja jatkojalostuksen, sillä eräillä osa-alueilla, kuten erityisesti tasolasialalla, arvoketjut ovat monitahoisia. Lasinjalostusalalla toimii myös lukuisia pk-yrityksiä.

2.3   Työterveys ja -turvallisuus

| 2.3.1 | Euroopan lasiteollisuus tarjoaa laadukkaita työpaikkoja monenlaisille profiileille ruumiillisesta työstä, joka ei vaadi koulutusta, aina korkean tason insinööritehtäviin. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Ruumiillinen työ lasiteollisuudessa voi olla fyysisesti rankkaa ja joskus edelleen vaarallista. Terveys- ja turvallisuustoimet edellyttävät investointeja, ja ne vaikuttavat usein myönteisesti tuottavuuteen. Jatkuvasti on kehittelyssä toimenpiteitä, joilla ehkäistään ammattitauteja. Yksi esimerkki tästä on silikoosin ehkäisy osana European Network for Silica -verkostossa (NEPSI) käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua hengitettävästä kiteisestä piidioksidista. Turvallisuus- ja ennaltaehkäisykulttuuri on auttanut parantamaan alan työpaikkojen laatua. |
| --- | --- |

2.3.2

2.4   Ikä ja koulutus

Toisin kuin Keski- ja Itä-Euroopassa, työvoima on Länsi-Euroopassa pääasiassa iäkästä (50+) ja erittäin kokenutta. Uusien ja nuorempien työntekijöiden houkutteleminen on yhä vaikeampaa. Iäkkäämpien ja kokeneiden työntekijöiden korvaaminen edellyttää uusien työntekijöiden kouluttamista ja nykyisten työntekijöiden pitämistä innovaatiovauhdin ja alalla tapahtuvien muutosten tasalla.

2.5   Lasiteollisuus on hyvin innovatiivista.

| 2.5.1 | Terveys- ja hyvinvointisuuntaukset avaavat uusia mahdollisuuksia ja markkinoita kestäväpohjaisille, terveyttä suojeleville, uudelleenkäytettäville ja loputtomasti kierrätettäville suljetun kierron periaatteen mukaisille lasipakkauksille. Lasialalla valmistellaan muotoiluinnovaatioita ja yhä edistyksellisempiä läpimurtoja tuotantoprosessin irrottamiseksi hiilestä, mikä johtaa merkittävään murrokseen lasintuotannossa. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Rakennusalalla ja autoteollisuudessa käytettävästä lasista on tulossa yhä kehittyneempää, kun siihen lisätään kalvoja, kaasuja, pinnoitteita, kameroita, tutkia ja muita materiaaleja turvallisuuden, eristysominaisuuksien ja tiedon siirrettävyyden parantamiseksi. Julkisivulasiin tai auton panoraamakattoikkunoihin voidaan lisätä aurinkokennoja tehokkuuden ylläpitämiseksi ja uusiutuvan sähköenergian tuottamiseksi. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Korkean teknologian lasituotteita käytetään myös avaruus- ja puolustusalalla. Lasituotteita ja komposiittimateriaaleja käytetään myös avaruusalusten ja satelliittien pinnoitteissa, elektroniikassa, antureissa, näytöissä jne. Lasiteollisuus ei olekaan ainoastaan huipputeknologia- ja innovaatioala vaan myös erittäin strateginen ala. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Covid-19-pandemian vaikutukset

Keskeisten alojen markkinoilla on ollut hiljaista pandemian alkamisesta saakka, minkä vuoksi tuotantoa on supistettu. Hidasta elpymistä on havaittavissa eräillä tärkeillä lasialoilla (tasolasi, käyttölasi, lasikuitu). Vuonna 2020 ala supistui 1–14 prosenttia alasektorista riippuen. Tasolasimarkkinat, jotka palvelevat pääasiassa rakennusalaa ja autoteollisuutta, supistuivat vuonna 2020 EU:ssa yli 10 prosenttia. Rakennusalan elpyminen on ollut odotettua tasaisempaa, mutta autoteollisuuden lasimarkkinat ovat edelleen hyvin alamaissa.

3.   Lasiteollisuuden vaikutukset EU:n ilmastoneutraaliuteen, kiertotalouteen, hyvinvointiin ja digitaalistrategiaan

3.1   Ilmastoneutraalius

3.1.1   Rakennusten perusparannusaalto

| 3.1.1.1 | Lasituotteet ovat keskeisellä sijalla EU:n rakennusten perusparannusaallossa, jonka tarkoituksena on vähentää merkittävästi rakennusten energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä. Ikkunalasien on oltava tiukimpien energiatehokkuusvaatimusten mukaisia rakennusten eristämiseksi. Tämä merkitsisi valtavia vähennyksiä hiilidioksidipäästöissä, sillä erittäin energiatehokkaiden ikkunoiden ansiosta rakennusten hiilidioksidipäästöt voisivat supistua 37,4 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (2). Myös lasivilla, vaahtolasi ja muut lasikuitueristeet ovat keskeisiä rakennusten optimaalisen eristyksen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.1.1

| 3.1.1.2 | EU:n rakennusten perusparannusaalto tarjoaisi valtavia liiketoimintamahdollisuuksia. Ikkunoiden vaihtoasteen kaksinkertaistaminen voisi johtaa tasolasimarkkinoiden kasvamiseen yli 60 prosentilla ja se voisi lisätä investointeja. |
| --- | --- |

3.1.1.2

3.1.2   Vihreän energian tuotanto

| 3.1.2.1 | Lasi on välttämätöntä vihreän energian tuottamiseksi. Lasi on sähköä tuottavien aurinkopaneelien keskeinen komponentti. Tuuliturbiineissa käytetään lasikuitua, jotta ne olisivat kevyitä mutta vankkoja. Vihreää sähköä voidaan tuottaa myös erikoispeililasilla, jolla valo kohdistetaan generaattoriin liitettyyn keskuselementtiin. |
| --- | --- |

3.1.2.1

| 3.1.2.2 | Aurinkopaneelien eurooppalaisen valmistusteollisuuden nopea nousu ja lasku kiinalaisyritysten epäreilun kilpailun seurauksena on esimerkki siitä, miten vihreän energian tarjoamia uusia mahdollisuuksia ei pitäisi hallinnoida kansainvälisessä kilpailuympäristössä. Ilmastotavoitteita ja strategisia arvoketjuja koskevilla EU:n uusilla linjauksilla olisi pyrittävä uudistamaan aurinkosähkökennojen tuotantoa Euroopassa. |
| --- | --- |

3.1.2.2

3.1.3   Liikenne

| 3.1.3.1 | Lasiala on tärkeä tavarantoimittaja liikkuvan kaluston valmistajille. Covid-19-kriisin vuoksi osa julkisen liikenteen yrityksistä on pysäyttänyt tai peruuttanut suuria tilauksia, minkä seurauksena useat tehtaat ovat sulkemisuhan alla. Tämä voisi johtaa tuonnin kasvuun. Oikea-aikaisilla kansallisilla elpymissuunnitelmilla voitaisiin tukea tehokkaasti eurooppalaista tuotantoa. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.3.2 | Vaikka autoteollisuus oli jo kriisissä ennen covid-19-pandemiaa, edistyksellisemmille, kevyille, tehokkaasti eristäville ikkunalaseille on todennäköisesti kysyntää. Itseohjautuvien autojen tulo lisää tarvetta kehittyneemmille erikoislasituotteille, joita käytetään muun muassa näytöissä, ohjauspaneeleissa ja laajennetun todellisuuden laitteissa. |
| --- | --- |

3.1.3.2

3.1.4   Kestävyysajattelun mukaiset pakkaukset

Lasiteollisuus tuottaa Euroopan elintarvike-, juoma-, kosmetiikka- ja lääkealoille (mm. covid-19-rokotteille) terveysturvallisia ja kestävyysajattelun mukaisia inerttejä pakkauksia. Lasiteollisuudessa tehdään monenlaisia kärki-innovaatioita ekosuunnittelussa, hiilestä irtautumisessa ja energiatehokkuusprosesseissa lasin valmistusmenetelmien muuttamiseksi. Joka vuosi vähintään 10 prosenttia tuotantokustannuksista investoidaan hiilestä irtautumiseen, energiatehokkuuteen ja tehtaiden parantamiseen. Uusimmassa Furnace for the Future -pakkauslasihankkeessa (3), johon on haettu rahoitusta EU:n päästökauppajärjestelmän innovaatiorahastosta, vähennetään päästöjä 60 prosenttia. Se on yksi monista aloitteista, joilla tuetaan alan pyrkimyksiä tuottaa ilmastoneutraaleja lasipakkauksia. Tämä tulee mullistamaan alan ja tarjoamaan suuria kasvumahdollisuuksia vähähiilisten lasipakkausten alalle.

3.2   Kiertotalous: lasi täydellisenä kiertotuotteena

| 3.2.1 | Lasi on pysyvää, inerttiä materiaalia, jota voidaan käyttää uudelleen ja kierrättää loputtomiin ilman että sen ominaisuudet heikkenevät. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Lasi on ympäristöystävällinen vaihtoehto monille muovin käyttötarkoituksille. Se pitää kärkipaikkaa kierrätyksen tehokkuudessa, ja se on 100-prosenttisesti kierrätettävää ja mahdollistaa täydellisen kierron. Se on ainoa pakkausmateriaali, johon ei tarvita muovikerrosta tai -vuorausta ja joka on aina terveysturvallinen elintarvikkeille soveltuvana pakkauksena, riippumatta siitä, kuinka monta kertaa se on kierrätetty. Se on ainoa pakkausmateriaali, joka pystyy tähän. Lasi on yksi kierrätetyimmistä pakkausmateriaaleista: 76 prosenttia kaikesta markkinoille tuotavasta lasista kerätään nykyisin kierrätykseen. Kierrätyslasin käyttäminen sekä säästää energiaa että vähentää hiilidioksidipäästöjä. Olisi edelleen tuettava EU:n laajuisia kannustimia, joilla rohkaistaan koko arvoketjun sidosryhmiä, myös kuluttajia, kierrättämään entistä enemmän ja paremmin. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Rakennuslasialan raaka-ainepanoksesta 26 prosenttia on nykyisin kierrätyslasia (4). Kierrätystä voitaisiin vielä lisätä parantamalla vanhoista ikkunoista tai julkisivuista saatavan lasin keräystä, lajittelua ja puhdistusta. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Aurinkokennojen ensimmäisen sukupolven elinkaaren päättyminen voi tarjota uuden tilaisuuden aurinkoenergiaa koskevan teollisuuspolitiikan uudistamiseen ja arvokkaan materiaalin pitämiseen Euroopassa tehostetun kierrätyksen avulla. Tätä olisi tuettava selkeällä EU:n visiolla ja politiikalla. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Hyvinvointi

| 3.3.1 | Lasia on kaikkialla. Se on välttämätöntä modernille elämälle. Lasiala on myös yksi vanhimmista teollisuudenaloista ja sillä on Euroopassa syvät historialliset juuret koristelasin, taiteen ja kulttuurin saralla. Tämä pitkä perinne on muovannut eurooppalaista lasinvalmistuksen tietotaitoa, käytäntöjä ja taidetta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Nykyään lasi on välttämätöntä lääketieteelliselle teknologialle, bioteknologialle ja biotieteille. Lasi myös suojaa röntgensäteilyltä (radiologia) ja gammasäteiltä (ydintieteet). Sisustuksessa käytettävä lasi ja lasihuonekalut, kuten peilit, väliseinät, portaikot, pöydät, hyllyt ja lasivalaisimet, jalostavat oleskelu- ja toimistotilojamme. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Lasi suojaa elintarvikkeiden ja juomien laatua ja parantaa niiden säilyvyyttä. Lasiastiat parantavat ruokanautintoa ja tuovat estetiikkaa arkielämään. Lasi-ikkunat päästävät luonnonvalon koteihimme ja toimistoihimme. Lasia käytetään kodin ja toimiston varusteissa ja sähkölaitteissa, kuten uunien ovissa, liesissä, televisioissa, tietokoneen näytöissä ja älypuhelimissa. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Digitaalinen Eurooppa

Eurooppalaisissa tehtaissa tehdään jo ohuinta mahdollista lasia, jota käytetään näytöissä, älypuhelimissa, tableteissa ja muissa (kosketus)näytöissä. Lasikuituoptiset johdot ja kaapelit mahdollistavat laajamittaisen ja jopa mannertenvälisen datasiirron sekä mikroliitännät sähkölaitteissa ja siruissa.

4.   Lasi energiaintensiivisenä alana

| 4.1 | Uusia uuneja rakennetaan ja muokataan vähitellen joka vuosi paljon energiatehokkaamman innovatiivisen vähähiilisen teknologian omaksumiseksi. Teollisuus vähentää energiankulutustaan jatkuvasti hyödyntämällä hukkalämmön talteenottoteknologiaa ja orgaanista Rankine-prosessiteknologiaa, lisäämällä lasimurskeen käyttöä ja muita symbioottisia teknologioita. Lasitehtaissa käyttöön otettavat uudet energianhallintajärjestelmät ja -tekniikat auttavat parantamaan energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energian käytön vähentäminen lasialalla on jatkunut jyrkkänä lähes 100 vuotta ja on nyt saavuttamassa termodynaamisen rajansa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Koska lasialan hiilidioksidipäästöt liittyvät suoraan käytettyyn energiaan, energiatehokkuusparannukset vähentävät hiilidioksidipäästöjä. Parannukset ovatkin johtaneet selviin vähennyksiin hiilidioksidipäästöissä. Esimerkiksi Ranskan lasiteollisuudessa, joka on melko monipuolista ja pitkälle kehittynyttä, hiilidioksidipäästöt ovat vähentyneet 70 prosentilla vuodesta 1960 vuoteen 2010. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jotta voitaisiin seurata lasiteollisuuden edistystä muihin energiaintensiivisiin aloihin verrattuna, olisi kehitettävä kohdennetumpaa tukea alalle yleensä ja sen alasektoreille sekä kullekin jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

4.4

4.5   Miten saavuttaa ilmasto- ja hiilineutraalius

| 4.5.1 | Lasiala on lähes saavuttanut termodynaamisen rajansa, mikä tarkoittaa sitä, että merkittävät hiilidioksidipäästöjen vähennykset eivät enää ole mahdollisia nykytekniikoilla ja maakaasun poltolla. Nyt on tehtävä energiakäänne ja lisättävä kierrätystä entisestään lasintuotannossa niillä alueilla, missä se on mahdollista. |
| --- | --- |

4.5.1

4.5.2   Vihreä sähkö

Sähkö on toinen lupaava mahdollisuus lasintuotannon irrottamiseksi hiilestä. Parhaillaan on kehitteillä demonstraatiohanke Furnace for the Future. Se olisi maailman ensimmäinen suuri hybridisähkökäyttöinen pakkauslasiuuni. Pakkauslasi- ja käyttölasialoilla on jo käytössä pienempiä sähköuuneja. Kuten vedyn kohdalla, myös vihreän sähkön kapasiteettia on vielä kehitettävä.

4.5.3   Vihreä vety

Vety on erittäin lupaava vaihtoehto maakaasulle. Lasialalla tutkitaan jo vetyuunivaihtoehtoa. Kuluu kuitenkin vielä useita vuosia, ennen kuin ensimmäinen kilpailullisesti kannattava vetykäyttöinen uuni voidaan ottaa käyttöön ja ennen kuin tarjolla on riittävästi vedyn tuotanto- ja kuljetuskapasiteettia.

4.5.4   Kierto

Kun lasia sulatetaan maakaasu-uunissa, 80 prosenttia hiilidioksidista vapautuu maakaasun poltosta ja 20 prosenttia ensiöraaka-aineista. Kun ensiöraaka-aineet korvataan kierrätyslasilla (lasimurske), ei tarvita ensiöraaka-aineita, jätettä ja hiilidioksidia syntyy vähemmän ja säästyy energiaa. On mahdollista saavuttaa saumaton lasin kierto (5) ja kierrättää enemmän lasia kulutuksen jälkeen. Sekä rakennusalan että autoteollisuuden lasinvalmistuksessa testataan parhaillaan useita aloitteita ja malleja keräyksen kehittämiseksi. Olisi harkittava lasin ja lasitusten irrottamista rakennuksista ennen purkamista ja asetettava materiaalikohtainen keräystavoite täydentämään rakennus- ja purkujätettä koskevaa yleistä tavoitetta, joka on tehoton lasin kaltaisten kevyiden materiaalien osalta. Tarvitaan erilliset keräysjärjestelmät korkean laadun varmistamiseksi, jotta kierrätysmateriaalin osuus lasituotteissa saadaan korkeaksi.

4.5.5   Esteet ja haasteet

Energiakäänne nostaa toimintakustannuksia (OPEX) ja pääomavaatimuksia (CAPEX). EU:n politiikalla on tuettava alan investointeja, jotta siirtymä voi onnistua, ja on varmistettava, että teollisuus ei joudu kilpailemaan EU:n markkinoiden ulkopuolisten toimijoiden kanssa. Lisäksi toimiin on ryhdyttävä nyt, sillä uunien käyttöikä on noin 10–15 vuotta (pakkauslasi) tai 15–20 vuotta (tasolasi). Niinpä jäljellä on vain kaksi sukupolvea uuneja ennen ratkaisevaa vuotta 2050.

5.   Lasiteollisuus EU-politiikassa

| 5.1 | Vihreä elpyminen: Vihreän kehityksen ohjelmalla, EU:n perusparannusaallolla, uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisellä, kestävällä liikennepolitiikalla ja kiertotalousaloitteilla olisi tuettava tehokkaasti vähähiilisiin lasituotteisiin siirtymistä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Uudet energialähteet: Olisi tuettava ja rakennettava uusiutuvista energialähteistä saatavan vihreän sähkön ja vihreän vedyn kapasiteettia ja turvattava biokaasun saatavuus. Lisäksi olisi tuettava tuuli- ja aurinkovoiman osuutta energiayhdistelmässä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | T&K: Annetaan julkista tukea ja rahoitusta T&K- ja demonstraatiohankkeille (6), kuten EU:n päästökauppajärjestelmän innovaatiorahastolle, jotta voidaan irrottaa tuotanto hiilestä ja kehittää energiatehokkaita uuneja yhä pidemmälle. Rahastoon kohdistui valtava kiinnostus ensimmäisen ehdotuspyynnön yhteydessä, ja tämän odotetaan toistuvan myös myöhempien ehdotuspyyntöjen osalta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Käyttöönotto markkinoilla: Tarvitaan mekanismeja, joilla tuetaan vähähiilisten lasituotteiden käyttöönottoa markkinoilla, jotta varmistetaan vähähiiliseen tuotantoon kohdistettujen investointien tuottavuus. Olisi tuettava muovin korvaamista kestävillä lasivaihtoehdoilla vähittäiskaupassa, kodeissa, hotelli- ja ravintola-alalla, noutoateriapalveluissa ja mukaan ostettavissa elintarvikkeissa ja juomissa, jotta voidaan siirtyä lineaarisista talousmalleista kiertotalousmalleihin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EU:n perusparannusaalto: Tuetaan perusparannusaaltoon kuuluvia toimenpiteitä, joilla voidaan kannustaa käyttämään hiilidioksidia lisäämättömiä tuotteita energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi niin rakennuksissa kuin liikenteessäkin. Nostetaan energiatehokkuustavoitetta ja tehdään siitä sitova EU:n tasolla, sillä tämä kannustaisi kunnostamaan julkisia rakennuksia ja nostaisi energiansäästövaatimusten tavoitetasoa. Tuetaan rakennusten kunnostamiseen käytettävissä olevan rahoituksen lisäämistä eri välineiden, kuten uuden sosiaalisen ilmastorahaston, kautta. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kestävä liikenne: Tuetaan älykkäiden ja ilmastoneutraalien autojen vallankumousta liikenteessä ja julkisten liikennejärjestelmien laajentamista. Tässä yhteydessä huipputeknologiaan liittyvällä lasilla on tärkeä rooli. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kestävyysajattelun mukaiset pakkaukset: Tuetaan siirtymistä epälineaarisista materiaaleista täysin kiertotalouteen soveltuvaan, uudelleenkäytettävään ja kierrätettävään lasiin, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista, ensiöraaka-aineiden hankintaa ja luonnonvarojen ehtymistä. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kiertotalous: Tuetaan erilliskeräys- ja kierrätysinfrastruktuuria, valmiuksien vahvistamista ja tekniikoita, joiden avulla varmistetaan, että mahdollisimman suuri määrä mahdollisimman korkealaatuista kertaalleen kulutettua lasia päätyy kierrätyksen kautta takaisiin uusiin lasituotteisiin. Kannustetaan julkisen ja yksityisen sektorin arvoketjujen kumppanuuksiin, jollainen on esimerkiksi pakkauslasin Close the Glass Loop -alusta (7), yhteistyön tekemistä varten. |
| --- | --- |

5.8

| 5.8.1 | Erityisesti rakennus- ja purkujätteen alalla olisi toteutettava toimia, jotta käytöstä poistettavan rakennuslasin potentiaali voidaan hyödyntää. |
| --- | --- |

5.8.1

| 5.8.2 | Lasipakkausten laajan uudelleenkäytön ja pakkauslasin korkean kierrätysasteen on osoitettu vähentävän lasipakkausjärjestelmien ympäristövaikutuksia ja parantavan resurssitehokkuutta. Kertakäyttölasin kierrätystä koskevien laajennettujen tuottajavastuujärjestelmien lisäksi alalla on otettu käyttöön vapaaehtoisia panttijärjestelmiä uudelleenkäytettäville lasipakkauksille korkeiden uudelleenkäyttö- ja kierrätysasteiden saavuttamiseksi, ja eräillä Euroopan talousalueen (ETA) jäsenvaltioilla on kertakäyttöjuomapakkauksille pakolliset panttijärjestelmät. Vaikka kertakäyttöpakkausten pakollisia panttijärjestelmiä pidetään tehokkaana keinona estää roskaamista ja saavuttaa juomapakkausten korkeat kierrätysasteet, ETSK katsoo, että muita lasipakkauksia (ei pelkästään juomapakkauksia) koskevat kertakäyttölasin panttijärjestelmät eivät sovi yhteen hyvin toimivien laajennetun tuottajavastuun järjestelmien kanssa, jotka ovat osoittautuneet tarkoituksenmukaisiksi keräystä ja kierrätystä ajatellen ja joiden avulla saavutetut kierrätysasteet ovat hyvin korkeita. |
| --- | --- |

5.8.2

| 5.8.3 | Kertakäyttöisen pakkauslasin keräämiseksi suuremmassa määrin olisi tuettava laajennettuja tuottajan vastuujärjestelmiä. Ne ovat sekä ympäristön kannalta että taloudellisesti paljon tehokkaampia kuin panttipalautusjärjestelmät, kun on kyse kertakäyttöpakkauksista. |
| --- | --- |

5.8.3

| 5.9 | Digitalisaatio: Tuetaan tehokkaalla EU:n teollisuuspolitiikalla ja ekosysteemejä kehittämällä teollisuutta ja työntekijöitä, jotka luovat digitaalista Eurooppaa (kuituoptiikka, kosketusnäytöt, muut näytöt, anturit), ottaen huomioon kaikki edellä mainitut haasteet ja unohtamatta lasialan alasektoreiden erityispiirteitä. |
| --- | --- |

5.9

5.10   Euroopan markkinoiden kilpailukyvyn turvaaminen

| 5.10.1 | Lasialan energiakäänne vie aikaa, ja siirtymän kuluessa hyvin korkeat ja yhä nousevat energiakustannukset luovat lasialalle erittäin haastavan tilanteen. Tällä hetkellä energian osuus on noin 25–30 prosenttia lasin tuotantokustannuksista tuotteesta ja hinnan vaihtelusta riippuen. |
| --- | --- |

5.10.1

5.10.2   Valtiontuki

Kaikkien lasialan alasektoreiden olisi voitava hyötyä CAPEX- ja OPEX-tulivälineistä, kuten modernisaatiorahastosta, EU:n rakennerahastoista ja päästökauppajärjestelmän innovaatiorahastosta. Lasiala olisi jätettävä energiaverodirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, mutta se olisi sisällytettävä sähkökompensaatiota koskevan ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan. Lisäksi sen pitäisi hyötyä hiilen hinnanerosopimuksista, jotta se voi investoida vähähiilisiin tuotantoprosesseihin. Ennen kaikkea erityislasi olisi lisättävä valtiontukeen oikeutettuun ilmastoluetteloon.

| 5.10.3 | Kilpailukyky maailmanmarkkinoilla |
| --- | --- |

5.10.3

| 5.10.3.1 | Kolmansien maiden epäterveisiin kaupan käytäntöihin on puututtava nopeasti tehokkailla kauppapoliittisilla välineillä. |
| --- | --- |

5.10.3.1

| 5.10.3.2 | Jatkuvalla valulla tuotettavan ohuen lasikuidun ala on kärsinyt markkinoiden vääristymisestä, koska Aasiasta on tuotu runsaasti polkumyynnin ja tukien turvin tuotettua lasikuitua. On ryhdyttävä kiireellisesti soveltamaan säännösten kiertämisen vastaisia toimenpiteitä, esimerkiksi tuontiin Egyptistä ja Bahrainista. |
| --- | --- |

5.10.3.2

| 5.10.3.3 | Lasiteollisuus, joka tuottaa tuulilaseja autoteollisuudelle, kärsii myös kovasta kilpailusta pääasiassa kiinalaistuottajien kanssa. Alemmat ympäristö- ja hiilidioksidipäästövaatimukset yhdistettyinä alhaisempiin palkkoihin ja huonompiin työoloihin johtavat epäreiluun kilpailuun, jonka seurauksena eurooppalaiset autonvalmistajat saattavat lisätä tuontia Kaukoidästä. Tämä lisää maailmanlaajuisia hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

5.10.3.3

| 5.10.3.4 | Eurooppa on lasipakkausten johtava tuottaja maailmassa. Ala palvelee EU:lle olennaisen tärkeää elintarvike- ja juoma-alaa, joka on EU:n suurin elinkeinoala. Lisäksi lasin osuus ulkomaankaupasta on arviolta 250 miljardia euroa: tämä kattaa tuotteet, jotka pakataan tai todennäköisesti pakataan lasipakkauksiin. Tämä tuottaa EU:lle enemmän vientituloja kuin muovihartsit ja pelletit, orgaaniset kemikaalit ja ilma-alukset. |
| --- | --- |

5.10.3.4

5.11   Siirtymän oikeudenmukaisuuden varmistaminen

Olisi kannustettava ja tuettava elinikäistä oppimista ja kouluttautumista, jotta työvoima sopeutuisi uuden teknologian ja prosessien asettamiin vaatimuksiin ja jotta voitaisiin tarjota turvatumpia työpaikkoja niin lasialalla kuin laajemminkin työmarkkinoilla. Työntekijät olisi osallistettava siirtymään, ja siksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi tuettava kaikilla tasoilla EU:n lainsäädännöllä.

5.12   Lainsäädännön vakaus ja oikeusvarmuus

| 5.12.1 | Hiilivuoto: Päästökauppajärjestelmän kautta toteutettavat tehokkaat hiilivuototoimenpiteet olisi säilytettävä, jotta voidaan auttaa teollisuutta saavuttamaan EU:n ilmastoneutraaliustavoite siirtymävaiheessa ja luodaan ja säilytetään tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

5.12.1

| 5.12.2 | Hiilirajamekanismi: ETSK kannattaa hiilirajamekanismin harkittua käyttöönottoa WTO:n sääntöjen mukaisesti, mutta siihen tulisi sisällyttää ratkaisu vientiä varten ja sen olisi täydennettävä vertailuarvojen noudattamiseen perustuvaa ilmaisjakoa ainakin vuoteen 2030 asti, jotta yritykset voivat keskittyä vähähiilisiin investointeihin ja arvioida hiilirajamekanismin tehokkuutta. |
| --- | --- |

5.12.2

| 5.12.3 | Luokitus: Komitea suhtautuu myönteisesti työhön, jota on tehty EU:n kestävyysluokituspaketissa yksityisen rahoituksen ohjaamiseksi kestävyysperiaatteiden mukaisiin toimintoihin, mutta katsoo, että olisi pohdittava lasinvalmistuksen roolia ja panosta ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja sen lieventämisessä. |
| --- | --- |

5.12.3

| 5.12.4 | Kiertotalous: Komitea suhtautuu myönteisesti kiertotaloutta koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan ja kehottaa, että lasi on tunnustettava kattavasti pysyväksi materiaaliksi, joka säilyy tuottavana talouksissa, ja että aloitteita lasin kierron parantamiseksi on tuettava laajalti. |
| --- | --- |

5.12.4

| 5.12.5 | 55-Valmiuspaketti: Paketti esiteltiin samaan aikaan, kun käsillä olevaa lausuntoa oltiin laatimassa. Siinä ehdotetaan lukuisien olemassa olevien ehdotusten muuttamista (päästökauppadirektiivi, energiaverodirektiivi, uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi jne.) ja esitellään muutamia uusia ehdotuksia (kuten hiilirajamekanismia koskeva ehdotus). Komitea kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti paketin vaikutuksia lasiteollisuuteen. Kun otetaan huomioon monille eri aloille esitettyjen muutosten laajuus, on ratkaisevan tärkeää varmistaa eri säädösten johdonmukaisuus ja välttää mahdolliset ristiriidat. Paketilla olisi tuettava teollisuutta energiasiirtymässä sekä varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset sellaisten EU:n ulkopuolelta tulevien kilpailijoiden kanssa, joiden hiilikustannukset eivät ole samanlaiset kuin EU:ssa. |
| --- | --- |

5.12.5

Bryssel 21. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Lähde: Eurostat ja FERVER.

1

Lähde

(2)  Lähteenä on käytetty TNO:n raporttia vuodelta 2019: Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction – Glass for Europe.

2

2

(3)  Furnace for the Future, https://feve.org/about-glass/furnace-for-the-future/

3

(4)  Glass for Europe – 2050: Flat glass in climate-neutral Europe – 2019, https://glassforeurope.com/wp-content/uploads/2020/01/flat-glass-climate-neutral-europe.pdf

4

(5)  Close the Glass Loop, https://closetheglassloop.eu/

5

(6)  Lasiteollisuudella on useita hiilestä irtautumisen strategioita, kuten siirtyminen uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuustoimenpiteet, vähähiiliset raaka-aineet, kierrätetyn lasin käyttöönotto, liikenne ja logistiikka.

6

(7)  Close the Glass Loop, www.closetheglassloop.eu

7

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/26

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n liikkuvuusstrategia ja EU:n teollisuuden arvoketjut: ekosysteemipohjainen autoteollisuus”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/05)

| Esittelijä: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Monika SITÁROVÁ |

Esittelijä:

Arnaud SCHWARTZ

Toinen esittelijä:

Monika SITÁROVÁ

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 29.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/1/5 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

29.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK uskoo, että Euroopan autoteollisuuden ekosysteemistä voi tulla edelläkävijä kestävien liikkumisratkaisujen kehittämisessä ja käyttöönotossa. Autoteollisuuden ekosysteemissä on siksi kehitettävä aktiivisesti strategioita, jotta voidaan vaikuttaa Euroopan autoteollisuudessa käynnissä olevaan mullistukseen ja megatrendeihin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että liikenteen päästöjen vähentämiseksi 90 prosentilla vuoteen 2050 mennessä EU:n tulee pyrkiä tekemään kaikista liikennemuodoista kestäviä ja tarjota kestäväpohjaisia vaihtoehtoja laajasti EU:n kansalaisten saataville ja ulottuville. Tämä tavoite voidaan saavuttaa ajoneuvojen voimalaitteiden älykkäällä yhdistelmällä, jonka avulla saadaan aikaan tasapaino ympäristönsuojelun, uusiutuvien energialähteiden tehokkaan käytön, taloudellisen kannattavuuden ja kuluttajahyväksynnän välillä noudattaen samalla teknologianeutraaliuden periaatetta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK tähdentää painokkaasti, että henkilökohtaisen liikkumisen on oltava jatkossakin mahdollista ja kohtuuhintaista kaikille. Tämä koskee etenkin työmatkalaisia, joilla ei ole saatavillaan laadukasta julkista liikennettä tai muita liikkumisratkaisuja. Yhteiskunnan kahtiajakautumista niihin, joilla on varaa ostaa vähäpäästöinen auto, ja niihin, joilla ei ole, on vältettävä kaikin keinoin. ETSK varoittaa, että rinnakkaisen päästökauppajärjestelmän luominen liikennealalle voisi heikentää julkista tukea fossiilisista polttoaineista irtautumiselle tieliikenteessä, jos matalamman tulotason ryhmät ja ne, joille elannon hankkiminen edellyttää tieliikenteen käyttämistä, eivät saa asianmukaisia korvauksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK huomauttaa, että Euroopan autoteollisuus on ollut aina maailmanjohtaja ja kasvua ja työllisyyttä vauhdittava ala. Digitalisoituneeseen ja hiilestä irtautuneeseen tieliikennejärjestelmään siirryttäessä sen olisi säilytettävä asemansa ja pyrittävä samalla muuttumaan niin, että se voi reagoida alan nykyisiin käänteentekeviin suuntauksiin. Sen tulisi käyttää tässä hyväkseen vahvuuksiaan teknologiassa, osaavaa työvoimaansa, maailmanluokan insinööritaitoa, vaativia kuluttajia, kehittyneitä toimitusketjuja, vahvaa pk-yrityskulttuuria ja rakentavia työmarkkinasuhteita. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Akkuihin liittyvän Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen (IPCEI) onnistunut käynnistäminen on osoittanut, että julkisten ja yksityisten resurssien yhdistäminen vahvistaa selkeästi autoteollisuuden toimitusketjua. ETSK onkin vakuuttunut, että tällä toimialalla on harkittava muita IPCEI-hankkeita. Ne voisivat koskea esimerkiksi vetyä (valmisteilla), automatisoituja ja verkkoon liitettyjä autoja, kiertotaloutta ja raaka-aineita. Puolijohdetoimitusten pullonkaulojen selvittämiseksi tarvitaan määrätietoisia toimia, ja puolijohteita koskevan toisen IPCEI-hankkeen käynnistäminen voisi auttaa tämän ongelman ratkaisemisessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK haluaa EU:n tukevan tasapuolisia toimintaedellytyksiä maailmanlaajuisesti. Euroopan täytyy pyrkiä säilyttämään vahva vientiasemansa autoteollisuudessa. Siksi on toteutettava toimia seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:






  — | Pyritään vastavuoroisuuteen kauppasuhteissa (markkinoillepääsy, julkiset hankinnat, investoinnit, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen, tuet). |
| --- | --- | --- |

1.6

—

Pyritään vastavuoroisuuteen kauppasuhteissa (markkinoillepääsy, julkiset hankinnat, investoinnit, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen, tuet).

| — | Tehdään kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia (joihin sisältyy luku autoteollisuudesta/tieliikenteestä). |
| --- | --- |

—

Tehdään kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia (joihin sisältyy luku autoteollisuudesta/tieliikenteestä).

| — | Torjutaan epäterveitä kaupan käytäntöjä (tuet, kahdenväliset vapaakauppasopimukset, erot hiilen hinnassa, sosiaalinen polkumyynti ja jätteen dumppaus). |
| --- | --- |

—

Torjutaan epäterveitä kaupan käytäntöjä (tuet, kahdenväliset vapaakauppasopimukset, erot hiilen hinnassa, sosiaalinen polkumyynti ja jätteen dumppaus).

| — | Edistetään kansainvälistä yhteistyötä saastuttamattomien autojen ja vähähiilisten polttoaineteknologioiden alalla. |
| --- | --- |

—

Edistetään kansainvälistä yhteistyötä saastuttamattomien autojen ja vähähiilisten polttoaineteknologioiden alalla.

| 1.7 | Autoteollisuuden muutoksella on valtava vaikutus tarvittavien työpaikkojen määrään ja laatuun. Tarvitaankin aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jotta voidaan säilyttää työvoiman työllistettävyys esimerkiksi täydennys- ja uudelleenkoulutusaloitteilla (kuten autoteollisuuden osaamisallianssi), joiden avulla työntekijät voidaan varustaa tulevaisuuden taidoilla. Työntekijöille, joiden on lähdettävä toimialalta, on taattava sujuva siirtyminen toisiin töihin (varhaiseläkejärjestelmien lisäksi). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa kartoittamaan tarkkaan toimialan digitaalisen ja vihreän siirtymän vaikutukset, jotta voidaan tunnistaa suurimmassa riskissä olevat alueet ja toimitusketjun osat. Lisäksi on seurattava toimialan jalanjälkeä, joka muuttuu hiilestä irtautumisen ja digitalisaation vuoksi, ottaen huomioon elinkaaren kaikki asiaankuuluvat vaiheet. Koska autoteollisuuden toimitusketjulla on edessään valtavia haasteita, ETSK:n mielestä on välttämätöntä luoda toimialalle oikeudenmukainen siirtymämekanismi, jotta voidaan ottaa käyttöön tarvittavat rinnakkaistoimenpiteet yhteiskunnallisten häiriöiden välttämiseksi ja sosiaalisesti vastuullisen siirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

Nykytilanne

| 2.1 | Autoteollisuus on ollut aina Euroopan unionin teollisuuden kulmakivi, ja sillä on merkittäviä yhteyksiä tuotantoketjun alkupään teollisuudenaloihin, kuten teräs-, kemikaali- ja tekstiiliteollisuuteen, sekä tuotantoketjun loppupään teollisuudenaloihin, kuten tieto- ja viestintätekniikkaan, korjaukseen, polttoaineisiin, voiteluaineisiin ja liikkumispalveluihin. Toimialan osuus EU:n BKT:stä on yli kahdeksan prosenttia ja EU:n tutkimuksen ja kehityksen kokonaismenoista 28 prosenttia, ja sen vienti on selvästi ylijäämäistä. Euroopan autoteollisuuden tulevaisuus riippuu kuitenkin siitä, miten se pystyy tekemään perusteellisia muutoksia, joita tarvitaan nykyisten ennennäkemättömien haasteiden voittamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan autoteollisuuden toimintamalli on muuttumassa perinpohjaisesti monimutkaisen digitaaliseen ja vihreään talouteen siirtymisen vuoksi. Komissio esitti 28. marraskuuta 2018 pitkän aikavälin vision ilmastoneutraalista taloudesta vuoteen 2050 mennessä. Liikennealalla katsottiin olevan tärkeä tehtävä tässä siirtymässä. Joulukuussa 2019 esitetyssä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistetaan strateginen kehys ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Siinä kehotetaan vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. EU on tässä yhteydessä päättänyt tarkistaa vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitettaan niin, että vähennys on ainakin 55 prosenttia. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio julkisti 14. heinäkuuta 2021 55-valmiuspakettinsa. Siihen sisältyy taakanjakoasetuksen, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevan direktiivin ja hiilidioksidipäästönormien asettamista koskevan asetuksen tarkistaminen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Siirtyminen fossiilisista polttoaineista vähähiiliseen sähköön ja lisäarvon luomisesta autojen massatuotannossa liikkumispalvelujen tuottamiseen myllertää autoteollisuutta perusteellisesti, ja tällä on toimialan monimutkaisissa toimitusketjuissa vaikutuksia useille pk-yrityksille sekä 13,8 miljoonalle työntekijälle. Haasteena onkin hoitaa siirtymä neutraaliuteen yhteiskunnallisesti hyväksyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

2.3

Murrokselliset megatrendit

| 2.4 | Globalisaatio. Myynnin hidastuessa kehittyneillä markkinoilla autojen myynti lisääntyy kehittyvillä markkinoilla. Taloudellinen painopiste on siksi siirtymässä EU:sta ja Yhdysvalloista Aasiaan. Kiina tuottaa nykyään vuosittain 26 miljoonaa autoa ja EU 22 miljoonaa. Kiina aloitti myös ensimmäisten joukossa sähköajoneuvojen tuotannon, ja sen akkuteollisuus on kehittynyttä. Myös Japani ja Korea ovat johtavia maita akkualalla ja erityisen vahvoja puolijohtimien alalla. EU:lle aiheuttaa ongelmia myös eettisesti hankittujen raaka-aineiden, kuten litiumin ja koboltin, saatavuus (1). Autoteollisuudessa on lisäksi otettava huomioon kasvavat geopoliittiset jännitteet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kestävän kehityksen haaste. EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa asetetun tavoitteen mukaan ”vuoteen 2030 mennessä käytössä on vähintään 30 miljoonaa päästötöntä henkilöautoa”. Komissio ehdotti 14. heinäkuuta, että vuodesta 2035 alkaen ainoastaan päästöttömiä ajoneuvoja voidaan pitää kaupan. Tämä edellyttää, että päästöttömien ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta kasvaa jyrkästi (nykyisestä 0,2 prosentista 11–14 prosenttiin vuonna 2030) (2). Vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttaminen antaa etulyöntiaseman, ja sillä tuetaan Euroopan johtoasemaa vähähiilisissä teknologioissa sekä sen maailmanlaajuista kilpailukykyä. Tämä tarkoittaa myös valtavia investointeja vaihtoehtoisen voimansiirron (akkusähkö, hybridi, vety) ja ajoneuvoissa vielä pitkään käytössä olevissa tavanomaisissa käyttövoimajärjestelmissä tarvittavien fossiilittomien polttoaineiden kehittämiseen. Näiden voimalaitteiden ja polttoaineiden käyttöönottotahti riippuu siitä, onko niitä varten sääntelykehys, sekä kyseisten investointien takaisinmaksuajoista. EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa todetaan, että ”kaikista liikennemuodoista on tehtävä kestävämpiä”. Tämä edellyttää, että otetaan käyttöön vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajoneuvoja sekä uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita tie-, vesi- ja lentoliikenteessä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kulutustottumusten muuttaminen. Liikkumistavat ovat muuttumassa. Uusi kuluttajasukupolvi ei ole enää niin kiinnostunut auton omistamisesta, sillä monet asuvat kaupunkialueilla, missä on toimivat joukkoliikennejärjestelmät. Auton omistamisen sijasta he etsivät toisenlaisia liikkumisratkaisuja (auton yhteiskäyttö, yhteiskyydit, mikroliikkuvuus). Pandemia on vahvistanut jo aiemmin havaittuja suuntauksia, kuten verkko-ostamista, etätyötä, videokokouksia ja kuljetuspalveluja. Ne vähentävät liikkumista omalla autolla, kun taas pakettiautojen käyttö lisääntyy. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Yhteenliitettävyyden parantaminen. Digitaaliteknologioiden tarkoituksena on saada aikaan autoja, jotka voivat olla lähes koko ajan verkkoon liitettyjä. Tämä voi luoda huomattavia mahdollisuuksia uusille datavetoisille liiketoimintamalleille. Älykkäät autot varustettaisiin aktiivisilla turvallisuustoiminnoilla, tietoviihteellä, liikennetietopalveluilla, ajoneuvon ja infrastruktuurin välisellä viestinnällä jne. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Auton asteittainen automatisointi. Itseohjautuvien autojen kehittämisen myötä myös ajoneuvojen autonomisia ominaisuuksia tulee lisää. Automaattinen ajaminen edellyttäisi valtavia investointeja ohjelmistoon, viestintäverkkoihin ja laitteisiin (tutkiin, Lidar-järjestelmiin ja transpondereihin). Se tuo myös mukanaan useita haasteita luotettavuuden, oikeudellisen kehyksen, hinnan, liikennemerkkien ja vastuiden suhteen. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tuotannon digitalisaatio. Autoteollisuudessa on keksitty kokoonpanolinja (Ford), kevyen tuotantomallin periaatteet (Toyota) ja maailmanlaajuiset tuotantoalustat (VW). Tällä hetkellä toimialalla ollaan omaksumassa neljännen teollisen vallankumouksen periaatteita: kehittynyt robotiikka, digitaalisesti integroidut toimitusketjut, edistyneet valmistusmenetelmät ja materiaalia lisäävä valmistus. |
| --- | --- |

2.9

Vihreän ja digitaalisen siirtymän seuraukset

| 2.10 | Mittasuhteiltaan aiempaa vaatimattomampi, digitaalinen ja hiiletön autoteollisuus aiheuttaa valtavan työllisyyshaasteen. Akkukäyttöisissä sähköajoneuvoissa on aiempaa vähemmän komponentteja ja niiden tuottaminen on yksinkertaisempaa, ja vähintään 36 prosenttia niiden lisäarvosta on akuissa. Saksalaisen Ifo-instituutin äskettäin tekemästä tutkimuksesta johdettujen päätelmien perusteella EU:ssa on ajoneuvojen tavanomaisten voimalaitteiden arvoketjussa vaarassa 620 000 työpaikkaa. Ratkaisuja voidaan löytää osittain esimerkiksi (varhaisesta) eläkkeelle jäämisestä (3) tai laajemmin työn tulevaisuuden mullistuksista (4). Toisaalta siirtymä luo myös uusia työpaikkoja lähialoilla, kuten tehoelektroniikan, älykkäiden verkkojen, tie- ja latausinfrastruktuurin, akkujen, uusien materiaalien ja vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien voimalaitteiden alalla. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Keskittyminen ja yhteenliittymät (esim. Stellantis, BMW:n ja Mercedesin sekä VW:n ja Fordin väliset yhteenliittymät), joiden tarkoituksena on yhdistää voimat uusia ajoneuvojen voimalaitteita koskevassa tutkimuksessa ja kehityksessä ja ostaa komponentteja yhdessä. Sulautumista ja yhteenliittymistä seuraa aina uusia yritysstrategioita, teollisuuden jalanjäljen uudelleentarkastelua, ulkoistamista alueille, missä työvoimakustannukset ovat alhaisempia, työpaikkojen vähentämisjärjestelyjä ja toimittajiin kohdistuvan paineen lisääntymistä. Kehittyneistä yrityksistä syntyvien spin-off-yritysten ansiosta yhtiöt voivat lisäksi keskittää resurssejaan uusiin voimalaitteisiin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Autoteollisuuden ja IT-alan välisten rajojen hämärtyminen. Tietotekniikka tunkeutuu kaikkiin toimitusketjun vaiheisiin. Datasta tulee uutta raaka-ainetta ja tulonlähde. Toimiala on muuttumassa maailmanlaajuisesti uusien toimijoiden myötä: kyytipalvelujen tarjoajat (Uber), IT-jätit (Google, Apple, Baidu), sirunvalmistajat (Intel, NXP, STM), akunvalmistajat (Panasonic, CATL, LG) ja kehittyvät alkuperäiset laitevalmistajat (Tesla). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Lisäarvo voi siirtyä pois autoteollisuuden ytimestä (alkuperäiset laitevalmistajat) muihin toimitusketjun osiin, sillä tietotekniikan osuus lisäarvosta kasvaa mekaanisten komponenttien kustannuksella. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Lisäarvoa luodaan todennäköisesti entistä enemmän liikkumispalveluissa: esimerkiksi yhteiskyydit, yhteisautoilu, autojen yhteiskäyttö ja monet digitaaliset palvelut, kuten navigointisovellukset, tietoviihde, mainonta ja ajoavustinjärjestelmät. Tämä luo uusia liiketoimintamalleja: kun alkuperäisille laitevalmistajille autoteollisuus tarkoittaa sadan miljoonan ajoneuvon markkinoita, digitaalisille alustoille ne ovat markkinoita, joilla voidaan myydä vuosittain kymmenen biljoonaa kilometriä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Toimialan työpaikkarakenne uusiutuu kokonaan. Tarvetta on uudelle osaamiselle ja kokemukselle (elektroniikka, sähkökemia, uudet materiaalit, tietoteknologiat), kun taas perinteisten mekaanisten taitojen kysyntä pienenee. Autoteollisuuden merkittävänä haasteena on työvoiman varustaminen näillä taidoilla. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Kaikki edellä mainitut megatrendit vahvistavat toisiaan. Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että käänteentekevä mullistus on alkanut, ja kaikkien sidosryhmien ensisijaisena tavoitteena onkin oltava se, että yhteiskunnan siirtyminen hiilettömään liikenteeseen etenee asteittain, jotta voidaan taata oikeudenmukainen siirtymä. Kestävän liikkumisen hyväksyminen edellyttää, että se on kohtuuhintaista kaikille. |
| --- | --- |

2.16

3.   Muutoksen hallinta

Ympäristö: uusi vaihde matkalla kestävyyteen

| 3.1 | Liikenteen päästöjen vähentämiseksi 90 prosentilla vuoteen 2050 mennessä EU:n tulisi pyrkiä tekemään kaikista liikennemuodoista kestäviä ja tarjota kestäväpohjaisia vaihtoehtoja laajasti EU:n kansalaisten saataville ja ulottuville. Tämä tavoite voidaan saavuttaa ajoneuvojen voimalaitteiden älykkäällä yhdistelmällä, jonka avulla saadaan aikaan tasapaino ympäristönsuojelun, uusiutuvien energialähteiden tehokkaan käytön, taloudellisen kannattavuuden ja kuluttajahyväksynnän välillä noudattaen samalla teknologianeutraaliuden periaatetta. Tämä edellyttää eri strategioiden yhdistämistä:






  — | polttoaineen loppukäytön hiilidioksidipäästöjen vähentäminen (48 V, hybridit, sähkö, vety, entistä tehokkaammat polttomoottorit jne.) |
| --- | --- | --- |

3.1

—

polttoaineen loppukäytön hiilidioksidipäästöjen vähentäminen (48 V, hybridit, sähkö, vety, entistä tehokkaammat polttomoottorit jne.)

| — | koko polttoaineketjun hiilidioksidipäästöjen vähentäminen; YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa direktiivissä (5) esitettyjen kestävyyskriteerien mukaisten sähköisten polttoaineiden ja biopolttoaineiden kehittämisen tukeminen, jotta voidaan välttää vaikutukset maankäyttöön, luonnon monimuotoisuuteen ja metsiin |
| --- | --- |

—

koko polttoaineketjun hiilidioksidipäästöjen vähentäminen; YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa direktiivissä (5) esitettyjen kestävyyskriteerien mukaisten sähköisten polttoaineiden ja biopolttoaineiden kehittämisen tukeminen, jotta voidaan välttää vaikutukset maankäyttöön, luonnon monimuotoisuuteen ja metsiin

| — | koordinoitu strategia saasteettomille kaupungeille (esim. hiilen poistaminen liikenteen viimeiseltä osuudelta, innovatiiviset mikroliikkuvuusratkaisut, intermodaalinen matkustaminen) |
| --- | --- |

—

koordinoitu strategia saasteettomille kaupungeille (esim. hiilen poistaminen liikenteen viimeiseltä osuudelta, innovatiiviset mikroliikkuvuusratkaisut, intermodaalinen matkustaminen)

| — | elinkaaren aikaisten päästöjen vähentäminen (valmistaminen ja kierrätys) |
| --- | --- |

—

elinkaaren aikaisten päästöjen vähentäminen (valmistaminen ja kierrätys)

| — | liikennealan päästöintensiteetin vähentäminen (älykkäät liikenneratkaisut, liikkumispalvelujen yhteiskäyttö); kaikkiin liikennetarpeisiin on oltava käytettävissä kestäväpohjainen liikkuvuusratkaisu (pitkän matkan rahtiliikenne biopolttoaineilla ja synteettisillä polttoaineilla / vedyllä, akkusähkövoimalaitteet kaupunkiliikenteen viimeisen osuuden toimituksia varten) teknologianeutraaliuden periaatetta kunnioittaen |
| --- | --- |

—

liikennealan päästöintensiteetin vähentäminen (älykkäät liikenneratkaisut, liikkumispalvelujen yhteiskäyttö); kaikkiin liikennetarpeisiin on oltava käytettävissä kestäväpohjainen liikkuvuusratkaisu (pitkän matkan rahtiliikenne biopolttoaineilla ja synteettisillä polttoaineilla / vedyllä, akkusähkövoimalaitteet kaupunkiliikenteen viimeisen osuuden toimituksia varten) teknologianeutraaliuden periaatetta kunnioittaen

| — | jälkiasennukseen kannustaminen, kun polttomoottori vaihdetaan sähkömoottoriin tai sitä täydennetään napamoottorilla (hybridiksi muuttaminen) |
| --- | --- |

—

jälkiasennukseen kannustaminen, kun polttomoottori vaihdetaan sähkömoottoriin tai sitä täydennetään napamoottorilla (hybridiksi muuttaminen)

| — | markkinoille saatettavien autojen painon vähentäminen (6). |
| --- | --- |

—

markkinoille saatettavien autojen painon vähentäminen (6).

| 3.2 | Komissio aikoo luoda rinnakkaisen päästökauppajärjestelmän tieliikenteelle ja rakennuksille. Tieliikenteen päästöistä veloitettava hinta rinnastuu polttoaineveroon (mutta vaatii määräenemmistöä). Tuloja käytetään korvausten maksamiseen niille, jotka ovat riippuvaisia polttomoottoriajoneuvoista joko työn vuoksi tai siksi, että muita liikennevaihtoehtoja ei ole. Koska tällaisen korvausmekanismin suunnittelu on erittäin monimutkaista ja koska polttoainehintojen korottaminen vaikuttaa suhteettomasti matalampituloisiin ryhmiin, ETSK ei ole vakuuttunut tästä etenemistavasta, sillä se heikentää kansalaisten tukea ilmastotoimille. Sen sijaan vaikuttaisi siltä, että vähähiilinen liikenne voitaisiin saada taloudellisesti monien ulottuville toteuttamalla toimenpiteitä ajoneuvojen vaihtoehtoisten voimalaitteiden elinkaarikustannusten vähentämiseksi ja vähähiilisten tai hiilettömien polttoaineiden kustannusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Etusijalle olisi asetettava alueet, joilla ei ole latausasemia. Tällä hetkellä latausasemia on 213 000, ja 70 prosenttia kaikista EU:n latausasemista on keskittynyt kolmeen maahan (Alankomaat, Saksa ja Ranska). Tavoitteena on saada vuoteen 2025 mennessä miljoona ja vuoteen 2030 mennessä kolme miljoona akunlatauslaitetta julkiseen käyttöön. Infrastruktuurin kehittämisessä umpeen kurottava kuilu on valtava (EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa arvioidaan, että vähähiilisten polttoaineiden lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin tarvitaan seuraavan vuosikymmenen aikana lisäinvestointeja 130 miljardia euroa vuodessa). ETSK tukeekin pakollisten tavoitteiden asettamista. Euroopan elpymis- ja palautumistukivälineeseen kuuluvalla lippulaivahankkeella ”Lataus ja tankkaus” vain kannustetaan jäsenvaltioita nopeuttamaan lataus- ja tankkausasemien käyttöönottoa osana niiden elpymissuunnitelmia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä asuinrakennuksiin, verkkojen valmisteluun lisääntyvää sähköajoneuvojen yhdistämistä varten, latausinfrastruktuurin yhteentoimivuuteen, älykkäiden latauspalvelujen kehittämiseen (esim. tasapainottamalla kuormitusta) ja uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden toimittamiseen. Koska täysin sähköisistä raskaista hyötyajoneuvoista on tulossa todellisuutta, myös niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Niin kauan kuin tavanomaisten ajoneuvojen ja sähköajoneuvojen hinta ei ole sama (sen ennakoidaan tapahtuvan vuosina 2025–2027), vähähiilisten ajoneuvojen käyttöönottoa markkinoilla on tuettava taloudellisilla kannustimilla. Kannustimet voivat olla taloudellisia (tukia, verohelpotuksia ja romutusjärjestelmiä) tai muita kuin taloudellisia (ohituskaistoja, vapautuksia tietulleista, erityisiä pysäköintialueita). Kannustimiin kuuluu myös johdonmukainen sääntely-ympäristö vähähiilisiin polttoaineisiin tehtävien investointien edistämiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ajoneuvokantojen viherryttämiseen, sillä se voisi olla tärkeä tekijä siirtymän nopeuttamisessa. Sillä voidaan myös edistää käytettyjen hiilettömien ja vähähiilisten ajoneuvojen markkinoiden luomista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tuki kiertotalouden kehittämiselle autoteollisuuden ekosysteemissä: autojen ja niiden osien kierrättäminen, uudelleenkäyttö ja uudelleenvalmistus. Kiertotalouden periaatteita olisi sovellettava myös toimialalla saatavilla olevien uusioraaka-aineiden määrän lisäämiseksi ja tuontiriippuvuuden vähentämiseksi. Viimeaikaisista tutkimuksista käy kuitenkin ilmi, että kierrätettyjä raaka-aineita saadaan markkinoiden tarvitsemina määrinä vasta vuosikymmenen kuluttua, kun sähköajoneuvojen käyttöikä päättyy. Siksi on oltava realistisia ja ymmärrettävä, että ensiöraaka-aineiden käyttö pysyy ratkaisevan tärkeänä ainakin 2020-luvun ajan. Toimitusvarmuus onkin taattava toimitusketjujen monipuolistamisella sekä vihreää ja eettistä kaivosteollisuutta koskevalla strategialla. Lisäksi romuajoneuvoja koskevan direktiivin 2000/53/EY (7) tulevassa tarkistamisessa on otettava huomioon ajoneuvojen sähköistäminen ja se, että uusioraaka-aineille on kehitettävä markkinoita. |
| --- | --- |

3.5

Talous: autoteollisuuden koko toimitusketjun ylläpitäminen ja kehittäminen EU:ssa

| 3.6 | Edistetään toimialalla tehtävää yhteistyötä. Valtavat tutkimus- ja kehitysmäärärahat (nykyisellään 60 miljardia euroa vuodessa), jotka tällä hetkellä investoidaan hiilettömän, verkkoon liitetyn, automaattisen ja yhteiskäyttöisen liikkumisen kehittämiseen, edellyttävät yhteistyötä toimialalla ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. Sen vuoksi innovaatiokumppanuuksien (puhdas vety, akut, verkottunut ja automatisoitu liikkuvuus, päästötön tieliikenne, kaupunkisiirtymän vauhdittaminen) käyttöönotto Horisontti Eurooppa -puiteohjelman klusterissa 5 (ilmasto, energia, liikkuvuus) ansaitsee täyden tuen. Lisäksi Euroopan komission alaisuudessa muodostetut teolliset allianssit (kuten akkuja, vetyä ja raaka-aineita koskevat allianssit ja yksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden arvoketjulle suunniteltu allianssi) tarjoavat laajan ja avoimen alustan strategisten etenemissuunnitelmien laatimiseksi sekä tutkimuksen ja kehityksen, investointien ja uusien innovaatioiden markkinoille saattamisen koordinoimiseksi. Myös julkisten ja yksityisten resurssien yhdistäminen IPCEI-hankkeissa vahvistaa selkeästi Euroopan autoteollisuuden toimitusketjua, vähentää strategisia riippuvuuksia ja edistää sekä vihreää että digitaalista siirtymää. Uusia IPCEI-hankkeita on harkittava: verkkoon liitetyt ja automatisoidut autot, kiertotalous, energiajärjestelmien integrointi, raaka-aineiden toimittaminen, datatalous, puolijohtimet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Haasteet kestäväpohjaisen ja kiertotalouteen perustuvan akkujen arvoketjun kehittämisessä (8)
  EU:ssa. EU:n keskeisenä tavoitteena on oltava akkujen ja polttokennojen valmistaminen paikallisesti. EU:n akku- ja vetyalliansseja on tuettava, ja niiden käyttöön on annettava riittävät resurssit. Näiden teollisten allianssien avulla on voitava käynnistää mittavia investointeja tuotantotiloihin ja tarjota tuhansia työpaikkoja Euroopassa. On huolehdittava siitä, että Euroopan alueiden välille ei tule repeämiä, kuten nyt on selvästi näkyvissä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Verkkoon liitettyjä ja automatisoituja autoja koskeva megatrendi saattaa siirtää lisäarvon ajoneuvojen myymisestä ja huoltamisesta uusiin mullistaviin liiketoimintamalleihin, jotka perustuvat datapalveluihin ja liikkumiseen palveluna. Autoteollisuuden ekosysteemin on oltava valmis näihin uusiin liiketoimintamalleihin ja pystyttävä vakiinnuttamaan asemansa niissä. Tämä edellyttää teknisiä ja sääntelystandardeja, jotta voidaan tarjota uusia innovatiivisia liikkumispalveluja, kuten käyttömääräperusteisia maksuja, sijaintiin perustuvaa mainontaa, ajoneuvojen etäpäivityksiä ja -huoltoa. Myös eurooppalaisen liikkuvuuden data-avaruuden rakentaminen on keskeistä, jos halutaan varmistaa EU:n johtoasema digitaalisissa liikkumispalveluissa. On myös otettava käyttöön tarvittava digitaalinen viestintäinfrastruktuuri ja laadittava etenemissuunnitelmia automaatiotasojen nostamiseksi (mukaan lukien kehys laajamittaiselle testaamiselle, tietoihin pääsy ja ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskeva uusi toimintamalli). Lisäksi on arvioitava automatisoidumpien ajoneuvojen pitkäaikaista vaikutusta erityisesti työpaikkoihin ja eettisiin kysymyksiin, sillä asia on tärkeä yhteiskunnallisen hyväksynnän varmistamiseksi. Koska rahtiliikenne voi lisääntyä tulevaisuudessa (verkkokaupan vuoksi), on kehitettävä älykkäitä liikenteen liikkuvuusratkaisuja, jotka perustuvat liikenteen järjestämiseen multimodaalisesti, kustannustehokkuuteen (suuren kapasiteetin ajoneuvoyhdistelmät) ja kestäväpohjaisiin liikennemuotoihin, joissa käytetään logistiikkaketjun automaatio- ja yhteysratkaisuja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Neljännen teollisen vallankumouksen älykkäillä teknologioilla ja digitaalisilla ratkaisuilla on tuettava tuotantojärjestelmien integrointia ja autettava tekemään niistä entistä joustavampia. Koko tuotantoketjun kattavat kehittyneet tuotantojärjestelmät (ei siis pelkästään tuotantoprosessien integroiminen yrityksen tasolla) lisäävät autoteollisuuden toimitusketjujen sietokykyä ja tukevat kilpailukykyä. Digitalisaatiota on tuettava luomalla toimialalle teollinen data-avaruus. Näihin teknologioihin kuuluu kuitenkin myös aiempaa enemmän automaatiota, joka vaikuttaa kielteisesti työpaikkoihin, ja asiaan on puututtava. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Maailmanlaajuisten tasapuolisten toimintaedellytysten tukeminen. Euroopan täytyy pyrkiä säilyttämään vahva vientiasemansa autoteollisuudessa. Siksi on ryhdyttävä toimiin seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:






  — | Pyritään vastavuoroisuuteen kauppasuhteissa (markkinoillepääsy, julkiset hankinnat, investoinnit, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen, tuet). |
| --- | --- | --- |

3.10

—

Pyritään vastavuoroisuuteen kauppasuhteissa (markkinoillepääsy, julkiset hankinnat, investoinnit, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen, tuet).

| — | Tehdään kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia (joihin sisältyy luku autoteollisuudesta/tieliikenteestä). |
| --- | --- |

—

Tehdään kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia (joihin sisältyy luku autoteollisuudesta/tieliikenteestä).

| — | Torjutaan epäterveitä kaupan käytäntöjä (tuet, kahdenväliset vapaakauppasopimukset, erot hiilen hinnassa, sosiaalinen polkumyynti ja jätteen dumppaus). |
| --- | --- |

—

Torjutaan epäterveitä kaupan käytäntöjä (tuet, kahdenväliset vapaakauppasopimukset, erot hiilen hinnassa, sosiaalinen polkumyynti ja jätteen dumppaus).

| — | Edistetään kansainvälistä yhteistyötä saastuttamattomien autojen ja vähähiilisten polttoaineteknologioiden alalla. |
| --- | --- |

—

Edistetään kansainvälistä yhteistyötä saastuttamattomien autojen ja vähähiilisten polttoaineteknologioiden alalla.

| 3.11 | Vahvistetaan tukea maailmanlaajuiselle tekniselle yhdenmukaistamiselle YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) puitteissa. Autoteollisuuden puolijohdetoimitusten pullonkaulat on purettava päättäväisillä toimilla. Puolijohteiden kysyntä kasvaa entisestään, kun autoista tulee elektronisia laitteita. ETSK tukee täysin teollisuuspolitiikkaa koskevassa uusimmassa tiedonannossa esitettyä ehdotusta kehittää keinovalikoima, jolla vähennetään ja ehkäistään Euroopan strategisia riippuvuuksia. Myös Euroopan digitaalisessa kompassissa asetettu tavoite Euroopan markkinaosuuden kaksinkertaistamisesta puolijohteiden maailmanmarkkinoilla kymmenestä prosentista 20 prosenttiin tarvitsee kaiken tuen. Toisen puolijohteita koskevan IPCEI-hankkeen käynnistäminen edistää eittämättä tämän tavoitteen saavuttamista. EU:n jäsenvaltioiden olisi myös lunastettava lupauksensa siitä, että 20 prosenttia covid-pandemiaan liittyvästä elpymis- ja palautumistukivälineestä käytetään digitaaliseen siirtymään. Lisätoimia voisivat olla ulkomaisten suorien investointien houkutteleminen ja strategisen yhteistyön luominen autoteollisuuden yritysten ja puolijohdevalmistajien välille. Kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen on myös seurattava tiiviisti useita muita strategisia riippuvuuksia autoteollisuuden alalla: raaka-aineet, vety, akut, uusiutuvat energialähteet, pilviteknologiat jne. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Uuden autoteollisuuden vaikutus jälkimarkkinoihin on selvitettävä. Autoteollisuuden jälkimarkkinat työllistävät neljä miljoona ihmistä. Markkinoilla on odotettavissa perusteellinen rakennemuutos, joka johtuu myynnin vähenemisestä, sähköistämisestä, polttoaineen kysynnän vähenemisestä, verkkomyynnistä ja kunnossapidon vähenemisestä. Toimialan on sopeuduttava tarjoamaan liikkumispalveluja: autojen päivittämistä, ennaltaehkäisevää kunnossapitoa, yhteiskyytejä, yhteisautoilua ja mikroliikkuvuuden liiketoimintamallien kehittämistä. Ajoneuvodataan pääsyä koskevat eturistiriidat on ratkaistava ja on perustettava yhteentoimiva ja standardoitu alusta, jotta jälkimarkkinoilla voidaan kehittää datapohjaisia palveluja (esim. etädiagnostiikka, ohjelmistojen päivittäminen, ennaltaehkäisevä kunnossapito). |
| --- | --- |

3.12

Yhteiskunta: muutoksen hallinta ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistaminen

| 3.13 | Autoteollisuuden muutoksella on valtava vaikutus autojen ja niiden komponenttien valmistuksessa tarvittavien työpaikkojen määrään sekä uudessa toimintamallissa tarvittaviin toimenkuviin. Työmarkkinapolitiikassa pitäisikin keskittyä työvoiman työllistettävyyden ylläpitoon ja parantamiseen elinikäisen oppimisen avulla sekä joustavien reittien luomiseen koulutus- ja työmaailman välillä (esim. harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevät koulutusmallit, moitteettomasti toimivat oppisopimusmarkkinat ja todistus epävirallisesta oppimisesta). Työntekijöiden sisäistä liikkuvuutta yrityksissä olisi edistettävä täydennys- ja jatkokoulutuksella, jotta heidät voidaan varustaa tulevaisuuden taidoilla (kun manuaalinen työ vähenee ja digitaalisten ja erityisesti ohjelmistojen ja elektroniikan suunnittelua koskevien taitojen kysyntä kasvaa jyrkästi). Osaamishaasteeseen vastaamisessa keskeisiä työkaluja ovat EU:n alakohtaiset aloitteet, kuten DRIVES ja ALBATTS ja uusi autoteollisuuden osaamisallianssi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Työntekijöille, joiden on lähdettävä toimialalta, olisi taattava sujuva siirtyminen toiseen työpaikkaan. Heille on tarjottava uusia työpaikkoja, joita syntyy kehittyville aloille. Näitä aloja ovat muun muassa tietotekniikka, 5G-verkot, tehoelektroniikka, latausinfrastruktuuri, uusiutuvien energialähteiden tuotanto, älykkäät verkot, älykkäät tiet, liikkumispalvelut, akut, vaihtoehtoiset polttoaineet, energian varastointi, sähköntuotanto ja -jakelu. Tämä on erittäin haastavaa, sillä näitä työpaikkoja syntyy todennäköisesti muualle ja eri aikaan, ja niissä tarvitaan eri taitoja kuin katoavissa töissä. Siirtymän aikana on taattava toimeentuloturva. Joukkoirtisanomisia voidaan välttää myös varhaiseläkejärjestelmillä, lyhytaikaisella työllä ja työajan lyhennyksillä. Työmarkkinaosapuolten välinen asianmukainen vuoropuhelu on varmistettava, jotta muutosta voidaan ennakoida hyvissä ajoin ja välttää yhteiskunnallisia häiriöitä ja ristiriitoja. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Toimialan digitaalisen ja vihreän siirtymän vaikutus on kartoitettava selkeästi, jotta voidaan tunnistaa suurimmassa riskissä olevat alueet ja toimitusketjun osat. Idän ja lännen välille niin kuin Etelä- ja Pohjois-Euroopan välillekään ei tulisi syntyä uusia sosiaalisia eroja. Lisäksi on seurattava toimialan jalanjälkeä, joka muuttuu hiilestä irtautumisen ja digitalisaation vuoksi. Kestävän biomassan käytön mahdollista edistymistä olisi seurattava tarkkaan, sillä alalla on myös mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja. Samaan aikaan on otettava asianmukaisesti huomioon tarve pysyä ekologisissa rajoissa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Autoteollisuusalueiden kaikkien sidosryhmien (yritysten, ammattijärjestöjen, klusteriorganisaatioiden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten, alueellisten kehittämiselinten) olisi laadittava tiiviissä yhteistyössä kokonaisvaltaiset alueelliset uudelleenkehityssuunnitelmat. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Autoteollisuuden toimitusketjujen arvottomia omaisuuseriä on vältettävä varmistamalla oikea-aikainen ja asianmukainen tuki lukuisille pk-yrityksille, joilla ei ole (henkilö- eikä taloudellisia) resursseja toiminnan uudelleenmuokkaamiseksi ja lupaavampiin liiketoimintamalleihin siirtymiseksi. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Henkilökohtaisen liikkumisen on oltava jatkossakin mahdollista ja kohtuuhintaista kaikille. Tämä koskee etenkin työmatkalaisia, joilla ei ole saatavillaan laadukasta julkista liikennettä tai muita liikkumisratkaisuja. Tämä voidaan mahdollistaa maksamalla korvauksia ajoneuvojen vaihtoehtoisten voimalaitteiden ja tavanomaisessa autossa käytettävien vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden korkeammasta hinnasta. Yhteiskunnan kahtiajakautumista niihin, joilla on varaa ostaa vähäpäästöinen auto, ja niihin, joilla ei ole, on vältettävä kaikin keinoin. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Päätelmät. Euroopan autoteollisuus on ollut aina maailmanjohtaja ja kasvua ja työllisyyttä vauhdittava ala. Digitalisoituneeseen ja hiilestä irtautuneeseen tieliikennejärjestelmään siirryttäessä sen olisi säilytettävä asemansa ja pyrittävä samalla muuttumaan niin, että se voi reagoida alan nykyisiin käänteentekeviin suuntauksiin. Sen tulisi käyttää tässä hyväkseen vahvuuksiaan teknologiassa, osaavaa työvoimaansa, maailmanluokan insinööritaitoa, vaativia kuluttajia, kehittyneitä toimitusketjuja, vahvaa pk-yrityskulttuuria ja rakentavia työmarkkinasuhteita. Euroopan autoteollisuuden ekosysteemistä on tultava edelläkävijä kestävien liikkumisratkaisujen kehittämisessä ja käyttöönotossa. Autoteollisuuden ekosysteemissä on siksi kehitettävä aktiivisesti strategioita, jotta voidaan vaikuttaa Euroopan autoteollisuudessa käynnissä olevaan mullistukseen ja megatrendeihin. Koska autoteollisuuden toimitusketjulla on edessään valtavia haasteita, ETSK:n mielestä on välttämätöntä luoda toimialalle oikeudenmukainen siirtymämekanismi, jotta voidaan ottaa käyttöön tarvittavat rinnakkaistoimenpiteet yhteiskunnallisten häiriöiden välttämiseksi ja sosiaalisesti vastuullisen siirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.19

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_2312

1

(2)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, Sustainable and Smart Mobility, SWD(2020)331, s. 248.

2

(3)  Oliver Falck, Nina Czernich, Auswirkungen der vermehrten Produktion elektrisch betriebener Pkw auf die Beschäftigung in Deutschland, toukokuu 2021, ifo Institut: https://www.ifo.de/DocDL/ifoStudie-2021_Elektromobilitaet-Beschaeftigung.pdf

3

(4)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

5

(6)  Alle 1 000 kg / yli 1 500 kg painavien autojen osuus Ranskassa myydyistä autoista oli vuonna 1998 36 % / 7 % ja vuonna 2019 se oli 15 % / 16 % (Eurostat).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, romuajoneuvoista (EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34).

7

(8)  Akkuja koskevan unionin sääntelyn roolia kuvataan yksityiskohtaisesti lausunnossa EUVL C 220, 9.6.2021, s. 128.

8

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”5G-ekosysteemin yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/06)

| Esittelijä: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Dumitru FORNEA

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 210/2/19 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

7.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

210/2/19

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että sähköisen viestinnän nopealla digitalisoinnilla ja kehityksellä on vahva vaikutus talouteen ja yhteiskuntaan. Käyttämällä näitä teknologioita vastuullisesti ihmiskunnalla on historiallinen mahdollisuus rakentaa parempi yhteiskunta. Ilman asianmukaista huolellisuutta ja demokraattista valvontaa yhteisöillämme saattaa kuitenkin tulevaisuudessa olla vakavia haasteita näiden teknologisten järjestelmien hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että sähköisen viestinnän infrastruktuuri voi parantaa huomattavasti kansalaisten elämänlaatua ja se vaikuttaa suoraan köyhyyden torjuntaan. 5G-teknologia tarjoaa valtavat mahdollisuudet parantaa ihmisten terveyspalveluja kehittämällä etälääketiedettä ja parantamalla lääketieteellisen hoidon saatavuutta. Yhteiskunnassa on tunnustettu etälääketieteen tärkeä rooli pandemian aikana. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että 5G-verkkojen käyttöönotosta käyty keskustelu on muuttunut riitaisaksi ja politisoitunut, mutta sosiaali-, terveys- ja ympäristökysymyksiä on joka tapauksessa selvennettävä ottaen mukaan kansalaiset ja kaikki asiaankuuluvat toimijat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota etenemään uusien 5G- ja 6G-teknologioiden monialaisten vaikutusten arviointiprosessissa, koska riskeihin ja haavoittuvuuksiin puuttumiseksi tarvitaan välineitä ja toimenpiteitä. ETSK suosittaakin, että EU:n ja jäsenvaltioiden varoja osoitetaan syvällisempään monitieteelliseen tutkimukseen ja vaikutustenarviointeihin, joissa keskitytään sekä ihmisiin että ympäristöön, sekä näiden tulosten levittämiseen kansalaisten ja päättäjien valistamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio kuulee kansalaisia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja saa mahdollisuuden vaikuttaa kaikkien asiaankuuluvien julkisten laitosten osallistumisen avulla päätöksentekoprosessiin ottaen huomioon matkaviestinnän yhteiskunnalliset ja ekologiset vaikutukset. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että EU tarvitsee riippumattoman eurooppalaisen elimen, jolla on nykyisen teknologisen kontekstin ja monialaisen lähestymistavan mukaiset ajantasaiset menetelmät, laatimaan suuntaviivoja suuren yleisön ja työntekijöiden suojelemiseksi sähkömagneettiselle radiotaajuussäteilylle altistumisen tapauksessa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittelee, että kaikki radiotaajuusasemat ja taajuusalueet, joilla ne toimivat, inventoidaan ja että nämä tiedot julkaistaan, jotta voidaan parantaa alueellista hallintaa ja suojella erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien (lapset, raskaana olevat naiset, kroonisesti sairaat, vanhukset ja sähköyliherkät) kansalaisten etuja. Myös työntekijöiden terveys ja turvallisuus on otettava huomioon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa ajatusta, että 5G-verkkolaitteet on suunniteltava tehtaalta asti siten, että niistä voidaan saada reaaliaikaista ja julkista tietoa päästötehosta sekä muista oleellisista teknisistä parametreista kuluttajajärjestöille ja asiasta kiinnostuneelle yleisölle. Toimivaltaisten viranomaisten on keskitettävä ja julkistettava nämä tiedot sekä hallinnoitava niitä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että sähkömagneettisen saastumisen seuranta ja valvonta on toteutettava pohjaten tiukasti toimielinten väliseen ja monitieteelliseen lähestymistapaan, jota tuetaan tarjoamalla nykyaikaisia välineitä sähköisten viestintäverkkojen parametrien mittaamiseen, jotta pitkän aikavälin kumulatiiviset vaikutukset tuodaan esiin ja arvioidaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vaikka ei ole olemassa tunnustettua tieteellistä tietoa 5G:n kielteisestä vaikutuksesta ihmisten terveyteen, ETSK katsoo, että 5G:n sosiaalisia, terveydellisiä ja ympäristöön liittyviä näkökohtia on jatkuvasti seurattava ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti. Komitea panee merkille huolen tällaisen altistumisen terveysvaikutuksista, mukaan lukien lämpövaikutukset ja muut kuin lämpövaikutukset, altistumisintensiteetti ja altistumisen vaikutukset pitkällä aikavälillä. Altistuminen keskittyy tietyille alueille muita enemmän, ja tällaisissa tapauksissa olisi harkittava erityistoimenpiteitä, kuten suositusta laajentaa ALARA-periaatteen (As Low As Reasonably Achievable) soveltamista 5G-verkkojen tuottaman sähkömagneettisen säteilyn vaikutusten rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK toteaa, että väestön altistumista erilaisille sähkömagneettisille kentille on lähes mahdotonta välttää. Työmarkkinaosapuolten olisi oltava mukana alusta alkaen, kun tarkastellaan uudelleen altistumisen raja-arvoja, jotka on määritelty EU:n direktiivissä terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille (1). Erityistä huomiota on kiinnitettävä muihin kuin lämpövaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Terveyden ja turvallisuuden suojelutoimenpiteitä on tehostettava ja vahvistettava seuraamalla jatkuvasti säteilytasoja ja soveltamalla tiukasti turvallisuusnormeja sähkömagneettisen säteilyn lähteisiin, kun niiden läheisyydessä työskentelee ihmisiä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK panee merkille tarpeen saattaa ajan tasalle institutionaaliset mekanismit, joilla pyritään säilyttämään kaikki ihmisoikeudet 5G:n täytäntöönpanon helpottamassa hyperdigitalisaation, hyperautomaation ja hyperyhteenliitettävyyden uudessa kontekstissa, koska kaikessa teknisessä kehityksessä on otettava huomioon nämä yleismaailmalliset arvot, jotka ovat perusteltu ja tarpeellinen ulottuvuus kustannus-hyötyraportin arvioinnissa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK ymmärtää kansalaisten huolen siitä, miten heidän omistusoikeuksiensa kunnioittaminen varmistetaan antennien pystyttämisen yhteydessä tai miten heidän yksilön koskemattomuutta koskevan oikeutensa kunnioittaminen taataan, kun 5G-verkot laajenevat kaikkialle kansalaisten kodeista kiertoratasatelliitteihin asti. Omistusoikeutta ja ihmisten valintoja on kunnioitettava. Tietoon perustuvan suostumuksen määritelmä olisi taattava, jotta kansalaisilla olisi todellinen oikeus vapaaseen, täysin tietoon perustuvaan ja pätevään suostumukseen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kannattaa eurooppalaisten kyberriskien ehkäisy-, koulutus- ja suojeluvalmiuksien vahvistamista sekä vahvistamalla asiaankuuluvia instituutioita, kuten Euroopan kyberturvallisuusvirastoa, että luomalla teknologisia, institutionaalisia ja oikeudellisia välineitä, joilla varmistetaan kansalaisten oikeuksien kunnioittaminen. Tiettyjen turvallisuusuhkien torjumiseksi EU:n olisi investoitava enemmän omien teknologioidensa rakentamiseen sekä teknologiateollisuuden ja -kehittäjien tukemiseen. Ennen kaikkea nämä toimet olisi räätälöitävä siten, että niillä kannustetaan eurooppalaisia pk-yrityksiä kehittämään turvallista ja luotettavaa 5G-infrastruktuuria. |
| --- | --- |

1.15

2.   Johdanto

| 2.1 | 5G ei ole varsinaisesti uusi teknologia, vaan se on olemassa olevien teknologioiden (1G:stä 4G:hen) kehittämisen tulos, jota käytetään niiden rinnalla. Tämä johtaa erilaisten verkkojen verkostoon: enemmän erilaisia radiotaajuusalueita, monenlaisia tietoja vaihtavia laitteita ja suuri määrä vuorovaikutusta käyttäjien kanssa. Joillakin uusilla laitteilla ja käyttöön otetuilla uusilla teknologioilla voi olla erilaisia vaikutuksia kuin edellisillä sukupolvilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | 5G-teknologian pitäisi mahdollistaa langaton hyperyhteenliitettävyys, mahdollisuus kattaa ja yhdistää valtava määrä laitteita sekä paljon nopeampi siirtonopeus, joka mitataan gigatavuina sekunnissa. Tämä saavutetaan sädettä muotoilevalla taajuuksien koostamisella ja useilla rinnakkaisliitännöillä, joissa käytetään sekä massiivisia MIMO-antenneja (operaattorin vaiheistettu tukiasema) että tavanomaisia MIMO-antenneja (asiakkaan oma laite) ja matalaa viivettä (millisekunteja operaattorin oman infrastruktuurin osalta, mutta ei muun internetin osalta). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Matkapuhelinoperaattorien järjestön GSMA:n tutkimus vuodelta 2019 osoittaa, että uusia 5G-verkkovalmiuksia tarvitaan autonomisiin ajoneuvoihin, virtuaaliseen todellisuuteen, vahvennettuun todellisuuteen ja ”kosketuspohjaiseen internetiin”; muut sovellukset voidaan toteuttaa nykyteknologialla (4G LTE ja kuituoptiikka). 5G-teknologia nopeuttaa myös Teollisuus 4.0:aan siirtymistä ja helpottaa tekoälyyn perustuvien sovellusten kehittämistä, minkä vuoksi tätä teknologiaa pidetään keskeisenä ja välttämättömänä osana nykyaikaisen, yhä automatisoidumman ja digitalisoidun talouden kehitystä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eri puolilla maailmaa on tiedeyhteisöjä, jotka ovat esittäneet näyttöä (2) siitä, että on perusteltua olla huolissaan ihmiskehon ja muiden biologisten organismien pitkäaikaisesta ja kaikkialle ulottuvasta altistumisesta 5G-verkkojen ja vähintään 10-20-30 gigahertsin radiojaksojen käyttämille mikroaaltotaajuuksille ja 5G-teknologioihin liittyville taajuuksille, sekä mahdollisesti haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ympäristöön. Tähän mennessä asiaankuuluvat EU:n ja kansalliset viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, ettei 5G:n kielteisistä vaikutuksista ihmisten terveyteen ole tieteellistä näyttöä. WHO toteaa, että tähän mennessä ja monien tutkimusten jälkeen terveyshaittojen ja langattomille tekniikoille altistumisen välillä ei ole havaittu syy-yhteyksiä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | 5G, yhdessä edistämiensä kehittyvien teknologioiden kanssa, aiheuttaa epävarmuutta sekä kaikkien uusien teknologioiden tapaan vaikutuksia, jotka saattavat olla vielä näkymättömiä. Jotta 5G:n kansanterveysvaikutuksiin liittyviä kysymyksiä voitaisiin käsitellä asianmukaisesti ja jotta yleinen mielipide ei joutuisi disinformaation uhriksi, kansalaisyhteiskunta katsoo, että tarvitaan asianmukaista ennakoivaa hallintoa, soveltaen ennalta varautumisen periaatetta EU:n lainsäädäntöprosessiin sähköisen viestinnän uuden teknisen sukupolven sääntelemiseksi. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Kansainväliset instituutiot, yritykset ja kansalliset viranomaiset ovat yleisesti ottaen peittelemättömän innoissaan 5G-teknologian tuomista eduista. On kuitenkin tarpeen tutkia, saattaako kielteisiä vaikutuksia ilmetä 5G-ekosysteemin kehittyessä. Samalla on tutkittava edellytyksiä yhteiskunnallisen hyväksynnän saamiselle näille infrastruktuureille ja palveluille, joilla on merkittävä yhteiskunnallinen vaikutus. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sähköisten viestintäteknologioiden ja internetinfrastruktuurin nopean kehittämisen myötä suuri yleisö ja kehittyneiden maiden järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ovat keskustelleet yhä enemmän tieto- ja viestintäteknisten verkkojen kehittämisen eksponentiaalisen nopeuttamisen tarpeesta ja hyödyistä. Viranomaisten on tunnustettava haasteet, jotka liittyvät siihen, miten nämä tekniset järjestelmät voivat vaikuttaa ympäristöön, eläviin organismeihin tai ihmisten kansalaisoikeuksiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopan tasolla huoli sähkömagneettisen saastumisen mahdollisista vaikutuksista terveyteen on esitetty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (3) johdanto-osan 31 kappaleessa: ”Väestön suojelu sähkömagneettisilta kentiltä, joka on keskeistä kansalaisten hyvinvoinnin kannalta, olisi otettava täysimääräisesti huomioon yhdenmukaisessa lähestymistavassa taajuusvaltuutuksiin unionissa. Väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz–300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettua neuvoston suositusta 1999/519/EY noudatettaessa on olennaisen tärkeää varmistaa, että terveyteen kohdistuvia taajuuksien käytön ionisoivia ja ionisoimattomia vaikutuksia tarkkaillaan jatkuvasti, mikä koskee myös todellisia kumulatiivisia vaikutuksia, joita eri taajuuksien käytöstä yhä useamman tyyppisissä laitteissa voi aiheutua.” |
| --- | --- |

3.3

4.   Erityistä

5G-teknologia ja vaikutukset ihmisten kansalaisoikeuksiin

| 4.1 | Viime vuosina useat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot EU:ssa ja muissa maissa ovat varoittaneet haitallisista vaikutuksista sekä monimutkaisista ja vakavista kriiseistä, joita saattaa aiheutua demokraattisen valvonnan ja avoimuuden puutteesta sekä turvallisuusuhkista, joiden taustalla on riippuvuus kolmansien maiden toimijoiden tarjoamasta teknologiasta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sähköisen viestinnän teollisuus ja sen tarjoamat murrokselliset 5G-sovellukset perustuvat kahden erittäin tärkeän resurssin hyödyntämiseen. Niistä ensimmäinen on radiotaajuusspektri. Se on rajallinen luonnonvara, jonka omistavat kansalaiset ja jota valtiot hallinnoivat heidän puolestaan kansallisten virastojen tai sellaisten muiden julkisten elinten kautta, jotka vuokraavat näitä resursseja sähköisen viestinnän operaattoreille. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Toinen keskeinen resurssi on pääsy käsiksi kuluttajien ja yksilöiden tietoihin ja metatietoihin. Digitaalisten palvelujen markkinoiden kehittyessä nämä tiedot ovat erittäin arvokkaita ja tuottavat valtavia hyötyjä niitä hyödyntäville yrityksille. Eräitä tähän liittyviä haasteita tuodaan esiin datastrategiaa käsittelevässä ETSK:n lausunnossa (4). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen on korostettava, että 5G ja tietojen jakaminen ja koostaminen, kuten monet muutkin teknologiat, on tehokas väline, jota voidaan käyttää kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi, julkisten palvelujen tehostamiseksi ja niiden luotettavuuden lisäämiseksi sekä eriarvoisuuden vähentämiseksi talouskasvua vauhdittamalla. Näin ollen EU:n ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä 5G-teknologiaa parantaakseen korkealaatuisen datan saatavuutta ja kehittääkseen parempaa digitaalisen hallinnon infrastruktuuria (sähköinen hallinto), mikä tuo julkiset ja demokraattiset instituutiot lähemmäs kansalaisia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Sähköisen viestinnän infrastruktuurin vastuullisen ja kestävän kehityksen pitäisi parantaa tavallisten kansalaisten elämänlaatua erityisesti maaseutualueilla ja vähemmän kehittyneissä maissa. Näiden teknologioiden kehittämisellä on siten suora vaikutus köyhyyden torjuntaan. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Jotta 5G-verkot voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman nopeasti, Euroopan unioni on luonut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1972 (5) (42, 43 ja 44 artikla) sääntelykehyksen, jolla tehdään näiden verkkojen kehittämisen kannalta olennaisten laitteiden ja infrastruktuurin asentamisesta tietyn omaisuuden yhteyteen helpompaa sähköisen viestinnän operaattoreille. Kansalaisyhteiskunta seuraa tämän säännöksen tulkintaa, jotta direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei johda perustuslain vastaisiin poikkeuksiin kansalaisten omistusoikeuksien takaamisen osalta. |
| --- | --- |

4.6

5G-ekosysteemin vaikutus ympäristöön

| 4.7 | Eräät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat tuoneet esiin uusien 5G-verkkojen mahdollisia ympäristövaikutuksia. Osa niiden väitteistä liittyy ympäristövaikutusten arviointia koskevien säännösten riittämättömyyteen tai 5G-verkkoinfrastruktuurin energiajalanjäljen pienentämistä tai elektronisen jätteen kierrätyksen edistämistä koskevien mekanismien ja toimenpiteiden epäasianmukaisuuteen (6). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Jotta 5G:n ympäristö- ja ilmastovaikutuksia voidaan arvioida asianmukaisesti, viranomaisten on otettava huomioon muun muassa kasvihuonekaasupäästöt (7), kriittisten raaka-aineiden saatavuus ja kulutus, kaikkien esineiden internetiin liitettyjen ja sen sisällä käytettävien esineiden käyttämän energian määrä (ja lähteet) sekä langattomien tietojen kuljettamiseen, tietojen keskittämiseen ja kauttakulkupisteisiin käytetyn energian määrä (ja lähteet). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | 5G:n käyttöönoton ja esineiden internetin myötä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun (e-waste) luokkaan (8) tulee miljardeja uusia 5G-verkkoelementtejä ja kotitaloustavaroita (elektroniset tavarat ja kodinkoneet, välineistö jne.), mikä on otettava huomioon kiertotalouden käsitteen sekä jätteettömyyspolitiikan yhteydessä. |
| --- | --- |

4.9

Huoli 5G-verkkojen vaikutuksesta ihmisten terveyteen ja eläviin organismeihin

| 4.10 | 5G-teknologia tarjoaa valtavat mahdollisuudet parantaa ihmisten terveyttä. Tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin kehittäminen ja 5G:n käyttöönotto nopeuttavat etälääketieteen kehitystä muun muassa esineiden internetin avulla. 5G mahdollistaa monimutkaisten leikkausten tekemisen etäyhteyksien avulla, mikä parantaa huomattavasti laadukkaan sairaanhoidon saatavuutta erityisesti niille, joilla ei ole varaa matkustaa ulkomaille saadakseen tarvitsemaansa hoitoa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Etälääketieteen kehittäminen on erityisen tärkeää pandemia-aikoina, jolloin mahdollisuudet saada kiinteitä terveydenhuollon palveluita vähenevät huomattavasti. Lisäksi 4G-teknologia on mahdollistanut teleradiologian kehittämisen. Tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri on mahdollistanut potilaiden etädiagnosoinnin (MRI, CT) ja laadukkaan terveydenhuollon palvelun sijainnista riippumatta. 5G-teknologian myötä tämä prosessi kehittyy edelleen, jolloin ihmisten on helpompi päästä etädiagnosoinnin ja suorien etähoitopalveluiden piiriin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Toisaalta viimeisten 20 vuoden nopea teknologinen kehitys on johtanut sähkömagneettisten kenttien lisääntymiseen ja epäsuorasti lisääntyneeseen saastumiseen tämän sähkömagneettisen saasteen vuoksi. Sähkömagneettisen saasteen vaikutuksiin on puututtava soveltaen näyttöön perustuvaa tarkastelutapaa todellisen riskin arvioimiseksi. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Yliherkkyys sähkömagneettiselle säteilylle eli sähköyliherkkyys on sairaus, jonka Euroopan parlamentti (9), ETSK (10) ja Euroopan neuvosto (11) ovat tunnustaneet. Siitä kärsivät monet ihmiset, ja 5G:n (joka vaatii paljon tiiviimmän sähköisen verkon) käyttöönoton myötä tätä yliherkkyyttä saattaa esiintyä entistä useammilla. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Maailmanlaajuisesti on tehty tutkimuksia, joissa on todettu, että sähkömagneettisen säteilyn biologiset vaikutukset eivät aiheuta terveysriskejä, jos kansallisia tai ICNIRP:n standardeja noudatetaan. Toisaalta 1970-luvulta nykyhetkeen saakka (12) on tehty myös tutkimuksia, joissa on päätelty ihmisten terveydelle aiheutuvan vaaroja (13). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Euroopan komission ja Yhdysvaltojen telehallintoviraston (FCC) (14) vuosina 2019 ja 2020 tuottamissa raporteissa, jotka käsittelivät huolta ihmisten pitkäaikaisesta altistumisesta 5G-teknologian tuottamille sähkömagneettisille kentille, todettiin, ettei ole olemassa vankkaa tai uskottavaa tieteellistä näyttöä terveysongelmista, jotka johtuvat altistumisesta matkapuhelimista vapautuvalle radiotaajuusenergialle. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Maailman terveysjärjestö luokitteli vuosia sitten radiotaajuuksilla tuotetun sähkömagneettisen kentän mahdolliseksi karsinogeeniksi. Sen nykyinen kanta on samanlainen kuin EU:n ja Yhdysvaltojen viranomaisten. 5G-verkkojen käyttöönoton myötä se ilmoitti kuitenkin vuonna 2022 tekevänsä uuden arvioinnin radiotaajuusspektrin (3 kHz – 3 000 GHz) (15) sähkömagneettisten kenttien riskeistä. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Euroopan neuvoston 27 päivänä toukokuuta 2011 sähkömagneettisten kenttien mahdollisista vaaroista ja niiden ympäristövaikutuksista (The potential dangers of electromagnetic fields and their effect on the environment) antaman päätöslauselman 1815 lopullisessa versiossa varoitetaan sähkömagneettisen saastumisen vaikutuksesta ihmisten terveyteen, ja se sisältää joukon yleisiä ja erityisiä suosituksia johdonmukaisesta keskipitkän ja pitkän aikavälin lähestymistavasta matkapuhelinliikenteen lisääntymisestä aiheutuviin haasteisiin. Asiakirjassa korostetaan tarvetta toteuttaa kaikki kohtuullisiksi katsottavat toimenpiteet sähkömagneettisille kentille altistumisen vähentämiseksi noudattaen ALARA-periaatetta (16), jota on sovellettava, kun ionisoivaa säteilyä esiintyy. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Eräissä tutkimuksissa esitetään päätelmiä, että matkapuhelinten ja langattomien viestintäinfrastruktuurien säteilyn vaikutukset (myös muut kuin lämpöpäästöt) saattavat aiheuttaa ihmisille terveysriskejä hermoston ja lisääntymiskyvyn osalta tai syöpäsairauksien ja DNA:n vahingoittumisen muodossa (17). Asianomaiset laitokset katsovat kuitenkin omien arviointinsa ja menetelmiensä perusteella, että matkapuhelinten ja langattoman viestintäinfrastruktuurin säteily on turvallista ihmisille. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Kuten edellä mainittiin, on tutkimuksia, joissa on tutkittu sähkömagneettisen säteilyn vaikutusta ihmisten ja eläinten terveyteen. On kuitenkin saatu hyvin vähän selvyyttä ja vielä vähemmän tiedotettu siitä monimutkaisesta vaikutuksesta, jonka altistuminen ionisoimattomalle sähkömagneettiselle säteilylle saattaa aiheuttaa kasvistolle ja eläimistölle muuna kuin lämpövaikutuksena. Tunnetuimmissa tutkimuksissa viitataan pölyttäjiin ja lintuihin kohdistuviin merkittäviin ja välittömiin vaikutuksiin, mutta tiedemiehet ovat hyvin huolissaan sähkömagneettisten päästöjen pitkän aikavälin vaikutuksista eläviin ekosysteemeihin. |
| --- | --- |

4.19

ICNIRP:n (18)
  ohjeisiin liittyvät väitteet

| 4.20 | Euroopan komissio ja valtaosa kansallisista hallituksista ympäri maailmaa käyttää Kansainvälisen ionisoimattoman säteilyn komitean (ICNIRP) ohjeita asettaessaan rajoituksia yleisön altistumiselle sähkömagneettiselle kenttäsäteilylle. Vuonna 2020 päivitetyissä ja julkaistuissa ICNIRP:n ohjeissa otettiin huomioon myös säteen muotoilu ja taajuudet – parametrit, jotka koskevat erityisesti 5G:tä, mutta taajuuksien koostamista ja yhteenliittymien tihenemistä ei otettu huomioon. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Huolimatta siitä, että ICNIRP kertoo huomattavan seikkaperäisesti tieteellisistä menetelmistä, joita se käyttää suojeluohjeiden laatimiseen, se toteaa ainoastaan sähkömagneettisen säteilyn aiheuttamat lämpövaikutukset mahdollisesti haitallisiksi. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Euroopan parlamentin toteuttamassa STOA-tutkimuksessa (19), joka on Euroopan neuvoston vuonna 2011 antamassa päätöslauselmassa 1815 esitettyjen suositusten mukainen, kannatetaan ennalta varautumisen periaatteen noudattamista, ICNIRP:n ehdottamien raja-arvojen uudelleentarkastelua ja teknisten ja hallinnollisten toimenpiteiden toteuttamista sähköisen viestinnän aiheuttaman sähkömagneettisen saastumisen vaikutusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään varmistamaan vastuullisempi viestintäinfrastruktuurin arkkitehtuuri (antennien ja muiden erityislaitteiden sijoittelu), jotta huolehditaan siitä, että suurelle yleisölle tiedotetaan sähkömagneettisen saastumisen mahdollisista vaikutuksista ja heidän saatavillaan olevista vaihtoehdoista sähkömagneettiselle säteilylle altistumisen vaikutuksen vähentämiseksi, kehittämään sähkömagneettisten kenttien valvontakapasiteettia jne. EU:n ja jäsenvaltioiden varoja tulisi osoittaa syvällisempään monitieteelliseen tutkimukseen ja ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten arviointeihin sekä näiden tulosten levittämiseen kansalaisten ja päättäjien valistamiseksi. |
| --- | --- |

4.23

5G-kyberturvallisuus – työkalut, toimenpiteet ja niiden tehokkuus

| 4.24 | ETSK on jo korostanut monia kyberturvallisuuden haasteita lausunnossaan ”5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano” (20). 4G:n ratkaisemattomat kyberhaavoittuvuudet kärjistyvät 5G:ssä. Niitä on arkkitehtuurin, topologian ja protokollan teknisellä tasolla, kuten Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston kartoituksessa on ilmennyt (21). Näihin haavoittuvuuksiin ei verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmän raportin (22) mukaan ole vielä olemassa tehokkaita torjuntatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Tiettyjen turvallisuusuhkien torjumiseksi EU:n olisi investoitava enemmän omien teknologioidensa rakentamiseen sekä teknologiateollisuuden ja -kehittäjien tukemiseen. Ennen kaikkea nämä toimet olisi räätälöitävä siten, että niillä kannustetaan eurooppalaisia pk-yrityksiä kehittämään turvallista ja luotettavaa 5G-infrastruktuuria. |
| --- | --- |

4.25

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/35/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille (kahdeskymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) ja direktiivin 2004/40/EY kumoamisesta (EUVL L 179, 29.6.2013, s. 1).

1

(2)  https://ehtrust.org/environmental-health-trust-et-al-v-fcc-key-documents/

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

3

(4)  Asiakokonaisuus TEN/708 – (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 290).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36).

5

(6)  https://www.greenpeace.org/static/planet4-eastasia-stateless/2021/05/a5886d59-china-5g-and-data-center-carbon-emissions-outlook-2035-english.pdf

6

(7)  https://www.hautconseilclimat.fr/wp-content/uploads/2020/12/rapport-5g_haut-conseil-pour-le-climat.pdf

7

(8)  https://www.itu.int/en/ITU-D/Climate-Change/Pages/Global-E-waste-Monitor-2017.aspx

8

(9)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. huhtikuuta 2009 sähkömagneettisiin kenttiin liittyvistä terveyshaitoista (2008/2211(INI)), kohta 28. https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-6-2009-0216_FI.html

9

(10)  ETSK:n lausunto ”5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano” – asiakokonaisuus TEN/704 – (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 281).

10

(11)  Päätöslauselman 1815 (2011) lopullinen versio, 8.1.4 art. http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17994

11

(12)  https://bioinitiative.org/updated-research-summaries/

12

(13)  Defence Intelligence Agency – Biological Effects of Electromagnetic Radiation (Radiowaves and Microwaves) [Sähkömagneettisen säteilyn biologiset vaikutukset (radio- ja mikroaallot)] – maaliskuu 1976.

13

Biological Effects of Electromagnetic Radiation (Radiowaves and Microwaves)

(14)  Yhdysvaltojen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat riitauttaneet FCC:n kannan tuomioistuimessa: https://ehtrust.org/eht-takes-the-fcc-to-court/

14

(15)  Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) radio-ohjesäännön mukaan.

15

(16)  As Low As Reasonably Achievable – ALARA-periaatetta käytetään vahvistettaessa ohjelmia ionisoivan säteilyn torjumiseksi.

16

As Low As Reasonably Achievable

(17)  Esimerkkinä mainittakoon eurooppalainen REFLEX-tutkimus (2004), jonka 12 akateemista oppilaitosta toteutti EU:n toimeksiannosta. Tutkimuksen kokonaisbudjetti oli yli 3 miljoonaa euroa ja Euroopan komission rahoitusosuus 2,059 miljoonaa euroa.

17

(18)  Kansainvälinen ionisoimattoman säteilyn komitea (International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection).

18

International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection

(19)  https://www.home-biology.com/images/emfsafetylimits/EuropeanParliamentSTOA.pdf

19

(20)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 281.

20

(21)  https://www.enisa.europa.eu/publications/enisa-threat-landscape-report-for-5g-networks/at_download/fullReport

21

(22)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64468

22

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/40

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Seuraavan sukupolven kauppa ja kestävä kehitys – 15-kohtaisen toimintasuunnitelman uudelleentarkastelu”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/07)

| Esittelijä: | Tanja BUZEK |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tanja BUZEK

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 28.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon numero | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 236/2/5 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

28.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon numero

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

236/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kauppa tarvitsee oikeanlaiset toimintapoliittiset puitteet edistääkseen kasvua, säällisten työpaikkojen luomista ja kestävää kehitystä ja tukeakseen talouden kestäväpohjaista elpymistä covid-19-kriisistä, jotta yritykset kykenevät rakentamaan ja organisoimaan häiriytyneet toimitus- ja arvoketjunsa uudelleen. Vuosi 2021 on käännekohta pohdittaessa uudelleen EU:n harjoittamaa kaupan ohjausta, ja ETSK kannattaa sen avointa, kestävyysperiaatteiden mukaista ja määrätietoista uutta kurssia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut ilmaisevat EU:n olevan sitoutunut ”arvoihin perustuvaan kauppaohjelmaan”, jolla edistetään samanaikaisesti taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää kehitystä. Puuttuminen vaatimusten noudattamatta jättämiseen ja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanon parantaminen ovat ratkaisevan tärkeitä seikkoja korkealuokkaisten työelämää ja kestävää kehitystä koskevien normien saavuttamiseksi kauppapolitiikan välineiden avulla. EU:n olisi sekä kahdenvälisellä että maailmanlaajuisella tasolla määritettävä kunnianhimoisia kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia vertailuarvoja sellaisten samanmielisten kauppakumppaneiden kanssa, jotka ovat valmiita edelläkävijöiksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti 15-kohtaisen toimintasuunnitelman varhaiseen uudelleentarkasteluun ja odottaa, että se ylittää vuodelta 2018 peräisin olevan, puitteiltaan siilomaisen rakenteen rajoitukset. Koska kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut eivät kaikilta osin vastaa niihin liittyviä oikeudellisesti velvoittavia sitoumuksia, ETSK ehdottaa tavoitteiltaan kunnianhimoista uudelleentarkastelua, joka sisältää uudistetun seuraamukset mahdollistavan täytäntöönpanomallin, johon kuuluu tehokkaampi kansalaisyhteiskunnan toimesta tapahtuva seuranta, innovatiivisten välineiden soveltaminen ja kauppaa ja kestävää kehitystä nivovan vipuvaikutuksen voimistaminen. Tämän ”seuraavan sukupolven kaupan ja kestävän kehityksen kehyksen” on oltava olennainen osa EU:n kauppastrategiaa, jota sovelletaan sekä nykyisiin että tuleviin neuvotteluvaltuuksiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Uuden rakentaminen alkaa siilojen purkamisesta. Kaupan ja kestävän kehityksen yhdistelmän täytäntöönpanon ja sen valvonnan onnistuminen edellyttää toimijoiden vilkasta, järjestelmällistä ja yhteistyöhakuista vuorovaikutusta. Tämä tarkoittaa toimielinten ja kansainvälisten elinten keskinäistä ja ennen kaikkea niiden kaikkien yhteistä mielipiteidenvaihtoa sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa sekä sisäisten neuvoa-antavien ryhmien keskinäistä vaihdantaa. Kansainvälisen tason tunnustettuna elimenä Kansainvälisen työjärjestön ILO:n olisi osallistuttava seurantaan, joka koskee ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanoa vapaakauppasopimuksissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Isot ongelmat juontuvat usein aivan asioiden alkuvaiheisiin. ETSK korostaa, että on tärkeää varmistaa keskeisten kansainvälisten yleissopimusten ratifiointia edeltävät sitoumukset tai kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun velvoittavat ja täytäntöönpanokelpoiset etenemissuunnitelmat sekä selkeästi aikataulutetut määräajat niiden ratifioinnille. Lajissaan ensimmäinen nykyisen mallin mukainen kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva noudattamisen valvontatapaus on osoittanut todeksi epäilyn, että epämääräinen terminologia ei vastaa tarkoitustaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kaupan ja kestävän kehityksen kaikki kolme ulottuvuutta ovat sidoksissa toisiinsa, eikä niitä saa käsitellä siiloittain. ETSK suhtautuu myönteisesti yritysten aktiiviseen rooliin pyrittäessä varmistamaan kestävä kauppa ja katsoo, että niillä on myönteinen rooli ilmastotoimien mahdollisuuksien edistämisessä, esimerkiksi puhtaan teknologian toimialoilla kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa on syvennettävä yhteyksiä ILO:n antamaan monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevaan kolmikantaiseen periaatejulistukseen (MNE-julistus), jolla edistetään ILO:n yleissopimusten ratifiointia, sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) monikansallisille yrityksille, erityisesti toimitusketjussa operoiville, antamiin toimintaohjeisiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Käytäntöjen tehokas muutos edellyttää perinteisten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen rajojen ylittämistä ja uusista poliittisista välineistä saatavaa suurta vipuvaikutusta. ETSK kehottaa myöntämään julkisia hankintoja ehdollistaen yrityksille maista, jotka noudattavat ILO:n keskeisiä normeja ja Pariisin sopimusta. Komitea perää lisäksi tavoitteiltaan kunnianhimoista EU:n lainsäädäntöä pakollisesta huolellisuusvelvoitteesta yhtenä keskeisenä rinnakkaistoimenpiteenä. Ulkomaisia sijoittajia olisi vaadittava noudattamaan huolellisuusvelvoitetta, ennen kuin ne saavat hyötyä kansainvälisestä investointisopimuksesta. Kestävällä pohjalla olevan kaupankäynnin aikaansaamiseksi toimenpiteitä olisi täydennettävä rahanpesun, verorikosten ja veronkierron vastaisilla toimilla sekä korruption torjunnalla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kestävän kehityksen on heijastettava kehityskulkuja ja edistettävä niitä ja pidettävä työ- ja ympäristönormit asialistalla yhtä korkealla. Vihreän kehityksen ohjelma, kiertotaloutta koskevat aloitteet ja nk. hiilirajamekanismi (Carbon Border Adjustment Mechanism, CBAM) täydentävät asiaankuuluvia kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia aiheita, kuten kysymys biologisesta monimuotoisuudesta on jo tehnyt. Konkreettisten velvoitteiden asettamiseksi on ympäristösitoumuksista siirryttävä kansainvälisiin normeihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Täytäntöönpanossa ei ole olemassa patenttiratkaisua, mutta aivan aluksi on tehostettava täytäntöönpanokelpoisuutta. ETSK on jo kauan toivonut, että asiantuntijapaneelimekanismi laaditaan uuteen kuosiin, johon sisältyy mahdollisuus määrätä taloudellisia sakkorangaistuksia tai muita seuraamuksia ja jossa sisäisille neuvoa-antaville ryhmille annetaan aktiivinen rooli mekanismin aktivoinnissa. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus voisi toimia mallina asetettaessa etusijalle tasapuoliset toimintaedellytykset ja kestävyysperiaatteet niin yritysten kuin työntekijöiden eduksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU:n kauppakumppanit ovat äskettäin antaneet esimerkkiä avoimesta ja epäsovinnaisesta ajattelusta uusien kauppapolitiikan välineiden saralla. EU:n olisi sovellettava innovatiivista lähestymistapaa työriitojen ratkaisuun ja harkittava tullietuuskohtelun keskeyttämistä yrityksiltä, jotka rikkovat sopimusperusteisia kansainvälisiä normeja. Asteittain kehkeytyvän taloudellisen yhteyden luomiseksi ETSK kannattaa vaiheittaista tariffialennusta, jota sovelletaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanoon kumppanimaissa ja joka voidaan peruuttaa, jos sääntöjä rikotaan. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ilman kansalaisyhteiskuntaa ei ole kestävää kehitystä. Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien perustaminen ei ollut mikään itseisarvo. Jotta niihin voidaan suhtautua vakavasti, ne tarvitsevat tietoa, resursseja ja mahdollisuuden neuvoa osapuolia täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa sekä vahvempaa institutionaalista kehystä. Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien rinnalle ETSK kehottaa ottamaan uudelleen käyttöön vapaakauppasopimuksia käsittelevän asiantuntijaryhmän. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on yksi sisäisten neuvoa-antavien ryhmien vankimmista puolestapuhujista ja tukee niiden työtä jatkossakin. Keskustelut sisäisten neuvoa-antavien ryhmien vahvistamisesta ovat viime aikoina tiivistyneet, ja ETSK kannustaa Euroopan komissiota ja muita sidosryhmiä (1) työskentelemään yhdessä sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kokoonpanon, työn organisoinnin, niiden tehtäväkentän ja valvontamekanismeissa täyttämän roolin sekä institutionaalisten kanavien parantamiseksi, kuten käsillä olevan lausunnon tekstijaksossa 5 esitetään yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustaa

| 2.1 | Aktiivisen kauppapolitiikan pitää viedä kestävää kehitystä konkreettisesti eteenpäin ja sen täytyy hyödyttää yrityksiä, työntekijöitä, kuluttajia ja ihmisiä yleisesti edellyttäen, että sillä luodaan uusia mahdollisuuksia markkinoilla, ihmisarvoista työtä ja tasapuoliset toimintaedellytykset. Siihen kuuluu myös luontaisia riskejä, joita voidaan supistaa vain osallistavalla kauppapolitiikalla, jossa kansalaisyhteiskunta, sidosryhmät ja suuri yleisö saavat ilmaista huolensa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on jo pitkään vaatinut kestävän kehityksen ottamista yhdeksi kauppapolitiikan johtavista periaatteista, sillä kaupan täytyy vaikuttaa ratkaisevalla tavalla YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. Tämänvuotinen uusi EU:n kauppastrategia luo puitteet tuleviksi vuosiksi. ETSK antoi suosituksia kauppaan liittyvistä näkökohdista erillisessä lausunnossa (2), jossa komitea ilmaisee tyytyväisyytensä kestävän kehityksen painottamiseen ja kehottaa vahvistamaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja kunnianhimoisesti ja panemaan ne tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Käsillä oleva lausunto perustuu ETSK:n aiempaan työhön, ja siinä esitetään kansalaisyhteiskunnan arvio nykyisestä lähestymistavasta. Lausuntoa toivotaan hyödynnettävän meneillään olevassa kaupan ja kestävän kehityksen uudelleentarkastelussa. Siinä esitetään innovatiivinen ja ajantasainen keinovalikoima, jonka avulla kaupasta saadaan EU:n kestävän kehityksen arvojen mukaista tulosta: kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut tulevia sukupolvia varten. |
| --- | --- |

2.3

3.   Kauppa ja kestävä kehitys: arvoihin perustuva EU:n kauppaohjelma

| 3.1 | Sisällyttämällä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut järjestelmällisesti vapaakauppasopimuksiinsa EU korostaa olevansa sitoutunut ”arvoihin perustuvaan kauppaohjelmaan”, jolla edistetään samanaikaisesti taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää kehitystä. Puuttuminen vaatimusten noudattamatta jättämiseen ja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanon parantaminen ovat ratkaisevan tärkeitä seikkoja korkealuokkaisten työelämää ja kestävää kehitystä koskevien normien saavuttamiseksi kauppapolitiikan välineiden avulla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut tulivat ensimmäistä kertaa mukaan EU:n ja Etelä-Korean vapaakauppasopimuksen myötä vuonna 2011. Silloin ne olivat vielä muodoltaan melko yksinkertaisia, mutta niitä on kehitetty sittemmin edelleen kaikissa seuraavissa EU:n solmimissa vapaakauppasopimuksissa. Niihin kuuluu pelkästään konsultatiivinen riitojenratkaisumekanismi ja sisäiset neuvoa-antavat ryhmät kansalaisyhteiskunnan harjoittamaa institutionalisoitua seurantaa varten. Niissä on sitoumuksia työelämää ja ympäristöä koskevien monenvälisten sopimusten noudattamisesta ja siitä, että osapuolia estetään höllentämästä tai madaltamasta työ- ja ympäristönsuojelun vaatimuksia kaupan ja investointien houkuttelemiseksi. Nämä kahdenväliset vuoropuhelu- ja yhteistyöfoorumit voivat myös toimia areenoina, joilla edistetään kestävää kauppaa koskevaa monenvälistä toimintaohjelmaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vaikka EU on ryhtynyt toimiin saattaakseen kestävän kehityksen kauppapoliittisten tavoitteidensa ytimeen, nykyiset neuvottelut eivät ole vastanneet tätä tavoitetta. Kaupan ja kestävän kehityksen uudelleentarkastelussa on luovuttava aiheelle vanhastaan varatusta ”epävirallisen asiakirjan” asemasta, avarrettava ja terävöitettävä ajattelua, ja EU:n kauppastrategian olennaisena osana sitä on sovellettava myös parhaillaan neuvoteltaviin sopimuksiin, ja se on sisällytettävä tarkistettuihin neuvotteluvaltuuksiin. |
| --- | --- |

3.3

4.   15-kohtainen toimintasuunnitelma arvioitavana

| 4.1 | Euroopan parlamentti, ETSK ja suuri joukko sidosryhmiä osallistuivat voimistuvaan julkiseen keskusteluun kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan EU:n lähestymistavan tehokkuudesta. Keskustelun kuitenkin katkaisi Euroopan komission vuoden 2018 alkupuolella käynnistämä 15-kohtainen toimintasuunnitelma. Se on jaettu neljään pääjaksoon, ja se asetti rajoitetut ja ”siilomaiset” puitteet kaupan ja kestävän kehityksen alan tapahtumille viimeksi kuluneina vuosina. Näitä puitteita arvioidaan seuraavassa tulostensa ja puutteidensa valossa. |
| --- | --- |

4.1

Yhteistyö

| 4.2 | Kumppanuus jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa: Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä Euroopan komission asiantuntijaryhmä on vahvistanut yhteyttä jäsenvaltioihin. Sen oman rakenteen vuoksi prosessissa menetetään kuitenkin huomattavasti arvokasta asiantuntemusta ja tietoa. Ryhmän tekemä työ ansaitsee sen, että havainnoista ja suosituksista viestitään paremmin, mikä edellyttää myös entistä vahvempia ja säännöllisempiä yhteyksiä sisäisiin neuvoa-antaviin ryhmiin ja ETSK:hon. Kauppapolitiikan pääosaston toimintaa on laajennettava jäsenvaltioissa kauppaa ja kestävää kehitystä pääasiallisesti käsitteleviin yksiköihin. Tämä voitaisiin järjestää ottamalla omien verkostojensa osalta mukaan muita asiaankuuluvia pääosastoja, kuten työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja ilmastotoimien pääosasto ja työskentelemällä kansainvälisten organisaatioiden kanssa tähän informaatio- ja palautevirtaan liittyen. Kun Euroopan parlamentille tiedotetaan kaupan ja kestävän kehityksen kannalta merkittävistä asioista, sisäisten neuvoa-antavien ryhmien on oltava tasavertaisesti osallisina, eikä tiedottaminen saa tapahtua suljetuin ovin. Euroopan parlamentilla on oltava oma roolinsa kaupan ja kestävän kehityksen seurannassa ja täytäntöönpanossa, ja sille on tiedotettava kokonaisvaltaisesti kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän alakomitean ja muiden asiaankuuluvien yhteisten hallintoelinten päätöksistä. Se on myös osallistettava päätöksentekoon. Tämä on erityisen tärkeää tasavertaisten toimintamahdollisuuksien mekanismin toteuttamiseksi EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Työskentely kansainvälisten järjestöjen kanssa: ETSK kannattaa ennakoivampaa ja järjestelmällisempää lähestymistapaa ja kehottaa ottamaan ILO:n kaltaiset kansainväliset elimet mukaan myös vapaakauppasopimuksia koskeviin neuvotteluihin ja sopimusten täytäntöönpanoon kauttaaltaan, myös etenemissuunnitelmien kaikkiin vaiheisiin. ILO:lla voisi olla keskeinen rooli täytäntöönpanon valmisteluvaiheessa ja sen varhaisessa vaiheessa, kuten Vietnamin kanssa tehdyn sopimuksen ratifiointi osoittaa. Euroopan komission, ILO:n ja ETSK:n tiiviimmän yhteistyön edellyttäminen on ratkaisevan tärkeää laadittaessa ILO:n teknistä apua ja valmiuksien kehittämishankkeita kumppanimaissa. Toiminnan on kuljettava käsi kädessä ILO:n tiiviimmän integroinnin ja sisäisten neuvoa-antavien ryhmien seurantatehtävän kanssa, ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuotuiset korkean tason kokoukset voitaisiin avata ETSK:n ja mahdollisesti sisäisten neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajille. Näyttää siltä, että monenvälisiä ympäristösopimuksia koskevaa toimintatapaa ei ole selvitetty tarpeeksi. Sitä voitaisiin laajentaa muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin, kuten OECD:hen, sekä Maailmanpankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon, joiden merkitys kestävän kehityksen tavoitteiden rahoittamisessa kasvaa. |
| --- | --- |

4.3

Kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolten, osallistuminen täytäntöönpanoon

| 4.4 | Edistetään kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolten, roolia seurannassa: ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n kumppanuusvälinettä koskevaan hankkeeseen, jonka avulla voidaan rahoittaa muutamien EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien jäsenten osallistumista kokouksiin ja säilyttää ryhmien poliittinen riippumattomuus. Komitea kehottaa Euroopan komissiota uudistamaan rahoituksen ja tekemään sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa yhteistyötä sen suunnittelussa. Komitea suosittelee, että lisätään joustavuutta tulevassa logistisessa ja teknisessä tuessa. Videokokouksilla voidaan täydentää kasvotusten pidettäviä kokouksia, joskaan ei korvata niitä. Tulevan rahoituksen pitäisi kattaa vuotuiset tapaamiset, joihin kaikkien sisäisten neuvoa-antavien ryhmien jäseniä kokoontuu keskustelemaan monialaisista kauppaa ja kestävää kehitystä koskevista kysymyksistä. Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien täydet toimintamahdollisuudet edellyttävät taloudellisten resurssien lisäksi rakenteellisiin ja organisatorisiin haasteisiin puuttumista. Tätä kysymystä käsitellään tekstijaksossa 5. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Laajennetaan kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolten, toiminta-alaa koko vapaakauppasopimukseen: ETSK on pitkään ja hartaasti suositellut, että sisäiset neuvoa-antavat ryhmät kutsutaan antamaan neuvontaa kaikista EU:n kauppasopimusten näkökohdista mutta keskittyen erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanoon sekä vaikutukseen, joka kaupalla on kestävään kehitykseen laajemmin. Tätä uutta soveltamisalaa testataan ensin kertaa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppaa ja yhteistyötä koskevassa sopimuksessa. ETSK ehdottaa nykyisten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien toiminta-alan laajentamista kaikissa voimassa olevissa vapaakauppasopimuksissa tarkistamalla sopimustekstejä tai yhdenmukaistamalla käytänteitä ryhmien työjärjestyksessä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Toteutetaan toimia vastuullisen liiketoiminnan puolesta: ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että elinkeinoelämä pyrkii aktiivisesti varmistamaan kestävyysperiaatteiden mukaisen kaupankäynnin, sekä Euroopan komission sitoumukseen edistää vastuullista liiketoimintaa. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei ETSK:ta tai asiaankuuluvia sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä ole kutsuttu mukaan hankkeiden valvontaan OECD:n ja ILO:n kanssa. Euroopan komission pitäisi kehittää indikaattoreita, joilla voidaan arvioida hankkeiden konkreettisia tuloksia valistustoimien lisäksi, ja ottaa käyttöön entistä kohdennetumpi ja perusteellisempi uudelleentarkastelu koko toimitusketjujen mitalta. |
| --- | --- |

4.6

Toteutus

| 4.7 | Maakohtaiset painopisteet: ETSK on samaa mieltä strategisesta ja entistä kohdennetummasta toimintamallista. Kumppanimaiden välillä on kuitenkin huomattavia eroja jopa yhteen ja samaan alueelliseen sopimukseen kuuluvien piirissä, esimerkkinä EU–Keski-Amerikka-sopimus. Painopisteiden asettamisessa ja arvioinnissa on ennakoivasti ja prosessin eri vaiheissa pyrittävä kuulemaan kansalaisyhteiskuntaa erityisesti sisäisten neuvoa-antavien ryhmien myötävaikutuksella. Kauppapolitiikan pääosaston ja EU:n edustustojen maantieteellisten yksiköiden olisi tehostettava vuorovaikutusta sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa mielipidepanosten saamiseksi ja järjestelmällisen palautteen antamiseksi. Tämä edellyttää, että Euroopan komission edistymistä tai taantumista näiden painopisteiden suhteen arvioidaan säännöllisesti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Määrätietoinen noudattamisen valvonta: Etelä-Korean työmarkkinakiistatapauksesta on saatu tärkeää oppia. Ensinnäkin Euroopan komission on toimittava ennakoivammin ja nopeammin kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien riitojenratkaisumenettelyjen käynnistämisessä ja annettava sisäisille neuvoa-antaville ryhmille aktiivinen rooli. Toiseksi on tärkeää, että paneeleissa on kansainvälisen työoikeuden asiantuntijoita ja että ILO:ta kuullaan järjestön juridiikasta ja sitovista tulkinnoista. Kolmanneksi paneelin raportissa vahvistetaan tarve laatia sitovia etenemissuunnitelmia, joiden noudattamatta jättämisestä voidaan määrätä seuraamuksia, sekä asettaa selkeät määräajat ILO:n yleissopimusten ratifioinnille. Epämääräinen maininta ”jatkuvasta ja hellittämättömästä pyrkimisestä” jättää osapuolille liikaa tulkinnanvaraa. Vaikka Korea ratifioi kolme neljästä puuttuvasta ILO:n yleissopimuksesta (ei yleissopimusta C105 pakkotyön poistamisesta), on vielä epäselvää, pannaanko Korean lainsäädännön muutoksilla täytäntöön yleissopimusten C29, C87 ja C98 määräykset kaikilta osin. Asia jää näin ollen avoimeksi, ja ETSK toistaa painokkaasti kehotuksensa jatkotoimiin ryhtymisestä. Vaatimusten noudattamisessa on kuitenkin ongelmia muuallakin kuin kumppanimaissa. ETSK panee huolestuneena merkille, että EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa ei näy olevan välineitä tinkimättömään noudattamisen valvontaan. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kannustetaan keskeisten kansainvälisten sopimusten varhaiseen ratifiointiin: ETSK kannattaa keskeisten kansainvälisten yleissopimusten ratifiointia ennen vapaakauppasopimuksen tekemistä ja allekirjoittamista, jotta voidaan hyödyntää mahdollisimman paljon neuvotteluteknistä ja diplomaattista vaikutusvaltaa. Vietnam on viimeisin tapaus, joka osoitti tämän etenemistavan myönteiset vaikutukset, kun maa ratifioi ILO:n yleissopimuksen C98 ja yleissopimuksen C105. Yleissopimuksen C87 ratifioinnissa ei ole kuitenkaan edistytty. ETSK korostaakin, että on tärkeää varmistaa keskeisten kansainvälisten sopimusten ratifiointia edeltävät sitoumukset tai kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun velvoittavat ja täytäntöönpanokelpoiset etenemissuunnitelmat sekä selkeät määräajat niiden ratifioinnille. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Arvioidaan kaupan ja kestävän kehityksen täytäntöönpanon tehokkuutta: ETSK on samaa mieltä siitä, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanoa on tarkasteltava ja arvioitava säännöllisesti. Komitea pitää kuitenkin valitettavana sisäisten neuvoa-antavien ryhmien työn suhteellista näkymättömyyttä ja sitä, että niiden suositukset sivuutetaan näissä prosesseissa, etenkin vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa. Tulevissa kertomuksissa olisi otettava aiempaa paremmin huomioon sisäisten neuvoa-antavien ryhmien työohjelmat ja kumppanitahojen sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa annetut yhteiset julkilausumat. ETSK pitää erityisen valitettavana sitä, ettei nykyisistä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevista luvuista ole vieläkään onnistuttu tekemään tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavia. Kanadan kanssa tehdyn laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) tapauksessa ETSK, EU:n sisäinen neuvoa-antava ryhmä ja Kanadan sisäiset neuvoa-antavat ryhmät olivat toistuvasti kehottaneet etenemään päättäväisesti varhaisessa vaiheessa toteutettavan uudelleentarkastelun suhteen. Osapuolet olivat näet yhteisessä tulkitsevassa välineessä (Joint Interpretative Instrument, JII) sitoutuneet tekemään kyseisen uudelleentarkastelun, jotta työelämää ja ympäristöä koskevien määräysten noudattamista pystytään valvomaan tehokkaasti. Molempien osapuolten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien olisi päästävä osallistumaan tiiviisti tähän uudelleentarkasteluprosessiin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Täytäntöönpanoa koskeva käsikirja: ETSK suhtautuu myönteisesti täytäntöönpanoa koskevien käsikirjojen laatimiseen, jotta vapaakauppasopimusten mukaiset kumppanitahot pystyvät ymmärtämään paremmin kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia sitoumuksia ja saavat niiden toteuttamista ohjaavia suuntaviivoja. Työelämää koskevissa seikoissa työmarkkinaosapuolet on katsottava keskeisiksi kumppaneiksi kentällä. Virallisissa vertailutietokannoissa on mentävä paljon pidemmälle kuin sopimuksen sanamuodossa, ja niissä on keskityttävä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten täytäntöönpanon tosiasialliseen tasoon. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Tehostetaan resursseja: EU:n tulisi kohdistaa osa kauppaa tukevan kehitysavun resursseistaan EU:n ulkopuolisten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen ja valmiuksien kehittämisen tukemiseen kestävää kauppaa ja kestäviä investointeja koskevien toimien alalla. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Ilmastotoimet: Jos kauppa ei ole ilmastopolitiikan veturi, sen tulisi kuitenkin olla osaltaan mahdollistamassa maailmanlaajuista ilmasto-ohjelmaa, ja liiketoiminnalla voi olla myönteinen rooli puhtaan teknologian alan ja erityisesti pk-yritysten toimintamahdollisuuksien edistämisessä. Pariisin sopimuksen asettaminen olennaiseksi tekijäksi kaikissa tulevissa kattavissa kauppasopimuksissa, mikä tarkoittaa sopimusten toteuttamisen keskeyttämistä, mikäli kyseisiä vaatimuksia ei noudateta, on myönteinen askel, jota olisi laajennettava kattamaan ILO:n perustavanlaatuiset ja ajantasaiset yleissopimukset. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kauppa ja työ: ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin kuuluvien työelämään liittyvien seikkojen soveltamisalaa on laajennettu, ja kannustaa päivittämään sitoumuksia edelleen. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevilla luvuilla on oltava syvempi yhteys ILO:n antamaan monikansallisia yrityksiä koskevaan julistukseen ja monikansallisia yrityksiä koskeviin OECD:n suuntaviivoihin. Euroopan komission pitäisi edistää monikansallisia yrityksiä koskevassa julistuksessa mainittujen ILO:n yleissopimusten ratifiointia. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tulevassa kehityksessä on aina otettava huomioon EU:n ajantasainen lainsäädäntö, erityisesti yritysten kestävä hallintotapa ja pakollinen huolellisuusvelvoite. Jotta kuitenkin saadaan aikaan muutoksia käytännössä, nämä sitoumukset edellyttävät aloitteellisempaa noudattamisen valvontaa ja tehokkaampaa täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.14

Avoimuus ja viestintä

| 4.15 | Lisää avoimuutta ja parempaa viestintää: ETSK korostaa kaikkien toimielinten ja sidosryhmien tavoin avoimuuden ja viestinnän merkitystä. Kattavien pöytäkirjojen julkaiseminen on hyödyllinen lähtökohta kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle. Kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelukokoukset ovat tärkeä kanava, mutta niitä on parannettava, jotta jatkotoimista saadaan järjestelmällisempiä. Siksi ETSK suosittaa siilojen purkamista ja huolehtimista siitä, että viestinnän kanavat vahvistavat toisiaan – Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan piirissä. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Aikasidonnainen vastaus kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lausuntoihin: ETSK suhtautuu myönteisesti vuonna 2020 perustettua valitusjärjestelmää palvelevan keskitetyn asiointipisteen luomiseen ja erityisesti siihen, että yksinomaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia valituksia on käsittelemässä kauppasopimusten valvojan alainen erityisyksikkö. Sen tehokkuutta on vielä liian aikaista arvioida, mutta ETSK odottaa mekanismin muotoutuvan jatkuvasti niin, että se osallistaa kansalaisyhteiskunnan ja noudattaa sen suosituksia. |
| --- | --- |

4.16

5.   Seuraavan sukupolven kauppa ja kestävä kehitys

| 5.1 | Vuoden 2018 toimintasuunnitelman jälkeen kaupan maailma on muuttunut, ja niin on tehnyt myös kaupasta ja kestävästä kehityksestä käytävä keskustelu. Vihreän kehityksen ohjelma on yleinen poliittinen tavoite myös EU:n kauppaohjelman kannalta. Institutionaaliset toimijat, kuten Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot, ovat lisänneet vaatimuksiaan tavoitteiltaan kunnianhimoisesta uudistuksesta kaupan ja kestävän kehityksen alalla. Covid-19-pandemia on häirinnyt kauppavirtoja ennennäkemättömällä tavalla ja paljastanut globaaleissa toimitus- ja arvoketjuissa merkittäviä ongelmia, jotka usein kytkeytyvät kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten noudattamatta jättämiseen. Laatuaan ensimmäinen kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyvä riitojenratkaisutapaus pani nykyisen järjestelmän institutionaalisen valmiuden koetteelle. Uusi EU:n kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvova virkamies toi tullessaan suuria odotuksia kohdentamisesta, resursseista ja uusista lainsäädäntövälineistä, jotta kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat sitoumukset voitaisiin panna paremmin täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista tehokkaammin. Samaan aikaan EU:n kauppakumppanit, kuten Kanada ja Yhdysvallat, ovat ottaneet omissa vapaakauppasopimuksissaan käyttöön vahvoja täytäntöönpanovälineitä tai, kuten Uuden-Seelannin tapauksessa, tehneet EU:n kanssa käymissään kauppaneuvotteluissa tavoitteiltaan kunnianhimoisia ehdotuksia tarkoituksena varmistaa, että kauppa toimii kaikkien hyväksi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa keskustelussa ei ole kyse pelkästään arvoista vaan myös selviytymisestä sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti. ETSK kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tukee EU:n pyrkimyksiä edistää kestävän kehityksen asiaa monenvälisellä tasolla. Komitea kehottaa luomaan strategisia liittoumia keskeisten kauppakumppanien kanssa ensisijaisissa kysymyksissä, kuten hiilivuotoasiassa tai due diligence -prosessissa. Se toteaa uudelleen, että EU:n on johdettava Maailman kauppajärjestön (WTO) kunnianhimoista uudistusta ja rikottava tabuja mm. kaupan sosiaalisten näkökohtien osalta. ETSK on ilmaissut suhtautuvansa positiivisesti Yhdysvaltojen äskettäiseen ehdotukseen puuttua kalastusaluksissa harjoitettavan pakkotyön maailmanlaajuiseen ongelmaan meneillään olevissa WTO:n kalastusalan tukia koskevissa neuvotteluissa ja todennut pitävänsä sitä myönteisenä uudelleenajatteluna (3). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK on jatkuvasti kehottanut laatimaan ytimekkäämmät kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevät luvut, koska komitea katsoo, ettei 15-kohtaisella toimintasuunnitelmalla ole saatu kylliksi aikaan. Kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa 2021 puolestaan harkitaan lisätoimia kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tehokasta täytäntöönpanoa ja sen valvontaa varten. Niihin kuuluu muun muassa mahdollisuus määrätä seuraamuksia säännösten noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Nyt on kertynyt riittävästi kokemuksia ja oppia, jotta nykyistä toimintamallia on mahdollista tarkastella uudelleen, ja ETSK ehdottaa, että omaksutaan uusi tapa hahmottaa aloitteita tarkoituksena muokata kauppaa ja kestävää kehitystä käsitteleviä lukuja, jotta niistä saadaan kaikilta osin oikeudellisesti sitovien velvoitteidensa mittaiset. Tässä keskustelussa on pidettävä ympäristöä ja työelämää koskevat normit yhtä tärkeällä sijalla, kun on kyse täytäntöönpanon ja sen valvonnan edistämisestä. |
| --- | --- |

5.4

Toimintapoliittiset välineet, joilla vauhditetaan kaupan ja kestävän kehityksen yhdistelmän täytäntöönpanoa

| 5.5 | Ranska ja Alankomaat julkaisivat toukokuussa 2020 epävirallisen asiakirjan, jossa kehotetaan EU:ta kehittämään kaupan vaikutusten sosioekonomisten näkökohtien analyysiään ja nostamaan tavoitetasoaan kaupan ja kestävän kehityksen välisen yhteyden osalta kaikissa sen ulottuvuuksissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman valossa (4). ETSK suhtautuu myönteisesti analyyttisempään ajattelutapaan kauppavaikutuksiin nähden ja kannattaa painokkaasti suositusta kannustaa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten tehokkaaseen täytäntöönpanoon alentamalla asteittain tulleja, mukaan lukien mahdollisuus peruuttaa tietyt tullinimikkeet, jos määräyksiä rikotaan myöhemmin, ja selventää ehtoja, jotka maiden on täytettävä nauttiakseen näitä alennuksia. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK kannustaa lisäksi selvittämään rinnakkaistoimenpiteitä perinteisten kaupan keinovalikoimien ulkopuolelta. Ne auttaisivat saamaan aikaan todellisen muutoksen kentällä. EU:n olisi annettava pakollista huolellisuusvelvoitetta koskeva tavoitteiltaan kunnianhimoinen EU:n direktiivi. Siinä todettaisiin vastuu voimassa olevien normien perusteella ja tarjottaisiin selkeä ja turvallinen kehys eurooppalaisille yrityksille ja EU:ssa toimiville, muualta kuin unionista peräisin oleville yrityksille. ETSK on puhunut voimakkaasti globaaleja toimitus- ja arvoketjuja koskevan, kauppasopimuksiin sisältyvän huolellisuusvelvoitteen puolesta, jotta kyetään ohjaamaan liikkeenjohdollisia päätöksiä, joilla tähdätään siihen, että yritykset ovat taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävällä pohjalla (5). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kestävän kehityksen ohjelmansa edistämiseksi Euroopan komission on tarkasteltava myös muita lukuja ja aihe-alueita kuin perinteisiä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja, esimerkiksi investointeja, yhteyksien luomista ja synergioita käsitteleviä lukuja. Ulkomaisten sijoittajien olisi täytettävä huolellisuusvelvoite, ennen kuin nämä saavat hyötyä kansainvälisen investointisopimuksen antamasta suojasta. Vastaavasti vapaakauppasopimuksen osapuolten olisi taattava, että niiden alueelle sijoittuneet yritykset noudattavat huolellisuusvelvoitteen vaatimuksia (6). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kestävän kaupan aikaansaaminen edellyttää, että EU ottaa käyttöön määräyksiä osapuolten välisestä yhteistyöstä rahanpesun, verorikosten ja veronkierron torjunnassa. Korruptio vesittää myös kestävään kehitykseen tähtäävät ponnistelut, ja sen eliminoimiseksi on sovellettava vertailukelpoisia, korkeatasoisia normeja. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Julkisia hankintoja koskevien sopimusten solmimisen tulisi olla ehdollista, ja ne tulisi myöntää yrityksille maista, jotka noudattavat ILO:n keskeisiä normeja ja Pariisin sopimusta. EU:n vapaakauppasopimuksilla on lisäksi tehtävä tunnetuksi parhaita tapoja sisällyttää julkisiin hankintamenettelyihin ympäristöä koskevia ja sosiaalisia kriteerejä (7). |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Vaikka kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen ympäristölohkolla on edetty eniten viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana, kaksi haastetta on jäljellä. Ensinnäkin Pariisin sopimuksen mukaisten ilmastovelvoitteiden täyttämisessä olennaista on maakohtaisesti määritetty täytäntöönpano, minkä vuoksi rikkomusten paikallistaminen on hankalaa. Toiseksi kansainvälisten ympäristönormien (mm. puhtaan ilman tai veden osalta) puuttuminen vaikeuttaa velvoitteiden asettamista. On tärkeää pyrkiä panemaan ympäristösitoumukset täytäntöön, jotta voidaan laatia normeja, myös huolellisuusvelvoitteen osalta. Covid-19-pandemia on tehnyt luonnon monimuotoisuuden suojelusta kiireellisempää kuin koskaan. Vihreän kehityksen ohjelmasta, kiertotaloutta koskevista EU:n lainsäädäntöaloitteista ja nk. hiilirajamekanismista (8) tulee tähdellisiä aiheita kaupan ja kestävän kehityksen yhteydessä. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Kattavampi tarkastelu paljastaa kestävän kehityksen alalla vapaakauppasopimuksiin liittyviä vakavia ongelmia, joita ei voida ratkaista kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevissä luvuissa. Esimerkiksi EU:n tärkeimpiin neuvotteluvaltteihin kuuluvalla maataloudella on selviä vaikutuksia kestävään kehitykseen. ETSK kiinnittää erityistä huomiota siihen, että EU:n elintarviketurva ja kestävä kehitys asetetaan analyysin keskiöön (9). Jotta elintarvikeketju olisi tehokkaampi ja oikeudenmukaisempi, ETSK kehottaa panemaan hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä maatalous- ja elintarvikeketjussa annetun direktiivin sujuvasti täytäntöön. |
| --- | --- |

5.11

Täytäntöönpanon tosiasiallinen tehostaminen

| 5.12 | ETSK on jo pitkään kehottanut uudistamaan asiantuntijapaneelin, joka voisi käynnistää sopimusvaltioiden välisen riitojenratkaisumekanismin, jossa on mahdollisuus määrätä taloudellisia sakkorangaistuksia tai muita seuraamuksia sekä tarjota oikeussuojakeinoja vahinkoa kärsineelle osapuolelle (10). Sisäisillä neuvoa-antavilla ryhmillä tulisi olla aktiivinen rooli riitojenratkaisujärjestelmässä. EU:n kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvovan virkamiehen erityisyksikön olisi tutkittava sisäisen neuvoa-antavan ryhmän esiin tuomia tapauksia ja tiedotettava mahdollisista täytäntöönpanon valvontaan liittyvistä toimista ja asiantuntijapaneelin raporteista ja ryhdyttävä toimiin niiden pohjalta. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti uuteen kauppa- ja yhteistyösopimuksia koskevaan etenemistapaan, jossa asetetaan etusijalle tasapuoliset toimintaedellytykset ja kestävä kehitys ja jossa sovelletaan riitojenratkaisumekanismia, joka tarjoaa mahdollisuuden käyttää oikeussuojakeinoja rikkomistapauksissa. Tässä niin sanotussa yhdistelmämallissa asiantuntijapaneelimenettelyn ohella voidaan ryhtyä täytäntöönpanotoimiin, jos jatkuvasti jätetään noudattamatta heikentämiskieltoa tai maakohtaisesti laiminlyödään työelämään, yhteiskuntaan, ympäristöön tai ilmastoon liittyvien määräysten noudattamisen valvontaa. Tähän kuuluu osapuolten kesken sovittu tilapäinen korvaus tai kantajaosapuolen velvoitteiden yksipuolinen peruuttaminen millä tahansa aihe-alueella (esim. kauppatulleissa, lentoliikenneoikeuksissa, kalastusvesille pääsyssä) tietyin ehdoin. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Kulloisenkin vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanoa olisi täydennettävä riippumattomalla työpoliittisella sihteeristöllä, joka käsittelee sopimuksen puitteissa kansainvälisiä työvoimakysymyksiä, mukaan lukien vaikutukset työmarkkinoihin, myös sopimuksen työkysymyksiä käsittelevän luvun noudattamisen seuraamiseksi ja tutkimiseksi. Ensiksi mainittujen lukujen täytäntöönpanoa olisi täydennettävä myös kollektiivisella valitusmekanismilla (11). Kansainvälisen tason tunnustettuna elimenä ILO:n olisi osallistuttava ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanon seurantaan vapaakauppasopimuksissa. Järjestön roolia olisi myös vahvistettava, ja se pitäisi institutionalisoida, kun kyse on ILO:n sopimusvälineiden asianmukaisesta tulkinnasta kansainvälisiin työelämän normeihin liittyvässä riita-asiassa. ILO pitäisi ottaa järjestelmällisesti mukaan antamaan näissä asioissa ohjausta asiantuntijapaneelille. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | ETSK ehdottaa, että tutkitaan innovatiivisia työriitojen ratkaisun toimintatapoja, jotta tilapäiset kansainväliset paneelit voisivat määrätä korjaavia toimenpiteitä yrityksille, jotka rikkovat sopimusperusteisia kansainvälisiä työelämän normeja. EU:n ja Kanadan laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen mukaiset sisäiset neuvoa-antavat ryhmät (12) toivat keskusteluun esimerkkinä Yhdysvaltain, Kanadan ja Meksikon sopimukseen (USMCA-sopimus) (13) kuuluvan nopean toiminnan mekanismin, jonka nojalla määrättäviin seuraamuksiin sisältyy etuustullien suspendointi, joka perustuu portaittain kasvavaan ankaruuteen rikkomusten toistuessa. Mahdollisuuksien mukaan pyritään aina edelleen kannustamaan sovitteluun kahdenvälisen yhteistyön ja osapuolten välisen vuoropuhelun avulla. Seuraamuksien käyttöönotolla on kuitenkin yrityksiin pelotevaikutus olla laiminlyömättä vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.15

| 5.16 | Täytäntöönpanon arviointi perusteena menestyksellä ajetut oikeusriidat antaa vain epätäydellisen kuvan, varsinkin kun oikeudenkäynti on aina keino, johon turvaudutaan viimeiseksi. Seuraamusten mahdollisuus on myös ”huomattava kannustin” määräysten noudattamiseen riippumatta siitä, käytetäänkö sitä vai ei. Viime kädessä ”hylätyt tapaukset” (non-cases) ja kehitys niiden osalta antavat vakuuttavia viitteitä, joita Euroopan komission olisi harkittava pohtiessaan vertailevan tutkimuksen tekemistä maiden erilaisista toimintatavoista. Pelkkä sopimusten sanamuotojen ja niiden kehityksen vertailu antaisi sinällään vain niukasti mielekästä tietoa. Se edellyttää myös täytäntöönpanon tulosten laadullista arviointia esimerkiksi hyödyntämällä kansalaisyhteiskunnan kokemuksia neuvonannosta neuvotteluja ajatellen ja tällaisten määräysten täytäntöönpanon valvonnasta. |
| --- | --- |

5.16

Kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuuksia sisäisissä neuvoa-antavissa ryhmissä parantava kehys

| 5.17 | Sisäiset neuvoa-antavat ryhmät ovat keskeinen uuden sukupolven vapaakauppasopimuksiin liittyvä saavutus, mutta ne tarvitsevat vankemmat institutionaaliset puitteet kyetäkseen hoitamaan niin kauppaa ja kestävää kehitystä kuin kaikkia EU:n solmimia vapaakauppasopimuksia koskevat seurantatehtävänsä menestyksekkäästi. |
| --- | --- |

5.17

| 5.18 | Suurimmat huolet liittyvät siihen, että eräät kumppanimaiden sisäisen neuvoa-antavan ryhmän elimet eivät ole aktiivisia, edustavia tai edes riippumattomia valtion vaikutusvallasta. Ongelma johtuu useissa tapauksissa siitä, ettei sopimuksessa ole määritelty perustamismenettelyjä ja että osapuolet voivat vapaasti päättää olemassa olevien elinten valinnasta sekä siitä, ettei sitoumusten täyttämättä jättämisestä koidu seuraamuksia. ETSK pelkää erityisesti, että sanan ”tasapainoinen” poistaminen kauppa- ja yhteistyösopimuksesta sisäisen neuvoa-antavan ryhmän kokoonpanon osalta saattaa vaikuttaa vakavasti ryhmän toimintaan. |
| --- | --- |

5.18

| 5.19 | Alueellisissa kauppasopimuksissa, kuten EU:n ja Keski-Amerikan sekä EU:n ja Kolumbian, Perun ja Ecuadorin välillä solmituissa sopimuksissa, tai kaikissa mahdollisissa EU:n ja Mercosurin välillä tulevaisuudessa tehtävissä sopimuksissa huolta aiheuttaa edelleen yksittäisten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien perustaminen kuhunkin kumppanimaahan erikseen. Tällainen tiukan maakohtainen toimintamalli muodostaa vakavan esteen kaikelle järkevälle toiminnalle sekä maakohtaisten ryhmien välillä että niitä vastaavien EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa. |
| --- | --- |

5.19

| 5.20 | Näin ollen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa on perustettava erikseen ohjeistettuina eliminä sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä, joiden riippumattomuus, edustavuus ja kokoonpanon tasapainoisuus on selkeästi määritelty. Osapuolten on oltava vastuussa niiden kokoonpanosta ja toiminnasta. Alueellisilla sopimuksilla olisi perustettava yhteisiä alueellisia elimiä, joilla on käytössään riittävät sihteeristöpalvelut. EU:n edustustojen ja ETSK:n olisi tuettava perustamis- ja toimintaprosessia – suuntaviivoja ja hyviä käytänteitä unohtamatta. Komiteasta vaikuttaa myös perustellulta etsiä edustavuudeltaan paremmin yhteen soveltuvia organisaatioita EU:sta ja unionin ulkopuolelta peräisin oleviin sisäisiin neuvoa-antaviin ryhmiin, etenkin ympäristökysymysten alan ja elinkeinoelämän sidosryhmien piiristä. |
| --- | --- |

5.20

| 5.21 | Jotta tiivistetään EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien yhteistyötä kumppanimaiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien vastaavien tahojen kanssa, on välttämättä pidettävä molempien osapuolten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien vuotuisia yhteisiä kokouksia. Maininta tällaisista kokouksista olisi myös kirjattava itse vapaakauppasopimuksiin. ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunnan yhteisten elinten perustaminen tuo lisäarvoa ja antaa merkittävän panoksen erityisesti kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnan tukemiseen. Sen erityinen rooli on säilytettävä neuvoa-antavissa sekakomiteoissa keskeisenä areenana kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelulle assosiaatiosopimusten molemmilla tahoilla, kuten EU:n ja Chilen välillä (14). |
| --- | --- |

5.21

| 5.22 | ETSK:lla on avainrooli sisäisten neuvoa-antavien ryhmien tehokkaan toiminnan muotoilussa ja varmistamisessa, ja sitä olisi vahvistettava. Heinäkuussa 2021 ETSK viitoitti tietä eteenpäin järjestämällä lajissaan ensimmäisen #AllDAGs-ryhmän kokouksen, jossa kaikki nykyisten 11:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenet kokoontuivat keskustelemaan konkreettisista parannustoimista. Koska ETSK on läsnä kaikissa sisäisissä neuvoa-antavissa ryhmissä, se muodostaa olennaisen osan ryhmien puheenjohtajistoja, jotka koostuvat puheenjohtajasta ja kahdesta varapuheenjohtajasta, jotka valitaan komitean kolmen ryhmän ja kaikkien sisäisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten keskuudesta. Yhteisissä sisäisten neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajistoissa tehtävässä yhteistyössä voidaan hyödyntää ETSK:n omaa ja komitean ulkopuolista asiantuntemusta kulloisenkin ryhmän työn johtamisessa. Tämä käytäntö pitäisi säilyttää. Etenkin Ukrainaa, Moldovaa ja Georgiaa käsittelevissä sisäisissä neuvoa-antavissa ryhmissä mainittujen maiden EU:hun kuuluvista naapurimaista olevat ETSK:n jäsenet ovat osoittautuneet erityisen arvokkaaksi lisäksi. Jäsentensä roolin lisäksi ETSK auttaa sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä tarjoamalla niille arvokkaita sihteeristöpalveluja. |
| --- | --- |

5.22

| 5.23 | Parempi tunnettavuus ja pysyvät institutionaaliset kanavat ovat ratkaisevan tärkeitä tavoitteiden saavuttamiseksi. Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajistoilla olisi oltava pysyvästi voimassa oleva kutsu osallistua osapuolten kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän alakomitean kokouksiin ja Euroopan parlamentin asettamiin asianomaisten sopimusten seurantaryhmiin. Jäsenvaltioiden kanssa muodostetulla kauppaa ja kestävää kehitystä tarkastelevalla asiantuntijaryhmällä sekä uudella kauppasopimusten valvojalla olisi oltava tiiviit yhteydet sisäisten neuvoa-antavien ryhmien työskentelyyn raportointi- ja tietojenvaihtojärjestelyjen turvin. Lisäksi tulee vaihtaa ILO:n kanssa tietoja työelämäkysymyksiin liittyvästä kaupan ja kestävän kehityksen määräysten täytäntöönpanosta sekä monenvälisen ympäristösopimuksen sihteeristöjen kanssa ympäristö- ja ilmastokysymyksistä. Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja kumppanimaissa sijaitsevien EU:n edustustojen olisi järjestettävä säännöllisesti taustoitustilaisuuksia sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa, ja niitä olisi vahvistettava kohdemaissa erityisillä työelämä- ja ympäristöasioita käsittelevillä lähetystöavustajilla. |
| --- | --- |

5.23

| 5.24 | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä on tehostettava kaupan välineiden ja kauppasopimusten laadinnasta aina niiden seurantaan saakka. Komitea kehottaa perustamaan uudelleen vapaakauppasopimuksia käsittelevän asiantuntijaryhmän, joka antoi korvaamatonta ja tarpeellista apua ja oli jatkuvasti aktiivinen kaupan alan kysymyksissä. Sisäiset neuvoa-antavat ryhmät ovat myös harvoin hyödynnetty taitotietolähde kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa monialaisissa kysymyksissä. Niitä olisikin käytettävä kokonaisvaltaisesti eduksi. |
| --- | --- |

5.24

| 5.25 | Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kasvavat haasteet edellyttävät systeemisiä ratkaisuja ja riittävästi inhimillisiä ja taloudellisia resursseja. Sisäiset neuvoa-antavat ryhmät on itsessään otettava entistä enemmän mukaan niihin liittyvään päätöksentekoon. |
| --- | --- |

5.25

| 5.26 | Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien järkeistäminen ei ole tavoite sinänsä. Jos toimintamallia muutetaan esimerkiksi siten, että rakenteita kohdennetaan enemmän erityisaiheisiin, on taattava niiden tehokas toiminta, jotta ne pystyvät vastaamaan kulloisenkin sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin haasteisiin, ja sisäiset neuvoa-antavat ryhmät on kutsuttava osallistumaan toimintamallin muokkaamiseen. Kaikkien EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten toistuvat kokoukset auttaisivat löytämään yhteisiä ratkaisuja monialaisiin kysymyksiin ja tarjoaisivat foorumin keskusteluille pragmaattisista ja käytännöllisistä tavoista ennen seuraavaa sisäisten neuvoa-antavien ryhmien jäsenkauden vaihtumista keväällä 2023. |
| --- | --- |

5.26

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Vuonna 2020 julkaistussa Friedrich-Ebert-säätiön tutkimuksessa analysoidaan sisäisten neuvoa-antavien ryhmien puutteita, ja CNV Internationaal -säätiön koordinoima joukko sisäisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenorganisaatioita laatii parhaillaan epävirallista asiakirjaa, joka käsittää suosituksia ryhmien vahvistamiseksi.

1

(2)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 73.

2

(3)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 73.

3

(4)  Non-paper on trade, social economic effects and sustainable development (Epävirallinen asiakirja kaupan sosioekonomisista vaikutuksista ja kestävästä kehityksestä), 2020.

4

(5)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136 ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197.

5

(6)  Mt.

6

(7)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 73.

7

(8)  Valmisteilla oleva, asiakokonaisuuteen NAT/834 kuuluva lausunto hiilirajamekanismista.

8

(9)  Valmisteilla oleva, asiakokonaisuuteen NAT/822 kuuluva lausunto aiheesta ”Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys”.

9

(10)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53.

10

(11)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27.

11

(12)  EU and Canada DAG joint declaration, syyskuu 2020

12

(13)  United States-Mexico-Canada Agreement.

13

(14)  Asiakokonaisuuteen REX/536 kuuluvassa lausunnossa tarkastellaan kansalaisyhteiskunnan osallistumisen puitteita kauppasopimusten ja poliittisten sopimusten koko elinkaaren aikana. Lausunto on määrä antaa keväällä 2022.

14

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/49

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/08)

| Esittelijä: | Josep Puxeu ROCAMORA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Piroska KÁLLAY |

Esittelijä:

Josep Puxeu ROCAMORA

Toinen esittelijä:

Piroska KÁLLAY

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/0/1 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

21.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan tulevaisuus riippuu tavastamme kohdella maaseutualueita ja että yhteistyötä kaupunkialueiden kanssa on tehostettava, jotta yksikään alue tai kansalainen ei jäisi jälkeen oikeudenmukaisessa siirtymässä kohti ilmastoneutraalia, kestävää ja vaurasta Euroopan unionia, jossa toteutuvat Euroopan vihreän ja sosiaalisen kehityksen ohjelman, Next Generation EU -elpymispaketin ja EU:n alueellisen agendan 2030 tavoitteet sekä 17 kestävän kehityksen tavoitetta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että EU:n tulee kaventaa alueiden välisiä eroja edistämällä sellaista politiikkaa, joka mahdollistaa oikeudenmukaisen ja kestävän siirtymän toteuttamisen kaikilla aloilla ja takaa hyvän elämänlaadun maaseutualueilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että ilmastonmuutoksen ja pandemioiden asettamien haasteiden vuoksi on ryhdyttävä kiireellisesti toimiin ja muutettava ajattelutapaa yhteistyön lisäarvon osoittamiseksi ja vastavuoroisen kunnioituksen ja ymmärryksen edistämiseksi kaikkien kansalaisten hyväksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pyytää siksi poliittisia päättäjiä kehittämään ja panemaan täytäntöön kattavan ja kokonaisvaltaisen EU-strategian, jolla edistetään maaseudun ja kaupunkien tasapainoista, koheesiota tukevaa, oikeudenmukaista ja kestävää kehitystä, niin että hyödynnetään paikallisyhteisöjen panosta, tuetaan perinteisiä teollisuudenaloja, luodaan uutta taloudellista toimintaa ja uusia työllistymismahdollisuuksia maaseudulle ja samalla edistetään synergiaa kaupunkialueiden kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jotta maaseutuyhteisöillä ja kaupunkiseuduilla olisi tasapuolisemmat toimintaedellytykset, ETSK esittää seuraavat suositukset:






  1. | On varattava riittävästi resursseja maaseutupolitiikkaan ja tarjottava käyttöön tietoliikennetekniikka, liikenneinfrastruktuuri (erityisesti julkinen liikenne, joka on ehdottoman välttämätön päivittäisen elämän ja työllisyyden kannalta) sekä laadukkaat ja tehokkaat koulutus- ja terveydenhuoltopalvelut. Näiden tulee olla täysin yhdenmukaiset asiaankuuluvien kaupunkipalvelujen kanssa (”yhtäläinen terveys”). |
| --- | --- | --- |

1.5

1.

On varattava riittävästi resursseja maaseutupolitiikkaan ja tarjottava käyttöön tietoliikennetekniikka, liikenneinfrastruktuuri (erityisesti julkinen liikenne, joka on ehdottoman välttämätön päivittäisen elämän ja työllisyyden kannalta) sekä laadukkaat ja tehokkaat koulutus- ja terveydenhuoltopalvelut. Näiden tulee olla täysin yhdenmukaiset asiaankuuluvien kaupunkipalvelujen kanssa (”yhtäläinen terveys”).

| 2. | Työpaikkojen, koulutuksen ja asuntojen tarjonnan olisi heijastettava ja siinä olisi hyödynnettävä maaseudun luonnonvaroja, ja näin olisi luotava innovatiivisia liiketoimintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.

Työpaikkojen, koulutuksen ja asuntojen tarjonnan olisi heijastettava ja siinä olisi hyödynnettävä maaseudun luonnonvaroja, ja näin olisi luotava innovatiivisia liiketoimintamahdollisuuksia.

| 3. | Maaseutuparlamenttien ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD-hankkeet) olisi osallistavan demokratian malleina saatava tukea poliittisilta päättäjiltä, ja niihin olisi osallistettava kaikki maaseudun asukkaat, myös työmarkkinaosapuolet, naiset, ikääntyneet, vammaiset henkilöt, vähemmistöt ja ennen kaikkea nuoret. |
| --- | --- |

3.

Maaseutuparlamenttien ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD-hankkeet) olisi osallistavan demokratian malleina saatava tukea poliittisilta päättäjiltä, ja niihin olisi osallistettava kaikki maaseudun asukkaat, myös työmarkkinaosapuolet, naiset, ikääntyneet, vammaiset henkilöt, vähemmistöt ja ennen kaikkea nuoret.

| 4. | Kulttuuriperintöä on suojeltava ja vaalittava. (1) |
| --- | --- |

4.

Kulttuuriperintöä on suojeltava ja vaalittava. (1)

| 1.6 | ETSK esittää seuraavat suositukset maaseudun ja kaupunkien kehittämisestä:






  1. | Hallinnon on oltava avoin ja oikeudenmukainen tarjotessaan palveluja kansalaisille kaikilla aloilla. |
| --- | --- | --- |

1.6

1.

Hallinnon on oltava avoin ja oikeudenmukainen tarjotessaan palveluja kansalaisille kaikilla aloilla.

| 2. | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös LEADER-tahojen ja paikallisten toimintaryhmien, olisi kehitettävä maaseudun ja kaupunkien paikallisia kumppanuuksia, jotta voidaan luoda taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia ja edistää keskinäisten riippuvuussuhteiden parempaa ymmärtämistä. |
| --- | --- |

2.

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös LEADER-tahojen ja paikallisten toimintaryhmien, olisi kehitettävä maaseudun ja kaupunkien paikallisia kumppanuuksia, jotta voidaan luoda taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia ja edistää keskinäisten riippuvuussuhteiden parempaa ymmärtämistä.

| 3. | Elintarvikepoliittisten neuvostojen hallintomalli voisi toimia inspiraation lähteenä kaikkien sidosryhmien tehokkaalle yhteistyölle paikallistasolla. Uudet ympäristövaikutukset ja -haasteet sekä pandemia ovat muuttaneet etätyömahdollisuuksia, asuntojen tarvetta maaseudulla ja maankäyttömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.

Elintarvikepoliittisten neuvostojen hallintomalli voisi toimia inspiraation lähteenä kaikkien sidosryhmien tehokkaalle yhteistyölle paikallistasolla. Uudet ympäristövaikutukset ja -haasteet sekä pandemia ovat muuttaneet etätyömahdollisuuksia, asuntojen tarvetta maaseudulla ja maankäyttömahdollisuuksia.

| 4. | On suotavaa edistää ja tukea hyvien käytäntöjen ja riskiesimerkkien vaihtoa alueiden välillä. |
| --- | --- |

4.

On suotavaa edistää ja tukea hyvien käytäntöjen ja riskiesimerkkien vaihtoa alueiden välillä.

| 5. | Laadukkaan koulutuksen saatavuus maaseutualueilla voi olla yksi paikallista talouskehitystä edistävistä tekijöistä ja auttaa maaseutuyhteisöjä sopeutumaan nopeasti muuttuvaan ympäristöön. |
| --- | --- |

5.

Laadukkaan koulutuksen saatavuus maaseutualueilla voi olla yksi paikallista talouskehitystä edistävistä tekijöistä ja auttaa maaseutuyhteisöjä sopeutumaan nopeasti muuttuvaan ympäristöön.

| 1.7 | ETSK esittää erityisesti seuraavat suositukset Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioiden ja niiden alueiden hallituksille:






  1. | Komission äskettäin hyväksymää pitkän aikavälin maaseutuvisiota (2) on kehitettävä kohti maaseudun ja kaupunkien sitoumusta oikeudenmukaisen lähestymistavan soveltamiseen. On tärkeää osoittaa maaseudun ja kaupunkien organisaatioiden yhteistyöstä saatava lisäarvo esimerkiksi Pellolta pöytään -aloitteen ja sosiaalisesti osallistavan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

1.7

1.

Komission äskettäin hyväksymää pitkän aikavälin maaseutuvisiota (2) on kehitettävä kohti maaseudun ja kaupunkien sitoumusta oikeudenmukaisen lähestymistavan soveltamiseen. On tärkeää osoittaa maaseudun ja kaupunkien organisaatioiden yhteistyöstä saatava lisäarvo esimerkiksi Pellolta pöytään -aloitteen ja sosiaalisesti osallistavan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä.

| 2. | Euroopan komission olisi tuettava maaseudun ja kaupunkien sidosryhmien yhteisen ryhmän perustamista älykkäitä kyliä koskevan aloitteen pohjalta parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi kumppanuusmalleissa. |
| --- | --- |

2.

Euroopan komission olisi tuettava maaseudun ja kaupunkien sidosryhmien yhteisen ryhmän perustamista älykkäitä kyliä koskevan aloitteen pohjalta parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi kumppanuusmalleissa.

| 3. | Sitoutumisen vahvistamiseksi olisi investoitava paikallisiin kokeiluhankkeisiin ja kannustimiin tai ehtoihin sekä Euroopan laajuisiin palkintoihin, joita myönnettäisiin edistyksellisille, osallistavia sopimuksia edistäville esimerkeille. |
| --- | --- |

3.

Sitoutumisen vahvistamiseksi olisi investoitava paikallisiin kokeiluhankkeisiin ja kannustimiin tai ehtoihin sekä Euroopan laajuisiin palkintoihin, joita myönnettäisiin edistyksellisille, osallistavia sopimuksia edistäville esimerkeille.

| 1.8 | ETSK sitoutuu lisäksi tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa teettämällä tutkimuksia, kuulemalla järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja edistämällä eurooppalaista maaseudun ja kaupunkien oikeuksien ja vastuiden peruskirjaa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK esittää tulevissa lausunnoissaan kokonaisvaltaisen vision alue-, kaupunki- ja maaseutupolitiikasta. Esimerkiksi tätä lausuntoa on käsitelty useissa ETSK:n jaostoissa ennen sen hyväksymistä. |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Syyskuussa 2020 annetussa ETSK:n lausunnossa ”Yhdennetty toimintamalli muita heikommassa asemassa olevia EU:n alueita varten” (3) ja 18. kesäkuuta 2021 järjestetyssä kuulemisessa (4) esitettyjen suositusten mukaisesti ETSK pyrkii nyt maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaan kokonaisvaltaiseen EU:n strategiaan. Sitä varten tarkastellaan maaseutupolitiikan yleistä kehystä, joka yhdistää sen muihin asiaankuuluviin politiikanaloihin, kartoitetaan olemassa olevia haasteita ja esteitä ja korostetaan kansalaisyhteiskunnan, yritysten ja paikallisyhteisöjen roolia alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimintamallien laatimisessa. ETSK pyrkii osaltaan aktiivisesti varmistamaan sen, että tämä strategia otetaan huomioon EU:n toimintapolitiikkoja laadittaessa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | On tärkeää hallinnoida tehokkaammin maaseutualueiden monimuotoisuutta kunkin alueen omien mahdollisuuksien pohjalta. Tietyt kaupunkialueiden lähellä sijaitsevat maaseutualueet hyötyvät esikaupunki-ilmiöstä maaseudun ja kaupungin välisen vuorovaikutuksen kautta, kun taas toiset kaukaisemmat ovat paljon riippuvaisempia tietystä alasta, joka on usein maatalous, metsätalous, kalastus tai kaivosteollisuus, ja niiden vuorovaikutus kaupunkien kanssa on vähemmän näkyvää. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vaikka maaseutu- ja kaupunkialueet ovat erillisiä ja niillä on omat erityispiirteensä ja epäyhtenäinen kehitystaso, todellisuudessa niillä on tiiviit keskinäiset yhteydet. Keskinäinen riippuvuus on samaan aikaan yhä monitahoisempaa ja dynaamisempaa, ja se kattaa rakenteellisia ja toiminnallisia ihmisten ja pääomahyödykkeiden virtoja, tietoa, teknologiaa ja elämäntapoja. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää löytää tasapaino maaseutu- ja kaupunkialueiden välille: nämä alueet tarvitsevat toisiaan eivätkä voi olla olemassa ilman toisiaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maaseutualueiden elämäntavan tulee hyvinvointia ja elämänlaatua kansalaisille tarjoavana ihanteena olla tavoite, joka olisi voitava saavuttaa myös syrjäisillä ja epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Strategiassa on löydettävä malli, jonka avulla saavutetaan tasapaino ja täydentävyys, jotta tulevaisuudessa voidaan päästä kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Maaseutualueiden haasteisiin (muun muassa väestörakenteen muutos, väestökato, digitaalinen kuilu, alhainen tulotaso, tiettyjen palvelujen rajallinen saatavuus, parempien työllistymisnäkymien tarve, ilmastonmuutoksen erityiset vaikutukset) voidaan vastata vain kokonaisvaltaisella ja uudistetulla alueellisella lähestymistavalla, jossa etsitään vastavuoroista kehityssuhdetta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tämä uusi tilanne, joka on laajempi kuin vain perinteinen maatalouteen keskittyneiden ja kaupunkiympäristöstä erillisten maaseutualueiden välinen yhteys, edellyttää maaseudun kehittämistoimien toteuttamista monialaisesti ja yhdennetysti kaikilla alueilla synergiaa hyödyntäen ja niin, että maaseutu-, kaupunki- ja välialueet täydentävät toisiaan. |
| --- | --- |

2.6

3.   Haasteita ja toimintaehdotuksia

| 3.1 | Perinteinen malli, jossa erotetaan selvästi toisistaan maaseutu- ja kaupunkialueet, kaipaa uusia käsitteitä, uusia tulkintoja ja uusia lähestymistapoja, ja kulloinkin kyseessä olevaa aluetta määriteltäessä on otettava huomioon paikallinen todellisuus. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroopan alueiden tulevan kehityksen tulee perustua maaseutu- ja kaupunkialueiden täydentävyyteen ja niille tarkoitettujen toimintapolitiikkojen koordinointiin, niin että perimmäisenä tavoitteena on sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus ja ympäristön kannalta kestävä kehitys näillä alueilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että maaseudun ja kaupunkien kehittämistä koskevissa strategisissa lähestymistavoissa on lisättävä johdonmukaisuutta, jotta vältetään päällekkäisyyksiä ja eroja strategioiden välillä (esim. paikallisten toimintaryhmien strategia, yhdennettyjen alueellisten investointien strategia, paikallinen kehittämisstrategia, aluekehitysstrategia) ja jotta paikallisten toimijoiden olisi helpompi panna ne täytäntöön kehittämisprosessien ja investointien yhteydessä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Maaseudun ja kaupunkien kehitystä on hallinnoitava noudattaen periaatteita, jotka on vahvistettu EU:n alueellisessa toimintasuunnitelmassa 2030, Leipzigin peruskirjassa, YK:n kaupunkikehitysohjelmassa, EU:n kaupunkiagendassa, Amsterdamin julkilausumassa, parempaa elämää maaseutualueilla koskevassa Cork 2.0 -julistuksessa sekä kaupunki- ja maaseutupolitiikkaa koskevissa OECD:n periaatteissa, joissa kiinnitetään huomiota temaattisiin kumppanuuksiin sekä kaupunki- ja maaseutualueiden väliseen jaettuun hallinnointiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Keskikokoisilla kaupungeilla on ratkaiseva rooli suurkaupunkialueiden ja maaseutualueiden välisten yhteyksien luomisessa, ja niihin on siksi kiinnitettävä erityistä huomiota niin aluesuunnittelussa kuin resurssien ja palvelujen kohdentamisessa. Monet eurooppalaiset kaupungit (kuten Toulouse Ranskassa, Manresa Espanjassa, Torino Italiassa ja Aalborg Tanskassa) ovat jo ottaneet käyttöön erittäin onnistuneita toimintamalleja. Sellaiset kaupunkiverkostot kuin ICLEI (5), Eurotowns (6) ja Eurocities (7) ovat keskeisiä toimijoita kokemusten vaihdossa ja hyvien käytäntöjen edistämisessä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vuorovaikutus maaseudun ja kaupungin välillä on otettava poliittiselle asialistalle, ja meidän on autettava poliittisia päättäjiä ja politiikan laatijoita ymmärtämään sitä ja edistettävä tapoja organisoida toimintapolitiikkoja paikallistasolta käsin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EU-varoin rahoitetussa tutkimuksessa on jatkossakin etsittävä keinoja edistää maaseudun ja kaupunkien tasapuolista ja kestävää kehitystä ja antaa uutta vauhtia maaseutualueiden talouskehitykselle. Sellaisia hankkeita kuin ROBUST (8), RUBIZMO (9) ja LIVERUR (10) olisi kehitettävä edelleen, ja niiden olisi johdettava konkreettisiin muutoksiin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kestävän kehityksen aikaansaaminen (taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta) sekä maaseutu- että kaupunkialueilla edellyttää kokonaisvaltaista politiikkaa, joka on kytköksissä alueen todelliseen sosioekonomiseen, kulttuuriseen ja etnografiseen tilanteeseen ja jolla edistetään yhteistyötä maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä, erilaisten yhteiskunnallisten ja taloudellisten toimijoiden sitoutumista sekä tarkoituksenmukaisia hallintomekanismeja yhdessä paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Syrjäiset maaseutualueet ovat vielä alttiimpia maaseutualueiden kohtaamille haasteille, minkä vuoksi ne edellyttävät erityisiä toimintapolitiikkoja ja erityiskohtelua. Sen lisäksi, että ratkaistaan ongelmat, jotka liittyvät julkisten palvelujen, kuten terveydenhuollon ja koulutuksen, saatavuuteen, ETSK ehdottaa, että luodaan ohjelmia, joilla elvytetään paikallista taloudellista ekosysteemiä yhteistyössä ympäröivien kylien kanssa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Monet maaseutualueiden haasteista ylittävät yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) soveltamisalan ja jäävät sen rahoituksen ulkopuolelle, kuten todetaan komitean tuoreessa tiedonannossa ”Arviointi YMP:n vaikutuksesta maaseutualueiden alueelliseen kehitykseen” (11), ja siksi toiminnan ja rahoituksen suhteen on pyrittävä kohti yhdennettyä lähestymistapaa kaikilla niillä politiikanaloilla, jotka vaikuttavat maaseutualueisiin. Kansallisista politiikoista saatavien varojen olisi täydennettävä maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja YMP:n varoja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Maatalous-, elintarvike- ja maaseutupolitiikan on oltava johdonmukaista muun muassa ilmasto- ja biodiversiteettipolitiikan, köyhyyden vähentämiseen tähtäävän politiikan, infrastruktuuri- ja liikennepolitiikan, koulutuspolitiikan, yleishyödyllisten peruspalvelujen (terveydenhuolto, asuminen jne.) tarjoamista koskevan politiikan, kiertotalouteen ja biotalouteen perustuvien uusien toimintojen kehitystä edistävän politiikan, digitalisaatiopolitiikan ja väestökadon torjuntapolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Näiden toimintapolitiikkojen on myös oltava johdonmukaisia ja täydentäviä sellaisten eurooppalaisten strategioiden kanssa kuin vihreän kehityksen ohjelma (12)
  , Pellolta pöytään -strategia (13) ja erityisesti uusi teollisuusstrategia (14), jossa maatalouselintarvikeala määritellään yhdeksi EU:n keskeisistä strategisista ekosysteemeistä, sekä elintarviketurvaan tähtäävien toimintapolitiikkojen kanssa. Maaseudun ja kaupunkien välisen yhteistyön uudenlaisten muotojen kokeileminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä on ennakkoedellytys oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamiselle ja alueellisesti tasapainoisen kestävän kehityksen luomiselle ja tarjoaa myös mahdollisuuden näiden tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempien hallintotasojen rahastojen hallinnointia ja yhdenmukaistamista on parannettava, jotta kestävää kehitystä voidaan edistää entisestään parantamalla monialaisten kysymysten käsittelyä ja vastaamalla aina kunkin alueen tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen varmistaa kestävän rahoituksen saatavuus ja kehittää maaseudun ja kaupunkien kehittämiseen räätälöityjä rahoitusvälineitä ottaen huomioon riskirakenne ja taloudellisen yhdistelmän ominaispiirteet. Lisäksi maaseutualueiden luokittelussa ja finanssipoliittisessa lähestymistavassa olisi otettava huomioon kehitys- ja investointitarpeet. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Tällainen yhdennetty lähestymistapa edellyttää eri hallintotahojen ja -elinten välistä koordinointia. Näihin kuuluvat myös monet Euroopan komission osastot, jotka käsittelevät monialaisia politiikkoja. Monialainen koordinointi edellyttää lähestymistapaa, jossa poliittiset johtajat sisällyttävät maaseutu-ulottuvuuden kaikkiin toimintapolitiikkoihin, jotta voidaan varmistaa maaseudun tarpeiden huomioiminen. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Hallintotahojen välisessä onnistuneessa koordinoinnissa on otettava huomioon seuraavat seikat:






  i) | Määritetään toimien oikeat mittasuhteet. |
| --- | --- | --- |

3.16

i)

Määritetään toimien oikeat mittasuhteet.

| ii) | Määritetään selkeä johtorooli politiikan koordinoinnissa. |
| --- | --- |

ii)

Määritetään selkeä johtorooli politiikan koordinoinnissa.

| iii) | Vahvistetaan alueiden tai kuntien välisiä yhteistyösopimuksia. |
| --- | --- |

iii)

Vahvistetaan alueiden tai kuntien välisiä yhteistyösopimuksia.

| iv) | Edistetään maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä kumppanuuksia toiminnallisten yhteyksien hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

iv)

Edistetään maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä kumppanuuksia toiminnallisten yhteyksien hyödyntämiseksi.

| v) | Parannetaan vertikaalista koordinointia hallintotasojen välillä. |
| --- | --- |

v)

Parannetaan vertikaalista koordinointia hallintotasojen välillä.

| 3.17 | Suora yhteys maaseutualueisiin on säilytettävä EU:n alueiden aktiivisen roolin avulla. Alueilla on keskeinen asema määriteltäessä ja toteutettaessa maaseudun kehittämistä koskevia toimintapolitiikkoja paikallistasolla. Useiden sidosryhmien osallistuminen ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa ovat keskeisiä tekijöitä maaseutupolitiikkojen kestävyyden ja paikallisen sitoutumisen varmistamisessa. ETSK kehottaa ottamaan huomioon roolin, joka paikallisilla toimintaryhmillä ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen mallilla voi olla. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK ehdottaa myös, että elintarvikepoliittisten neuvostojen hallintomallia käytetään inspiraation lähteenä kaikkien sidosryhmien tehokkaalle yhteistyölle paikallistasolla. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | On saavutettava edistystä alueellisissa sopimuksissa, joita tuetaan sitoutumista edistävillä toimintapolitiikoilla. Tämä edellyttää tavoitteiden määrittelemistä, voimien yhdistämistä, kannustimien tarjoamista julkisille ja yksityisille sitoumuksille aluelähtöisesti, toimielinten välisen ja monialaisen yhteistyön mekanismien kehittämistä, uuden institutionaalisen rakenteen luomista kestävän kehityksen edistämiseksi, maaseutualueiden monimuotoisuuden tunnustamista sekä kaupunkien ja maaseudun välisten yhteyksien edistämistä. Maatalouselintarvikealan yrityksillä ja organisaatioilla on nykyisellään mahdollisuus allekirjoittaa vastuullista yritystoimintaa ja markkinointia koskevat käytännesäännöt (15), jotka komissio on asettanut käyttöön osana Pellolta pöytään -strategiaa. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Alueellisten sopimusten on perustuttava oikeudenmukaisuuteen ja kunnioitukseen. Englannissa, Walesissa ja Skotlannissa on käytössä maaseudun käytännesäännöt, jotka auttavat ihmisiä ymmärtämään, miten kunnioittaa maaseutualueita. Tämän mallin mukaan voitaisiin luoda eurooppalainen peruskirja (16)
  oikeuksista ja velvollisuuksista maaseudun ja kaupunkien välisiä oikeudenmukaisia ja kestäviä suhteita varten. Peruskirja olisi sisällytettävä kaikille annettavaan kansalaiskasvatukseen. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | ETSK toteaa, ettei ole olemassa standardimalleja, joita voitaisiin soveltaa erilaisiin alueisiin, ja että kunkin valtiotasoa alemman tason yksikön tulisi määrittää omat painopisteensä ja erikoistua ainutlaatuisen luonteensa, monimuotoisuutensa ja alueensa monikäyttöisyyden mukaisesti ja löytää ratkaisuja omien mahdollisuuksiensa, tarpeidensa, valmiuksiensa ja toiveidensa pohjalta. Olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä ja uusien infrastruktuurien kehittämisen suunnittelua on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti seuraten samalla kehityssuuntauksia, jotta voidaan investoida oikeisiin kohteisiin. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Tarve parantaa työllistymismahdollisuuksia:






  i) | Covid-19-pandemia on jouduttanut digitalisaatio- ja viherryttämisprosesseja. Niiden jatkuminen vaatii ponnisteluja. |
| --- | --- | --- |

3.22

i)

Covid-19-pandemia on jouduttanut digitalisaatio- ja viherryttämisprosesseja. Niiden jatkuminen vaatii ponnisteluja.

| ii) | Maaseudulle on luotava uusia työllistymismahdollisuuksia, ja niitä on pidettävä yllä. Tähän kuuluvat myös maaseutupalvelujen tarjoamiseen, etätyöhön, uuteen teknologiaan tai uusiutuviin energialähteisiin liittyvät työllistymismahdollisuudet. |
| --- | --- |

ii)

Maaseudulle on luotava uusia työllistymismahdollisuuksia, ja niitä on pidettävä yllä. Tähän kuuluvat myös maaseutupalvelujen tarjoamiseen, etätyöhön, uuteen teknologiaan tai uusiutuviin energialähteisiin liittyvät työllistymismahdollisuudet.

| iii) | Maatalouden monitoiminnallisuuden vahvistaminen, maatalouden ulkopuolisten toimintojen edistäminen ja yritysten perustaminen puhtaan energian palvelujen ja teollisuuden alalle maaseutualueilla voi luoda paljon työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

iii)

Maatalouden monitoiminnallisuuden vahvistaminen, maatalouden ulkopuolisten toimintojen edistäminen ja yritysten perustaminen puhtaan energian palvelujen ja teollisuuden alalle maaseutualueilla voi luoda paljon työllistymismahdollisuuksia.

| iv) | Edistetään yrittäjyyttä, varmistetaan reilut kilpailusäännöt pk-yrityksille ja kiinnitetään huomiota nuorempien sukupolvien tarpeisiin (esim. etätyö). |
| --- | --- |

iv)

Edistetään yrittäjyyttä, varmistetaan reilut kilpailusäännöt pk-yrityksille ja kiinnitetään huomiota nuorempien sukupolvien tarpeisiin (esim. etätyö).

| v) | Pidetään työpaikat ja kaupat lähellä ihmisiä. Maaseutu- ja kaupunkiympäristön yhteinen visio tarjoaa mahdollisuuksia kiertotalouden kehittämiseen. |
| --- | --- |

v)

Pidetään työpaikat ja kaupat lähellä ihmisiä. Maaseutu- ja kaupunkiympäristön yhteinen visio tarjoaa mahdollisuuksia kiertotalouden kehittämiseen.

| vi) | Edistetään ihmisarvoista työtä ja parannetaan työoloja maaseutualueilla ja varmistetaan samalla, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus vaikuttaa tähän kehittämisprosessiin. |
| --- | --- |

vi)

Edistetään ihmisarvoista työtä ja parannetaan työoloja maaseutualueilla ja varmistetaan samalla, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus vaikuttaa tähän kehittämisprosessiin.

| vii) | Kytketään kuluttajakysyntä alueellisiin ja maaseudun markkinoihin paikallisten tuotteiden markkinoinnin ja laatumerkintöjen avulla. |
| --- | --- |

vii)

Kytketään kuluttajakysyntä alueellisiin ja maaseudun markkinoihin paikallisten tuotteiden markkinoinnin ja laatumerkintöjen avulla.

| viii) | Kulttuurimahdollisuuksien luomista maaseutualueille olisi edistettävä laajalti. Tähän kuuluvat muun muassa kulttuuritapahtumien edistäminen ja maaseudun historiallisen ja uskonnollisen rakennusperinnön (kirkot, linnat jne.) suojeleminen. |
| --- | --- |

viii)

Kulttuurimahdollisuuksien luomista maaseutualueille olisi edistettävä laajalti. Tähän kuuluvat muun muassa kulttuuritapahtumien edistäminen ja maaseudun historiallisen ja uskonnollisen rakennusperinnön (kirkot, linnat jne.) suojeleminen.

| ix) | Digitalisaatioprosessit avaavat uusia mahdollisuuksia, jotka voivat luoda odotuksia ja olla vetovoimatekijänä kansalaisille, erityisesti nuorille, ja tuoda muutoksia väestökadon suuntauksiin ja elämänlaatuun maaseutualueilla. Tätä varten maaseudulla tarvitaan riittävä infrastruktuuri yhteyksien varmistamiseksi. Yhteyksiä koskevat strategiat ja digitaaliset alustat tarjoavat tähän ratkaisuja, ja maaseudun digisäädöksellä helpotettaisiin digitaaliteknologian kehittämistä maataloudessa ja maaseutualueilla. |
| --- | --- |

ix)

Digitalisaatioprosessit avaavat uusia mahdollisuuksia, jotka voivat luoda odotuksia ja olla vetovoimatekijänä kansalaisille, erityisesti nuorille, ja tuoda muutoksia väestökadon suuntauksiin ja elämänlaatuun maaseutualueilla. Tätä varten maaseudulla tarvitaan riittävä infrastruktuuri yhteyksien varmistamiseksi. Yhteyksiä koskevat strategiat ja digitaaliset alustat tarjoavat tähän ratkaisuja, ja maaseudun digisäädöksellä helpotettaisiin digitaaliteknologian kehittämistä maataloudessa ja maaseutualueilla.

| x) | Ekomatkailun, virkistystoiminnan ja kestävää kehitystä koskevan valistuksen ohella on tuettava kestävää maataloutta ja vesiviljelyä (17) maaseutualueilla ja kaupunkien lähialueilla, ja näiden toimien on oltava sopusoinnussa biologisen monimuotoisuuden suojelun kanssa ihmisten elämänlaadun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

x)

Ekomatkailun, virkistystoiminnan ja kestävää kehitystä koskevan valistuksen ohella on tuettava kestävää maataloutta ja vesiviljelyä (17) maaseutualueilla ja kaupunkien lähialueilla, ja näiden toimien on oltava sopusoinnussa biologisen monimuotoisuuden suojelun kanssa ihmisten elämänlaadun varmistamiseksi.

| xi) | Laadukas ja helposti saatavilla oleva koulutus maaseudulla varhaislapsuudesta alkaen voi auttaa parantamaan koulutuksen tuloksia, kun taas julkisten palvelujen, kuten lastenhoidon ja koulutuksen, saatavuus on paikkaan sidottu tekijä, joka vaikuttaa maaseutualueiden houkuttelevuuteen, myös korkeasti koulutettujen työntekijöiden kannalta. |
| --- | --- |

xi)

Laadukas ja helposti saatavilla oleva koulutus maaseudulla varhaislapsuudesta alkaen voi auttaa parantamaan koulutuksen tuloksia, kun taas julkisten palvelujen, kuten lastenhoidon ja koulutuksen, saatavuus on paikkaan sidottu tekijä, joka vaikuttaa maaseutualueiden houkuttelevuuteen, myös korkeasti koulutettujen työntekijöiden kannalta.

| 3.23 | Talouskasvu ja työpaikkojen luominen on tärkeää, mutta niiden lisäksi on huolehdittava siitä, että tarjolla on riittävästi laadukkaita palveluja, asuntoja, energiaa, vapaa-ajan toimintaa, koulutusta, elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia ja terveydenhuoltopalveluja, jotta maaseutualueet eivät ole ainoastaan kestäväpohjaisia vaan myös houkuttelevia asuinpaikkoja. EU:n on kiireellisesti kehitettävä perusta kestävälle ja osallistavalle hyvinvointitaloudelle, joka toimii kaikkien hyväksi (18). |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Erityisesti kohtuuhintaisen julkisen liikenteen jatkuvan kehittämisen olisi oltava etusijalla kehitettäessä maaseutualueita ja siten yhteyksiä kaupunkialueisiin. Kohtuuhintaisen julkisen liikenteen tarjoaminen on ehdottoman välttämätöntä päivittäisen elämän ja työllisyyden kannalta, sillä se liittyy keskeisten julkisten palvelujen, kuten koulujen, lastenhoitopalvelujen, lääkäreiden tai apteekkien, saavutettavuuteen ja työmatkaliikenteeseen. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Tämä edellyttää uusia maaseudun palvelujen tarjoamisen muotoja:






  i) | integroitu palveluntarjonta (useiden palvelujen yhteinen toiminta yhteisissä tiloissa, palveluntarjoajien välinen yhteistyö, ammattiryhmien välinen yhteistyö ja julkisten, yksityisten ja yhteisöllisten organisaatioiden yhteistoiminta) |
| --- | --- | --- |

3.25

i)

integroitu palveluntarjonta (useiden palvelujen yhteinen toiminta yhteisissä tiloissa, palveluntarjoajien välinen yhteistyö, ammattiryhmien välinen yhteistyö ja julkisten, yksityisten ja yhteisöllisten organisaatioiden yhteistoiminta)

| ii) | toimintamalli, joka perustuu vaihtoehtoisten ja joustavampien palvelujen tarjoamiseen (kuten kansalaisia palvelevat matkaviestinpalvelut, palvelujen tarjoaminen useisiin kohteisiin keskuksesta käsin, paikallisiin tarpeisiin paremmin sovitetut palvelut) |
| --- | --- |

ii)

toimintamalli, joka perustuu vaihtoehtoisten ja joustavampien palvelujen tarjoamiseen (kuten kansalaisia palvelevat matkaviestinpalvelut, palvelujen tarjoaminen useisiin kohteisiin keskuksesta käsin, paikallisiin tarpeisiin paremmin sovitetut palvelut)

| iii) | teknologiset ja digitaaliset ratkaisut, muun muassa koulutus- ja terveydenhuoltoalalla. |
| --- | --- |

iii)

teknologiset ja digitaaliset ratkaisut, muun muassa koulutus- ja terveydenhuoltoalalla.

| 3.26 | Kokonaisvaltainen strategia palvelujen kynnysarvojen saavuttamiseksi eri alueilla ja palvelujen vaihto alueiden eri osien välillä ovat keskeisiä tekijöitä kestävien kaupunki- ja maaseutualueiden suunnittelussa. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | On laadittava strategia, joka antaa maaseudun palvelujen parantamisen ja uusien työllistymismahdollisuuksien avulla väestölle mahdollisuuden asettua asumaan maaseudulle ja ennen kaikkea varmistaa tarvittavan sukupolvenvaihdoksen. |
| --- | --- |

3.27

Bryssel 21. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan maaseutualueiden panos kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen 2018: kestävyyden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden yhteenkuuluvuuden varmistaminen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 22).

1

(2)  COM(2021) 345 final.

2

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 60.

3

(4)  Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea.

4

(5)  https://www.iclei.org

5

(6)  https://www.eurotowns.org/

6

(7)  https://eurocities.eu

7

(8)  https://rural-urban.eu

8

(9)  https://rubizmo.eu

9

(10)  https://liverur.eu/

10

(11)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/information-reports/evaluation-caps-impact-territorial-development-rural-areas-information-report

11

(12)  Euroopan vihreän kehityksen ohjelma | Euroopan komissio.

12

(13)  Pellolta pöytään -strategia.

13

(14)  Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen.

14

(15)  Käytännesäännöt (europa.eu).

15

(16)  The Countryside Code: advice for countryside visitors gov.uk.

16

(17)  Ks. lausunto aiheesta ”Strategiset suuntaviivat EU:n vesiviljelyalan kestäväksi kehittämiseksi” – NAT/816 (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 103) ja aiheesta ”Uusi lähestymistapa kestävään siniseen talouteen EU:ssa” – NAT/817 (EUVL C 517, 22.12.2021).

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Tarvitsemamme kestävä talous” (EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1).

18

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/56 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/56

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 105/09)

Esittelijä:

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 128/0/1 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

128/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) ehdottaa elintarvikejärjestelmiin sovellettavan avoimen strategisen riippumattomuuden määritelmää, joka perustuu elintarviketuotantoon, työvoimaan ja oikeudenmukaiseen kauppaan. Yleisenä tavoitteena on varmistaa elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys kaikkia EU:n kansalaisia varten oikeudenmukaisen, terveellisen, kestävän ja häiriönsietokykyisen elintarvikehuollon avulla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Erityisesti EU:n elintarvikejärjestelmiä olisi monipuolistettava. Maatalouden työvoimaa tulisi vahvistaa etenkin houkuttelemalla alalle nuoria ja varmistamalla asianmukaiset työolot ja -ehdot ja kunnollinen palkka. Kauppapolitiikkoja olisi sovitettava elintarvikkeiden kestävyyttä koskevien EU:n normien ja kilpailuperiaatteiden mukaisesti (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Avoin strateginen riippumattomuus ja elintarvikejärjestelmien kestävyys voidaan varmistaa parhaiten kehittämällä sellaisia riskinhallintatoimenpiteitä kattava välineistö, joilla autetaan elintarvikeketjuja selviytymään ääritilanteista ja valtio- ja EU-tason viranomaisia toteuttamaan välittömiä toimia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Covid-19:n aiheuttamat viimeaikaiset tapahtumat, ilmastohäiriöistä johtuvat äärimmäiset sääilmiöt ja kyberhyökkäykset osoittavat, että elintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä ja kestävyyttä on parannettava. Euroopan komissio kehittää parhaillaan Pellolta pöytään -strategian yhteydessä elintarvikehuoltoa ja elintarviketurvaa koskevaa EU:n valmiussuunnitelmaa ja siihen liittyvää elintarvikekriisin hallintamekanismia (2). Näin on tarkoitus auttaa parantamaan tietoisuutta riskeistä, ja tähän on myös määrä sisältyä keskeisten riskien tunnistaminen, arviointi, kartoitus ja seuranta kriittisten järjestelmien stressitestauksen avulla EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Lisäksi tämä auttaa toteuttamaan toimenpiteitä esiintyvien ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EU tarvitsee järjestelmän, jolla estetään esimerkiksi sähkökatkokset ja verkkohäiriöt tai kyberhyökkäykset, jotka saattavat riippuvuuksien vuoksi johtaa hallitsemattomiin seurauksiin. Esimerkiksi: kaupunki, jossa on sovellettava sulkutoimia usean viikon ajan, useita päiviä kestävä sähkökatkos tai elintarvikeyritykseen tai vähittäiskauppaan kohdistuva kyberhyökkäys. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Selviytymismekanismien parantamiseksi on kehitettävä nykyisiä elintarvikejärjestelmiä ja samalla monipuolistettava elintarvikejärjestelmiä ja myös liiketoimintamalleja maatilakauppojen, kaupunkiviljelyn, vertikaalisen viljelyn ja ylipäätään ”paikalliselta paikalliselle” -toimintamallin (local for local) edistämiseksi. Tämä edellyttää maataloustuottajilta tutkimuksen ja innovoinnin laajempaa soveltamista, ja sen pitäisi auttaa minimoimaan ns. ruoka-aavikoiden syntymisen ja tuotannon erikoistumisen riskit (3). Samalla tulisi vahvistaa maatiloilta jalostukseen ja markkinoille ulottuvan tehokkaan jakelujärjestelmän etuja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta varmistetaan terveellisten elintarvikkeiden riittävä tuotanto pitkällä aikavälillä sekä tuottavat elinkeinot, on tärkeää, että käytetään luonnonvaroja kestävällä tavalla, suojellaan maaperää ja vesivaroja, torjutaan ilmastonmuutosta ja biologisen monimuotoisuuden häviämistä ja suojellaan eläinten hyvinvointia. EU:n tulisi myös vahvistaa paikallista ja alueellista tuotantoa, jotta tasapainoinen elintarvikkeiden tuotanto ja jalostus voidaan sovittaa pieneen hiilijalanjälkeen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Yhteisellä maatalouspolitiikalla (YMP) on keskeinen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä rooli. Sen tulisi vakauttaa markkinoita kriisien aikana ja tarjota samalla turvaverkko maataloustuottajille ja jalostajille sekä suojella ympäristöä, ilmastoa, työntekijöitä ja eläinten hyvinvointia. YMP edistää myös strategisen tuotantokapasiteetin, elintarviketurvallisuuden ja elintarviketurvan ylläpitämistä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Maatalousyritykset, hedelmällinen maatalousmaa ja vesi ovat strategisia voimavaroja, joita on tietyssä määrin suojeltava koko EU:ssa: ne ovat avoimen strategisen elintarvikeomavaraisuutemme perusta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK vahvistaa suosituksensa tutkia monen sidosryhmän välisen ja monitasoisen Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston (4) tarjoamaa vaihtoehtoa. Avoimen strategisen riippumattomuuden yhteydessä tällaisella neuvostolla voisi olla muun muassa seurantatehtävä, ja se voisi auttaa arvioimaan ja ennakoimaan elintarvikeketjun riskejä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:n on varmistettava, että rajat pidetään turvallisesti avoimina ja että työvoima yhdessä logistiikan kanssa toimii elintarvikkeiden tuotannon ja jakelun varmistamiseksi (vihreät kaistat) sekä EU:ssa että kolmansien maiden suuntaan. Tämä edellyttää vahvaa jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja kolmansien maiden välistä koordinointimekanismia. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto

| 2.1 | Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa on tarkoitus tutkia Euroopan avoimen strategisen riippumattomuuden käsitettä tulevan elintarviketurvan ja elintarvikkeiden kestävyyden kannalta sekä esittää tulevaisuuteen suuntautuvia kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä ja toimintapoliittisia suosituksia. Lausunnossa on erityisesti määrä antaa virikkeitä pohdintoihin kysymyksistä, jotka ovat nousseet esiin viimeaikaisten tapahtumien, kuten covid-19-pandemian, äärimmäisten sääilmiöiden, verkkohyökkäysten ja poliittisten tai sosiaalisten jännitteiden, johdosta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Avoin strateginen riippumattomuus tulisi nähdä EU:n mahdollisuutena turvata elintarvikehuoltovarmuutensa ja asettaa korkeita kestävyysvaatimuksia erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä. EU:n on vastattava elintarvikkeiden kestävyyttä koskevaan haasteeseen sekä sisäisellä että ulkoisella tasolla. Käsillä olevassa lausunnossa tarkastellaan myös mahdollisia tapoja suojella ja parantaa kestäväpohjaisten elintarvikkeiden saatavuutta kaikkien EU:n kansalaisten kannalta erityisesti kriisiaikoina. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lausunto perustuu useisiin ehdotuksiin ja konkreettisiin ajatuksiin, joita ETSK on jo esittänyt aiemmassa lausuntotyössään (5). Nämä ehdotukset voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | Edistetään kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa, jotta voidaan tukea terveellisiä ruokavalioita kestävien elintarvikejärjestelmien pohjalta, yhdistää maatalous ravitsemukseen ja ekosysteemipalveluihin ja varmistaa toimitusketjut, jotka turvaavat kansanterveyden Euroopan kaikissa yhteiskuntaryhmissä. Tällaisella politiikalla, joka on nyt otettu huomioon komission Pellolta pöytään -strategiassa, on määrä lisätä kaikkien elintarvikkeisiin liittyvien politiikanalojen johdonmukaisuutta, palauttaa ruoka sille kuuluvaan arvoon ja edistää pitkällä aikavälillä tapahtuvaa siirtymää ruokatuotanto- ja -kulutuskeskeisyydestä ruokakansalaisuuteen. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Edistetään kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa, jotta voidaan tukea terveellisiä ruokavalioita kestävien elintarvikejärjestelmien pohjalta, yhdistää maatalous ravitsemukseen ja ekosysteemipalveluihin ja varmistaa toimitusketjut, jotka turvaavat kansanterveyden Euroopan kaikissa yhteiskuntaryhmissä. Tällaisella politiikalla, joka on nyt otettu huomioon komission Pellolta pöytään -strategiassa, on määrä lisätä kaikkien elintarvikkeisiin liittyvien politiikanalojen johdonmukaisuutta, palauttaa ruoka sille kuuluvaan arvoon ja edistää pitkällä aikavälillä tapahtuvaa siirtymää ruokatuotanto- ja -kulutuskeskeisyydestä ruokakansalaisuuteen.

| — | Vahvistetaan lyhyiden elintarvikeketjujen, agroekologian ja tuotteiden laatujärjestelmien potentiaalia. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan lyhyiden elintarvikeketjujen, agroekologian ja tuotteiden laatujärjestelmien potentiaalia.

| — | Varmistetaan kohtuulliset hinnat ja kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan kohtuulliset hinnat ja kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt.

| — | Sisällytetään kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia globaaleina kestävyysnormeina. |
| --- | --- |

—

Sisällytetään kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia globaaleina kestävyysnormeina.

| — | Varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien elintarvikeketjun sidosryhmien järjestelmällinen osallistaminen ja osallistuminen myös Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien elintarvikeketjun sidosryhmien järjestelmällinen osallistaminen ja osallistuminen myös Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta.

| 2.4 | Oma-aloitteisen lausunnon tarkoituksena on myös antaa arvokkaita näkemyksiä vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvaan Pellolta pöytään -strategiaan, YMP:hen, kauppapolitiikan uudelleentarkasteluun ja strategiseen ennakointisuunnitelmaan liittyvää meneillään olevaa työtä varten. Analyysissä keskitytään EU:n elintarviketurvaan ja elintarvikkeiden kestävyyteen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | YK järjesti syyskuussa 2021 elintarvikejärjestelmiä käsittelevän huippukokouksen, jonka tarkoituksena oli tukea maita 17 kestävän kehityksen tavoitteen, erityisesti tavoitteen 2 – nälän poistaminen, saavuttamisessa. ETSK antoi panoksensa aiheesta käytyyn keskusteluun (6). |
| --- | --- |

2.5

3.   Avoin strateginen riippumattomuus, elintarvikejärjestelmän keskeiset osatekijät

| 3.1 | Euroopan komission mukaan avoimella strategisella riippumattomuudella tarkoitetaan EU:n kykyä tehdä omat valintansa ja muokata ympäröivää maailmaa johtajuudella ja sitoutumisella omien strategisten intressiensä ja arvojensa pohjalta. Näin EU voi olla vahvempi sekä taloudellisesti että geopoliittisesti, koska se on (7)







  — | avoin kaupalle ja investoinneille, mikä auttaa EU:n taloutta toipumaan kriiseistä ja säilyttämään kilpailukykynsä ja yhteydet maailmaan |
| --- | --- | --- |

3.1

—

avoin kaupalle ja investoinneille, mikä auttaa EU:n taloutta toipumaan kriiseistä ja säilyttämään kilpailukykynsä ja yhteydet maailmaan

| — | kestävä ja vastuullinen, ja sillä on kansainvälinen johtoasema vihreämmän ja oikeudenmukaisemman maailman rakentamisessa, nykyisten liittoutumien vahvistamisessa ja monien kumppaneiden kanssa tehtävässä yhteistyössä |
| --- | --- |

—

kestävä ja vastuullinen, ja sillä on kansainvälinen johtoasema vihreämmän ja oikeudenmukaisemman maailman rakentamisessa, nykyisten liittoutumien vahvistamisessa ja monien kumppaneiden kanssa tehtävässä yhteistyössä

| — | määrätietoinen torjuessaan epäoikeudenmukaisia käytäntöjä ja pakkokeinoja ja valmis käyttämään oikeuksiaan ja suosimaan aina kansainvälistä yhteistyötä globaalien ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

—

määrätietoinen torjuessaan epäoikeudenmukaisia käytäntöjä ja pakkokeinoja ja valmis käyttämään oikeuksiaan ja suosimaan aina kansainvälistä yhteistyötä globaalien ongelmien ratkaisemiseksi.

| 3.2 | Avoin strateginen riippumattomuus on määriteltävä paremmin suhteessa elintarvikejärjestelmiin. ETSK haluaa osallistua pohdintoihin siitä, miten EU voi valmistautua paremmin tuleviin kriiseihin. Tähän kysymykseen olisi vastattava EU:n elpymissuunnitelman yhteydessä esimerkiksi hyödyntämällä Next Generation EU -varoja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK ehdottaa avoimen strategisen riippumattomuuden määritelmää, joka perustuu elintarviketuotantoon, työvoimaan ja oikeudenmukaiseen kauppaan. Yleisenä tavoitteena on varmistaa elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys EU:n kansalaisia varten oikeudenmukaisen, kestäväpohjaisen ja häiriönsietokykyisen elintarvikehuollon avulla. |
| --- | --- |

3.3

3.4   Elintarviketuotanto

| 3.4.1 | Elintarviketurvaa olisi tarkasteltava kansainvälisestä, kansallisesta ja paikallisesta näkökulmasta. Maailman väestöstä 55 prosenttia asuu kaupungeissa, missä tuotetaan vain vähän tuoreita elintarvikkeita, eli ns. ruoka-aavikoilla. YK odottaa kyseisen osuuden nousevan 68 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä. Ennusteiden mukaan kaupungistuminen yhdessä maailman väestön kokonaiskasvun kanssa saattaa lisätä kaupunkialueiden asukasmäärää vielä 2,5 miljardilla vuoteen 2050 mennessä (8). Euroopassa kaupungistumisasteen odotetaan nousevan noin 83,7 prosenttiin vuonna 2050 (9). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Euroopan unionin sisämarkkinoilla elintarvikkeita kuljetetaan päivittäin pääasiallisesti maaseutualueilta ja jalostusteollisuudesta kaupunkien supermarketteihin. Paikallisten, maatila- ja verkkokauppojen suosio kuluttajien keskuudessa on kuitenkin kasvanut sulkutoimien aikana vuosina 2020–2021. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Lyhyiden toimitusketjujen kehittäminen parantaa Euroopan häiriönsietokykyä. Paikallisten kanavien olisi vastattava väestön tarpeita sekä alueiden erityispiirteitä ja ilmasto-olosuhteita. Paikallisia jalostusvalmiuksia olisi kehitettävä nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Myös tuotannon monipuolistaminen auttaa parantamaan EU:n häiriönsietokykyä. Luonnonmukaiseen maatalouteen käytetyn maatalousmaan lisääminen sisältyy Pellolta pöytään -strategiaan, ja viljelypalstat, kaupunkiviljely ja vertikaalinen viljely (10) ovat tässä yhteydessä päteviä vaihtoehtoja, jotka lyhentävät elintarvikkeiden kuljetusmatkaa ja joista on tulossa yhä suositumpia. Nämä aloitteet tulisi linkittää muuhun paikalliseen ja alueelliseen elintarvikkeiden tuotantoon ja jalostukseen turvaverkon luomiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Haavoittuvuuksien kartoituksen olisi oltava EU:n asialistan kärjessä. Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi tehtävä yhteistyötä pyrittäessä paljastamaan puutteita, vähentämään elintarvikejätettä, kehittämään skenaarioita sekä koordinoimaan kohdennettua koulutusta ja viestintää. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Elintarvikkeiden varastoinnin älykkään hallinnan olisi oltava osa elintarvikkeita koskevaa EU:n avointa strategista riippumattomuutta. Siihen tulisi sisältyä strategisten varastojen säännöllinen kierto samalla kun vältetään toimijoiden keinottelua, mukaan luettuna hyödykkeiden ja elintarvikkeiden ostaminen tuotantokustannuksia alemmalla hinnalla (11), ja vahvoja markkinareaktioita varmistamalla markkinoiden avoimuus. |
| --- | --- |

3.4.6

3.5   Työvoima

| 3.5.1 | Koulutettuja ja maataloustoimintaan halukkaita nuoria ei ole riittävästi. EU:ssa oli vuonna 2016 jokaista alle 35-vuotiasta maataloustuottajaa kohti yli kuusi yli 65-vuotiasta maataloustuottajaa (12). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Maataloustuottajat joutuvat myös edelleen vastaamaan suhteettoman suuresta osasta katastrofien aiheuttamista vahingoista ja menetyksistä. Katastrofien yleistyminen ja voimakkuus yhdessä riskien systeemisen luonteen kanssa kääntävät ihmisten elämän päälaelleen, tuhoavat elinkeinoja ja vaarantavat koko elintarvikejärjestelmämme. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | On olennaisen tärkeää lisätä maatalouden työvoimaa Euroopassa, suojella maataloutta ja hedelmällistä maatalousmaata sekä asettaa käyttöön asianmukaisia maatalouden tieto- ja innovointijärjestelmiä (AKIS). Nuoria ja naisia on kannustettava ryhtymään maanviljelyyn ja houkuteltava jäämään maataloustyöhön pitkäksi aikaa. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Asianmukaisten työolojen ja -ehtojen varmistaminen EU:n jäsenvaltioista ja EU:n ulkopuolelta tuleville työntekijöille maataloudessa ja elintarvikealalla ja toimitusketjun kaikilla tasoilla on kestävän ja häiriönsietokykyisen elintarvikejärjestelmän toteuttamisen ennakkoedellytys. Tässä yhteydessä on huolehdittava riittävästä rahoituksesta, oikeudenmukaisista ja paremmista palkoista, oikeudenmukaisista hinnoista, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen myönnettävistä tuista ja kausityöntekijöiden oikeuksista. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | EU:n kattavalla elintarvikepolitiikalla olisi ETSK:n mielestä huolehdittava taloudellisesta, ympäristöön liittyvästä ja sosiokulttuurisesta kestävyydestä. Näin ollen on välttämätöntä varmistaa, että Pellolta pöytään -strategialla muutetaan perusteellisesti toimitusketjun dynamiikkaa ja parannetaan maataloustuottajien tuloja ja toimeentuloa pysyvästi (13). ETSK epäilee, ettei tämä välttämätön perusteellinen muutos toteudu ilman asianmukaisia poliittisia ja taloudellisia kannustimia. |
| --- | --- |

3.5.5

3.6   Kauppa

| 3.6.1 | EU-27:n maatalouselintarvikeviennin arvo vuonna 2020 oli 184,3 miljardia euroa eli 1,4 prosenttia suurempi vuoteen 2019 nähden. Tuonti, joka oli arvoltaan 122,2 miljardia euroa, oli 0,5 prosenttia suurempi kuin edellisenä vuonna. Maatalouselintarvikekaupan ylijäämä vuonna 2020 oli 62 miljardia euroa eli 3 prosenttia suurempi kuin vuonna 2019 (14). Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) mukaan yhden miljardin euron arvoinen maatalouselintarvikevienti luo keskimäärin 20 000 työpaikkaa, joista 13 700 sijaitsee alkutuotannossa. Samaan aikaan maatalouden osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä oli vuonna 2016 noin 4,2 prosenttia (15). |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat, Kiina, Sveitsi ja Japani olivat EU:n suurimmat maatalouselintarvikemarkkinat, ja niiden osuus kaikesta viennistä oli yli 52 prosenttia. EU:n suurimmat maatalouselintarviketuonnin alkuperämaat vuonna 2020 olivat Yhdistynyt kuningaskunta, Brasilia, Yhdysvallat, Ukraina ja Kiina. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EU:lla on merkittävä rooli maatalouselintarvikkeiden maailmanlaajuisessa kaupassa, ja EU:n kauppapolitiikan on välttämättä vastattava unionin kestävyystavoitteita. ETSK on aiemmassa lausunnossaan (16) ehdottanut, että kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin sisällytetään vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia globaaleina kestävyysnormeina. Komitea on tunnustanut tasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja sääntöihin perustuvan kaupan tärkeyden ja arvon sekä sen suuren merkityksen covid-19-kriisin jälkeiselle talouden toipumiselle. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Jotta voitaisiin vähentää riippuvuutta maatalouden tuotantopanoksista, EU:n olisi tuettava vähän tuotantopanoksia edellyttäviä käytäntöjä erityisesti fossiilisten polttoaineiden ja torjunta-aineiden osalta ja edistettävä maatalouden tuotantopanosten tuotantokapasiteettia Euroopassa. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Innovatiivisia järjestelmiä tarvitaan suojelemaan ja vahvistamaan luonnonvaraperustaa ja samalla edistämään tehokasta tuotantoa (17). Uudet teknologiat, robotit ja rokotteet ovat tärkeitä voimavaroja, joita on kehitettävä. |
| --- | --- |

3.6.5

4.   Riskinhallinta ja stressitestit

| 4.1 | YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) mukaan ihmiskunnan ja sen elintarviketurvajärjestelmän on vastattava monenlaisiin uusiin ja ennennäkemättömiin uhkiin, kuten ilmastohäiriöistä johtuviin äärimmäisiin sääilmiöihin, tauteihin ja pandemioihin. Maatalouteen kohdistuu monenlaisia riskejä, sillä se on vuorovaikutuksessa erittäin yhteenliitetyn maailman kanssa (18). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | FAO:n mukaan elintarvikkeiden hinnat nousivat vuosina 2020–2021 korkeimmalle tasolle sitten vuoden 2011 (19). Hintojen epävakauden raportoidaan usein johtuvan osittain keinottelusta. YK:n ja OECD:n mukaan 720–811 miljoonaa ihmistä näki nälkää vuonna 2020. Lähes joka kolmannella ihmisellä maailmassa (2,37 miljardia) ei vuonna 2020 ollut mahdollisuuksia saada riittävästi ruokaa, mikä tarkoittaa 320 miljoonan lisäystä yhdessä vuodessa (20). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Covid-19-pandemia osoittaa, ettei elintarviketurvaa voi edes Euroopassa pitää itsestäänselvyytenä. Kaikki elintarvikeketjun toimijat ja toiminnot ovat erittäin suuressa määrin sidoksissa keskenään. Valtiot ottivat pandemian aikana käyttöön kaupan rajoituksia. Jopa EU:n sisällä jäsenvaltiot toteuttivat yksipuolisia toimia rajojen sulkemiseksi, mikä uhkasi elintarvikkeiden kuljetusta ja kausityöntekijöiden liikkuvuutta. Maataloustuottajien ja elintarvikeketjun kumppaneiden nopeiden mukautusten ansiosta tuotantoa, jalostusta ja jakelua voitiin jatkaa. Myös komissio ryhtyi toimiin sisämarkkinoiden toiminnan ylläpitämiseksi. Matka-, matkailu- ja elintarvikepalvelujen rajoitusten vuoksi monet yrittäjät joutuivat kriisin aikana kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kiristysohjelmahyökkäysten kaltaiset kyberhyökkäykset johtavat todellisiin kriiseihin, koska nykyisin niin paljon asioita tapahtuu verkossa (”esineiden internet”). Tietotoimisto AP:n mukaan keskimääräiset maksut kyberrikollisille ovat vuonna 2020 nousseet 311 prosenttia eli 310 000 dollariin. Keskimäärin uhrit pääsivät uudelleen käsiksi tietoihinsa vasta 21 päivän kuluttua (21). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Huhtikuussa 2021 Alankomaiden suurimmasta supermarketista (Albert Heijn) loppuivat tietyt juustotuotteet useiksi päiviksi tärkeään jakeluyhtiöön kohdistuneen kyberhyökkäyksen vuoksi (22). Äskettäin maailman suurin lihanpakkaaja JBS oli kyberhyökkäyksen kohteena. Tämä on lisännyt Yhdysvalloissa maan elintarvikehuoltoa koskevia turvallisuushuolia (23). Vaikuttaa siltä, että yritykset jättävät monet kyberhyökkäykset ilmoittamatta välttääkseen markkinareaktioita, kuten hamstrausta ja hintojen rajua nousua. Yritykset ovat myös kärsineet merkittävistä kyberhyökkäysten seurauksista, vaikka ne eivät olekaan olleet suoraan hyökkäyksen kohteena, esimerkkinä satojen Coop-ketjuun kuuluvien myymälöiden sulkeminen Ruotsissa heinäkuussa 2021 yhdysvaltalaista Kaseya-ohjelmistotoimittajaa vastaan tehdyn kiristysohjelmahyökkäyksen johdosta (24). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yhtä lailla huolestuttavaa oli Suezin kanavan tukkeutuminen 200 000 tonnin konttialuksen jumiutumisen vuoksi huhtikuun 2021 alussa. Tällaiset tapaukset osoittavat maailmanlaajuisten toimitusketjujen haavoittuvuuden. Jos nämä ketjut katkeavat muutamaksi päiväksi, toimitusten kiinnikurominen kestää pitkään, mikä voi aiheuttaa hintojen nousua kuluttajille ja yrityksille. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Euroopan komissio julkaisi syyskuussa vuoden 2021 strategisen ennakointiraporttinsa (25), jossa keskitytään avoimeen strategiseen riippumattomuuteen. Komissio katsoo, että kestävien ja häiriönsietokykyisten elintarvikejärjestelmien varmistaminen on yksi keskeisistä strategisista aloista EU:n maailmanlaajuisen johtoaseman vahvistamiseksi. Tässä yhteydessä tuodaan esiin, että on investoitava innovointiin häiriönsietokykyisten ja kestävien elintarvikejärjestelmien turvaamiseksi (26). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Yhteisen tutkimuskeskuksen äskettäin julkaisema tekninen asiakirja tarjoaa lisäksi taustatietoa selviytymiskykyä kuvaaville tulostauluille, jotka Euroopan komissio esitti vuoden 2020 strategisessa ennakointiraportissaan (27). Siihen sisältyy haavoittuvuusindikaattoreita, jotka liittyvät paikallisten palvelujen saatavuuteen ja riippuvuuteen elintarvikkeiden tuonnista, ja se osoittaa elintarvikkeiden geopoliittisen merkityksen. Tulostaulu auttaa kartoittamaan haavoittuvuutta ja kehittämään kohdennettua stressitestausta. Kyseessä on kuitenkin yleinen lähestymistapa, koska yhtä yksittäistä indikaattoria ei ole olemassa. Myös selviytymiskykyä kuvaavia tulostauluja tarkistetaan parhaillaan. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Toimitusketjujen on siirryttävä aikaperusteisesta mallista (just in time) tarveperusteiseen malliin (just in case). Riippuvuus tiettyjen tuotteiden monopoliasemassa olevista toimittajista saattaa johtaa altistumiseen vihamielisten maiden sekaantumiselle. Tämä koskee myös tuotantopanosten toimittamista maataloustuottajille ja elintarvikkeiden jalostajille. ETSK kehottaakin toteuttamaan elintarvikkeiden saatavuuden turvallisuustarkastuksen EU:ssa, mikä olisi tehtävä skenaariotutkimusten avulla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Haavoittuvuudet tulisi paljastaa stressitesteillä. Esimerkiksi: Mitä seurauksia voi olla useita päiviä kestävillä paikallisilla, alueellisilla tai valtakunnallisilla energia- ja televiestintäverkkojen toimintahäiriöillä? Tämän katsotaan yleisesti olevan yksi kaikkien maiden kriittisen infrastruktuurin, myös elintarvikehuollon, suurimmista kysyntäriskeistä. Suoria vaikutuksia elintarvikehuoltoon ovat sähkö-, vesi- ja kaasuhuollon katkeaminen, jäähdytys- ja pakastusmahdollisuuksien menettäminen, keitto-, leivonta- ja jalostus- tai valmistusmahdollisuuksien menettäminen, lämmityksen ja valaistuksen menettäminen, kyvyttömyys varmistaa peruselintarvikehygienia sekä pula polttoaineesta jakeluajoneuvoja tai muita jakeluketjun tarpeita varten. Muuhun kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvien vaikutusten välillisistä vaikutuksista voi kuitenkin myös aiheutua huomattavia seurauksia. Televiestinnän ja dataliikenteen pitkäkestoinen katkeaminen vaikeuttaisi vakavasti ja välittömästi tapaa, jolla yritykset viestivät niin sisäisesti kuin valtion virastojen, toimittajien, asiakkaiden ja kuluttajien kanssa helpottaakseen tärkeän tiedon levittämistä ja varmistaakseen uudelleentilaukset ja maksut, myös pankkien välisten yhteysjärjestelmien kautta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK suosittaa, että tätä skenaariota tutkitaan tarkemmin. |
| --- | --- |

4.11

5.   Suosituksia jatkotoimiksi

| 5.1 | Avoimen strategisen riippumattomuuden malli tarjoaa mahdollisuuksia mutta aiheuttaa myös riskejä. EU:n hyvinvointi riippuu myös maailmankaupasta ja näin ollen kauppaa ja asianmukaisia toimenpiteitä koskevista selkeistä säännöistä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Elintarvikepulan uhatessa tai kun syntyy vaikutelma elintarvikepulasta, saattaa tuloksena olla paniikkiostaminen, ja kuluttajien kiinnostus ilmastoa, biologista monimuotoisuutta tai eläinten hyvinvointia kohtaan voi heiketä. Näin ollen Euroopasta voi tulla ympäristömyönteisempi vain, jos se myös parantaa häiriönsietokykyään. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Covid-19 on osoittanut, että kun toimitusketjut häiriintyvät pidemmäksi ajaksi, heijastusvaikutukset ulottuvat koko talouteen. Paluu normaaliin voi kestää useita vuosia. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Avoin strateginen riippumattomuus elintarvikkeiden alalla edellyttää avointa ja oikeudenmukaista kauppapolitiikkaa. Euroopan unioni ei voi palata protektionistisiin toimintapolitiikkoihin, koska näin luotaisiin uusia haavoittuvuuksia ja saatettaisiin aiheuttaa suurta vahinkoa (28). Esimerkiksi: EU toimittaa viljaa Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään. Kansainväliset toimitusketjut ovat usein tehokkaampia ja monipuolisempia ja pystyvät näin ollen sopeutumaan paikallisia toimitusketjuja nopeammin uusiin sokkeihin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EU:n olisi arvioitava, missä tapauksissa ja minkä tuotteiden osalta omavaraisuus on hyödyllinen toimintamalli. Olisi lisättävä kuluttajien ja suuren yleisön tietoisuutta toimitusketjujen toimintatavasta. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU:n on yhdessä YK:n ja kauppakumppaniensa kanssa puututtava puutteellisen elintarviketurvan perimmäisiin syihin ja edistettävä kipeästi kaivattua elintarvikejärjestelmän muutosta parantamalla maatalouden häiriönsietokykyä. Valtioiden tehtävänä on tukea toimitusketjujen kestävyyden, vakauden ja turvallisuuden parantamista. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Äskettäin julkaistussa yhteisessä epävirallisessa asiakirjassa Ranska ja Alankomaat ovat vaatineet tiukempia EU:n kauppaehtoja, myös vastuullista liiketoimintaa koskevaa EU:n suunnitelmaa. Tavoitteena on varmistaa johdonmukainen ja yhtenäinen politiikka ja säilyttää samalla tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n sisämarkkinoilla. Vastuullista liiketoimintaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman olisi muodostettava EU:n lähestymistavan kokonaisvaltainen strategia oikeudenmukaisen kaupan ja vastuullisen tuotannon sekä toimitusketjujen hallinnan edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Espanja ja Alankomaat ovat äskettäin laatineet yhteisen epävirallisen asiakirjan strategisen riippumattomuuden toteuttamisesta ja samanaikaisesta avoimen talouden säilyttämisestä. Kyseisessä asiakirjassa esitetään muun muassa, että avoimen strategisen riippumattomuuden olisi oltava yksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa tarkasteltavista aiheista. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Myös EU:ssa käytävät keskustelut asianmukaisesta huolellisuusvelvoitteesta (29) ja Pellolta pöytään -strategian käytännesäännöistä (30) ovat tässä yhteydessä oleellisia. Maatalouselintarvikealan yrityksillä ja organisaatioilla onkin nyt tilaisuus allekirjoittaa vastuullista yritystoimintaa ja markkinointia koskevat EU:n käytännesäännöt, jotka Euroopan komissio on ottanut käyttöön osana Pellolta pöytään -strategiaa (31). |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Jotta kattava EU:n elintarvikepolitiikka olisi todella merkityksellistä eurooppalaisille kuluttajille, – – on oleellisen tärkeää, että EU:ssa kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotettu ruoka on kilpailukykyistä. Tämä tarkoittaa, että EU:n maatalouselintarvikeala pystyy tuottamaan kuluttajille ruokaa hinnoilla, jotka kattavat sellaisista kriteereistä kuin kestäväpohjaisuus, eläinten hyvinvointi, elintarviketurvallisuus ja ravitsemus aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, mutta varmistavat myös kohtuulliset tulot maataloustuottajille, samalla kun ala säilyttää asemansa ensisijaisena vaihtoehtona suurelle enemmistölle kuluttajista (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

1

(2)  Valmiussuunnitelma, Euroopan komissio.

2

(3)  COVID-19 and the food phenomena, FAO.

3

(4)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18 ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268.

4

(5)  Muun muassa EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18, EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165, ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua”, NAT/823 (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38).

5

(6)  Contribution to the UN Food Systems Summit 2021, ETSK.

6

(7)  Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu, Euroopan komissio.

7

(8)  68% of the world population projected to live in urban areas by 2050, YK.

8

(9)  Urbanisation in Europe, Euroopan komissio, UN World urbanisation Prospects 2018

9

(10)  Vertical farming, WUR.

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua”, NAT/823 (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38).

11

(12)  CAP – Structural change and generational renewal, Euroopan komissio.

12

(13)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268.

13

(14)  2020 a year of stability for EU agri-food trade, Euroopan komissio.

14

(15)  Farmers and the agricultural labour force – statistics, Eurostat.

15

(16)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66.

16

(17)  The future of food and agriculture, FAO.

17

(18)  The impact of disasters and crises on agriculture and food security: 2021, FAO.

18

(19)  FAO Food Price Index, FAO.

19

(20)  2021 State of Food Security and Nutrition in the World, Maailman ruokaohjelma.

20

(21)  Cyber attack on US pipeline is linked to criminal gang, AP News.

21

(22)  Kaasschaarste bij Albert Heijn na hack leverancier, de Volkskrant.

22

(23)  Hacking American beef: the relentless rise of ransomware, Financial Times.

23

(24)  NCSC statement on Kaseya incident, NCSC.

24

(25)  2021 Strategic Foresight Report, Euroopan komissio.

25

(26)  Shaping and securing the EU’s Open Strategic Autonomy by 2040 and beyond, JRC.

26

(27)  Selviytymiskykyä kuvaavat tulostaulut, Euroopan komissio.

27

(28)  Vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät Pellolta pöytään- ja biodiversiteettistrategiat tulisi ottaa huomioon myös kaikissa tulevissa EU:n kauppasopimuksissa maailmanlaajuisina kestävyysnormeina (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66).

28

(29)  Towards a mandatory EU system of due diligence for supply chains, Euractiv.

29

Towards a mandatory EU system of due diligence for supply chains

(30)  Code of Conduct for Responsible Business and Marketing Practices, Euroopan komissio.

30

Code of Conduct for Responsible Business and Marketing Practices

(31)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Elintarvikeyritysstrategioiden ja -toimien yhteensovittaminen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen” (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

31

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 564. täysistunto – INTERACTIO, 20.10.2021–21.10.2021

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/63 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/63

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten”

(COM(2021) 350 final)

(2022/C 105/10)

Esittelijä:

Toinen esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

21.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Johdonmukaisessa teollisuusstrategiassa tulisi olla kaksi ulottuvuutta: pandemiasta elpyminen sekä jälleenrakentaminen ja häiriönsietokyky. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti kehotukseen luoda yhdessä vihreän ja digitaalisen tulevaisuuden edellyttämiä siirtymäväyliä ja korostaa, että tämä on tehtävä yhteistyössä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. ETSK katsoo, että teollisuusstrategian onnistuneen ja johdonmukaisen täytäntöönpanon ensimmäisenä askeleena on muotoiltava oikeat puitteet ja keskityttävä kilpailukykyyn ja innovointiin, joita olisi käsiteltävä kussakin ekosysteemissä selkein tavoittein ja päämäärin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa tässä yhteydessä ottamaan käyttöön erityisiä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, joilla mitataan paitsi ekosysteemin kilpailukykyä myös horisontaalisia näkökohtia. Komitea korostaa, että valittuja indikaattoreita on arvioitava säännöllisesti ja että niitä on mukautettava tai muutettava ajan mittaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on sitoutunut säilyttämään Euroopan teollisuuden ja tuotannon perustan ja myös kasvattamaan sitä, ja korostaa, että työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisjärjestöillä on tässä yhteydessä keskeinen rooli ja että ne on otettava mukaan Euroopan teollisuuden tulevaisuuden suunnitteluun. ETSK kehottaa myös sovittamaan ilmastoneutraaliuden ja digitaalisen siirtymän saavuttamiseksi suunnitellut toimenpiteet yhteen sosiaalisen hyvinvoinnin ja kestävän kasvun tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että arvoketjujen häiriönsietokyvystä on tullut yhä merkittävämpi tekijä, ja se tukee komission pyrkimyksiä turvata toimitusketjut ja vahvistaa yritysten selviytymiskykyä, sillä tämä on tärkeää EU:n taloudelle varsinkin kun covid-19-pandemia on tuonut esiin odottamattomia puutteita myös sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Joillakin aloilla pandemia on valitettavasti osaltaan syventänyt vauraampien ja vähemmän vauraiden EU:n jäsenvaltioiden välistä kuilua. Tämä murentaa sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tunnetta entisestään. Next Generation EU on ennennäkemätön EU:n käytössä oleva väline tällaisen vaikutuksen lieventämiseksi, ja sitä on käytettävä EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymisen parantamiseksi ottaen myös huomioon siirtymä kohti kestävää ja digitaalista Eurooppaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Teolliset allianssit ovat osoittautuneet onnistuneeksi menetelmäksi kehitettäessä laajamittaisia ja rajat ylittäviä teollisuushankkeita strategisilla aloilla. Nämä teolliset allianssit ja Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet (IPCEI) ovat ratkaisevan tärkeitä eurooppalaisten standardien ja keskeisten teknologioiden elpymisen ja edistämisen kannalta erityisesti aloilla, joilla markkinat eivät yksinään pysty tähän tai ovat vääristyneet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK:n mielestä tällaisten hankkeiden onnistunut toteuttaminen edellyttää tiivistä vuoropuhelua työntekijöiden edustajien ja ammattiliittojen sekä yritysten edustajien ja työnantajajärjestöjen kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden taitotietoa ja vähentää mahdollisimman paljon epävarmuustekijöitä siirtymässä. Hankkeita on tuettava vaikutustenarvioinnilla, jotta kartoitetaan, miten hiilestä irtautuminen vaikuttaa arvonmuodostukseen, työllisyyteen sekä vähähiilisen teollisuustuotannon ja kiertotalouden edellyttämiin taitoihin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Selkeiden ja asianmukaisten toimenpiteiden määrittäminen eurooppalaisten mikro- ja pk-yritysten (1) tukemiseksi on erittäin tärkeää, ja ETSK kannattaa aikomusta tarjota kaikenkokoisille yrityksille helposti saatavilla olevaa tukea innovointiin ja digitalisaation täysimittaiseen toteuttamiseen. On myös arvioitava uudelleen poliittisia toimia, jotta voidaan vastata yritysten rekrytointihaasteisiin ja houkutella pätevää työvoimaa. Lisäksi tarvitaan yritysystävällistä ympäristöä ja investointeja sosiaaliseen infrastruktuuriin, työntekijöiden osaamiseen ja koulutukseen sekä kunnollisiin työoloihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Strategisten arvoketjujen puutteet sekä ammattitaitoisten työntekijöiden puute heikentävät eurooppalaisen teollisuuden kykyä toipua nopeasti pandemiasta. Jäsenvaltioiden ja EU:n on erittäin tärkeää puuttua päättäväisesti strategisiin riippuvuuksiin (2) muun muassa uudelleenteollistamisen, kiertotalouden, kauppapolitiikan ja osaamista edistävien toimenpiteiden avulla. Yleisesti ottaen yrityksillä itsellään on parhaat mahdollisuudet arvioida ja tarkistaa toimitusketjujaan, ja niitä olisi tuettava tässä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU:n on pysyttävä avoimena ja oikeudenmukaisena ja seistävä arvojensa takana houkutellakseen sijoittajia ja tukeakseen taloudellista toimintaa. ETSK kannattaa joka tapauksessa avoimia ja oikeudenmukaisia sisämarkkinoita, joiden avulla eurooppalaiset yritykset voivat kilpailla ulkomaisilla markkinoilla, ja kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan investoinnit digitaalisiin ratkaisuihin, jotka tuottavat lisäarvoa eurooppalaisiin talouksiin. Talouden digitalisointia olisi edistettävä osallistavalla tavalla, ja olisi estettävä kaikenlainen digitaalinen syrjintä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että komission ilmoittamia toimenpiteitä ulkomaisista tuista johtuvan epäreilun kilpailun torjumiseksi olisi käytettävä välineenä myös Euroopan uudelleenteollistamisessa ja teollisuuden arvoketjujen tukemisessa. ETSK kannattaa myös eurooppalaisten tuotantoketjujen kartoitusta ja teollisuuden asemaa jälleenrakennuksen eturintamassa ja kehottaa tehostamaan eurooppalaisten standardien edistämistä globaalisti. |
| --- | --- |

1.11

2.   Komission tiedonanto

| 2.1 | Tiedonanto on 10. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan uuden teollisuusstrategian päivitys. Päivityksen tavoitteena on ottaa huomioon pandemiakriisin vaikutukset Euroopan talouteen ja teollisuuteen, kerrata kriisistä opitut asiat ja esittää poliittiset painopisteet seuraavissa kolmessa pääosiossa:






  — | vahvistetaan sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä |
| --- | --- | --- |

2.1

—

vahvistetaan sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä

| — | puututaan EU:n strategisiin riippuvuuksiin |
| --- | --- |

—

puututaan EU:n strategisiin riippuvuuksiin

| — | vauhditetaan EU:n teollisuuden vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

—

vauhditetaan EU:n teollisuuden vihreää ja digitaalista siirtymää.

| 2.2 | Päivityksessä arvioidaan myös sisämarkkinoiden sietokykyä ja toimivuutta, arvioidaan kunkin teollisen ekosysteemin tarpeita, yksilöidään strategiset riippuvuudet keskeisissä haavoittuvissa ekosysteemeissä ja ehdotetaan keskeisiä suorituskykyindikaattoreita strategian täytäntöönpanon seuraamiseksi. Siinä on myös pk-yrityksiä koskeva ulottuvuus, johon sisältyy räätälöity rahoitustuki, sekä toimenpiteitä, joiden avulla pk- ja startup-yritykset voivat toteuttaa osaltaan vihreän ja digitaalisen siirtymän. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on tyytyväinen teollisuusstrategian päivitykseen. Strategiaa on tarkistettava, koska covid-19-kriisi on aiheuttanut huomattavia paineita Euroopan taloudelle ja teollisuuden arvoketjuille, mikro- ja pk-yrityksille sekä kansalaisille – erityisesti nuorille, työpaikkansa menettäneille, pienituloisille ja heikossa asemassa oleville, kuten vammaisille henkilöille ja naisille. Toimitusketjuissa on myös havaittu uusia heikkouksia, riippuvuuksia ja puutteita, jotka edellyttävät näyttöön perustuvaa arviointia, jotta ne voidaan korjata onnistuneesti. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut säilyttämään teollisuuden ja tuotannon perustan ja myös kasvattamaan sitä, ja korostaa, että työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisjärjestöillä on tässä yhteydessä keskeinen rooli ja että ne on otettava mukaan Euroopan teollisuuden tulevaisuuden suunnitteluun. ETSK korostaa erityisesti työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun, työmarkkinaosapuolten, työehtosopimusneuvottelujen, työntekijöiden osallistamisen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen keskeistä roolia kilpailukykyisen teollisuuspolitiikan saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska covid-19-pandemiaa edeltäneet haasteet eivät suinkaan ole kadonneet, on asianmukaista varmistaa päivityksen yhdenmukaisuus Euroopan vuoden 2020 teollisuusstrategiassa ehdotettujen toimenpiteiden kanssa. Elpyminen vie aikaa, ja tässä prosessissa tarvitaan jatkuvaa tukea Euroopan teollisuudelle, yrityksille ja työntekijöille. Vihreän ja digitaalisen siirtymän haaste, joka koskee ilmastonmuutosta ja digitalisaation edistämistä, edellyttää yrityksiltä ja viranomaisilta ponnisteluja, ja sillä on oltava keskeinen asema nykyaikaisessa eurooppalaisessa teollisuusstrategiassa. ETSK korostaa, että ilmastoneutraaliuden ja digitaalisen siirtymän edistämiseksi suunniteltujen toimenpiteiden on oltava sopusoinnussa sosiaalisen hyvinvoinnin ja kestävän kasvun tavoitteiden kanssa, jotta siirtymä on oikeudenmukainen eikä ketään jätetä jälkeen. Sen lisäksi, että keskitytään elpymiseen covid-19-kriisistä, on olennaisen tärkeää tarkastella pitkällä aikavälillä vihreää ja digitaalista siirtymää, mutta myös tuottavuutta ja kilpailukykyä yleensä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että arvoketjujen häiriönsietokyvystä on tullut yhä merkittävämpi tekijä, ja se tukee komission pyrkimyksiä turvata toimitusketjut ja vahvistaa yritysten selviytymiskykyä, sillä tämä on tärkeää EU:n taloudelle varsinkin kun covid-19-pandemia on tuonut esiin odottamattomia puutteita myös sisämarkkinoilla. Eurooppalaisen teollisen perustan tukena olisi oltava vahva horisontaalinen teollisuuspolitiikka ilman markkinatuloksiin vaikuttavia mielivaltaisia toimia. ETSK korostaa innovoinnin merkitystä. Poliittisten päättäjien ja ennen kaikkea elinkeinoelämän olisi etsittävä keinoja varmistaa asianmukainen toimitusvarmuus ja vahvistaa kykyä selviytyä häiriöistä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Osaaminen on ratkaisevan tärkeää vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemisessa ja elpymisen edistämisessä. EU:lla voi olla geopoliittista valtaa vain, jos sillä on erittäin kilpailukykyinen teollinen perusta, vahvoja yrityksiä ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä, tuotantolaitoksia EU:n maaperällä sekä selkeät ja oikeudenmukaiset sisämarkkinasäännöt. ETSK tukee osaamissopimusaloitetta, jonka tarkoituksena on edistää toimia aikuisten työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkouluttamiseksi. Sopimuksen mukaisia toimia, kuten osaamiskumppanuuksien kehittäminen ekosysteemikohtaisesti, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, kehitetään parhaiten alakohtaisesti niin, että kehittämiseen osallistuvat alakohtaiset työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisjärjestöt. On myös tärkeää, että kansalliset osaamisaloitteet kannustavat työnantajia tarjoamaan koulutusmahdollisuuksia. Tältä osin alueellinen ulottuvuus on äärimmäisen tärkeä; työmarkkinoita olisi arvioitava asianmukaisesti niin, että uusia työpaikkoja luodaan kaikilla alueilla. ETSK seuraa näitä tavoitteita ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan mukaan elpymis- ja palautumistukivälineisiin liittyvien suunnitelmien seurantaan ja täytäntöönpanoon. Näiden suunnitelmien on oltava yhdenmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja teollisuusstrategian kanssa. Eurooppa tarvitsee erittäin pätevää työvoimaa, joka pystyy mukautumaan talouden muutoksiin. Onnistuneen täydennys- ja uudelleenkoulutuksen varmistaminen on valtava haaste (3). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti strategian yhteydessä toteutetun covid-19-pandemian vaikutusten perusteelliseen analysointiin. Ehdotetuilla jatkuvilla seuranta- ja tarkkailutoimilla ja -välineillä, kuten vuotuisella sisämarkkinaraportilla tai kriittisten raaka-aineiden valvonnalla, voidaan luoda erittäin hyödyllisiä tietokokonaisuuksia eurooppalaisen teollisuuden vahvuuden arvioimiseksi ja tuottaa tietoa horisontaaliselle teollisuuspolitiikalle, joka nostaa Euroopan jälleen globaaliin johtoasemaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Strategiat ja suunnitelmat, esimerkiksi vihreän kehityksen ohjelma ja Next Generation EU, eivät kuitenkaan riitä, jos niitä ei panna täytäntöön. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan elpymissuunnitelmat ovat sopusoinnussa tarvittavan sääntelykehyksen ja kannustimien kanssa, jotta teollisuudenala ja sen yritykset ja työntekijät voivat siirtyä kestävään ja digitaaliseen tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tämä julkisten varojen huomattava käyttö olisi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria noudattaen suunnattava sosiaalisen kestävyyden ja solidaarisuuden periaatteiden mukaisesti. Tämän pitäisi olla ohjaava periaate päivitetyn strategian täytäntöönpanossa. Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston kautta tällä hetkellä käytettävissä olevat varat eivät haasteiden laajuuden vuoksi riitä luomaan riittäviä tulevaisuudennäkymiä rakennemuutoksen kohteena oleville alueille ja työntekijöille. Teollisuudenalan oikeudenmukainen siirtymä voi onnistua vain, jos se toteutetaan koordinoidusti. ETSK katsoo, että julkiset investoinnit olisi toteutettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kaltaisten laaja-alaisten ja avointen tutkimusohjelmien kautta, jotta vältettäisiin markkinoita lähellä olevien toimien tukeminen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Teollisuus- ja kauppapolitiikka ovat kytköksissä toisiinsa. Niiden on vahvistettava toisiaan, ja niillä on puututtava markkinoiden vääristymiin. Häiriönsietokyvyn edellytyksenä on, että EU säilyy avoimena kaupalle ja investoinneille. Kauppa voi auttaa monipuolistamaan toimitusketjuja ja mahdollistaa EU:lle esteettömän pääsyn innovaatioiden ja tuotannon laajentamiskyvyn kannalta välttämättömiin tuotantopanoksiin (4). EU:n kauppapolitiikalla voidaan edistää EU:n maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamista muun muassa siten, että kauppakumppanien ilmastotavoitteiden taso nousee esimerkiksi ympäristöhyödykkeiden ja -palvelujen kaupan vapauttamisen kautta. ETSK korostaa, että kaikkien EU:n politiikanalojen olisi edistettävä kestävää kehitystä sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla ja varmistettava, että taloudellinen kehitys kulkee käsi kädessä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja korkeiden työ- ja ympäristönormien kanssa. EU:n on pysyttävä avoimena ja oikeudenmukaisena ja seistävä arvojensa takana houkutellakseen sijoittajia ja tukeakseen taloudellista toimintaansa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Sisämarkkinat ovat Euroopan suurin voimavara, ja niiden menestys on avaintekijä siirtymän mahdollistamisessa. Komission tulisi edelleen keskittyä sääntöjen täytäntöönpanoon ja valvontaan sekä poistamaan esteitä, jotka olivat sisämarkkinoilla jo ennen kriisiä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Joillakin aloilla pandemia on syventänyt kuilua vauraampien ja vähemmän vauraiden EU:n jäsenvaltioiden välillä. Tämä murentaa sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tunnetta entisestään. Next Generation EU on ennennäkemätön väline tällaisen vaikutuksen lieventämiseksi, mutta ETSK pitää valitettavana, että teollisuusstrategian päivityksestä puuttuu alueellinen näkökulma eikä siinä oteta huomioon syrjäistä sijaintia tai maantieteellistä asemaa. Ekosysteemiin perustuva lähestymistapa ei yksinään korjaa tilannetta eikä vähennä eroja. Strategian yhtenä keskeisenä tavoitteena olisi oltava jäsenvaltioiden ja alueiden välisten erojen vähentäminen ja samalla lähentymisen edistäminen. |
| --- | --- |

3.10

4.   Teollisuuden suuntausten, arvoketjujen ja kilpailukyvyn seuranta

| 4.1 | Valmistusteollisuus on innovointia edistävä tekijä, arvoketjujen keskeinen lenkki myös palvelualoilla sekä korkean tuottavuuden ja korkean tulotason työpaikkojen tarjoaja. Jotta Euroopan talous- ja teollisuuspolitiikka olisi häiriönsietokykyistä ja nykyaikaista ja pystyisi säilyttämään ja luomaan työpaikkoja, sen kulmakivinä on oltava teollisuuden tulevaisuuden turvaaminen, teollisen tuotannon vahvistaminen sekä mahdollistavan liiketoimintaympäristön ja sääntely-ympäristön luominen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Strategisten arvoketjujen puutteet sekä ammattitaitoisten työntekijöiden puute heikentävät eurooppalaisen teollisuuden kykyä toipua nopeasti pandemiasta. Jäsenvaltioiden ja EU:n on puututtava strategisiin riippuvuuksiin muun muassa houkuttelemalla strategista tuotantoa EU:n alueelle, edistämällä kiertotaloutta ja toteuttamalla kauppapoliittisia toimenpiteitä. Yleisesti ottaen yrityksillä itsellään on parhaat mahdollisuudet arvioida ja tarkistaa toimitusketjujaan. ETSK katsoo, että komission ilmoittamia toimenpiteitä ulkomaisista tuista johtuvan epäreilun kilpailun torjumiseksi olisi käytettävä välineenä myös Euroopan uudelleenteollistamisessa ja teollisuuden arvoketjujen tukemisessa. Parantamalla Euroopan strategisia valmiuksia sellaisten uusien teollisten allianssien avulla, jotka eivät muutoin toteutuisi, voidaan luoda työpaikkoja ja kasvua tiettyjen strategisten tuotantolaitosten muuntamisen ansiosta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eurooppalainen valmistusteollisuus joutuu kilpailemaan yhä enemmän Yhdysvaltojen ja Kiinan kanssa. Eurooppa kilpailee investoinneista, joita voidaan tehdä eri puolille maailmaa. Suotuisa investointiympäristö on ratkaisevan tärkeä edellytys Euroopan tulevalle vauraudelle. Kotimaiset, eurooppalaiset ja kansainväliset sijoittajat tarvitsevat houkuttelevat olosuhteet säilyttääkseen ja lisätäkseen pääomakantaa, joka edistää tulevaa kasvua. Jo olemassa olevilla yrityksillä tulee olla edellytykset kehittyä, ja uusien yritysten perustajien on oltava vakuuttuneita siitä, että heidän hankkeillaan on hyvät kasvuedellytykset Euroopassa. ETSK suosittaa, että teollisuusstrategiassa vahvistetaan horisontaalista lähestymistapaa, jota täydennetään vertikaalisilla lähestymistavoilla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Verotus voi olla keskeisessä asemassa luotaessa tarvittavia kannustimia, mutta ei kuitenkaan tilanteessa, jossa jäsenvaltiot kilpailevat edelleen keskenään epäoikeudenmukaisella ja haitallisella tavalla ja siten mahdollistavat sen, että eräät suuret yritykset välttävät maksamasta oikeudenmukaista vero-osuuttaan. ETSK kannattaa lainsäädäntöehdotuksen laatimista yritysten tuloverotusta Euroopassa koskevasta kehyksestä (BEFIT, Business in Europe: Framework for Income Taxation) ja on tyytyväinen OECD:n puitteissa tehtyihin viimeaikaisiin sopimuksiin yritysverotuksen alalla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vuotuisessa sisämarkkinaraportissa vahvistetaan joukko keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, joiden avulla voidaan analysoida talouden kehitystä ja seurata Euroopan teollisuuden painopisteiksi määritellyillä eri aloilla saavutettua edistystä. ETSK tukee keskeisten suorituskykyindikaattorien käyttöä seurantavälineenä ja suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen luoda katsaus EU:n talouden tulokseen vertaamalla sitä kansainvälisiin kumppaneihin ja analysoimalla teollisten ekosysteemien ominaisuuksia. ETSK kehottaa komissiota laatimaan vuosittaisen arvion siitä, miten asetetut tavoitteet on keskeisten suorituskykyindikaattorien mukaan saavutettu, ja toteuttamaan tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä. ETSK katsoo myös, että jos keskeiset suorituskykyindikaattorit ovat oleellinen väline teollisuusstrategian täytäntöönpanossa, tarvitaan määrällisiä tavoitteita sekä selkeä aikataulu ja hallinto. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK:n mielestä tarvitaan kuitenkin indikaattoreita, jotka eivät ainoastaan tuota uutta dataa vaan kertovat, mikä on EU:n kilpailukyvyn kannalta tärkeää. Ehdotetuissa suorituskykyindikaattoreissa ei oteta huomioon eräitä tärkeitä tekijöitä, kuten työntekijöiden ikää, sukupuolta tai osaamisprofiilia eri ekosysteemeissä. Nämä näkökohdat ovat erittäin tärkeitä, jotta voidaan ennakoida tulevaa muutosta ja välttää pullonkauloja ja esteitä Euroopan teollisuuden muutosprosessissa. Ne ovat kuitenkin myös avain osallistavaan elpymiseen, kun otetaan huomioon, että kriisi on vaikuttanut eniten nuoriin, naisiin ja epävarmoissa työsuhteissa oleviin työntekijöihin. ETSK suosittelee, että ehdotettuja suorituskykyindikaattoreita täydennetään indikaattoreilla, joilla mitataan teollisuusstrategian ja sen 14 ekosysteemin sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan varmistaa hyvät työ- ja tuotanto-olosuhteet sekä laadukkaat työpaikat. Tähän vaaditaan erityisiä indikaattoreita, joilla mitataan ekosysteemien lisäksi myös horisontaalisia näkökohtia. Indikaattoreita on myös voitava tarvittaessa mukauttaa, muuttaa tai kehittää ajan mittaan. Keskeisissä suorituskykyindikaattoreissa olisi esimerkiksi otettava huomioon kuluttajien mieltymykset, erityisesti siirtyminen kestäviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

4.6

5.   Vahvistetaan sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä

| 5.1 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että sisämarkkinat ovat keskeisellä sijalla päivityksessä. Vahvat kotimarkkinat ovat edellytys eurooppalaisten yritysten perustamiselle, kehittämiselle ja menestymiselle. ETSK muistuttaa, että tavoitteena on varmistaa korkeat työ-, sosiaali- ja ympäristönormit sekä toimitusketjujen ja arvonluontiverkostojen sujuva toiminta Euroopassa. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kohtuuhintaiset terveydenhuoltojärjestelmät, tehokkaat julkiset palvelut, hyvä infrastruktuuri, menestyksekkäät koulutusjärjestelmät ja hyvin toimivat työmarkkinasuhteet ovat keskeisiä edellytyksiä investointien houkuttelemiseksi ja vaurauden luomiseksi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK kannattaa komission ehdotusta sisämarkkinoiden hätäapuvälineestä avoimuuden ja koordinoinnin lisäämiseksi. Se myös suhtautuu myönteisesti teollisten ekosysteemien yksityiskohtaiseen analyysiin, jota on täydennettävä alakohtaisilla analyyseilla ja etenemissuunnitelmilla, joissa korostetaan paitsi keskinäisiä riippuvuuksia ja yhteyksiä myös monilla EU:n aloilla havaittavia aukkoja. Sitä varten on muun muassa arvioitava työmarkkinoiden kehitystä ja vastaavia osaamistarpeita. Olisi myös voitava tarkistaa, miten ekosysteemit (5) on määritelty ja miten niitä käytetään, mutta myös mitä aloja tarkastellaan, jotta välineestä ei tule liian valikoiva. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan mikro- ja pk-yritysten aseman tunnustamiseen ja kannattaa pyrkimystä auttaa niitä laajentumaan ja houkuttelemaan pätevää työvoimaa. Tämä edellyttää yritysystävällistä ympäristöä ja investointeja työntekijöiden osaamiseen ja koulutukseen ja kunnollisiin työoloihin sekä hyvää sosiaalista infrastruktuuria. ETSK arvostaa sitä, että komissio on kiinnittänyt erityistä huomiota maksuviivästyksiin. Maksuviivästyksiä koskevan kysymyksen käsittely on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille. Vaihtoehtoiset riidanratkaisujärjestelmät, joissa riidat voidaan käsitellä luottamuksellisesti, voivat olla tärkeä askel oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Teolliset allianssit ovat osoittautuneet onnistuneeksi menetelmäksi kehitettäessä laajamittaisia ja rajat ylittäviä teollisuushankkeita strategisilla aloilla. Nämä teolliset allianssit ja Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet (IPCEI) ovat ratkaisevan tärkeitä eurooppalaisten standardien ja keskeisten teknologioiden elpymisen ja edistämisen kannalta erityisesti aloilla, joilla markkinat eivät yksinään pysty tähän tai ovat vääristyneet. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK kehottaa uudistamaan valtiontukisääntöjä. Nykyiset säännöt eivät enää sovellu tarkoitukseensa. Tarvitaan järjestelmä, jossa vähennetään hallinnollista taakkaa, nopeutetaan päätöksentekoa ja helpotetaan vastaavuuslausekkeen vaatimusten täyttämistä. Valtiontukisäännöt voivat myös vaikuttaa ratkaisevasti Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin, jotka ovat keskeisessä asemassa, kun houkutellaan julkisia ja yksityisiä investointeja. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK pitää valitettavana, ettei tiedonannossa tunnusteta yhteisötalouden yritysten keskeistä roolia pandemian aikana eikä niiden merkitystä selviytymiskykyisen, eteenpäin suuntautuvan Euroopan rakentamisessa. Tästä näkökulmasta ETSK korostaakin tulevaa toimintasuunnitelmaa yhteisötalouden edistämisestä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Tutkimus, kehitys ja innovointi ovat erittäin tärkeitä Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta. ETSK pitää valitettavana, että tavoite 3 prosentin BKT-osuuden käyttämisestä tutkimus-, kehittämis- ja innovointi-investointeihin on vielä kaukana. Vaikka jotkin jäsenvaltiot saavuttavatkin tämän tason, toiset jäävät alle 1 prosenttiin. Nämä erot haittaavat EU:n valmiuksia toimia yhtenä ryhmänä maailmanlaajuisesti ja pitävät EU:n Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan takana. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Sisämarkkinoiden häiriönsietokyvyn vahvistaminen edellyttää markkinoiden yhdentymisen edistämistä. Tätä varten olisi sekä eurooppalaisella että kansainvälisellä tasolla otettava huomioon verotusnäkökohdat ja verotuksen yhdentyminen sekä toimenpiteet epäoikeudenmukaisen verokilpailun välttämiseksi. Kilpailusäännöt on myös mukautettava nykyisiin uusiin realiteetteihin erillään teollisuuspolitiikasta. |
| --- | --- |

5.8

6.   Riippuvuuksiin puuttuminen: avoin strateginen riippumattomuus käytännössä

| 6.1 | EU:n on pysyttävä avoimena ja oikeudenmukaisena ja seistävä arvojensa takana houkutellakseen sijoittajia ja tukeakseen taloudellista toimintaansa. EU:n geopoliittinen valta on yhteydessä siihen, että sillä on kilpailukykyinen teollinen perusta, vahvoja yrityksiä ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä, tuotantolaitoksia omalla alueellaan sekä selkeät ja oikeudenmukaiset sisämarkkinasäännöt, jotka voivat toimia esimerkkinä kansainvälisestikin (6). On kuitenkin tärkeää, että se harkitsee kaupan suojatoimia oikeudenmukaisen kilpailun ylläpitämiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK on vakuuttunut siitä, että riippumattomuuteen keskittyvä politiikka ei ole tarkoituksenmukaista. Sen sijaan EU:n kauppapolitiikassa on tunnustettava, että avoimuus on keskeinen tekijä häiriönsietokyvyn saavuttamisessa. On tärkeää löytää oikea tasapaino avoimuuden ja suunnitellun oikeudellisen välineen välillä, jotta voidaan puuttua ulkomaisista tuista mahdollisesti aiheutuviin, sekä yrityksiin että työntekijöihin kohdistuviin vääristäviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla. ETSK kannattaa avoimia ja oikeudenmukaisia sisämarkkinoita ja tasapuolisia toimintaedellytyksiä, joiden avulla eurooppalaiset yritykset voivat kilpailla ulkomaisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Toisaalta olisi vältettävä uusien termien, kuten ”kilpailukykyinen kestävyys”, käyttöä ilman että termi määritellään. Yritykset kohtaavat esteitä elpymisvaiheen aikana ja tarvitsevat silloin lainsäädäntökehystä, joka on helposti neuvoteltavissa. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Teollisten allianssien muodostaminen ja tukeminen on osoittautunut menestyksekkääksi toimintatavaksi akku- ja vetyaloilla. ETSK pitää tätä erittäin hyvänä välineenä ja tukee uusien allianssien muodostamista valituilla aloilla, joihin kuuluvat prosessori- ja puolijohdeteknologiat, teollisuusdata, reuna- ja pilvipalvelut, kantoraketit ja päästötön ilmailu. ETSK:n mielestä allianssit olisi kuitenkin muodostettava avoimella ja osallistavalla tavalla kiinnittäen erityistä huomiota mikro- ja pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

6.4

7.   Vauhditetaan vihreää ja digitaalista siirtymää

| 7.1 | Kuten vihreän kehityksen ohjelmassa todetaan, digitalisaatiolla on keskeinen asema kaikissa ekosysteemeissä. Investointeja tulisi näin ollen lisätä EU:ssa uusien tieto- ja viestintätekniikan alojen, kuten datatalouden, esineiden internetin, pilvipalveluiden, robotiikan, tekoälyn ja edistyneiden valmistusmenetelmien, kasvuvoiman tehostamiseksi sekä eurooppalaisten teollisuusstandardien käytön edistämiseksi. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että investoinnit tehdään digitaalisiin ratkaisuihin, jotka tuottavat lisäarvoa eurooppalaisiin talouksiin. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Euroopan kilpailukyvyn parantaminen digialalla on ensisijaisen tärkeää. Strategiassa todetaan oikeutetusti, että lainsäätäjien on hyväksyttävä nopeasti digipalvelusäädös ja digimarkkinasäädös, ja pannaan merkille yhdenmukaistettujen standardien tärkeys tavaroiden sisämarkkinoiden vahvistamisessa ja Euroopan maailmanlaajuisen teknologiajohtajuuden mahdollistamisessa myös niin, että käytetään digitalisaatiota energiatehokkuuden parantamiseksi. Hyvin toimiva eurooppalainen standardointijärjestelmä on avainasemassa vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden saavuttamisessa sekä EU:n teollisuuden kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn vahvistamisessa. ETSK kehottaa komissiota lisäämään ponnistelujaan johtajuuden saavuttamiseksi standardien avulla ja niiden asettamisessa edistämällä ja kehittämällä nykyisiä eurooppalaisia teollisuusstandardeja yhdessä yritysten kanssa. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon myös palvelualan merkitys hyvin toimiville sisämarkkinoille ja vihreälle ja digitaaliselle siirtymälle. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Eurooppalaiselle työvoimalle on tärkeää antaa digitaaliset taidot teollistamisen uutta vaihetta varten. Digitaaliseen aikakauteen päästään vain osaavan ja hyvin valmistautuneen työvoiman turvin. Osaaminen on tärkeä tekijä innovoinnissa ja lisäarvon luomisessa. Työllistettävyyden parantaminen edellyttää kattavia työmarkkinastrategioita, joihin osallistuvat kaikki asianomaiset sidosryhmät (työmarkkinaosapuolet, työmarkkinajärjestöt, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja koulutuksen tarjoajat). Digitaaliset taidot ja osaaminen on sisällytettävä sekä koulutukseen kaikilla tasoilla että alakohtaisten työmarkkinaosapuolten toimintaan. Paikallisten yritysten tulisi osallistua yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien hallintoon, koska niillä on laajaa tietämystä yritysten järjestelmistä ja paikallisten markkinoiden tarpeista. Talouden digitalisointia olisi edistettävä osallistavalla tavalla, ja olisi estettävä kaikenlainen digitaalinen syrjintä erityisesti iäkkäitä, vammaisia sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvia henkilöitä kohtaan. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | ETSK korostaa, että vahva, vähäpäästöiseen tai päästöttömään teknologiaan ja energiatehokkuuteen perustuva eurooppalainen tuotantosektori edistää parhaiten niin taloudellista hyvinvointia kuin ilmastoasioita. Tuotantokapasiteetin vähentäminen ja hiili- ja investointivuoto maihin, joissa päästönormit ovat vähemmän kunnianhimoiset, olisivat perustavanlaatuisia epäonnistumisia. Kohtuuhintaisten vähähiilisten tai hiilettömien sekä energiatehokkaiden teknologioiden kehittäminen ja niiden saattaminen maailmanlaajuisille markkinoille on tärkein keino vähentää päästöjä maailmanlaajuisesti. Euroopan vastuulla on osoittaa, että kunnianhimoinen päästöjen vähentäminen on mahdollista vaarantamatta taloudellista hyvinvointia. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Kiertotalous (7) ja uusioraaka-ainemarkkinoiden luominen ovat elintärkeitä. Jätehuoltopolitiikka sekä pakollinen kierrätysmateriaalien käyttö pakkauksissa ja muissa tuotteissa ovat erittäin tärkeässä asemassa kierrätysketjuihin sijoittamisen käynnistämiseksi. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Jotta saavutetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoittamiseen tarvittava investointitaso, olisi myös harkittava vähähiilisiin tuotteisiin ja prosesseihin tehtäviä investointeja koskevien valtiontukisääntöjen tarkistamista. Lisäksi hiljattain perustettujen innovointi- ja nykyaikaistamisrahastojen ja päästökauppajärjestelmän huutokauppatulojen sekä ehdotettujen hiilen hinnanerosopimusten pitäisi tarjota lisäresursseja ilmasto- ja energiahankkeiden tukemiseen ja sosiaalisten vaikutusten käsittelemiseen siirtymässä, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Teollisuusstrategian sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n toimintasuunnitelman ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” välille olisi myös luotava yhteys. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | ETSK kannattaa teollisuusstrategian päivityksessä esitettyä linjaa, joka koskee hiilirajamekanismia. ETSK korostaa, että tietyillä aloilla käyttöön otetun hiilirajamekanismin on oltava täysin WTO:n sääntöjen mukainen, jotta vältytään kauppakumppaneiden vastatoimilta. Hiilineutraaliuden saavuttamiseksi olisi tulevissa monenvälisissä neuvotteluissa asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi kansainvälisesti samantasoiset hiilidioksidin hinnat. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Data-analytiikalla on keskeinen merkitys lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. EU tarvitsee kehittyneitä datan analysointiohjelmia, joiden avulla voidaan arvioida Euroopan kilpailukykyä globaaleihin kilpailijoihin verrattuna. ETSK suhtautuukin myönteisesti pyrkimyksiin luoda teolliseen dataan ja pilvipalvelu- ja reunalaskentateknologiaan liittyviä teollisia alliansseja. |
| --- | --- |

7.8

Bryssel 21. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

| HUOM. | Tämän asiakirjan liite (neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” täydentävä lausunto – asiakokonaisuus CCMI/185 – ”Uuden teollisuusstrategian päivittäminen – vaikutukset terveysalan teollisuuden ekosysteemiin” – EESC-2021-02562-00-00-AS-TRA) on seuraavilla sivuilla. |
| --- | --- |

HUOM.

---

(1)  Mikroyritykset ja pienet ja keskisuuret yritykset.

1

(2)  ETSK toteaa, että loogisesti kyse on strategisista ”riippumattomuuksista” eikä ”riippuvuuksista”, mutta johdonmukaisuuden vuoksi se noudattaa komission käyttöön ottamaa terminologiaa.

2

(3)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

3

(4)  Ks. EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197 ja EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53.

4

(5)  Käsitteen ”ekosysteemit” käyttö johtaa virheellisesti ajatukseen kestävästä tasapainosta. Käsitettä ”ekosysteemit” ei käytetä johdonmukaisesti komission tiedonannoissa. Joulukuussa 2019 annetussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa ”ekosysteemiä” käytetään kuvaamaan luonnon järjestelmiä, ei ihmisen luomia järjestelmiä. Teollisuusstrategian päivittämisestä annetussa tiedonannossa käsitettä käytetään vain teollisuusjärjestelmien yhteydessä.

5

(6)  Ks. EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108.

6

(7)  Ks. EUVL C 364, 28.10.2020, s. 94 ja EUVL C 14, 15.1.2020, s. 29.

7

---

LIITE

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” (CCMI) lausunto aiheesta ”Uuden teollisuusstrategian päivittäminen – vaikutukset terveysalan teollisuuden ekosysteemiin”

(asiakokonaisuuteen INT/935 kuuluvaa lausuntoa täydentävä lausunto)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Antonello PEZZINI |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

Toinen esittelijä:

Antonello PEZZINI

| Komitean täysistunnon päätös | 26.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohta |
| | Täydentävä lausunto |
| Vastaava elin | Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 29.9./2021 |

Komitean täysistunnon päätös

26.4.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohta

Täydentävä lausunto

Vastaava elin

Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

29.9./2021

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK uskoo vakaasti, että terveys on keskeisellä sijalla uudessa kansainvälisessä geopoliittisessa kontekstissa ja että on tärkeää tukea vahvaa ja koordinoitua eurooppalaista terveydenhuoltoekosysteemiä, jotta voidaan edistää EU:n teollista strategista autonomiaa, teknologista riippumattomuutta ja EU:n kansalaisten parempaa elämänlaatua sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta, joka perustuu selkeästi määriteltyihin etenemissuunnitelmiin ja mitattavissa oleviin ja avoimiin suoritusindikaattoreihin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Olisi toteutettava alhaalta ylöspäin suuntautuva kartoitus ja analyysi yhdessä jäsenvaltioiden ja alan sidosryhmien kanssa, jotta voidaan arvioida tunnistettujen riippuvuuksien tarkka luonne, mukaan lukien riskit, joita ne aiheuttavat teollisen ekosysteemin häiriönsietokyvylle ja toiminnalle, ja puuttua haavoittuvuuksiin ja strategisten materiaalien pulaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että tarvitaan toimia vahvemman, oikeudenmukaisemman, tehokkaamman ja helpommin saatavilla olevan terveydenhuollon ekosysteemin luomiseksi tehokkaan hallinnoinnin, hankintalähteiden asianmukaisen monipuolistamisen sekä yhteentoimivan ja yhteenliitetyn, digitaalisuutta hyödyntävän terveydenhuollon rakenteen avulla. EU:n on löydettävä asianmukaiset kannustimet strategisten tuotantokapasiteettien palauttamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eurooppa on tiettyjen raaka-ainetoimitusten osalta riippuvainen muista maista. Terveysala tarvitsee vahvempia ja monipuolisempia kansainvälisiä toimitusketjuja voidakseen valmistautua tuleviin kriiseihin. ETSK suhtautuu myönteisesti suunniteltuun ehdotukseen perustaa terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaava EU:n viranomainen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa tarvetta edetä nopeammin, muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin välisten synergioiden avulla. Unionin tason strategista ennakointia tarvitaan kipeästi laitteiden oikeudenmukaisen saatavuuden ja terveydenhuollon ekosysteemiin pääsyn edistämiseksi sekä solidaarisuuden, oikeudenmukaisuuden ja monenvälisen yhteistyön lisäämiseksi. ETSK kehottaa varmistamaan sosiaalisen hyvinvoinnin siten, että laadukkaat ja tehokkaat lääkkeet ovat helposti kaikkien EU:n asukkaiden saatavilla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Suuryritysten ja pk-yritysten välisiä mahdollisia synergioita ei hyödynnetä kaikilta osin, mikä vaikeuttaa vakavasti pk-yritysten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja estää terveysalaa kehittymästä läpimurtokeksintöjen hautomoksi. Investointitukivälineitä on koordinoitava tehokkaasti erityisesti teollisuuden pk-yrityksille suunnattujen ehdotuspyyntöjen avulla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa selkeyttämään terveystietojen yhteiskäyttöä ja tekoälyn käyttöä, poistamaan sääntelyyn liittyviä esteitä ja tukemaan EU:n yhteistä etälääketiedepalvelujen käytön lähestymistapaa. Komitea antaa täyden tukensa sille, että perustetaan eurooppalainen terveystietoalue yksilön oikeuksia ja henkilötietojen suojaa täysimääräisesti kunnioittaen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Terveysala voi edistää merkittävästi EU:n ilmastoneutraaliutta asianmukaisesti suunniteltujen jätehuoltopolitiikkojen, uusien kiertotalouden liiketoimintamallien ja liikenneinfrastruktuurin lisääntyneen kapasiteetin avulla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Investoinnit tutkimus- ja kehitystyöhön ovat olennaisen tärkeitä terveysalan teollisuuden kilpailukyvyn ja kestävyyden varmistamiseksi. EU:n politiikoilla on edistettävä julkisia ja yksityisiä investointeja siten, että niissä otetaan huomioon sosiaaliset ja terveydelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa vahvistamaan osallistumista sääntelymenettelyihin, jotka koskevat suojainten ja lääkinnällisten laitteiden yhdenmukaisten laatu- ja turvallisuusstandardien kehittämistä. ETSK kehottaa antamaan teknisessä sääntelyprosessissa standardointielimille selkeät toimeksiannot. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vihreän kehityksen ohjelman uusiin haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan Euroopan terveydenhuoltoalan henkilöstölle suunnattuja erikoiskoulutus-, uudelleen- ja täydennyskoulutus- sekä elinikäisen oppimisen ohjelmia. On keskityttävä paitsi terveydenhuollon ammattilaisiin myös tutkijoihin, opettajiin, media-alan työntekijöihin ja itse potilaisiin. ETSK kehottaakin lisäämään EU:n tasolla viestintää kuluttajien/potilaiden oikeuksista työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot täysimääräisesti mukaan ottaen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa komissiota jatkamaan sidosryhmien välistä yhteistyötä ja vuoropuhelua lääkealan häiriönsietokyvystä Euroopan lääkestrategian nykyisten rakenteiden pohjalta ja jatkamaan terveysalan teollisuuden ekosysteemin vahvan, kestäväpohjaisen ja digitaalisen muutoksen kehittämistä Euroopan teollisuusstrategian mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustaa ja johdanto

| 2.1 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut ennennäkemättömän kriisin kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, ja toisin kuin muut kriisit, se on vaikuttanut sekä tarjontaan että kysyntään ja yhteiskuntaan kokonaisuudessaan. Kriisi on koetellut EU:ta ankarasti muihin maailmanosiin verrattuna, ja unionin alueella on ollut maailmanlaajuiseen suuntaukseen verrattuna enemmän kuolemantapauksia miljoonaa ihmistä kohti (1). Unioni on reagoinut asianmukaisesti ja melko koordinoidulla tavalla. Olisi voitu tehdä enemmän, jos EU olisi ollut unionina paremmin valmistautunut tämän kaltaiseen sokkiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sisämarkkinat ovat yksi Euroopan unionin tärkeimmistä saavutuksista. Edelleen on esteitä, joita aiheuttaa EU:n lainsäädännön epäyhtenäinen soveltaminen jäsenvaltioissa. Covid-19-pandemia on lisännyt näitä esteitä ja osoittanut erityisesti arvoketjujen haavoittuvuuden ja jakeluongelmien lisääntymisen. On käynyt selväksi, että EU on lääkinnällisten tuotteiden osalta riippuvainen kolmansista maista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Terveydenhuoltoala työllisti vuonna 2018 yli seitsemän miljoonaa ihmistä (2). Ala on sisämarkkinoille tärkeä voimavara, sillä se tarjoaa suoraan yli 800 000 työpaikkaa ja alan kauppataseen ylijäämä on 109,4 miljardia euroa (3). Lääkkeiden valmistajat antoivat suurimman panoksen tutkimus- ja kehitysinvestointeihin vuonna 2019, kun taas Euroopan sähkölääkintälaitemarkkinoiden arvo on nykyisin 120 miljardia euroa. EU investoi alaan kuitenkin vähemmän kuin sen kauppakumppanit: 19,2 prosenttia teollisuuden tutkimus- ja kehitysinvestoinneista EU:ssa suuntautuu terveysalan innovointiin, kun vastaavasti esimerkiksi Yhdysvalloissa kyseinen osuus on 26,4 prosenttia. Eurooppa on maailmanlaajuisesti tarkastellen lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden merkittävä keskus. EU:n lääkinnällisten laitteiden markkinoiden osuus maailmanmarkkinoista on kolmannes, ja ne käsittävät noin 32 000 yritystä ja 730 000 työntekijää. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä

| 3.1 | Terveys on yksi tulevaisuuden megatrendeistä erityisesti Euroopassa. Uudessa geopoliittisessa tilanteessa on erittäin tärkeää tukea EU:n strategista riippumattomuutta ja teknologista itsenäisyyttä edistävää terveysalan teollisuuden ekosysteemiä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että Euroopan komission tiedonannossa asetetaan teollisuus ja erityisesti terveydenhuolto EU:n politiikoissa keskeiselle sijalle ja todetaan, että sen avulla pystytään saamaan aikaan merkittäviä muutoksia, tulkitsemaan yhteiskunnan uusia tarpeita ja haasteita sekä tarjoamaan innovatiivisia ja kilpailukykyisiä ratkaisuja. ETSK peräänkuuluttaa kuitenkin kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, sillä komission lähestymistavassa keskitytään pääasiassa teollisuuteen. Poliittisilla päättäjillä on suuri vastuu, sillä terveys on yksi ihmisen olemassaolon perustekijöistä ja epäilemättä kaikkein arvokkainta ihmisille. ETSK kehottaakin lisäämään EU:n tason viestintää kuluttajien/potilaiden oikeuksista, myös EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetuista perusoikeuksista. EU tarvitsee vahvan ja koordinoidun terveydenhuoltojärjestelmän. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Terveysalan ekosysteemin teollinen rakenne on laaja. Se käsittää muutamia suuria toimijoita ja merkittävän määrän pk-yrityksiä. Näiden kahden ryhmän välisiä mahdollisia synergioita ei kuitenkaan hyödynnetä täysin, mikä vaikeuttaa vakavasti pk-yritysten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä. Tämän seurauksena terveysalan ekosysteemi ei toimi täysipainoisesti ja sen roolille uusia keksintöjä edistävänä innovaatiohautomona muodostuu esteitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Terveysalan teollisuuden ekosysteemi tarvitsee vahvat sisämarkkinat, joilla on vahvat tuotanto- ja jakelujärjestelmät. ETSK on jo aiemmin painottanut ”toimivien, oikeudenmukaisten ja tehokkaiden sisämarkkinoiden [merkitystä] – tällaisilla sisämarkkinoilla ensinnäkin edistetään todellisia ja terveydenhuoltojärjestelmälle aitoa lisäarvoa tuottavia lääketieteellisiä innovaatioita ja palkitaan niistä, ja toiseksi ne vahvistavat kilpailukykyä, joka mahdollistaa lääkkeiden tasapuolisen saatavuuden ja kohtuullisen hinnan” (4) |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sisämarkkinoiden yhdentymisen tehostamiselle tehokkaamman hallinnoinnin kautta erityisesti terveydenhuoltoalalla (5) näyttäisi olevan huomattava tarve. Toimivat sisämarkkinat ja kilpailupolitiikka mahdollistavat yritystoiminnan vahvan dynamiikan, jolla voi olla olennainen merkitys toimituslähteiden monipuolistamisessa EU:ssa. Näin vältetään myös terveydenhuollon hajanainen rakenne. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kuten covid-19-pandemia on osoittanut, maiden välinen yhteistyö ja solidaarisuus parantavat EU:n toimintavalmiutta ja parantavat koko unionin häiriönsietokykyä. Strategista ennakointia unionitasolla kaivataan kipeästi erityisesti siksi, että pandemia on vaikuttanut voimakkaammin aloihin ja arvoketjuihin, joilla on rajat ylittäviä yhteyksiä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Strategiset riippuvuudet vaikuttavat EU:n perustavanlaatuisiin intresseihin. Ne koskevat erityisesti suojaa ja turvallisuutta, eurooppalaisten terveyttä sekä mahdollisuuksia saada tavaroita, palveluja ja teknologioita, jotka ovat keskeisiä EU:n ensisijaisten tavoitteiden ytimessä olevien vihreän siirtymän ja digitalisaation kannalta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on suositellut ”selkeän, konkreettisen ja kattavan strategian esittämistä Euroopan teollisuudelle lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä” ja kehottanut komissiota laatimaan ”konkreettisen toimintasuunnitelman, joka sisältää selkeät vuotuiset tavoitteet ja seurantamenettelyt, jotka mahdollistavat tiiviin yhteistyön kaikkien sidosryhmien kanssa” (6). Se on myös korostanut, että ”työnantajien, yrittäjien ja yksityisen sektorin sitoutumisen rooli rakennemuutoksen edistäjänä on keskeisessä asemassa teollisessa siirtymässä” (7). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Innovatiivista lääketeollisuutta ohjaa lääketieteen kehitys. Merkittävä ongelma, joka on ratkaistava välittömästi, on lääkkeiden korkea hinta tai niiden puutteellinen saatavuus. Sosiaalinen hyvinvointi on varmistettava niin, että kaikilla EU:ssa elävillä kansalaisilla on mahdollisuus saada helposti laadukkaita ja tehokkaita lääkkeitä. Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisella Euroopan unionista on merkittäviä seurauksia lääkinnällisten laitteiden valmistajille. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Covid-19-pandemian aikana oli ilmeistä, että Eurooppa on riippuvainen vain kouralliselta tuottajia ja maita saatavista tietyistä raaka-aineista. Lisäksi jopa vihreä ja digitaalinen teknologia, joka on usein yhteydessä terveysalan teollisuuden järjestelmään, on riippuvainen monista Eurooppaan tuotavista niukalti saatavissa olevista raaka-aineista. Hyvin suuri osuus tarvittavista harvinaisista maametalleista (8) on peräisin yhdeltä toimittajalta, Kiinalta. Kansainvälisten toimitusketjujen vahvistaminen ja monipuolistaminen on niin ikään olennaisen tärkeää terveysalan teollisuuden kehityksen kannalta ja sen varmistamiseksi, että EU on valmis kohtaamaan covid-19-pandemian kaltaisia kriisejä tulevaisuudessa. Perimmäisenä tavoitteena olisi oltava haavoittuvuuksien poistaminen ja vakaan, ennustettavissa olevan ja resurssitehokkaan kaupankäyntiympäristön luominen. Ilmoitettu ehdotus terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan EU:n viranomaisen perustamisesta on kannatettava. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EU on saanut aikaan onnistuneita tuloksia strategiallaan kehittää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia lääketeollisuuden tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämiseksi. Tähän käytetyt summat ovat kuitenkin vain kymmenesosa Yhdysvaltojen biolääketieteen huippututkimus- ja kehitysviranomaisen (BARDA) käyttämästä määrästä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Tulevina vuosina suurimmat mahdollisuudet tarjoaa digitaalinen terveysteknologia. On kyse sitten lääkkeistä, lääkinnällisistä laitteista ja menettelyistä tai toimenpiteistä sairauksien ehkäisemiseksi, diagnosoimiseksi tai hoitamiseksi, ne kaikki ovat olennaisen tärkeitä kaikkien EU:n kansalaisten kannalta. Tuleva tekoälyasetus (9), eurooppalaista terveystietoaluetta koskeva lainsäädäntöehdotus (10) ja standardointi selkeyttävät terveystiedon jakamista ja tekoälyn käyttöä, poistavat sääntelyn esteitä ja tukevat EU:n yhteistä lähestymistapaa terveydenhuollon etäpalvelujen käyttöön. Datahallintosäädöksellä (11) tulisi voida taata terveystietojen jakaminen ja samalla turvata henkilötietojen suoja ja muut ihmisoikeudet. |
| --- | --- |

3.12

4.   Erityistä

| 4.1 | Terveysalan digitaalinen muutos tarjoaa valtavan mahdollisuuden. Vihreä ja digitaalinen siirtymä voivat tarjota lisää kilpailuetuja unionille monimutkaisessa ja jännittyneessä kansainvälisessä tilanteessa. EU voi kehittää erityisesti suurteholaskentaan ja tekoälyteknologiaan panostamalla huipputeknologioita, etenkin ennakoivia teknologioita. Pandemia on osoittanut älykkäiden terveyspalveluiden, kuten etäterveydenhuollon, välittömän tarpeen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lisäksi terveysala voi edistää osaltaan merkittävästi EU:n ilmastoneutraaliutta vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä arvoketjujen eri osissa. Jätehuoltopolitiikkaa on vahvistettava, koska alalla syntyy huomattavia määriä jätettä lääkejäämistä ja käytetyistä teknisistä ja henkilökohtaisista laitteista. On kehitettävä uusia kiertotalouden liiketoimintamalleja ja lisättävä liikenneinfrastruktuurin kapasiteettia sekä otettava samalla kaikki jäsenvaltiot ja sidosryhmät mukaan arvoketjujen hiilestä irtautumiseen tähtääviin toimiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ihmisten terveys riippuu viime kädessä ekosysteemin tarjoamista tuotteista ja palveluista (kuten makean veden, ruoan ja polttoaineiden saatavuudesta), jotka ovat välttämättömiä ihmisten terveyden ja toimeentulon turvaamiseksi. Biologisen monimuotoisuuden köyhtymisellä voi olla merkittäviä suoria vaikutuksia ihmisten terveyteen, jos ekosysteemipalvelut eivät enää riitä vastaamaan yhteiskunnan tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Perinteisellä lääketieteellä on edelleen keskeinen asema terveydenhuollossa, varsinkin perusterveydenhuollossa. Lääkekasvien käyttö on ympäri maailmaa yleisin hoitotapa perinteisessä lääketieteessä ja vaihtoehtoisissa hoitomuodoissa. Monet yhteisöt käyttävät ekosysteemeistä kerättyjä luonnontuotteita paitsi ruokana myös lääkinnällisiin ja kulttuurisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Strategisten varastojen ylläpitäminen ja EU:n yritysten toimintojen siirtäminen takaisin ovat muita merkittäviä vaihtoehtoja, joita on harkittava ja joiden osalta EU:lla on jaettu toimivalta. Kun teknologia – ja tuotantokapasiteetti sen myötä – kehittyy, EU:n on löydettävä asianmukaiset kannustimet strategisen tuotantokapasiteetin siirtämiseksi takaisin alueelleen. Verokannustimet voivat olla tässä keskeisessä asemassa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Jäsenvaltioiden ja toimialan kanssa on toteutettava alhaalta ylöspäin suuntautuva kartoitus ja analyysi, jotta voidaan arvioida yksityiskohtaisemmin tunnistettujen riippuvuuksien tarkkaa luonnetta, mukaan lukien riskejä, joita ne aiheuttavat teollisten ekosysteemien häiriönsietokyvylle ja toiminnalle EU:ssa, sekä mahdollisuuksia vähentää näitä riippuvuuksia sekä kauppakiistoja ja kyberhyökkäyksiä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Investoinnit tutkimus- ja kehitystyöhön ovat olennaisen tärkeitä terveysalan teollisuuden kilpailukyvyn ja kestävyyden varmistamiseksi. EU:n varojen käytön lisäksi EU:n toimintapolitiikoilla on edistettävä julkisia ja yksityisiä investointeja mahdollisimman paljon. IMI 2-yhteisyrityksen kaltaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen kannustaa tuottajia investoimaan tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimintaan ja harjoittamaan tätä toimintaa, joka on ensiarvoisen tärkeää tulevan lääkkeiden kehittelyn kannalta. Tällaisten aloitteiden ansiosta EU pysyy lääketieteellisen innovoinnin kärjessä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | On myös erittäin tärkeää tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä koota yhteen julkisia varoja Euroopan yhteistä etua koskevien merkittävien hankkeiden välityksellä aloille, joilla markkinat eivät yksin pysty saamaan aikaan läpimurtoinnovaatioita, kuten lääkealalle. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Teollisuuden kilpailukykyä on tuettava vahvalla teollis- ja tekijänoikeuskehyksellä, joka tarjoaa mahdollisuuksia innovoinnille ja suojelee sitä. Tietojen saatavuus on myös erittäin tärkeää tuottajille, etenkin pandemian ankarasti koettelemille pk-yrityksille, joita on kannustettava laajentamaan toimintaansa ja kasvamaan. EU tarvitsee erityisesti suunniteltuja politiikkoja massadatan analysointia ja yhteentoimivaa datan käyttöinfrastruktuuria varten. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Pk-yritykset tarvitsevat niin ikään helposti saatavilla olevaa rahoitusta menestyäkseen ja kasvaakseen. Tämä tarkoittaa myös vaihtoehtoja tavanomaisille pankkilainoille, kuten yksityisen pääomasijoittamisen tai riskipääomarahoituksen mahdollisuuksia. Investointitukivälineitä on koordinoitava tehokkaasti siten, että määrärahoja osoitetaan erityisesti pienille ja keskisuurille teollisuusyrityksille. Tällä alalla on tärkeää, että EU:n kestävään rahoituskehykseen perustuvat aloitteet, mukaan lukien luokitusjärjestelmän täytäntöönpano, suunnitellaan tarjoamaan mahdollisuuksia Euroopan taloudelle ottaen huomioon sekä rahoitusmarkkinoiden tarpeet että teollisuuden haasteet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Sähköisten terveystietorekistereiden eurooppalaisen tietojenvaihtoformaatin kehittäminen terveystietojen liikkuvuuden vapauttamiseksi rajojen yli tarjoaa puitteet, joiden pohjalta voidaan kehittää edelleen sellaisia yhteisiä teknisiä eritelmiä, jotka koskevat terveystietojen turvallista jakamista EU:n jäsenvaltioiden välillä ja joiden osalta Euroopan standardointikomitea kehittää parhaillaan teknisiä eritelmiä. ETSK kehottaa vahvistamaan asianomaisten sidosryhmien sitouttamista ja osallistamista sääntelymenettelyihin, jotka koskevat henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden yhdenmukaisten laatu- ja turvallisuusstandardien kehittämistä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Elpymis- ja palautumistukivälineen avulla voidaan vastata moniin terveysalan ekosysteemien tarpeisiin investoimalla kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin ja uudistamalla niitä, vahvistamalla häiriönsietokykyä, kriisivalmiutta ja perusterveydenhuoltoa, lisäämällä tasapuolisia ja läpinäkyviä mahdollisuuksia käyttää palveluita, puuttumalla toimitusketjun haavoittuvuuksiin ja tarkastelemalla terveydenhuoltoalan työntekijöiden digitaalisia taitoja, telelääketieteen ratkaisuja sekä tutkimusta, kehittämistä ja innovointia. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kehottaa kehittämään erityisesti suunniteltuja ohjelmia Euroopan terveydenhuoltoalan henkilöstön koulutusta, uudelleenkoulutusta, täydennyskoulutusta ja elinikäistä oppimista varten näiden työntekijöiden keskeisen ammatillisen ja sosiaalisen roolin, teknologian kehityksen ja kestävyyden parantamista koskevien uusien vaatimusten mukaisesti. Tarvitaan alan sidosryhmien johtamia selkeitä koulutuspolitiikkoja, jotta saadaan päteviä työntekijöitä, jotka pystyvät selviytymään vihreän kehityksen ohjelman uusista haasteista. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK on aiemmin todennut, että ”uutta osaamispolitiikkaa olisi suunniteltava yhdessä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta voidaan vauhdittaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien mukauttamista vastaamaan uusien työpaikkojen kysyntää” (12). Terveysalalla on keskityttävä terveydenhuollon ammattilaisten lisäksi myös tutkijoihin, opettajiin, eri päätöksentekijöihin, media-alan työntekijöihin, itse potilaisiin ja heitä edustaviin järjestöihin. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Strategisilla julkisilla hankinnoilla on keskeinen rooli EU:n teollisuuden, tutkimuskeskusten sekä EU:n ja kansallisten sääntelyviranomaisten yhteen saattamisessa erityisesti terveydenhuoltoalalla. Ne helpottavat lisäksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, jotta voidaan vastata julkisten ja yksityisten terveydenhuoltojärjestelmien tarpeisiin ja mahdollistaa innovatiivisten ja kohtuuhintaisten terveysteknologioiden hankinta, mukaan lukien ympäristöystävälliset ja digitaaliset ratkaisut ja sosiaaliset lausekkeet (13). |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK on jo kehottanut EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita osoittamaan poliittista tahtoa sellaisen Euroopan tulevaisuutta tukevan terveyssopimuksen (14) toteuttamiseksi, joka on EU:n perusarvojen mukainen. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Lääkestrategiassa ilmoitettu jäsenneltyä vuoropuhelua koskeva aloite (15) on erityisen tärkeä EU:lle, jotta voidaan tunnistaa lääkkeiden toimitusketjujen mahdollisten haavoittuvuuksien ja riippuvuuksien syyt ja tekijät. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK tukee täysin eurooppalaisen terveystietoalueen (16) perustamista, jotta voidaan tarjota tarvittava datan jakamisinfrastruktuuri diagnostisia välineitä ja hoitoa varten tehtäessä yhteistyötä ja pyrittäessä tekemään yhteisiä sijoituksia seuraavan sukupolven terveysalan ekosysteemeihin kaikissa arvoketjuissa. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | ETSK katsoo, että yhdenmukaistettuja standardeja olisi käytettävä välineenä täyttämään olennaiset tuoteturvallisuusvaatimukset, joita tuetaan välineillä, jotka auttavat tuotteiden markkinoille saattamisessa. Euroopan unionin on vältettävä tuotteiden liiallista sääntelyä. Ensisijaisena tavoitteena on keventää liiallisen lainsäädännön aiheuttamaa hallinnollista taakkaa ja samalla varmistaa asiakirjojen helppo saatavuus, luotettavat tiedot, parhaiden käytäntöjen sujuva vaihto ja tehokas yhteistyö. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Lisäksi ETSK kehottaa komissiota jatkamaan kaikkien sidosryhmien välistä yhteistyötä ja vuoropuhelua, jotta voidaan vahvistaa EU:n lääkejärjestelmän kykyä selviytyä tulevista kriiseistä Euroopan lääkestrategiassa (17) ja Euroopan teollisuusstrategiassa (18) vahvistettujen nykyisten mekanismien pohjalta. ETSK myös kehottaa komissiota luomaan lisää synergiaa jäsenvaltioiden välille, esittämään uusia aloitteita erilaisten kansallisten järjestelmien koordinoinnin tehostamiseksi (SEUT-sopimuksen (19) mukaisesti) ja jatkamaan terveysalan teollisuuden ekosysteemin vahvan, kestäväpohjaisen ja digitaalisen muutoksen kehittämistä. |
| --- | --- |

4.20

Bryssel 29. syyskuuta 2021.

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” (CCMI) puheenjohtaja

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  EP study – Impacts of the COVID-19 pandemic on EU industries.

1

(2)  Eurostat – Healthcare personnel statistics.

2

(3)  International trade in goods by type of good.

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Lääkestrategia” (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 53).

4

(5)  Questions and Answers: EU4Health Programme 2021-27.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108).

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden siirtyminen kohti vihreää ja digitaalista eurooppalaista taloutta” (EUVL C 56, 16.2.2021, s. 10).

7

(8)  Esimerkiksi platina puhtaan vedyn tuottamiseen, aurinkopaneeleissa käytettävä metallinen pii ja sähköautoissa käytettävä litium.

8

(9)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta (COM(2021) 206 final).

9

(10)  Tiedonanto Euroopan datastrategiasta (COM(2020) 66 final).

10

(11)  Ehdotus asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös) (COM(2020) 767 final).

11

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108).

12

(13)  Sosiaalinen ostaminen: opas sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa, 2. laitos ((EUVL C 237, 18.6.2021, s.1).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 251).

14

(15)  Jäsennelty vuoropuhelu lääkkeiden toimitusvarmuudesta.

15

(16)  Komissio julkaisee avoimen julkisen kuulemisen eurooppalaisesta terveystietoalueesta.

16

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52020DC0761

17

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

18

(19)  Sopimus Euroopan unionin toiminnasta.

19

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia”

(COM(2021) 252 final)

(2022/C 105/11)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että EU on sitoutunut näyttämään esimerkkiä ja pyrkii säilyttämään avoimuuden kansainvälisessä tutkimus- ja innovaatioyhteistyössä ja samalla edistämään perusarvoihin pohjautuvia tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja vastavuoroisuutta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti Bonnissa 20. lokakuuta 2020 järjestetyssä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) käsitelleessä ministerikokouksessa annetun, tieteellisen tutkimuksen vapautta koskevan Bonnin julistuksen päätelmiin sellaisen dynaamisen tutkimus- ja innovointiympäristön edellytyksenä, jonka avulla pyritään edistämään tietämystä ja hyödyttämään yhteiskuntaa. ETSK kannattaa näiden periaatteiden hyväksymistä tulevaisuudessa kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää tarpeellisena osallistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot nykyistä paremmin tuettaessa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sellaisten poikkeuksellisten toimintapolitiikkojen ja erityisohjelmien (uraliikkuvuus, tutkijoiden houkutteleminen tai heidän jäämisensä varmistaminen sekä soveltavan tutkimuksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen edistettäessä EU:n pk-yritysten yrittäjyyskulttuuria) kehittämisessä, joiden avulla voidaan parantaa EU:n lisäarvoa. Se puolestaan voi edistää kunnianhimoisen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista (1) seuraavalla vuosikymmenellä. Tässä yhteydessä olisi erityisesti otettava huomioon pandemian aikana saadut kokemukset ja ilmastonmuutoksen vaikutukset yhteiskuntiin ja talouksiin sekä tarve varmistaa tietämyksen ja teknologian täysimääräinen siirto tutkimuksen digitalisaation avulla. Pandemia on korostanut terveysalan yhteistyötä, jossa on keskityttävä terveydenhuollon saatavuuteen, terveyden parantamiseen ja vahvistamiseen oikea-aikaisesti sekä terveydenhuollon ammattilaisten yhteistyöhön, jonka avulla voidaan löytää ratkaisuja kaikkein monimutkaisimpiinkin terveysongelmiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että on tärkeää vahvistaa EU:n johtavaa roolia tuettaessa monenvälisiä tutkimus- ja innovointikumppanuuksia, jotta voidaan löytää uusia ratkaisuja vihreisiin, digitaalisiin, terveydellisiin, sosiaalisiin ja innovointiin liittyviin haasteisiin ottaen huomioon covid-19:n nykyiset vaikutukset eurooppalaisiin terveydenhuoltojärjestelmiin, yhteiskuntiin, elinkeinoelämään ja yleisesti maailmantalouteen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jotta voitaisiin konkreettisesti edistää tavoitetta vahvemmasta EU:sta maailmassa, ETSK kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla asianmukaisesti mukaan tiedonannossa mainittuun toimenpiteiden seurantaa koskevaan Euroopan komission työhön. ETSK kehottaa suunniteltua ERA:n muutosfoorumia silmällä pitäen helpottamaan yhteisiä toimia EU:n ja jäsenvaltioiden elinten kanssa hyödyntämällä kansalaisyhteiskunnan osaamisverkoston alustavaa raporttia, joka on määrä esittää keskusteltavaksi vuonna 2022 järjestettävässä kansainvälisessä konferenssissa. |
| --- | --- |

1.5

2.   Yleistä

| 2.1 | Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa on komission näkemys kansainvälistä tutkimus- ja innovaatioyhteistyötä koskevasta EU:n strategiasta. Strategian tarkoituksena on myös lujittaa kumppanuuksia, jotta voidaan tarjota uusia ratkaisuja vihreisiin, digitaalisiin, terveyteen liittyviin, sosiaalisiin ja innovointihaasteisiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uusi strategia perustuu kahteen päätavoitteeseen. Ensinnäkin tavoitteena on luoda tutkimus- ja innovointiympäristö, joka perustuu sääntöihin ja arvoihin ja on myös avoin. Tarkoituksena on auttaa tutkijoita ja innovoijia kaikkialla maailmassa työskentelemään yhdessä monenvälisissä kumppanuussuhteissa ja löytämään ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Toiseksi sillä pyritään varmistamaan vastavuoroisuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisessä tutkimus- ja innovaatioyhteistyössä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tämä uusi maailmanlaajuinen lähestymistapa olisi pantava täytäntöön






  — | mukauttamalla EU:n kahdenvälistä yhteistyötä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, jotta se on eurooppalaisten etujen ja arvojen mukaista ja jotta voidaan vahvistaa EU:n avointa strategista riippumattomuutta |
| --- | --- | --- |

2.3

—

mukauttamalla EU:n kahdenvälistä yhteistyötä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, jotta se on eurooppalaisten etujen ja arvojen mukaista ja jotta voidaan vahvistaa EU:n avointa strategista riippumattomuutta

| — | hyödyntämällä tiedettä, teknologiaa ja innovointia, jotta voidaan vauhdittaa kestävää ja osallistavaa kehitystä sekä siirtymistä kestäviin, tietoon perustuviin yhteiskuntiin ja talouksiin matalan ja keskitulotason maissa |
| --- | --- |

—

hyödyntämällä tiedettä, teknologiaa ja innovointia, jotta voidaan vauhdittaa kestävää ja osallistavaa kehitystä sekä siirtymistä kestäviin, tietoon perustuviin yhteiskuntiin ja talouksiin matalan ja keskitulotason maissa

| — | käynnistämällä ”Team Europe” -lähestymistapaan perustuvia aloitteita, joissa yhdistyvät EU:n, rahoituslaitosten ja jäsenvaltioiden toimet niiden tehokkuuden ja vaikutusten maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

—

käynnistämällä ”Team Europe” -lähestymistapaan perustuvia aloitteita, joissa yhdistyvät EU:n, rahoituslaitosten ja jäsenvaltioiden toimet niiden tehokkuuden ja vaikutusten maksimoimiseksi.

| 2.4 | Tiedonanto toimii myös ohjenuorana, kun pannaan täytäntöön siviilialan tutkimusta ja innovointia koskevan EU:n uuden ohjelman, Horisontti Euroopan, kansainvälistä ulottuvuutta ja sen yhteisvaikutusta EU:n muiden ohjelmien, erityisesti naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön Globaali Eurooppa -välineen kanssa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Sitoutuminen kansainväliseen avoimuuteen ja perusarvoihin tutkimuksessa ja innovoinnissa

| 3.1 | Johtavan aseman säilyttämiseksi EU:n tutkimus- ja innovointiohjelman on jatkossakin oltava kansainvälisesti avoin. Tämä tarkoittaa, että eri puolilta maailmaa tulevien osallistujien olisi sijoittautumis- tai asuinpaikastaan riippumatta kyettävä osallistumaan EU-ohjelmiin, kuten Erasmus+- ja Horisontti Eurooppa -ohjelmiin. Lisäksi tutkimuksen arvojen kunnioittamista ja niiden yhteistä tulkintaa olisi edelleen edistettävä ja sovellettava kaikissa kansainvälisissä kumppanuuksissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tutkimuksen rehellisyyttä koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen (European Code of Conduct for Research Integrity) (2) jatkotoimena ETSK:n lausunnossa ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (3) korostetaan tarvetta sisällyttää tieteellisen ja eettisen integriteetin periaate tutkimusalan eettisyys- ja integriteettisääntöihin, jotta voidaan välttää ihmisten terveyteen, varojen menettämiseen ja tieteelliseen epäonnistumiseen liittyvät vahingot. Tiedonannossa korostetaan EU:n roolia yhteisten perusarvojen suojelemisessa vastattaessa eettisiin haasteisiin ja varmistettaessa ihmiskeskeinen teknologinen innovointi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Akateeminen vapaus, institutionaalinen riippumattomuus, tutkimuksen eettiset ja integriteettinäkökohdat, empiirinen perusta, sukupuolten tasa-arvo, monimuotoisuus ja osallistavuus olisi valtavirtaistettava ja integroitava kansainväliseen tutkimusyhteistyöhön. ETSK on vahvasti samaa mieltä siitä, että sukupuolten tasapuolinen edustus ja tasa-arvo, nuorten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen ja osallistaminen, osallisuus ja monimuotoisuus ovat tärkeitä seikkoja globaalissa tutkimuksessa ja innovoinnissa. Osallistavan ja kannustavan tutkimusympäristön luomista ilman poliittista sekaantumista olisi edistettävä kaikilla tasoilla samoin kuin tutkimusmahdollisuuksia. ETSK on tyytyväinen komission aikomukseen laatia ja edistää suuntaviivoja EU:n tutkimusorganisaatioihin ja korkeakouluihin kohdistuvan ulkomaiden sekaantumisen käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n yleisenä tavoitteena on tehdä data-aineistoista englanninkielisen lyhenteen FAIR mukaisia: löydettävissä (findable), saavutettavissa (accessible), yhteentoimivia (interoperable) ja uudelleenkäytettävissä (reusable) avoimen datan ja avoimen tieteen mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On tärkeää tarjota perusrahoitusta kansallisella tasolla ja varmistaa tutkimus- ja kehitysinvestointien riittävä taso, jotta voidaan saavuttaa alalla asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tiedediplomatia voisi auttaa EU:ta käyttämään pehmeää valtaa ja edistämään tehokkaammin taloudellisia etujaan ja arvojaan, vastaamaan kumppanimaiden kysyntään ja kiinnostukseen ja toimimaan EU:n vahvuuksien mukaisesti tutkimuksen ja innovoinnin voimatekijänä. ETSK on vakuuttunut siitä, että rakentava sosiaalinen ja kansalaiskeskeinen vuoropuhelu kaikilla tasoilla edistäisi tiedediplomatian onnistumista yhteisöissämme. |
| --- | --- |

3.6

4.   Uusi tasapaino – tavoitteina tasapuoliset toimintaedellytykset ja vastavuoroisuus tutkimuksen ja innovoinnin alalla

| 4.1 | EU on politiikkojensa ja ohjelmiensa ansiosta tutkimuksen ja innovoinnin kansainvälistymisen merkittävä edistäjä. Se kykenee hyödyntämään myös tuotantojärjestelmiään ja mobilisoi tiedettä, nuoria tutkijoita, monitieteellisiä verkostoja, teknologiaa ja innovointia, jotta voidaan vauhdittaa sekä kestävää ja osallistavaa kehitystä että siirtymistä kestäviin, tietoon perustuviin yhteiskuntiin ja talouksiin matalan ja keskitulotason maissa. ETSK korostaa yksityisten ja erityisesti julkisten tiedeinvestointien merkitystä, jotta pysytään muiden globaalien toimijoiden tahdissa tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja suojellaan samalla ihmisoikeuksia ja perusarvoja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Muut merkittävät tiedevaltiot käyttävät nyt tieteeseen EU:ta enemmän varoja prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta mitattuna. Geopoliittiset jännitteet kasvavat ja ihmisoikeuksia ja perusarvoja, kuten akateemista vapautta, kyseenalaistetaan. Akateeminen vapaus muodostaa EU:n korkeakoulujen perustan, ja sitä olisi suojeltava suhteessa kolmansiin maihin. Viimeaikaisten tapahtumien valossa ETSK pitää myönteisenä ja tukee eurooppalaisten tutkijoiden esittämää vetoomusta (4) ryhtyä välittömiin toimiin, jotta luodaan nopeutettuja täydentäviä laillisia väyliä vaarassa oleville tutkijoille ja tieteenharjoittajille, mukaan luettuina tutkijat, opiskelijat ja kansalaisyhteiskunnan toimijat Afganistanista, erityisesti naiset sekä etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen edustajat. |
| --- | --- |

4.2

5.   Globaalien haasteiden ratkaiseminen yhdessä

| 5.1 | ETSK kannattaa varauksetta selkeää huomion kiinnittämistä oikeudenmukaiseen kaksitahoiseen siirtymään eli digitalisaatioon ja vihreän kehityksen ohjelmaan, samoin kuin terveyteen ja covid-19-kriisin jälkeiseen pitkäjänteiseen elpymispolitiikkaan. Euroopassa on tehtävä rajat ylittävää yhteistyötä ennennäkemättömässä mittakaavassa, jotta opitaan kehittämään yhdessä eri kumppanien kanssa innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla voidaan toteuttaa oikeudenmukainen vihreä ja digitaalinen siirtymä kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja parantaa Euroopan selviytymiskykyä, vaurautta, kilpailukykyä – etenkin mikro- ja pk-yritysten hyväksi – sekä tukea taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia. Samalla kun edistetään siirtymistä kohti entistä selviytymiskykyisempää eurooppalaista taloutta, osallistava elpyminen, jossa ketään ei jätetä jälkeen, on olennainen osa prosessia, jossa tähdätään siirtymiseen kohti kestävää eurooppalaista taloutta ja luodaan samalla uusia mahdollisuuksia työntekijöille. Sosiaalisella innovoinnilla voi myös olla merkittävä rooli näissä prosesseissa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Vastavuoroinen avoimuus, ideoiden vapaa vaihto ja ratkaisujen yhteiskehittäminen ovat olennaisen tärkeitä perustietämyksen tavoittelussa ja kehittämisessä. Ne ovat elinvoimaisen innovaatioekosysteemin keskeisiä osatekijöitä, koska EU:n toiminnalle ominaista yhteistyön avoimuutta sovelletaan muuttuneessa globaalissa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tutkijoiden ja innovoijien mobilisointi maailmanlaajuisesti on ratkaisevan tärkeää kansalaisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin kannalta. Kuten viimeaikainen maailmanlaajuinen pandemia on osoittanut, kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen esimerkiksi globaaleissa terveyskysymyksissä auttaa saavuttamaan läpimurtoinnovaatioita. EU:n olisi edistettävä avoimen strategisen riippumattomuuden tavoitteitaan muokkaamalla samanaikaisesti kahdenvälistä yhteistyötään EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tietyillä aloilla (5). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Vastauksena nykyisiin globaaleihin suuntauksiin EU:n olisi näytettävä esimerkkiä edistämällä sääntöihin perustuvaa monenvälisyyttä. Monenvälistä järjestystä on elvytettävä, jotta se on tarkoituksenmukainen ja pystyy selviytymään maailmanlaajuisista haasteista sekä vastaamaan kansalaisten kasvaviin avoimuus-, laatu- ja osallisuusvaatimuksiin. EU:n olisi myös edistettävä keskeisten monenvälisten kansainvälisten instituutioiden kunnianhimoista nykyaikaistamista ja pyrittävä saamaan aikaan yhteinen etenemissuunnitelma vastavuoroisen avoimuuden luomiseksi tutkimus- ja innovointiyhteistyössä, jotta voidaan löytää globaaleja vastauksia globaaleihin haasteisiin ja vaihtaa parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EU:lla olisi oltava johtava rooli maailmanlaajuisten kestävyysstandardien määrittäjänä, ja tätä roolia olisi myös edistettävä vahvistamalla unionin asemaa esinormatiivisen ja standardointitutkimuksen alalla tehtävässä, pk-yritysten kannalta suotuisassa kansainvälisessä yhteistyössä. ETSK korostaa myös pk-yrityksiä tukevien toimenpiteiden merkitystä kaikilla immateriaalioikeuksien suojan osa-aloilla. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK antaa täyden tukensa teollis- ja tekijänoikeuksia koskevalle toimintasuunnitelmalle (6), sillä se tarjoaa erittäin hyvän ja kokonaisvaltaisen toimintamallin EU:n teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi. Yhtenäispatenttijärjestelmän käyttöönoton on oltava yhtenä pääpainopisteenä, ja tällainen järjestelmä on omiaan parantamaan huomattavasti EU:n yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Eräät maat pyrkivät yhä enemmän teknologiseen johtoasemaan syrjivien toimenpiteiden avulla ja käyttävät usein tutkimusta ja innovointia välineenä saadakseen maailmanlaajuista vaikutusvaltaa ja toteuttaakseen yhteiskunnallista valvontaa. On vahvistettava EU:n vaurautta ja taloudellista kilpailukykyä, mutta myös sen kykyä hankkia ja tarjota kansalaisilleen riippumattomasti ratkaisevan tärkeitä turvallisia teknologioita ja palveluja. EU:n olisi johdettava uusien maailmanlaajuisten normien, kansainvälisten standardien ja yhteistyöpuitteiden kehittämistä digitaalialan ja myös tekoälyn ja muiden uusien teknologioiden kaltaisilla aloilla. EU:n vahvuudet demokratian ja sääntelyn alalla auttavat edistämään paremman maailman rakentamista. EU:n uskottavuus rauhan puolustajana sekä sen turvallisuus- ja puolustusrakenteet voivat auttaa tukemaan monenvälisiä ponnisteluja rauhan säilyttämiseksi, tukemiseksi ja rakentamiseksi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK on ollut tekoälykeskustelun eturintamassa aiheesta vuonna 2017 antamastaan ensimmäisestä lausunnosta (7) lähtien, ja se on julkaissut parin viime vuoden aikana useita tekoälyaiheisia lausuntoja (8). ETSK on kannattanut ”ihminen määrää” -periaatteen soveltamista tekoälyyn. Se tarkoittaa, että ihmiset hallitsevat tekoälyä teknisessä mielessä ja voivat vastaisuudessakin päättää, milloin ja miten sitä käytetään yleensä yhteiskunnassa. On kiinnitettävä huomiota myös siihen, miten tekoäly vaikuttaa työpaikkoihin ja kuinka tärkeää on löytää oikea tasapaino sääntelyn, itsesääntelyn ja eettisten ohjeiden välillä, sekä siihen, miten tekoäly vaikuttaa kuluttajiin. ETSK laatii parhaillaan virallista lausuntoaan Euroopan komission tekoälysäädösehdotuksesta (9). |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EU:n valmiudet globaaliksi toimijaksi varmistetaan myös EU:n ulkoisten toimien ja kunkin jäsenvaltion sisäisten toimintapolitiikkojen johdonmukaisuudella. EU:n yhtenäinen ja johdonmukainen ääni on olennaisen tärkeä, jotta voidaan vakauttaa kumppanuuksia ja alliansseja kolmansien maiden kanssa, tukea monenvälisiä ja alueellisia organisaatioita sekä neuvotella etuihin vahvemmin perustuvasta toimintamallista suhteessa globaaleihin julkishyödykkeisiin. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Puheenjohtajavaltion ilmoitus neuvostolle ”Eurooppalaisen tutkimusalueen uudistaminen – kuinka valmistella seuraavalle vuosikymmenelle sopivan kunnianhimoisen eurooppalaisen tutkimusalueen luomista” ja ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue: neuvoston päätelmät, lehdistötiedote, 1. joulukuuta 2020.

1

(2)  The European Code of Conduct for Research Integrity, www.allea.org (sivulla käyty 6.6.2021).

2

(3)  ETSK:n lausunto ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 79).

3

(4)  https://www.scholarsatrisk.org/2021/08/urgent-appeal-to-european-governments-and-eu-institutions-take-action-for-afghanistans-scholars-researchers-and-civil-society-actors/

4

(5)  Yhteistyö EFTA-maiden, Länsi-Balkanin, Turkin, Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, EU:n kumppanuuksien syventäminen Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja muiden alueiden kanssa jne.

5

(6)  ETSK:n lausunto ”Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma” (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 59).

6

(7)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1.

7

(8)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 51, EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51, EUVL C 47, 11.2.2020, s. 64, EUVL C 364, 28.10.2020, s. 87.

8

(9)  INT/940 – Tekoälyasetus (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 61).

9

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 910/2014 muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta”

(COM(2021) 281 final – 2021/0136 (COD))

(2022/C 105/12)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 8.7.2021
  neuvosto, 15.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/2/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 8.7.2021

neuvosto, 15.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen välineeksi, jolla muutetaan asetusta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla (eIDAS-asetus) eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta ja mukautetaan se siten vastaamaan markkinoiden nykyisiä tarpeita. Nykyisen asetuksen arviointi on osoittanut, että digitaalisia palveluita varten on tarjottava parempia ratkaisuja, jotka laajentaisivat pääsyä sekä yksityiselle että julkiselle sektorille ja olisivat useimpien Euroopan unionin kansalaisten ja asukkaiden saatavilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa kuitenkin, että ehdotettu palvelujen digitalisointi voi johtaa siihen, että osa eurooppalaisesta yhteiskunnasta, erityisesti ikääntyneet, puutteellisen digitaalisen lukutaidon omaavat ja vammaiset henkilöt, jää ulkopuoliseksi. ETSK toivoisi siksi Euroopan komission ja jäsenvaltioiden laativan tarvittavat puitteet digitaaliselle koulutus- ja tiedotuskampanjalle, jonka tarkoituksena olisi samalla lisätä tietoisuutta henkilötietojen suojaan liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon käyttö on harkinnanvaraista ja maksutonta. Uusien digitaalisten ratkaisujen käyttöönotto vaatii kuitenkin välttämättä merkittävän paljon aikaa ja kustannuksia. Sen vuoksi ETSK kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan tarkemmin uuden asetuksen tosiasialliseen täytäntöönpanoon tarvittavan ajan, jotta vältetään markkinoihin kohdistuvat kielteiset vaikutukset, ja esittämään asetuksessa lisäanalyysiä ja tarkemman selvityksen sen täytäntöönpanon oletetuista kustannuksista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että ehdotetussa asetuksen 9 jaksossa säädetään jäsenvaltiossa myönnettyjen hyväksyttyjen sähköisten attribuuttitodistusten pakollisesta rajat ylittävästä tunnustamisesta. Ottaen kuitenkin huomioon, että jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön säännökset eroavat usein huomattavasti toisistaan, ETSK toteaa tarpeen selventää, että hyväksytyn sähköisen attribuuttitodistuksen tunnustaminen yhdessä jäsenvaltiossa rajoittuu tosiseikkojen vahvistamiseen, mikä vastaa kansalaisten vapaan liikkuvuuden edistämisestä yksinkertaistamalla tiettyjen yleisten asiakirjojen esittämistä Euroopan unionissa koskevia vaatimuksia annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1191 (1) 2 artiklan 4 kohtaa: ”Tätä asetusta ei sovelleta toisen jäsenvaltion viranomaisten antamien yleisten asiakirjojen sisältöön liittyvien oikeusvaikutusten tunnustamiseen jäsenvaltiossa”. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tehokasta tietosuojaa on ETSK:n näkökulmasta tarkasteltava erityisesti perusoikeuksien suojelun yhteydessä etenkin oikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan ajatellen. Tästä syystä ETSK kannattaa kaikilta osin vaatimusta, jonka mukaan eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen olisi annettava käyttäjille keinot valvoa, kenellä on mahdollisuus olla vuorovaikutuksessa heidän digitaalisen kaksosensa kanssa ja mihin tietoihin tarkalleen ottaen voidaan päästä käsiksi. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen teknisiä näkökohtia koskevien kuulemisten jälkeen rekisterin, jonka avulla käyttäjät voivat seurata kaikkia käyntejä tiedoissaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa digitalisaatioprosessiin liittyviä turvallisuusongelmia, erityisesti sellaisten valtavien järjestelmien kehittämistä, jotka tallentavat ja käsittelevät petoksille ja vahingonteoille alttiita tietoja. ETSK on myös tietoinen siitä, että tällä hetkellä ei ole olemassa turvajärjestelmää, joka tarjoaisi täyden tietosuojan. Näin ollen ETSK:n mielestä eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen käyttäjille olisi taattava korvaus kaikenlaisista heidän tietoihinsa liittyvistä ei-toivotuista tilanteista (esimerkiksi tietovarkaus tai tietojen luovuttaminen). Tällaisen vastuuvelvollisuuden olisi oltava riippumaton siitä, onko palveluntarjoaja syypää johonkin. |
| --- | --- |

1.6

2.   Taustaa

| 2.1 | Käsillä olevan lausunnon aiheena on komission ehdotus asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (2), jäljempänä ”eIDAS-asetus”, muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten ehdotuksen perusteluissa todetaan, eIDAS-asetus tarjoaisi seuraavat suojaukset ja edut: 1) saatavilla olevat erittäin turvalliset ja luotettavat sähköiset identiteettiratkaisut, 2) varmuus siitä, että julkiset ja yksityiset palvelut voivat tukeutua luotettuihin ja suojattuihin digitaalisiin identiteettiratkaisuihin, 3) varmuus siitä, että luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on mahdollisuus käyttää digitaalisia identiteettiratkaisuja, 4) takuu siitä, että nämä ratkaisut liittyvät erilaisiin attribuutteihin ja mahdollistavat henkilötietojen kohdennetun jakamisen vain pyydetyn palvelun tarpeisiin sekä 5) hyväksyttyjen luottamuspalvelujen tunnustaminen EU:ssa ja yhtäläiset edellytykset niiden tarjoamiselle. Ehdotetuilla muutoksilla vastataan kasvaviin vaatimuksiin luotettavista rajat ylittävistä digitaalisista ratkaisuista, jotka perustuvat tarpeeseen tunnistaa ja todentaa käyttäjiä korkealla varmuustasolla. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on tietoinen sisämarkkinoiden uusista tarpeista, jotka koskevat rajat ylittävien sähköisiin transaktioihin liittyvien sähköisen tunnistamisen ja luottamuspalvelujen kehittämistä. Nykyiset eIDAS-asetuksessa säädetyt ratkaisut, jotka alkoivat tuottaa oikeusvaikutuksia useissa vaiheissa heinäkuusta 2016 alkaen, eivät vastaa näitä tarpeita, minkä vahvistaa se, että nykyisellään vain 59 prosentilla EU:n asukkaista on mahdollisuus käyttää luotettavia ja turvallisia sähköisen tunnistamisen ratkaisuja. Lisäksi tällaisten palvelujen saanti rajojen yli on rajallista, koska yksittäisten jäsenvaltioiden tarjoamien järjestelmien yhteentoimivuus on vajavaista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tästä syystä ETSK suhtautuu myönteisesti komission uuteen ehdotukseen välineeksi, jolla muutetaan eIDAS-asetusta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta ja jolla tätä säädöstä mukautetaan vastaamaan markkinoiden nykyisiä tarpeita. Komission asiakirjassa ehdotettujen ratkaisujen arvioidaan auttavan nostamaan digitaalisten identiteetin käyttäjien määrää jopa 80 prosenttiin tai suorastaan 100 prosenttiin kaikista EU:n kansalaisista ja asukkaista. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti ratkaisuihin, joilla pyritään lisäämään käyttäjien henkilötietojen turvaa takaamalla tietojen jakamista koskeva harkintavalta ja mahdollisuus valvoa luottaville osapuolille annettavien tietojen luonnetta ja määrää. Koska – ehdotuksen mukaan – jäsenvaltiot jatkavat digitaalisten palvelujen tarjoajien valvontaa, ne takaisivat, että arkaluonteiset tietokokonaisuudet (esimerkiksi terveyteen, uskontoon ja vakaumukseen, poliittisiin mielipiteisiin, rotuun tai etniseen alkuperään liittyvät) toimitetaan vain palveluntarjoajien pyynnöstä, kun henkilöllisyyden omistaja on tehnyt asiasta tietoon perustuvan päätöksen sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK huomauttaa, että uuden asetuksen tiettyjen säännösten soveltamisen aikataulu on melko optimistinen, ja kehottaa Euroopan komissiota lopullista soveltamismääräaikaa vahvistaessaan ottamaan huomioon myös sen ajan, joka palveluntarjoajilta kuluu tietoteknisten järjestelmiensä päivittämiseen uusien velvoitteiden täyttämiseksi. ETSK kehottaa siksi Euroopan komissiota analysoimaan tarkemmin uuden asetuksen tosiasialliseen täytäntöönpanoon tarvittavaa aikaa ja siten pidentämään asetuksen soveltamisaikaa, jotta hanke ei vaikuttaisi asianomaisiin markkinoihin. Mainittakoon esimerkkinä, että asetuksen voimaantulo vaatii, että olemassa olevat hyväksyttyjen luottamuspalvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat hyväksyttyihin sähköisen allekirjoituksen luontivälineisiin perustuvia etäallekirjoituksia, hankkivat luvan toimia kyseisen palvelun tarjoajina. Ne tarvitsevat aikaa sekä teknisten näkökohtien että lupamenettelyn täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK panee merkille, että ehdotettu palvelujen digitalisointi voi eduistaan riippumatta johtaa myös siihen, että osa eurooppalaisesta yhteiskunnasta, erityisesti ikääntyneet, puutteellisen digitaalisen lukutaidon omaavat ja vammaiset henkilöt, jää ulkopuoliseksi. ETSK tunnustaa Euroopan kansalaisten koulutuksen keskeisen roolin tällaisen poissulkemisen torjunnassa; samalla koulutuksen pitäisi lisätä tietoisuutta henkilötietojen suojan alalla. |
| --- | --- |

3.5

4.   Eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen saatavuus ja harkinnanvarainen käyttö

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen tarjota digitaalisia palveluja varten parempia ratkaisuja, jotka laajentaisivat käyttömahdollisuuksia julkisten palvelujen lisäksi myös yksityiselle sektorille. ETSK pitää lisäksi oikeina Euroopan komission pyrkimyksiä asettaa eurooppalainen digitaalisen identiteetin kehys useimpien Euroopan kansalaisten saataville. Sähköisen tunnistamisen palvelujen rajat ylittävän käytön nykyisten esteiden (esimerkiksi jäsenvaltioiden kehittämien sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimimattomuuden) takia monet EU:n asukkaat eivät käytä niitä lainkaan. Eurooppalaisiin digitaalisen identiteetin lompakkoihin perustuvat uudet ratkaisut voivat auttaa tekemään luotettavien verkkopalvelujen käytön mahdolliseksi vähintään 80 prosentille eurooppalaisista. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tästä syystä ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on annettava eurooppalainen digitaalisen identiteetin lompakko – väline, jonka avulla käyttäjä voi 1) turvallisesti pyytää ja saada, tallentaa, valita, yhdistää ja jakaa tarvittavia lakisääteisiä henkilön tunnistetietoja ja sähköisiä attribuuttitodistuksia läpinäkyvällä ja käyttäjän jäljitettävissä olevalla tavalla voidakseen todentaa tiedot verkossa ja sen ulkopuolella julkisten ja yksityisten verkkopalvelujen käyttämistä varten sekä 2) allekirjoittaa asiakirjoja Euroopan laajuisesti hyväksytyllä sähköisellä allekirjoituksella. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti ehdotukseen varmistaa, että eurooppalainen digitaalisen identiteetin lompakko on yhtä helposti vammaisten henkilöiden saatavilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (3) liitteen I säännösten mukaisesti ja yhdenmukaisesti EU:n perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistetun syrjimättömyysperiaatteen kanssa. Jotta vältetään vammaisten henkilöiden digitaalinen syrjäytyminen tässä suhteessa, ETSK ehdottaa, että asiaa koskevia ratkaisuja kehitetään yhteistyössä toimivaltaisten laitosten ja vammaisten henkilöiden puolesta aktiivisten valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa useita sidosryhmiä käsittävän lähestymistavan pohjalta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK:n näkökulmasta myönteistä on myös se, että eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon käyttäminen jätetään unionin kansalaisten ja asukkaiden harkintaan. ETSK:n mielestä käyttäjillä ei pitäisi olla velvollisuutta käyttää lompakkoa yksityisten tai julkisten palvelujen saamiseen, vaan heillä olisi yksinkertaisesti oltava mahdollisuus siihen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kohtuuhintaisuuden näkökulmasta ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon käyttö on käyttäjille maksutonta. ETSK kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota analysoimaan ja selkeyttämään edelleen asetusta, mitä tulee i) luonnollisille henkilöille koituviin liikkeeseenlaskukuluihin, ii) oikeushenkilöille koituviin kuluihin (liikkeeseenlasku- ja käyttökulut) ja iii) kuluihin, jotka aiheutuvat digitaalisen identiteetin attribuuttien lisäämisestä tällaiseen lompakkoon, koska ETSK katsoo, että jokainen lisäys olisi luottamuspalvelu, mikä aiheuttaisi kuluja lompakon omistajalle. |
| --- | --- |

4.5

5.   Eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen käytettävyysnäkökohdat

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen parantaa sähköisen tunnistamisen menetelmien käytettävyyttä perustamalla yhteinen eurooppalainen digitaalisen identiteetin kehys, jonka perustana on rajat ylittävä tukeutuminen eurooppalaiseen digitaalisen identiteetin lompakkoon. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ehdotuksen mukaan käytettävyyttä voidaan parantaa eIDAS-asetuksen uudessa 12 b artiklassa säädetyin keinoin, jotka käsittävät eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen tunnustamista koskevia vaatimuksia, jotka on osoitettu paitsi jäsenvaltioille myös palveluja tarjoaville yksityisille luottaville osapuolille ja ”erittäin suurille verkkoalustoille”, jotka on määritelty ehdotetun digipalvelusäädöksen 25 artiklan 1 kohdassa (4). Näiden uusien säännösten perusteella eräiden yksityissektorin toimialojen (liikenne, energia, pankki- ja rahoituspalvelut, sosiaaliturva, terveydenhuolto, juomavesihuolto, postipalvelut, digitaalinen infrastruktuuri, koulutus ja televiestintä) olisi hyväksyttävä eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen käyttö palvelujen tarjoamisessa sellaisissa tapauksissa, joissa kansallisen tai unionin lainsäädännön tai sopimusvelvoitteiden mukaisesti edellytetään käyttäjien vahvaa todentamista verkossa tapahtuvaa tunnistamista varten. Komission ehdotuksen perusteella samaa vaatimusta sovellettaisiin erittäin suuriin verkkoalustoihin (esimerkiksi verkkoyhteisöihin), joiden olisi hyväksyttävä eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon käyttö sen verkkopalvelun, jota varten todentamista pyydetään, kannalta välttämättömien vähimmäisattribuuttien osalta, kuten iän todistaminen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK panee merkille, että sähköisen tunnistamisen välineiden, mukaan lukien eurooppalaiset digitaalisen identiteetin lompakot, laajan saatavuuden ja käytettävyyden takaamiseksi yksityisten verkkopalvelujen tarjoajien (joita ei katsota ”erittäin suuriksi alustoiksi”) olisi osallistuttava sellaisten itsesääntelyyn perustuvien ”käytännesääntöjen” kehittämiseen, jotka helpottavat sähköisen tunnistamisen menetelmien laajaa hyväksymistä. Euroopan komission olisi vastattava tällaisten säännösten tehokkuuden ja käytettävyyden arvioinnista eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen käyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

5.3

6.   Eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen oikeusvaikutuksia koskevat kysymykset

| 6.1 | ETSK kannattaa ehdotusta digitaalisten julkisten palvelujen saatavuuden parantamisesta, mukaan lukien rajatylittävissä tilanteissa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Ehdotetussa eIDAS-asetuksen uudessa 9 jaksossa säädetään, että yhdessä jäsenvaltiossa myönnetty hyväksytty sähköinen attribuuttitodistus olisi tunnustettava hyväksytyksi sähköiseksi attribuuttitodistukseksi kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön osalta, joka saattaa tietyissä tapauksissa vaihdella merkittävästi, ETSK huomauttaa kuitenkin, että yhdessä jäsenvaltiossa virallisia lähteitä vastaan todistettujen attribuuttien olisi rajoituttava yksinomaan tosiseikkojen vahvistamiseen eikä niillä saisi olla oikeusvaikutuksia muissa jäsenvaltioissa, paitsi jos vahvistetut attribuutit ovat niiden kansallisen lainsäädännön mukaisia. Toisin sanoen ehdotetut oikeudelliset ratkaisut eivät saisi vaikuttaa sellaisten oikeusvaikutusten tunnustamiseen yhdessä jäsenvaltiossa, jotka liittyvät toisessa jäsenvaltiossa virallisista lähteistä tarkastettujen attribuuttien sisältöön, asetuksen (EU) 2016/1191 säännöksiä vastaavasti. Esimerkkinä voidaan mainita tietyt henkilötiedot, jotka koskevat asianomaisen uskontoa tai vakaumusta. Eräissä EU-maissa tällaisista tiedoista aiheutuu oikeusvaikutuksia (esimerkiksi Saksassa väestökirjanpito sisältää uskontoa koskevia tietoja, jotka määrittävät velvoitteen maksaa kirkollisvero avioliiton solmimiseksi uskonnollisessa seremoniassa), kun taas muissa maissa (esimerkiksi Puolassa) näin ei ole. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Sen vuoksi ETSK kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan 9 jakson tekstin selkeyttämistä, jotta tehtäisiin selväksi, että hyväksytyn sähköisen attribuuttitodistuksen tunnustaminen jossakin muussa jäsenvaltiossa rajoittuu kyseiseen attribuuttiin liittyvien tosiseikkojen vahvistamiseen, eikä siitä aiheudu oikeusvaikutuksia muissa jäsenvaltioissa, elleivät todistetut attribuutit ole niiden kansallisen lainsäädännön mukaisia. |
| --- | --- |

6.4

7.   Turvallisuuskysymykset

A.   Tietosuoja perusoikeuksien yhteydessä

| 7.1 | ETSK toteaa, että yhteisen eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen puuttumisen vuoksi kansalaiset ja muut asukkaat kohtaavat useimmiten esteitä henkilöllisyyteensä liittyvässä rajatylittävässä digitaalisessa tietojenvaihdossa sekä tällaisten tietojen vaihtamisessa turvallisesti korkeatasoisen tietosuojan turvin. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Sen vuoksi ETSK suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin luoda yhteentoimiva ja turvallinen järjestelmä, joka perustuu eurooppalaisiin digitaalisen identiteetin lompakkoihin ja joka voi tehostaa jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa muun muassa työllisyystilanteiden tai sosiaalisten oikeuksien suhteen. ETSK odottaa tässä yhteydessä, että uusi eurooppalainen digitaalisen identiteetin kehys luo esimerkiksi mahdollisuuksia rajatylittävien työmahdollisuuksien nopeaan lisääntymiseen ja sosiaalisten oikeuksien automaattisen myöntämisen laajentamiseen ilman ylimääräisiä hakumenettelyjä tai muita hallinnollisia toimia. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK:n näkökulmasta tehokas tietosuoja on kuitenkin pääasiallinen huolenaihe, johon on puututtava perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyttä koskevan oikeuden ja henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden, suojelun yhteydessä. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Näin ollen ETSK kannattaa varauksetta vaatimusta, jonka mukaan eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen olisi tarjottava kaikille keinot valvoa, ketkä voivat olla vuorovaikutuksessa heidän digitaalisen kaksosensa kanssa ja mihin tietoihin tarkalleen ottaen voidaan päästä käsiksi (mukaan lukien julkisen sektorin pääsy käsiksi tietoihin). Kuten ehdotuksessa todetaan, tämä edellyttää myös korkeaa turvallisuustasoa kaikkien digitaalisen identiteetin tarjoamiseen liittyvien näkökohtien osalta, mukaan lukien eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon käyttöön antaminen, sekä infrastruktuuria digitaaliseen identiteettiin liittyvien tietojen keräämistä, tallentamista ja jakamista varten. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | ETSK suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan käyttäjillä on oikeus attribuuttien valikoivaan luovuttamiseen, joka rajoittuu niihin attribuutteihin, jotka ovat tarpeen tietyssä tilanteessa. Ehdotuksen mukaan käyttäjä voi eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon avulla valvoa kolmansille osapuolille annettavien tietojen määrää ja saada tietoa tietyn palvelun tarjoamiseen tarvittavista attribuuteista. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK kannattaa ehdotusta eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen tarjoamiseen liittyvien henkilötietojen pitämisestä fyysisesti ja loogisesti erillään kaikista muista eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakkojen liikkeeseenlaskijoiden hallussa olevista tiedoista, ja hyväksyy vaatimuksen, jonka mukaan hyväksyttyihin sähköisiin attribuuttitodistuksiin liittyvien palvelujen tarjoajien olisi toimittava erillisen oikeushenkilön kautta. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Tehokkaan tietosuojan takaamisen lisäksi on tärkeää, että käyttäjät voivat valvoa tietojaan. ETSK hyväksyy tältä osin myös sellaisen eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen luomisen, joka perustuu jäsenvaltioiden myöntämiin laillisiin identiteetteihin sekä hyväksyttyjen ja ei-hyväksyttyjen digitaalisen identiteetin attribuuttien tarjoamiseen. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | ETSK huomauttaa, että käyttäjien tietojen korkeatasoisen oikeudellisen suojan takaamiseksi näille olisi annettava mahdollisuus eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen laajempaan valvontaan, mukaan lukien kunkin käyttäjän tietoihin tutustumaan päässeiden jäljitettävyys. Tätä varten teknisiin näkökohtiin, jotka määritetään ehdotuksen hyväksymisen jälkeen käytävissä keskusteluissa, olisi sisällyttävä sellaisen rekisterin luominen, josta käyttäjä voi pyynnöstä todentaa jokaisen kerran, jolloin hänen tiedoissaan on käyty. |
| --- | --- |

7.8

B.   Muut turvallisuus- ja vastuunäkökohdat

| 7.9 | Ehdotuksen mukaan uusi eurooppalainen sähköisen identiteetin kehys tarjoaa mekanismeja petosten estämiseksi ja henkilön tunnistetietojen todentamisen varmistamiseksi. Koska ehdotukseen sisältyy säännös, jolla mahdollistetaan attribuuttien tarkastaminen virallisista lähteistä, tämä voisi parantaa esimerkiksi lasten turvallisuutta verkossa estämällä heitä pääsemästä käsiksi ikäänsä nähden sopimattomaan sisältöön. ETSK toteaa, että kansallisella tasolla tällaista tehokasta suojelua ei ole tällä hetkellä saatavilla tai se on erittäin tehotonta. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen, että verkkoselainten olisi varmistettava tuki verkkosivustojen todentamisen hyväksytyille varmenteille ja yhteentoimivuus niiden kanssa eIDAS-asetuksen mukaisesti. Niiden olisi tunnustettava ja näytettävä verkkosivustojen todentamisen hyväksytyt varmenteet korkean varmuustason tarjoamiseksi siitä, että verkkosivuston omistajat voivat osoittaa henkilöllisyytensä verkkosivuston omistajina ja käyttäjät voivat tunnistaa verkkosivuston omistajat suurella varmuudella. Samalla ETSK katsoo tarpeelliseksi, että tarjotaan yksinkertaisia, nopeita ja tehokkaita muutoksenhakumekanismeja sen varmistamiseksi, että verkkosivuston esto voidaan poistaa, mikäli se on virheellisesti merkitty vaaralliseksi. Vastuuta koskevat säännöt olisi vahvistettava myös kaikissa tapauksissa, joissa verkkosivusto on virheellisesti luokiteltu vaaralliseksi. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | ETSK huomauttaa, että tietojen digitalisointi herättää aina huolta turvallisuudesta, erityisesti liittyen tietoja tallentaviin ja käsitteleviin valtaviin järjestelmiin, jotka muodostavat petoksille ja tietojen menetykselle alttiin tietolähteen. ETSK on myös tietoinen siitä, että tällä hetkellä ei ole täysin tehokasta turvallisuusjärjestelmää (jossa ei olisi aukkoja ja virheitä), joka poistaisi tällaisen uhan kokonaan. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Sen vuoksi ETSK huomauttaa, että kaikkien tällaisten käyttäjien tietoihin liittyvien ei-toivottujen tilanteiden minimoimiseksi eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen teknisessä rakenteessa, jonka jäsenvaltiot kehittävät yhteistyössä komission kanssa, olisi keskityttävä toimenpiteisiin, joilla lisätään tietoturvaa ja tarjotaan tiedonhallintamekanismeja. Tällaiset mekanismit ovat tärkeitä esimerkiksi silloin, kun käytetään käyttäjiltä kerättyjä tietoja muihin kuin alun perin suunniteltuihin tarkoituksiin. Samalla ETSK katsoo, että teknistä rakennetta olisi kehitettävä kunnioittaen perusoikeuksia ja jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta koskevaa periaatetta. |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | ETSK panee merkille, että eIDAS-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, että luottamuspalvelun tarjoajat ovat vastuussa luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle tahallaan tai tuottamuksesta aiheutuneesta vahingosta, joka johtuu mainitun asetuksen mukaisten velvoitteiden (ja komission ehdotuksen mukaan myös ehdotetun ”NIS 2 -direktiivin” 18 artiklan mukaisten kyberturvallisuuden riskinhallintaa koskevien velvoitteiden) noudattamatta jättämisestä. Tätä säännöstä olisi sovellettava kansallisten vastuusääntöjen mukaisesti (13 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

7.13

| 7.14 | Vastuukysymysten yhteydessä ETSK huomauttaa, että vahinkojen määritelmään, niiden suuruuteen ja asianmukaiseen korvaukseen liittyviä asioita säännellään jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä. Näiden sääntöjen mukaan luottamuspalvelujen tarjoajien vastuuvelvollisuutta voidaan rajoittaa kansallisen lainsäädännön merkityksellisten säännösten ja palveluntarjoajien määrittelemien palvelujen tarjoamista koskevien käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

7.14

| 7.15 | ETSK katsoo, että eurooppalaisten digitaalisen identiteetin lompakkojen käyttäjille olisi taattava korvaus kaikissa heidän tietoihinsa liittyvissä ei-toivotuissa tilanteissa, kuten tietovarkaus tai tietojen katoaminen, luovuttaminen eteenpäin, käyttö muihin kuin alun perin suunniteltuihin tarkoituksiin jne. Tällaiseen vastuuvelvollisuuteen olisi sisällyttävä kaikki edellä mainitut tilanteet riippumatta siitä, onko kyse palveluntarjoajan tuottamuksesta tai huolimattomuudesta (riippumatta siitä, onko palveluntarjoaja syypää asiaan). |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Tietojen (erityisesti henkilötietojen) varastaminen, luvaton luovuttaminen tai katoaminen voi aiheuttaa pitkäaikaista haittaa omistajalleen. Kun digitaalisia tietoja on luovutettu, monet tahot voivat hankkia ne pitkällä aikavälillä omistajan tahdon vastaisesti. ETSK kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita etsimään ja kehittämään tehokkaita mekanismeja, jotka toimisivat tällaisissa tapauksissa tietojen omistajien oikeussuojakeinoina. |
| --- | --- |

7.16

| 7.17 | Uuden järjestelmän ehdotetut ratkaisut pakottavat palveluntarjoajat päivittämään sähköiset turvallisuusjärjestelmänsä huomattavasti korkeammalle tasolle kiinnittäen erityistä huomiota kyberturvallisuuteen. ETSK odottaa tästä seuraavan merkittäviä kustannuksia ja olemassa olevan tietotekniikkainfrastruktuurin nykyaikaistamista ja katsoo, että se saattaa aiheuttaa tietyille palveluntarjoajille kohtuuttoman rasitteen, joka saattaa jopa johtaa siihen, että sellaiset palveluntarjoajat, joilla ei ole varaa tällaisiin investointeihin lyhyessä ajassa, poistuvat tietyiltä markkinoilta. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden olisi ETSK:n mielestä etsittävä ratkaisuja, joilla suojellaan palveluntarjoajia syrjinnältä tällä alalla ja mahdollistetaan pehmeä siirtymä tässä suhteessa, myös tarjoamalla mahdollisuus varmistaa uusien vaatimusten noudattaminen useissa vaiheissa kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

7.17

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1191, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, kansalaisten vapaan liikkuvuuden edistämisestä yksinkertaistamalla tiettyjen yleisten asiakirjojen esittämistä Euroopan unionissa koskevia vaatimuksia sekä asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (EUVL L 200, 26.7.2016, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014 , sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista”

(COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD))

(2022/C 105/13)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 7.6.2021
  Neuvosto, 3.6.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 207 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/3/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 7.6.2021

Neuvosto, 3.6.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 207 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/3/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää komission toimia myönteisinä ja on samaa mieltä siitä, että EU:n markkinoita ja sen yrityksiä suojaavia toimintavälineitä on tarpeen vahvistaa korjaamalla kilpailua, kauppaa ja julkisia hankintoja koskevan sääntelykehyksen puutteita niin, että asetetaan tavoitteeksi taata oikeudenmukainen kilpailu, jota ulkomaiset tuet eivät vääristä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tältä osin ETSK katsoo, että komission ehdotus, joka koskee sellaista ulkomaisista lähteistä peräisin olevaa valtion rahoitusta unionin markkinoilla toimiville yrityksille, joka saattaa häiritä markkinoita, on hyödyllinen ja merkittävä toimintaväline. Eräät jo itsessään monimutkaisen ja monitahoisen lainsäädäntötoimen näkökohdat edellyttävät kuitenkin edelleen kehittämistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ehdotuksen mukaan ulkomaisen tuen laajan määritelmän on tarkoitus kattaa monenlaiset ulkomaiset valtiontuet, myös verotukselliset tuet. Komission olisikin aiheellista osoittaa, mitkä tutkimukset se aikoo asettaa etusijalle, ja määrittää tarvittaessa perusteet, jotka soveltuvat eri käytäntöjen käsittelytavan sääntelyyn, jotta voidaan vastata avoimuuden ja yksinkertaistamisen vaatimuksiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ehdotuksessa komission tehtäväksi annetaan valvoa ulkomailta tukia saavien yritysten investointeja unionissa. ETSK pitää tässä yhteydessä aiheellisena, että komissio selventää tarkkaan ja tarvittaessa tarkoituksenmukaisin ohjein asetuksen soveltamisalaa niin, että taataan sen yhtenäinen soveltaminen EU:n tasolla ja minimoidaan vaara erilaisten tulkintojen syntymisestä niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka vastaavat omasta puolestaan ulkomaisten investointien valvonnasta. Tätä varten komitea ehdottaa myös, että yrityksille perustetaan tiedotuspiste, joka antaa niille tietoa ulkomaisia tukia koskevasta lainsäädännöstä ja siitä johtuvista vaatimuksista ja ilmoitusvelvoitteista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Prosessin käynnistämiseksi komissio laatii arvion ulkomaisesta tuesta punnitsemalla sen kielteisiä ja myönteisiä vaikutuksia kyseessä olevan taloudellisen toiminnan kehitykseen. ETSK pitää tärkeänä, että komissio antaa lisätietoja siitä, miten arviointi on tarkoitus konkreettisesti toteuttaa, mitkä voisivat olla sen myönteiset vaikutukset tai milloin tasapainottaminen on perusteltua. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Viitaten voimassa olevaan yrityskeskittymien valvontajärjestelmään ETSK pitää tarpeellisena, että komissio selventää sen suhdetta ehdotettuun uuteen järjestelmään nähden, jotta vältetään aikataulujen ja tulosten epäyhtenäisyys, joka aiheuttaisi merkittävää rasitusta yrityksille. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta komissio voi käynnistää prosessin, ulkomaisten tukien kokonaismäärän on ylitettävä 5 miljoonan euron kynnysarvo kolmena peräkkäisenä verovuonna. ETSK:n mielestä tämä kynnysarvo on melko alhainen absoluuttisena lukuna, ja komitea katsoo aiheelliseksi ehdottaa komissiolle sen nostamista niin, että suljetaan pois laajuudeltaan ja merkitykseltään vähäisempiä tapauksia, mikä hyödyttää myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Julkisten hankintojen yhteydessä mahdolliset viran puolesta suoritettavat tutkimukset ja julkisten tarjouskilpailujen laaja uudelleenarviointi saattavat aiheuttaa riskejä ja rasitteita EU:n alueella toimiville ja sinne investoiville yrityksille. Sen vuoksi komission on yksinkertaistettava ja selvennettävä sovellettavaa järjestelmää mahdollisimman tarkkaan, jotta helpotetaan uusien sääntöjen soveltamista, etenkin kun niitä sovelletaan jo voimassa olevien säännösten rinnalla. Näin vähennetään unionissa toimiville yrityksille koituvaa hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK katsoo, että EU:n ja sen markkinoiden on säilyttävä avoimina ja kilpailukykyisinä, ja pitää tätä keskeisen tärkeänä EU:n sosioekonomisen järjestelmän moitteettoman ja tasapainoisen toiminnan, yritysten vakauden sekä kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. Nämä tekijät ovat myös unionin strategisen riippumattomuuden mallin perustana (1). Komitea katsookin, että sisämarkkinoiden suojeluun epäreiluun kilpailuun johtavilta tukitoimilta tähtäävän tavoitteen rinnalle tarvitaan tehokas väline, jota sovelletaan johdonmukaisesti koko unionissa ja josta aiheutuu mahdollisimman vähän rasitusta yrityksille. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2020 valkoisen kirjan ulkomaisista tuista tarkastellakseen tätä kysymystä, käynnistääkseen julkisen keskustelun ja ehdottaakseen mahdollisia ratkaisuja. Siinä tuodaan esille kilpailua, kauppaa ja julkisia hankintoja koskevissa EU:n säännöissä oleva sääntelyvaje, joka tosiasiallisesti estää EU:ta ryhtymästä toimiin silloin, kun ulkomaiset tuet vääristävät sisämarkkinoita, mikä edistää tiettyjä yrityskeskittymiä tai suosii tiettyjä tarjouskilpailuihin osallistuvia tahoja. Valkoisessa kirjassa huomautetaan myös erilaisista ongelmista, jotka liittyvät ulkomaisia tukia saavien toimijoiden mahdollisuuteen saada EU:n rahoitusta, mikä saattaa vääristää kilpailua EU:n varoista. Toistaiseksi yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole voimassa lainsäädäntöä, jolla puuttua ulkomaisten tukien mahdollisiin vääristäviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kysymys ulkomaisista tuista ei ole uusi, ja sitä on korostettu toistuvasti EU:n tasolla. Neuvosto viittasi 11. syyskuuta 2020 antamissaan päätelmissä komission valkoiseen kirjaan ja kehotti 1. ja 2. lokakuuta 2020 antamissaan päätelmissä kehittämään ”uusia välineitä, joilla puututaan ulkomaisten tukien vääristäviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla”. Euroopan parlamentti kehotti helmikuussa 2020 kilpailupolitiikkaa koskevassa mietinnössään komissiota ”tutkimaan asianmukaisia tutkimusvälineitä tapauksissa, joissa yrityksen katsotaan ryhtyneen kilpailua vääristävään toimintaan valtiontukien johdosta tai saaneen liikaa voittoja hallitsevan markkina-aseman ansiosta kotimaassaan”. Komission johtaville varapuheenjohtajille Vestagerille ja Dombrovskisille sekä komission jäsen Bretonille osoitetussa yhteisessä kirjeessä 41 Euroopan parlamentin jäsentä ilmaisi voimakkaan tukensa välineelle, jolla puututaan ”merkittävää valtiontukea saaviin kolmansien maiden yrityksiin”. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kuten komission työohjelmassa vuosiksi 2020–2021 ilmoitetaan, tarkasteltavana olevassa asetusehdotuksessa säädetään yksityiskohtaisesti uudesta operatiivisesta välineestä (suurimpien ja mahdollisesti eniten kilpailua vääristävien tapausten ennakkoilmoitusjärjestelmä sekä menettely, joka on aloitettava viran puolesta) EU:n lainsäädännön sääntelyvajeen korjaamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sisämarkkinoilla välttäen luomasta epätasapuolisia kilpailuedellytyksiä. Asetusehdotus on myös mainittu kauppapolitiikan uudelleentarkastelusta annetun tiedonannon kohdassa 3.2.6 liittyen tasapuolisten toimintaedellytysten noudattamiseen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yhteenvetona voidaan todeta, että ehdotetun lainsäädännön tavoitteena on tutkia ja tarvittaessa kannustaa luopumaan sellaisista ulkomaisten yritysten sulautumista, julkisista hankinnoista ja markkinakäyttäytymisestä, jotka voivat vääristää Euroopan unionin sisämarkkinoita, tai estää ne. Siinä säädetään velvollisuudesta ilmoittaa sulautumisista, jos keskittymään osallistuvan yrityksen liikevaihto on yli 500 miljoonaa euroa ja osapuolet ovat saaneet yli 50 miljoonaa euroa ulkomaisina rahoitusosuuksina kolmen edellisen vuoden aikana, sekä julkisista tarjouskilpailuista, joiden arvo on yli 250 miljoonaa euroa, kun niihin osallistuu ulkomailta tukea saavia yhteisöjä. Ehdotetussa asetuksessa säädetään myös komission mahdollisuudesta tutkia kolmena peräkkäisenä vuotena yli 5 miljoonan euron arvosta ulkomaisia rahoitustukia saaneiden kaikenlaisten toimijoiden markkinakäyttäytymistä. Tämä kattaa myös sulautumat ja yrityshankinnat, jotka alittavat mainitut kynnysarvot. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksesta käy ilmi, että ongelmia eivät aiheuta ulkomaiset investoinnit, vaan tuet, jotka helpottavat unionissa toimivien yritysten hankintaa, vaikuttavat investointipäätöksiin, vääristävät tavara- ja palvelukauppaa, vaikuttavat tuensaajien käyttäytymiseen ja haittaavat kilpailua. Toisin kuin sellaisten tukitapauksien kohdalla, joissa komissio varaa itselleen yksinomaisen mahdollisuuden puuttua asiaan, ulkomaisten investointien ollessa kyseessä toimivalta on kuitenkin jäsenvaltioilla, joilla on joka tapauksessa mahdollisuus valvoa ulkomaisia investointeja turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Viimeksi mainittua tapausta säännellään 11. lokakuuta 2020 lähtien sovelletulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/452 (2), jolla perustetaan tiedonvaihtojärjestelmä komission ja jäsenvaltioiden välille ja parannetaan valvontamekanismeja, jos niistä on jo säädetty. Näin komissiolla on mahdollisuus esittää kommentteja tai antaa lausuntoja jäsenvaltioiden hyväksymistä liiketoimista. Mainittu asetus koskee pääasiassa kriittisiä infrastruktuureja ja teknologioita, arkaluonteisia tietoja ja tiedotusvälineitä, eikä siinä vahvisteta vähimmäisarvoja. Näin ollen jäsenvaltioilla on mahdollisuus tutkia lähes kaikkia EU:n ulkopuolelta tulevia investointeja. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

| 3.1 | Asetusehdotuksessa määritellään ”ulkomaiset tuet” hyvin laajasti (2 artikla). Käsitteeseen sisältyvät kaikki toimet, joissa kolmas maa myöntää taloudellista toimintaa EU:n markkinoilla harjoittavalle yritykselle edun, joka rajoittuu yhteen yritykseen tai koskee useita yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä. Ulkomaisia tukia voidaan myöntää eri muodoissa: muun muassa varojen tai vastuiden siirto, pääomasijoitukset, avustukset, lainat, lainatakaukset, verokannustimet, toimintatappioiden kuittaaminen, julkisten viranomaisten asettamien taloudellisten rasitusten korvaaminen, velkojen anteeksianto, pääomittaminen tai uudelleenjärjestely, luopuminen tuloista, jotka muutoin saataisiin, taikka tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen tai tavaroiden ja palvelujen ostaminen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotuksen mukainen ulkomaisten tukien laaja määritelmä, joka vastaa suurelta osin EU:n valtiontukien määritelmää, voi kuitenkin koskea monenlaisia kolmannen maan myöntämiä tuki- ja kannustinmuotoja, mikä herättää kysymyksiä komission tosiasiallisesta kyvystä selviytyä valtavasta työmäärästä, joka liittyy kaikkien maailman maiden myöntämiin kaikenlaisiin tukiin. Tämä saattaa johtaa oikeudelliseen epävarmuuteen ja riskiin mahdollisista oikeusriidoista, joita kilpailijat käynnistävät kiistanalaisissa sulautumissa ja yrityskaupoissa. Tässä tapauksessa olisi selvästi esitettävä, mitkä tutkimukset komissio aikoo asettaa etusijalle, ja aikooko se tässä yhteydessä vahvistaa etukäteen ilmoitettavat perusteet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ehdotuksessa komission tehtäväksi annetaan pääasiassa valvoa ulkomailta tukia saaviin yhteisöihin tehtäviä investointeja unionissa. Eräät valtiot saattavat kuitenkin katsoa, että nämä päätökset kuuluvat niiden toimivallan piiriin osana jäsenvaltioiden ulkomaisten investointien kansallisia valvontajärjestelmiä. ETSK pitää tässä yhteydessä aiheellisena, että komissio selventää tarkkaan ja tarvittaessa myös tarkoituksenmukaisin ohjein asetuksen soveltamisalaa niin, että taataan sen yhtenäinen soveltaminen EU:n tasolla ja minimoidaan vaara siitä, että jäsenvaltioiden välillä syntyy erilaisia tulkintoja. Tätä varten komitea ehdottaa myös, että yrityksille perustetaan tiedotuspiste, joka antaa niille tietoa ulkomaisia tukia koskevasta lainsäädännöstä ja siitä johtuvista vaatimuksista ja ilmoitusvelvoitteista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ehdotetulla asetuksella luodaan näin ollen uusi järjestelmä, joka on sekä ennakkovalvontajärjestelmä (suurten keskittymien ja julkisten hankintojen osalta) että jälkikäteisvalvontajärjestelmä, joka täydentää EU:n yrityskeskittymiä varten tällä hetkellä kaavailtua järjestelmää, johon se perustuu muokattuna, mutta on siitä erillinen (3 luku). Myös tässä tapauksessa liiketoimiin, jotka edellyttävät ilmoitusta, sisältyy sulautumia, määräysvallan hankintoja ja itsenäisiä yhteisyrityksiä, vaikka rahamääräiset kynnysarvot poikkeavat yrityskeskittymien kynnysarvoista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komissio arvioi, onko ”sisämarkkinoiden vääristymä” olemassa (5 artikla). Tässä arvioinnissa otetaan huomioon ainoastaan asianomainen keskittymä. Komissiolta ei kuitenkaan näytetä edellyttävän suoran syy-yhteyden vahvistamista liiketoimen ja markkinoiden vääristymän välillä. Sisämarkkinoiden vääristymä voidaan todeta tapahtuneeksi, kun ulkomaisella tuella kyetään parantamaan yrityksen kilpailuasemaa sisämarkkinoilla ja kun tämä sen vuoksi vaikuttaa tosiasiallisesti tai mahdollisesti vääristävällä tavalla kilpailuun sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Asetusehdotus antaa näin ollen komissiolle laajan harkintavallan, ja siinä luetellaan mahdollisesti merkittävinä indikaattoreina tuen määrä ja luonne, yrityksen ja asianomaisten markkinoiden tilanne, yrityksen taloudellisen toiminnan laajuus sisämarkkinoilla sekä ulkomaiseen tukeen liittyvä tavoite ja ehdot sekä sen käyttö sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komissiolla olisi näin valtuudet arvioida ulkomaisen tuen kielteisiä vaikutuksia, jotka ilmenevät sisämarkkinoiden vääristymänä, verrattuna myönteisiin vaikutuksiin, jotka ”kohdistuvat asiaankuuluvan taloudellisen toiminnan kehitykseen” (5 artikla). Jos myönteisiä vaikutuksia on enemmän, mihinkään toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi. Komission olisi aiheellista antaa lisätietoja siitä, miten arviointi on tarkoitus konkreettisesti toteuttaa, ja eritoten mitkä voisivat olla mainitut myönteiset vaikutukset tai milloin tasapainottaminen on perusteltua. ETSK panee tässä yhteydessä merkille, että komissio on laatinut laajat ja yksityiskohtaiset ohjeet, jotka koskevat sisämarkkinoille soveltuvia EU:n sisäisiä tukia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jos komissio katsoo, että ulkomainen tuki vääristää sisämarkkinoita, se voi määrätä toimenpiteitä aiheutuneen haitan korjaamiseksi (6 artikla). Yritykset voivat myös esittää sitoumuksia väitettyjen vääristymien korjaamiseksi, ja komissio voi tehdä niistä sitovia. Sitoumuksiin tai korjaustoimenpiteisiin voi sisältyä pääsyn tarjoaminen oikeudenmukaisin ja syrjimättömin ehdoin infrastruktuuriin, ulkomaisilla tuilla hankittujen tai kehitettyjen omaisuuserien lisensointi, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon vähentäminen, tietyistä investoinneista pidättäytyminen, tutkimus- ja kehitystyön tulosten julkaiseminen, tietyistä omaisuuseristä luopuminen, ulkomaisen tuen takaisinmaksu korkoineen kolmannelle maalle tai keskittymän purkaminen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Tässä yhteydessä komitea katsoo aiheelliseksi selventää tarkemmin uuden suunnitellun järjestelmän ja EU:n nykyisen yrityskeskittymien valvontajärjestelmän välistä yhteyttä. Vaikka ilmoituskynnykset ja aineellinen arviointi eroavat toisistaan, monista liiketoimista voitaisiin ilmoittaa komissiolle molemmissa järjestelmissä rinnakkain, jolloin vaarana on aikataulujen ja tulosten epäyhtenäisyys, joka aiheuttaisi merkittävää rasitusta yrityksille. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Asetusehdotuksessa esitetään erillistä pakollista ilmoitusjärjestelmää EU:n julkisille hankinnoille, joiden arvo ylittää 250 miljoonaa euroa (4 luku). Näihin hankintamenettelyihin osallistuvien yritysten on määrä ilmoittaa hankintayksiköille kaikki kyseistä ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana saadut ulkomaiset rahoitusosuudet tai annettava vakuutus siitä, että ne eivät ole saaneet ulkomaisia rahoitusosuuksia viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana (27 artikla). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Hankintaviranomaisten on toimitettava heti nämä ilmoitukset komissiolle, jolla on 60 päivää aikaa ilmoituksen vastaanottamisesta saattaa päätökseen alustava tarkastelu ja sen jälkeen vielä 140 päivää perusteellisen tutkimuksen tekemiseen. Tätä määräaikaa voidaan poikkeustapauksissa pidentää. Ilmoitukset eivät keskeytä julkista hankintamenettelyä, mutta hankintaviranomainen ei voi määrittää menettelyä ja tehdä sopimusta sellaisen yrityksen kanssa, joka on komission tutkittavana. Jos yritykset eivät tee ilmoitusta, komissio voi määrätä sakkoja aina 10 prosenttiin asti kokonaisliikevaihdosta. Tämä on melko monimutkainen menettely, joka saattaa hidastaa hankintojen kaltaisten monitahoisten menettelyjen päätökseen saattamista. Nämä menettelyt ovat kuitenkin välttämättömiä, jotta jäsenvaltioilla on mahdollisuus toteuttaa NextGenerationEU -välineen mukaisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Asetusehdotuksen mukaan komissio voi oma-aloitteisesti tutkia kaikkia mahdollisia EU:n sisämarkkinoilla ilmeneviä vääristymiä, jotka johtuvat ulkomaisesta tuesta (2 luku). Ainoa vaatimus sille, että komissio voi käynnistää tutkimuksen, on se, että ulkomaisten tukien kokonaismäärä ylittää 5 miljoonan euron kynnysarvo kolmena peräkkäisenä verovuonna. Tämä kynnysarvo on melko alhainen absoluuttisena lukuna, ja ETSK katsoo aiheelliseksi ehdottaa komissiolle sen nostamista niin, että suljetaan pois laajuudeltaan ja merkitykseltään vähäisempiä tapauksia, mikä hyödyttää myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Komissiolla on lisäksi valtuudet tutkia ulkomaisia rahoitusosuuksia jopa kymmenen vuotta tutkimuksensa käynnistämistä edeltävältä ajalta, ja sillä on mahdollisuus tarkastella ulkomaisia tukia, joita on myönnetty kymmenen vuoden aikana uuden asetuksen voimaantuloa edeltävänä ajanjaksona, jos vääristäviä vaikutuksia ilmenee asetuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ehdotetulla asetuksella on merkittävä taloudellinen vaikutus, koska se voi vaikuttaa kaikkiin yrityksiin, jotka saavat tukea kolmansista maista ja harjoittavat taloudellista toimintaa EU:ssa (erityisesti sulautumien ja yrityshankintojen osalta tai vahvistetut kynnysarvot ylittävien julkisten tarjouskilpailujen osalta), ja sillä on myönteinen vaikutus erityisesti kaikkiin yrityksiin, jotka eivät saa ulkomaisia tukia. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ehdotuksen pohjalta komissiolla on käytännössä mahdollisuus soveltaa EU:n ulkopuolisten valtioiden myöntämiin tukiin samanlaista valvontaa kuin valtiontukia koskevien EU:n sääntöjen nojalla on mahdollista. Tämä uhkaa mutkistaa entisestään jo nykyisellään hyvin laaja-alaista sääntelykehystä ja aiheuttaa huomattavia kustannuksia EU:n yrityksille. Esimerkiksi samaan liiketoimeen saatetaan tulevaisuudessa soveltaa kolmea eri menettelyä: sulautumien valvonta, ulkomaisten investointien seuranta ja ulkomaisten tukien valvonta ehdotuksen mukaisesti ymmärrettynä. Kaikissa niissä sovelletaan omia menettelysääntöjä ja aikatauluja. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Sulautumien ja yrityshankintojen alalla ulkomaisten tukien tarkastaminen tulisi lisänä yrityskeskittymien pakollisten valvontailmoitusten (EU:n tai jäsenvaltioiden tasolla) ja ulkomaisia sijoituksista koskevien kansallisten ilmoitusten rinnalle, jolloin vaarana olisivat oikeusriidat asianomaisten yritysten kanssa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Julkisten hankintojen yhteydessä mahdolliset viran puolesta tehtävät tutkimukset ja julkisten tarjouskilpailujen laaja uudelleentarkastelu saattavat aiheuttaa riskejä ja rasitteita EU:n alueella toimiville ja sinne investoiville yrityksille. Tämä koskisi ulkomaisia tahoja, jotka investoivat EU:hun, ja yrityksiä joilla on toimipaikka unionin alueella ja jotka voivat saada ulkomaista rahoitusta (sijoittajien tai ulkomaisten tukien kautta erityishankkeisiin). Tällaisessa tapauksessa yritysten olisi tutkittava huolellisesti saamiaan ulkomaisia tukia arvioidakseen uusien sääntöjen mahdollista soveltamista. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Komission onkin yksinkertaistettava ja selvennettävä sovellettavaa järjestelmää mahdollisimman tarkkaan, jotta helpotetaan uusien sääntöjen soveltamista, etenkin kun niitä sovelletaan jo voimassa olevien säännösten rinnalla, ja kevennettävä näin unionista peräisin oleville yrityksille koituvaa hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

3.17

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission tiedonanto ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020) 456 final). Ks. myös komission tiedonanto ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” (COM(2021) 32 final).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/452, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (EUVL L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

2

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/92 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/92

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajaluotoista”

(COM(2021) 347 final – 2021/0171 (COD))

(2022/C 105/14)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 8.7.2021
  neuvosto, 14.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 159/5/16 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 8.7.2021

neuvosto, 14.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

21.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

159/5/16

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti tähän kuluttajaluottoja koskevan lainsäädännön päivittämiseen mutta huomauttaa, että edelleen on aihealueita, joilla direktiivin olisi oltava tavoitteiltaan kunnianhimoisempi tai joilla ei voida varmistaa asianmukaista tasapainoa direktiivin tavoitteiden ja ehdotettujen ratkaisujen välillä. Lisäksi ETSK katsoo, että direktiivin tarjoamissa ratkaisuissa olisi keskityttävä enemmän digitalisaation vaikutuksiin ja digitaalisten laitteiden käytön lisääntymiseen sekä vihreiden luottojen myöntämiseen, jolloin kuluttajia autetaan tekemään kestävyysajattelun mukaisempia hankintoja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK arvostaa Euroopan komission pyrkimyksiä edistää talousvalistusta ja digitaalista lukutaitoa käsitteleviä kampanjoita, sillä tällaiset toimet ovat pelkästään hyödyksi kuluttajille ja luotonantajille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille äärikäytäntöjen välttämiseksi hinnoittelussa on konkreettista hyötyä heikossa asemassa oleville kuluttajille, kunhan nämä rajat asetetaan oikeanlaiseen tasapainoon markkinoita ja mahdollisia vaikutuksia koskevan tarkan analyysin pohjalta. ETSK toteaakin, että kuluttajaluottodirektiivin pitäisi tarjota selkeän ja yhdenmukaisen menetelmän, jota jäsenvaltioiden tulisi harkita soveltaakseen tällaisia ylärajoja sellaisten äärimmäisten käytäntöjen torjumiseksi ja estämiseksi, jotka voisivat johtaa ylivelkaantumiseen. Näin varmistettaisiin myös tasapuoliset toimintaedellytykset eri maiden lainanantajille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n mielestä on hyödyllistä täsmentää yksityiskohtaisemmin kaikkien luotonantajien velvollisuutta arvioida perusteellisesti kuluttajien luottokelpoisuus. ETSK kannattaa tältä osin komission tarkastelutapaa luottokelpoisuuden arvioinnissa käytettävien tietojen tyyppiin nähden, mukaan luettuna poikkeus, joka koskee terveystietojen kaltaisia arkaluonteisia henkilötietoja, sillä on erittäin tärkeää varmistaa menettelytavan tasapainoisuus. On kuitenkin mitä tähdellisintä korostaa direktiivissä, että edes perusteellisella luottokelpoisuuden arvioinnilla ei voida saada takeita lainan takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että kuluttajaluottodirektiivin tekstiä olisi tarkistettava siten, että varmistetaan kaikkien luotonantajien yhdenvertainen kohtelu lupa- ja toimilupaprosessista aina toimintasääntöihin/velvoitteisiin saakka, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille kilpailijoille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että komission olisi analysoitava tarkemmin ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja koskevia velvoitteita, jotta kyetään löytämään asianmukainen tasapaino tiedon tarpeen ja merkityksellisyyden sekä tehokkaimman ja joustavimman tietojenesitystavan välillä. Samalla olisi myös harkittava koko prosessin digitalisoimista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että komissio selventää kuluttajaluottodirektiivin tekstiä varhaisen takaisinmaksun osalta. |
| --- | --- |

1.7

2.   Taustaa

| 2.1 | Käsillä oleva lausunto liittyy Euroopan komission ehdotukseen kuluttajaluottoja koskevaksi direktiiviksi, jolla kumotaan kulutusluottosopimuksista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/48/EY (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten säädösehdotuksen perusteluissa todetaan, uuden direktiivin tarpeellisuus juontuu siitä, että digitalisointi on vuodesta 2008 lähtien edennyt ja muuttanut perusteellisesti sekä lainanannon käytänteitä (esimerkkeinä uudet tavat antaa tietoja digitaalisesti ja luottokelpoisuuden arviointi automatisoitujen päätöksentekojärjestelmien ja muun kuin perinteisen tietoaineksen avulla) että lainanantajien profiilia. Covid-19-kriisin yhteydessä on myös tullut tarpeelliseksi tarjota lainsäädäntövälineitä, joilla kevennetään varoiltaan muita heikommassa asemassa olevien kansalaisten ja kotitalouksien taloudellista rasitusta. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen saattaa kuluttajaluottoja koskeva oikeudellinen kehys ajan tasalle, sillä markkinat ovat todellakin kehittyneet vuodesta 2008, eivätkä nykyiset säännökset kata asianmukaisesti kaikentyyppisiä toimijoita/tuotteita, mikä tarkoittaa, että on aihealoja, joilla ei ole asianmukaista kuluttajansuojaa tai joilla voimassa olevia sääntöjä on mahdollista parantaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että kuluttajaluottodirektiivin kaksi päätavoitetta, jotka ovat i) kuluttajille aiheutuvien vahinkojen supistaminen tilanteiltaan muuttuvilla markkinoilla ja ii) kuluttajaluottojen rajatylittävän tarjoamisen helpottaminen ja kilpailun edistäminen sisämarkkinoilla, liittyvät tiiviisti toisiinsa ja ovat olennaisen tärkeitä uuden direktiivin asianmukaisen kattavuuden ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. Esimerkiksi ehdotusta pakollisten ylärajojen asettamisesta kuluttajaluottokustannuksille on täsmennettävä ja yhdenmukaistettava kuluttajaluottodirektiivissä selkeän menetelmän puitteissa. Tämä on tarpeen, jotta voidaan varmistaa kuluttajille yhdenmukainen suoja ja samalla torjua tehokkaasti vastuuttoman lainanannon käytäntöjä EU:ssa sekä koroiltaan tai kustannuksiltaan kohtuuttomien kulutusluottotuotteiden kehittämistä. Tällaisia tuotteita tarjotaan monesti heikoimmassa asemassa oleville kuluttajille, ja ne voivat usein johtaa ylivelkaantumiseen. Tällainen yhdenmukainen menetelmä on tarpeen myös tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi eri maiden lainanantajille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Direktiivin soveltamisalan laajentaminen ja useiden termien määritelmien selventäminen voi pelkästään hyödyttää sekä kuluttajia että luotonantajia sekä selkeyttää niihin liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia. ETSK katsoo lisäksi, että ehdotus jäsenvaltioiden velvoittamisesta tarjoamaan riippumattomia velkaneuvontapalveluja ylivelkaantuneille tai muille heikossa asemassa oleville kuluttajille on myös omiaan auttamaan vaikeuksiin joutuneita kuluttajia. ETSK ehdottaa lisäksi, että direktiivissä kannustetaan luotonantajia omaksumaan toimia, joilla helpotetaan taloudellisten vaikeuksien varhaista havaitsemista ja joihin sisältyy myös lainanhoitoon liittyviä joustotoimenpiteitä koskevia säännöksiä. Molemmilla toimilla estettäisiin ylivelkaantumistilanteet ja kannustettaisiin luotonantajia etsimään ratkaisuja vaikeuksiin joutuneita lainanottajia varten. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK arvostaa komission pyrkimyksiä edistää talousvalistusta ja digitaalista lukutaitoa koskevia aloitteita sen varmistamiseksi, että kuluttajat ymmärtävät asianmukaisesti lainatuotteet ja lainanottoon liittyvät riskit, sillä tämä on tehokkain tapa ylläpitää heidän taloudellista hyvinvointiaan. ETSK katsookin, että direktiivin tekstiä, joka koskee luotonantajien ja kuluttajien välistä viestintää kaikissa sopimussuhteen vaiheissa, olisi mukautettava niin, että siinä otetaan huomioon digitalisaatio ja digitaalisten laitteiden käytön lisääntyminen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK arvostaa myös komission pyrkimyksiä antaa selkeät säännöt rahoitusneuvontapalveluista lainasopimusten osalta, mutta toivoisi yksiselitteistä oikeudellista näkökulmaa siihen, miten tällaisia palveluja voidaan tarjota. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen määritellä yksityiskohtaisemmin kaikkien luotonantajien velvollisuus arvioida perinpohjaisesti kuluttajien luottokelpoisuus, jotta voidaan tarkistaa, onko heillä varaa kyseisiin lainoihin ja suojataanko heidän rahoitustarpeitaan, ja pyrkiä samalla estämään vastuuttomat luotonantokäytännöt ja ylivelkaantuminen. Komission olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että uusilla säännöillä ei voida eikä pitäisikään siirtää vastuuta kuluttajien tosiasiallisesta maksukäyttäytymisestä luotonantajille, koska kuluttajien on tehtävä parhaansa täyttääkseen velanmaksuvelvoitteensa ja hallitakseen henkilökohtaista menotalouttaan huolellisesti. ETSK kehottaa komissiota analysoimaan edelleen kuluttajaluottodirektiivin tekstiä, jotta tehdään selväksi, että luottokelpoisuuden perusteellinen arviointi ei ole tae lainan takaisinmaksusta. Jotta voidaan varmistaa kuluttajien asianmukainen suojelu, ETSK kehottaa lisäksi komissiota määrittämään yksityiskohtaisemmin tilanteet, joissa lainanantajilla on erityisissä ja asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa oikeus muttei minkäänlaista velvoitetta myöntää lainoja kuluttajille, vaikka nämä eivät läpäise luottokelpoisuuden arviointia. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kehottaa komissiota analysoimaan lisää eräitä uusista määritelmistä tekstin selkeyden varmistamiseksi. Esimerkiksi velkojan määritelmää olisi tarkistettava sen varmistamiseksi, että kaikki luottoa antavat yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja että ne ovat yhtä lailla valvottuja ja toimiluvitettuja, kun ne harjoittavat samantyyppistä toimintaa. Jotta lisäksi pystytään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoamaan kuluttajille tosiasiallisesti samantasoinen suoja, kaikkien lainanantajien olisi yrityksen oikeudellisesta asemasta riippumatta sovellettava samoja sääntöjä ja noudatettava samoja velvoitteita, myös raportoinnin osalta. Poikkeuksena ovat lainat, joista ei peritä mitään maksuja, edellyttäen, että kaikkia kuluttajansuojasäännöksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kuluttajaluottotoiminnasta johtuvien velvoitteiden suhteen direktiivin olisi oltava tavoitteiltaan kunnianhimoisempi ja siinä olisi vahvistettava, että tällainen antolainaustoiminta edellyttää toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää ja toimilupaa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen kuluttajansuoja, tehokas valvonta ja tasapuoliset toimintaedellytykset kuluttajaluottotoiminnassa. Nyt ehdotettu järjestelmä vaikuttaa olevan hyväksynnän ja rekisteröinnin yhdistelmä, joskaan ei lainkaan selväpiirteinen sellainen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Euromääräisten lainojen muuntamista kansalliseksi valuutaksi koskevan erityissäännöksen osalta ETSK kehottaa komissiota tarkistamaan edelleen kuluttajaluottodirektiivin 4 artiklaa sen sovellettavuuden selventämiseksi. Ehdotettu ratkaisu ei ole yhdenmukainen kuluttajille tarkoitetuista kiinteää asunto-omaisuutta koskevista luottosopimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/17/EU (2) 23 artiklan kanssa, minkä lisäksi siitä ei saa täyttä selvyyttä sen tarkoituksesta ja sovellettavuudesta eikä muuntamista varten ehdotetusta menetelmästä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Syrjimättömyyden periaatteen osalta (kuluttajaluottodirektiivin 6 artikla) ETSK on huolissaan siitä, että sen täytäntöönpano saattaa olla hyvin vaikeaa useista syistä, jotka liittyvät pääasiassa erilaisiin maakohtaisiin vaatimuksiin ja siihen, että luottokelpoisuuden arviointiprosessin yhteydessä on hankala saada kaikkia tarvittavia varmennuksia. Tietokantojen käyttömahdollisuuksien osalta ETSK pelkää, että tietyissä olosuhteissa luotonantajien suora pääsy muiden jäsenvaltioiden tietokantoihin saattaa olla epäkäytännöllistä tai epätaloudellista useista syistä (esim. rajatylittävien luottojen kysynnän puute, erilaiset maakohtaiset vaatimukset ja vaikeus saada kaikki luottokelpoisuuden arviointiin liittyvät varmennukset). ETSK kehottaakin komissiota analysoimaan periaatetta tarkemmin muun muassa harkiten epäsuoraa pääsyä tällaisiin tietokantoihin, esimerkiksi kun lainanantajat pyytävät luottokelpoisuuden arviointiin tarvittavia asiakirjoja paikallisten tietokantojensa tai paikallisten veroviranomaisten kautta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kansallisten raportointitietokantojen osalta ETSK toteaa, että luottotietojen käsittely covid-19-pandemian tai muun vastaavan poikkeuksellisen tilanteen aikana saattaisi vaikuttaa luottoraportointijärjestelmän eheyteen ja viime kädessä kuluttajaluottojen tarjontaan. ETSK kehottaakin komissiota tähdentämään kuluttajaluottodirektiivissä, että on tärkeää jatkaa luottotietojen jakamista täydessä mitassa, mukaan lukien tiedot laiminlyödyistä maksuista sekä maksulykkäyksistä kriisin aikana, aivan kuten tavallisina aikoina. Lisäksi ETSK myös suosittaa Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) lainojen alullepanoa koskevien ohjeiden mukaisesti, että komissio täsmentää, että raportointitietokannoissa olisi oltava ainakin tiedot kuluttajien takaisinmaksukäyttäytymisestä voimassa olevien lainasopimuksien osalta, mukaan lukien mahdolliset maksurästit. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK arvostaa komission pyrkimyksiä saattaa ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot paremmin kuluttajien saataville. ETSK katsoo kuitenkin, että asianmukaisena ratkaisuna ei pitäisi olla lisäasiakirjan – vakiomuotoisen luottokatsauksen – luominen, koska se voi aiheuttaa lisärasitteen sekä kuluttajille että luotonantajille ja saattaa johtaa kuluttajia harhaan siinä mielessä, että nämä saattaisivat rajata analyysinsä ainoastaan yleiskatsauksessa esitettyihin tietoihin ottamatta asianmukaisesti huomioon kaikkia muita vakiomuotoisessa eurooppalaisessa kuluttajaluottotietolomakkeessa (SECCIF) esitettyjä tietoja. Parempi ratkaisu olisi uusiin digitaalisiin menetelmiin reagoimisen tarvetta ajatellen harkita mahdollisuutta yksinkertaistaa prosessia, jolla luodaan (ja toteutetaan) suhdetta kuluttajiin, muun muassa säätämällä erityisesti digitaalisista tavoista täyttää velvoite toimittaa vakiomuotoinen eurooppalainen kuluttajaluottotietolomake. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Käyttö- ja säästötilien kytkykauppaa ja niputusta koskevista säännöistä vapauttamisen osalta on erittäin kyseenalaista, onko tosiasiassa kuluttajan edun mukaista rajoittaa tämä vapautus koskemaan vain tilejä, joiden ainoa tarkoitus rajoittuu lainojen hoidon tarpeisiin. Säädöstekstin mukaan luotonantajien olisi kiellettävä kuluttajia käyttämästä kyseisiä tilejä henkilökohtaisiin tarkoituksiin lainanhoidon vaatimusten ulkopuolella. ETSK on samaa mieltä siitä, ettei kuluttajaa pitäisi pakottaa avaamaan tiliä, jota ei tarvita lainan käyttöönottamiseksi/takaisinmaksamiseksi, vaan kuluttajan olisi käytettävä tällaista tiliä avaamisensa jälkeen asianmukaiseksi katsomallaan tavalla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Mitä tulee kuluttajien oikeuksiin silloin, kun luottokelpoisuuden arviointiin sisältyy profilointia tai muuta automatisoitua henkilötietojen käsittelyä, ehdotettu ratkaisu aiheuttaa ETSK:n mielestä riskin rahoituslaitosten kyvyn heikentymisestä vahvistaa arviointikriteerit oman riskinottovalmiutensa mukaisesti, mikä puolestaan vähentää prosessin joustavuutta. Komitea katsoo, että 18 artiklan 6 kohta olisi muotoiltava kokonaisuudessaan uudelleen yleisen tietosuoja-asetuksen vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa, että kuluttajalla on yleisessä tietosuoja-asetuksessa myönnetyt oikeudet, kun luottokelpoisuuden arviointi suoritetaan yksinomaan automatisoidusti ja sillä on vaikutuksia johonkin tiettyyn yksityishenkilöön. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK katsoo, että lainojen ennenaikainen takaisinmaksu on keskeinen säännös direktiivissä, sillä sen tarkoituksena on edistää markkinoiden kilpailukykyä ja vaikuttaa ylivelkaantumiseen, ja komitea arvostaa ehdotuksen yleisiä tavoitteita. ETSK korostaa kuitenkin, että kuluttajaluottodirektiivin tekstiä on tarkistettava, jotta i) helpotetaan aidosti tämän oikeuden käyttöä ja ii) vältetään riita-asiat, joita on syntynyt ”kaikkien kustannusten” määritelmästä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille äärikäytäntöjen välttämiseksi hinnoittelussa on konkreettista hyötyä heikossa asemassa oleville kuluttajille, kunhan nämä rajat asetetaan oikeanlaiseen tasapainoon markkinoita ja mahdollisia vaikutuksia koskevan tarkan analyysin pohjalta. Näin toimittaessa olisi varmistettava, että toimenpiteistä on todella hyötyä kuluttajille, ja vältettävä vastakkaista vaikutusta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Viimeisimmän kuluttajansuojaa koskevan direktiivin mukaisesti kuluttajaluottodirektiivin 44 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on otettava kansallisessa lainsäädännössään käyttöön tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset sen varalta, että direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevia sääntöjä rikotaan. ETSK suhtautuu myönteisesti tällaisiin säännöksiin mutta pyytää komissiota myös toteamaan direktiivissä, että hallinnolliset seuraamukset eivät vaikuta kuluttajien oikeuksiin saada korvaus tai maksun palautus aina tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 21. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/48/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/17/ЕU, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, kuluttajille tarkoitetuista kiinteää asunto-omaisuutta koskevista luottosopimuksista ja direktiivien 2008/48/EY ja 2013/36/EU sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 34).

2

---

LIITE

Seuraavat jaoston lausunnon kohdat korvattiin täysistunnon hyväksymillä muutosehdotuksilla, mutta ne saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

MUUTOSEHDOTUS 2

Esittäjä:

TEDER Reet

INT/956 – Kuluttajaluottosopimukset

Kohta 4.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK kehottaa komissiota analysoimaan lisää eräitä uusista määritelmistä tekstin selkeyden varmistamiseksi. Esimerkiksi velkojan määritelmää olisi tarkistettava sen varmistamiseksi, että kaikki luottoa antavat yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja että ne ovat yhtä lailla valvottuja ja toimiluvitettuja, kun ne harjoittavat samantyyppistä toimintaa. Jotta pystytään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoamaan kuluttajille tosiasiallisesti samantasoinen suoja, kaikkien lainanantajien olisi yrityksen oikeudellisesta asemasta riippumatta sovellettava samoja sääntöjä ja noudatettava samoja velvoitteita, myös raportoinnin osalta. | ETSK kehottaa komissiota analysoimaan lisää eräitä uusista määritelmistä tekstin selkeyden varmistamiseksi. Esimerkiksi velkojan määritelmää olisi tarkistettava sen varmistamiseksi, että kaikki luottoa antavat yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja että ne ovat yhtä lailla valvottuja ja toimiluvitettuja, kun ne harjoittavat samantyyppistä toimintaa. Jotta pystytään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoamaan kuluttajille tosiasiallisesti samantasoinen suoja, kaikkien lainanantajien olisi yrityksen oikeudellisesta asemasta riippumatta sovellettava samoja sääntöjä ja noudatettava samoja velvoitteita, myös raportoinnin osalta.
  Poikkeuksena ovat lainat, joista ei peritä mitään maksuja, edellyttäen, että kaikkia kuluttajansuojasäännöksiä on noudatettu. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK kehottaa komissiota analysoimaan lisää eräitä uusista määritelmistä tekstin selkeyden varmistamiseksi. Esimerkiksi velkojan määritelmää olisi tarkistettava sen varmistamiseksi, että kaikki luottoa antavat yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja että ne ovat yhtä lailla valvottuja ja toimiluvitettuja, kun ne harjoittavat samantyyppistä toimintaa. Jotta pystytään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoamaan kuluttajille tosiasiallisesti samantasoinen suoja, kaikkien lainanantajien olisi yrityksen oikeudellisesta asemasta riippumatta sovellettava samoja sääntöjä ja noudatettava samoja velvoitteita, myös raportoinnin osalta.

ETSK kehottaa komissiota analysoimaan lisää eräitä uusista määritelmistä tekstin selkeyden varmistamiseksi. Esimerkiksi velkojan määritelmää olisi tarkistettava sen varmistamiseksi, että kaikki luottoa antavat yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja että ne ovat yhtä lailla valvottuja ja toimiluvitettuja, kun ne harjoittavat samantyyppistä toimintaa. Jotta pystytään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoamaan kuluttajille tosiasiallisesti samantasoinen suoja, kaikkien lainanantajien olisi yrityksen oikeudellisesta asemasta riippumatta sovellettava samoja sääntöjä ja noudatettava samoja velvoitteita, myös raportoinnin osalta.
  Poikkeuksena ovat lainat, joista ei peritä mitään maksuja, edellyttäen, että kaikkia kuluttajansuojasäännöksiä on noudatettu.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 88 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 79 |
| Pidättyi äänestämästä: | 21 |

Puolesta:

88

Vastaan:

79

Pidättyi äänestämästä:

21

MUUTOSEHDOTUSTA 3 KOSKEVA KOMPROMISSIEHDOTUS

Esittäjä:

PREDA Bogdan

INT/956 – Kuluttajaluottosopimukset

Kohta 4.10

| Jaoston lausunto | Kompromissiratkaisu |
| --- | --- |
| ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  on selvästi
  konkreettista hyötyä
  etenkin
  heikossa asemassa oleville kuluttajille. | ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  äärikäytäntöjen välttämiseksi hinnoittelussa on
  konkreettista hyötyä heikossa asemassa oleville kuluttajille
  , kunhan nämä rajat asetetaan oikeanlaiseen tasapainoon markkinoita ja mahdollisia vaikutuksia koskevan tarkan analyysin pohjalta
  .
  Näin toimittaessa olisi varmistettava, että toimenpiteistä on todella hyötyä kuluttajille, ja vältettävä vastakkaista vaikutusta. |

Jaoston lausunto

Kompromissiratkaisu

ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  on selvästi
  konkreettista hyötyä
  etenkin
  heikossa asemassa oleville kuluttajille.

ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  äärikäytäntöjen välttämiseksi hinnoittelussa on
  konkreettista hyötyä heikossa asemassa oleville kuluttajille
  , kunhan nämä rajat asetetaan oikeanlaiseen tasapainoon markkinoita ja mahdollisia vaikutuksia koskevan tarkan analyysin pohjalta
  .
  Näin toimittaessa olisi varmistettava, että toimenpiteistä on todella hyötyä kuluttajille, ja vältettävä vastakkaista vaikutusta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 82 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 79 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

82

Vastaan:

79

Pidättyi äänestämästä:

17

MUUTOSEHDOTUSTA 4 KOSKEVA KOMPROMISSIEHDOTUS

Esittäjä:

PREDA Bogdan

INT/956 – Kuluttajaluottosopimukset

Kohta 1.3

| Jaoston lausunto | Kompromissiratkaisu |
| --- | --- |
| ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  on selvästi
  konkreettista hyötyä
  etenkin
  heikossa asemassa oleville kuluttajille.
  Ehdotusta ylärajojen asettamisesta kuluttajaluottokustannuksille on kuitenkin täsmennettävä ja yhdenmukaistettava kuluttajaluottodirektiivissä selkeän menetelmän puitteissa, jotta varmistetaan
  tasapuoliset toimintaedellytykset eri
  maista oleville luotonantajille. | ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  äärikäytäntöjen välttämiseksi hinnoittelussa on
  konkreettista hyötyä heikossa asemassa oleville kuluttajille
  , kunhan nämä rajat asetetaan oikeanlaiseen tasapainoon markkinoita ja mahdollisia vaikutuksia koskevan tarkan analyysin pohjalta
  .
  ETSK toteaakin, että kuluttajaluottodirektiivin pitäisi tarjota selkeä ja yhdenmukainen menetelmä, jota jäsenvaltioiden tulisi harkita soveltaakseen tällaisia ylärajoja sellaisten äärimmäisten käytäntöjen torjumiseksi ja estämiseksi, jotka voisivat johtaa ylivelkaantumiseen. Näin varmistettaisiin myös
  tasapuoliset toimintaedellytykset eri
  maiden lainanantajille
  . |

Jaoston lausunto

Kompromissiratkaisu

ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  on selvästi
  konkreettista hyötyä
  etenkin
  heikossa asemassa oleville kuluttajille.
  Ehdotusta ylärajojen asettamisesta kuluttajaluottokustannuksille on kuitenkin täsmennettävä ja yhdenmukaistettava kuluttajaluottodirektiivissä selkeän menetelmän puitteissa, jotta varmistetaan
  tasapuoliset toimintaedellytykset eri
  maista oleville luotonantajille.

ETSK toteaa, että ylivelkaantumisen syitä koskevan näytön perusteella ylärajojen asettamisesta lainan kustannuksille
  äärikäytäntöjen välttämiseksi hinnoittelussa on
  konkreettista hyötyä heikossa asemassa oleville kuluttajille
  , kunhan nämä rajat asetetaan oikeanlaiseen tasapainoon markkinoita ja mahdollisia vaikutuksia koskevan tarkan analyysin pohjalta
  .
  ETSK toteaakin, että kuluttajaluottodirektiivin pitäisi tarjota selkeä ja yhdenmukainen menetelmä, jota jäsenvaltioiden tulisi harkita soveltaakseen tällaisia ylärajoja sellaisten äärimmäisten käytäntöjen torjumiseksi ja estämiseksi, jotka voisivat johtaa ylivelkaantumiseen. Näin varmistettaisiin myös
  tasapuoliset toimintaedellytykset eri
  maiden lainanantajille
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 88 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 77 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

88

Vastaan:

77

Pidättyi äänestämästä:

15

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/99 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/99

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta”

(COM(2021) 346 final – 2021/0170 (COD))

(2022/C 105/15)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Neuvosto, 23.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Neuvosto, 23.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

30.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta (”tuoteturvallisuusasetus”), koska sillä ajantasaistetaan ja voidaan parantaa nykyistä yleisestä tuoteturvallisuudesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/95/EY (1) (”tuoteturvallisuusdirektiivi”) erityisesti markkinoiden ja teknologian haasteita ja uutta kehitystä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tuoteturvallisuusdirektiiviä on sovellettu 20 vuotta, ja ETSK panee merkille, että monet sen soveltamisesta saadut kokemukset on otettu ehdotetussa kehyksessä huomioon, mikä antaa toivoa paremmasta kuluttajansuojasta erityisesti silloin, kun tuotteet osoittautuvat vaarallisiksi. Lisäksi talouden toimijat ja verkkomarkkinapaikat pääsevät mitä todennäköisemmin hyötymään selkeämmistä ja yhdenmukaistetuista säännöistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa ehdotusta yleistä tuoteturvallisuutta koskevaksi asetukseksi, sillä siinä tunnustetaan tarve huolehtia talouden eri toimijoiden tasapuolisista toimintaedellytyksistä, erityisesti eurooppalaisten valmistajien ja pk-yritysten tasavertaisesta asemasta ulkomaisiin yrityksiin nähden verkkomyynnin alalla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK panee merkille, että käsitteiden ”turvallisuus” ja ”tuote” määritelmiä on ajantasaistettu markkinoiden ja teknologian muutosten mukaisesti niin, että hakkeroinnille alttiiden verkkoon liitettyjen tuotteiden, ohjelmistopäivitysten puutteen ja haitallisten kemikaalien aiheuttamia turvallisuusuhkia voidaan nyt pienentää. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi ETSK ehdottaa, että turvallisten tuotteiden määritelmää ja eräitä turvallisuuden arvioinnissa käytettäviä kriteerejä tiukennetaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa verkkomarkkinapaikoille asetettavia uusia velvoitteita mutta epäilee suuresti, onko kuluttajansuoja riittävää, jos sääntöjen noudattamisen valvonta on jatkossakin ensisijaisesti kansallisten valvontaviranomaisten eikä alustojen tehtävä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että on huolehdittava siitä, että asetus toimii saumattomasti yhteen muiden keskeisten samaa aihetta koskevien tai siihen läheisesti liittyvien säädösten, kuten digipalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen, kanssa sekä tuotevastuudirektiivin tulevan tarkistuksen kanssa, erityisesti kun on kyse erilaisten verkkomarkkinapaikkojen vastuuvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää valitettavana, ettei ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa täsmennetä verkkomarkkinapaikkojen olevan joko tuotteiden maahantuojia tai jakelijoita sen mukaan, millaista toimintaa ne harjoittavat ja millainen rooli niillä on (digitaalisessa) toimitusketjussa, ja ettei siinä osoiteta niille samanlaisia velvollisuuksia ja vastuuta kuin kivijalkakaupoille. ETSK toivoo, että vastuunjakoa selkiytettäisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että markkinavalvontatoimet on ulotettava koskemaan kaikkia kulutustuotteita ja että markkinavalvonnan tulisi olla kaikkialla Euroopassa toteutettavaa yhteistä, koordinoitua, asianmukaisesti rahoitettua ja suoraviivaista toimintaa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää valitettavana, ettei jäsenvaltioilla ole velvollisuutta kerätä ja tarjota parempia tietoja onnettomuuksista ja loukkaantumisista. Ilman EU:n tason henkilövahinkotietokantaa on vaikea varmistaa, että tuoteturvallisuusasetus pannaan täytäntöön kustannustehokkaasti, ja arvioida sitä myöhemmin asianmukaisesti. Yleisessä tuoteturvallisuusasetuksessa olisikin edellytettävä, että jäsenvaltiot keräävät ja jakavat tietoja kulutustuotteisiin liittyvistä vammoista yhteisen menetelmän pohjalta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK:n mielestä olisi hyvä toteuttaa toimenpiteitä pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten tukemiseksi velvoitteidensa täyttämisessä. Niille voitaisiin muun muassa antaa taloudellista tukea tietyn ajan sekä tarjota selkeää ja hyödyllistä opastusta, neuvontaa ja asianmukaista koulutusta. Näin voitaisiin varmistaa, etteivät ne joudu epäedulliseen asemaan suurempiin ja resursseiltaan vahvempiin toimijoihin nähden pyrkiessään noudattamaan sääntöjä. |
| --- | --- |

1.10

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Ehdotettu tuoteturvallisuusasetus (2) on vuonna 2020 hyväksytyn uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman (3) mukainen, ja sen tavoitteena on






  — | ajantasaistaa ja nykyaikaistaa muiden kulutustuotteiden kuin elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia yleisiä puitteita |
| --- | --- | --- |

2.1

—

ajantasaistaa ja nykyaikaistaa muiden kulutustuotteiden kuin elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia yleisiä puitteita

| — | säilyttää säädöksen asema kuluttajien turvaverkkona |
| --- | --- |

—

säilyttää säädöksen asema kuluttajien turvaverkkona

| — | mukauttaa säännöksiä uusiin teknologioihin ja verkkokaupan asettamiin haasteisiin |
| --- | --- |

—

mukauttaa säännöksiä uusiin teknologioihin ja verkkokaupan asettamiin haasteisiin

| — | varmistaa yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

—

varmistaa yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset.

| 2.2 | Ehdotetulla asetuksella korvataan (4) tuoteturvallisuusdirektiivi, mutta soveltamisala kattaa edelleen muut kulutustuotteet kuin elintarvikkeet. Ehdotetulla asetuksella varmistetaan jatkuvuus tuoteturvallisuusdirektiiviin nähden myös seuraavin tavoin:






  — | siinä edellytetään, että kulutustuotteet ovat turvallisia |
| --- | --- | --- |

2.2

—

siinä edellytetään, että kulutustuotteet ovat turvallisia

| — | siinä asetetaan tiettyjä velvoitteita talouden toimijoille |
| --- | --- |

—

siinä asetetaan tiettyjä velvoitteita talouden toimijoille

| — | se sisältää säännöksiä yleistä turvallisuusvaatimusta tukevien standardien kehittämisestä. |
| --- | --- |

—

se sisältää säännöksiä yleistä turvallisuusvaatimusta tukevien standardien kehittämisestä.

| 2.3 | Ehdotetulla asetuksella pyritään saattamaan ajan tasalle nykyiset direktiivissä 2001/95/EY vahvistetut säännöt, jotta voidaan taata turvaverkko kaikkia tuotteita varten, ja samalla huolehtimaan järjestelmän paremmasta johdonmukaisuudesta saattamalla EU:n yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle jääviä tuotteita (”yhdenmukaistamattomat tuotteet”) koskevat markkinavalvontasäännöt vastaamaan paremmin EU:n yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin (”yhdenmukaistetut tuotteet”) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 (5) mukaisesti sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen tarkistaa ja nykyaikaistaa tuoteturvallisuusdirektiiviä osana uutta kuluttaja-asioiden toimintaohjelmaa 2020–2025. Tuoteturvallisuusdirektiivi on ollut merkittävä kuluttajansuojasäädös sisämarkkinoilla, sillä siinä edellytetään, että markkinoille saatetaan ainoastaan turvallisia tuotteita, ja se on toiminut turvaverkkona niille kuluttajille, jotka eivät ole hyötyneet alakohtaisemmasta lainsäädännöstä. Ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa säilytetään tämä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kun otetaan huomioon direktiivin soveltamisesta saadut kokemukset ja perustavanlaatuiset muutokset, joita tuotteissa ja markkinoilla on tapahtunut sen jälkeen, kun direktiivi annettiin vuonna 2001, tarkistus olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten. ETSK kannattaa tarkistusta, sillä vaikka direktiivi on ollut tärkeä väline pyrittäessä luomaan eurooppalaisille valmistajille ja pk-yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset ulkomaisiin yrityksiin nähden, ponnisteluja toimintaedellytysten yhdenmukaistamiseksi on tarpeen jatkaa erityisesti verkkomyynnin osalta (tämä tarve on otettu ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa huomioon). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuluttajille myytävien tuotteiden luonne on muuttunut siinä määrin, että ”turvallisuuden” ja ”tuotteen” vanhat määritelmät eivät enää päde. Turvallisuuden määritelmä, joka kattaa ainoastaan terveyden ja fyysisen loukkaamattomuuden, ei enää vastaa niitä todellisia riskejä, joille kuluttajat saattavat altistua. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että 7 artiklaan on sisällytetty useita eri perusteita tuotteiden turvallisuuden arvioimiseksi. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei 3 artiklan 2 kohdassa tuoda selkeästi esiin sen yhteyttä 7 artiklaan, sillä tämä parantaisi oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää turvallisuuden käsitteeseen keskittymistä hyvänä ja on tyytyväinen siihen, että kyberturvallisuus on lisätty niiden edellytysten joukkoon, joiden perusteella tuotetta pidetään turvallisena. Oikeusvarmuuden parantamiseksi komitea ehdottaa asetukseen kuitenkin säännöstä, jonka mukaan kyberturvallisuutta olisi arvioitava kaikissa olosuhteissa ja tuotteen koko elinkaaren ajan. Nykyisellä tuoteturvallisuusdirektiivillä on lisäksi ollut erittäin vaikea suojella kuluttajia päivittäistuotteissa käytettäviltä haitallisilta kemikaaleilta. Komitean mielestä onkin itsestään selvää ja välttämätöntä, että mahdollisen tulevan sääntelykehyksen avulla suojataan kuluttajia myös hakkeroinnille alttiiden verkkoon liitettyjen tuotteiden, ohjelmistopäivitysten puutteen ja haitallisten kemikaalien aiheuttamilta turvallisuusuhkilta, ja se pitää tähän liittyviä muutoksia tervetulleina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vaikka suojaa verkossa myytäviä vaarallisia tuotteita vastaan on pyritty parantamaan itsesääntelyaloittein, äskettäin (vuonna 2020) tehty tutkimus (6) osoitti, että kaksi kolmasosaa 250 ostetusta ja testatusta tuotteesta ei täyttänyt EU:n turvallisuuslainsäädännön ja teknisten standardien vaatimuksia ja oli vaaraksi kuluttajille. Tämä viittaa siihen, että itsesääntelyn sijaan tarvitaan pikemminkin tehokasta sääntelyä. ETSK kannattaa asiaa koskevan lainsäädännön antamista ja suhtautuu myönteisesti verkkomarkkinapaikoille asetettaviin uusiin velvoitteisiin, vaikka se varoittaakin, että ne eivät ehkä täysin riitä kuluttajien suojelemiseksi, sillä ongelmien havaitseminen ja sääntöjen noudattamisen valvonta kuuluu jatkossakin suurelta osin kansallisten valvontaviranomaisten eikä alustojen vastuulle. Lisäksi komitea pitää valitettavana, ettei ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa täsmennetä verkkomarkkinapaikkojen olevan tuotteiden maahantuojia (tai tapauksesta riippuen jakelijoita) sen mukaan, millaista toimintaa ne harjoittavat ja millainen rooli niillä on (digitaalisessa) toimitusketjussa, ja ettei siinä osoiteta niille samanlaisia velvollisuuksia ja vastuuta kuin kivijalkakaupoille. Se kehottaa selkiyttämään, mikä on alustojen vastuu tapauksissa, joissa mikään muu toimitusketjun toimija ei ryhdy toimiin vaarallisen tuotteen suhteen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kuluttajat käyvät kauppaa yhä enemmän verkossa ja yli valtiorajojen, ja toimitusketjut ovat pitkiä ja entistä monimutkaisempia. Nykyisessä markkinavalvontajärjestelmässä kansainväliset ja rajatylittävät toimintavaltuudet ovat heikot, järjestelmä on hajanainen ja kattaa vain tietyntyyppiset tuotteet ja sen rahoitus on puutteellista, minkä vuoksi toimenpiteet ovat selvästi tarpeen. ETSK katsoo, että markkinavalvontatoimet on ulotettava koskemaan kaikkia kulutustuotteita ja että markkinavalvonnan tulisi olla kaikkialla Euroopassa toteutettavaa yhteistä, koordinoitua, asianmukaisesti rahoitettua ja suoraviivaista toimintaa. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetulla asetuksella otetaan käyttöön välimiesmenettely, jonka avulla pyritään löytämään ratkaisuja tulkinta- ja soveltamiseroihin, joita eri maiden välillä saattaa edelleen olla, ja on tyytyväinen myös komission rooliin tässä menettelyssä. Lisäksi se kannattaa vahvojen maailmanlaajuisten yhteistyösuhteiden luomista ja kannustaa osallistumaan kansainvälisiin aloitteisiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tuoteturvallisuusasetus täyttää kuluttajansuojatehtävänsä vain, jos se toimii saumattomasti yhteen muiden keskeisten samaa aihetta koskevien tai siihen läheisesti liittyvien säädösten kanssa. Jotta asetus olisi toimiva, se on sovitettava yhteen digipalvelusäädöksen ja tuotevastuudirektiivin kanssa ja näihin on tehtävä vastaavanlaisia muutoksia. Näin on erityisesti erilaisten verkkomarkkinapaikkojen vastuuvelvollisuuden osalta. Lisäksi olisi varmistettava, että asetus on johdonmukainen tekoälyä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, kemikaalistrategian ja kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman kanssa. Vaikka nämä yhteydet tunnustetaan ehdotetussa asetuksessa selvästi, ETSK toivoo tarkempia tietoja eri säädösten yhteentoimivuudesta tehokkaan suojan varmistamiseksi käytännössä. Aukkojen jättäminen sääntelyyn ei käy päinsä. Komitea kehottaa myös kiinnittämään huomiota OECD:n, UNCTADin ja WTO:n käynnistämien hankkeiden kaltaisiin kansainvälisiin yhteistyöaloitteisiin ja kannustaa EU:ta ottamaan johtoaseman tällä alalla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tuoteturvallisuusdirektiivin lähtökohtana on ennalta varautumisen periaate, ja ETSK on tyytyväinen siihen, että se kuuluu myös ehdotetun tuoteturvallisuusasetuksen peruspilareihin. Periaate mahdollistaa kuluttajansuojan mahdollisimman korkean tason. Komitea katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen vakiinnuttaminen käyttöön on olennaista kuluttajansuojan turvaamiseksi ja tarjoaa samalla joustavan toimintamallin, jonka ansiosta tuoteturvallisuusasetus mukautuu uusiin haasteisiin. Varotoimenpiteisiin olisikin ryhdyttävä aina, kun panokset ovat korkeat, vaikka tieteellinen näyttö ympäristölle tai ihmisten terveydelle aiheutuvasta vaarasta olisi epävarmaa. Tämä tehostaa myös tuoteturvallisuusdirektiivin turvaverkkotoimintoa eli sitä, että tarjotaan ratkaisuja, kun kuluttajat ovat vaarassa ja alakohtaisessa lainsäädännössä on porsaanreikiä. Lisäksi ennalta varautumisen periaatteen soveltaminen täydentää markkinavalvontaa. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

ETSK

| 4.1 | kannattaa tuoteturvallisuusdirektiivin muuttamista asetukseksi, sillä valittu säädösmuoto mahdollistaa nopeamman ja johdonmukaisemman täytäntöönpanon kaikkialla EU:ssa. Turvautuminen direktiiviin olisi kyllä mahdollistanut sääntöjen mukauttamisen paikalliseen lainsäädäntöön, mutta se olisi myös lisännyt rajatylittävää kauppaa käyvien tai useille eri markkinoille tuotteita valmistavien yritysten epävarmuutta ja kustannuksia, joita niille aiheutuu sääntöjen noudattamisesta. Tähän mennessä kaksi viidesosaa yrityksistä on ilmoittanut tuoteturvallisuusdirektiivin epäyhtenäisen täytäntöönpanon aiheuttavan niille lisäkustannuksia (7). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | suhtautuu myönteisesti säädöksen selkeämpään ja laajempaan soveltamisalaan, erityisesti siihen, että käytettyjen ja kierrätettyjen tuotteiden markkinat on otettu asetuksen piiriin ja käsitettä on täsmennetty (johdanto-osan 16 kappale), että asetuksessa tarkennetaan, että ympäristöriskit on otettava huomioon tuotteen turvallisuuden arvioinnissa (johdanto-osan 11 kappale), ja että huolintapalvelujen tarjoajat on sisällytetty asetuksen soveltamisalaan, mikä mahdollistaa tehokkaamman markkinavalvonnan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | on tyytyväinen erityisvelvoitteisiin, joita ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa asetetaan verkkomarkkinapaikoille. ETSK varoittaa kuitenkin, että porsaanreiät on tukittava. Velvoitteet on määriteltävä tarkemmin, ja erityisesti olisi harkittava mahdollisuutta ottaa markkinapaikat asetuksen 5 artiklan piiriin ja saattaa niiden vastuu vastaamaan maahantuojan (tai tapauksesta riippuen jakelijan) vastuuta, jotta alustoja voidaan estää kiertämästä tuoteturvallisuusasetusta ja vastikään ehdotettua digipalvelusäädöstä. Komitea suosittaa, että verkkomarkkinapaikoilla olisi myös oltava velvoite valvoa välittäjiensä kautta myytäviä tuotteita (ilmoittaminen ja poistaminen pysyvästi), kuten digipalvelusäädöksessä esitetään, jotta ilmoitus- ja poistamistoimista ei enää aiheutuisi rasitetta kansallisille valvontaviranomaisille. Olisi myös hyvä selventää, miten digipalvelusäädöksen mukaisia velvoitteita sovelletaan tuoteturvallisuusasetuksen ohella tai sen täydennyksenä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | kannattaa jäljitettävyysvaatimusten tiukentamista ja korostaa, että jäsenvaltioilla on oltava käytössään asianmukaiset välineet tosiasiallisen jäljitettävyyden mahdollistamiseksi. Komission uusi toimivalta säätää täytäntöönpanotoimenpiteistä ja asettaa erityisiä jäljitettävyysvaatimuksia voi myös vahvistaa kuluttajansuojaa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | kannattaa palautusmenettelyjen tehostamista mutta katsoo, että palautusmenettelyilmoitusten julkaisemisen olisi aina oltava pakollista. Silloin kun kuluttajat ovat antaneet ostamansa tavaran lahjaksi tai hankkineet tavaran käytettyjen tavaroiden markkinapaikasta, muutoin toimiva järjestelmä, jossa palautusmenettelystä ilmoitetaan suoraan ostajille, ei välttämättä toimi, koska tuotteen todellinen käyttäjä ei saa tällaista suoraa ilmoitusta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | pitää valitettavana, ettei jäsenvaltioilla ole velvollisuutta kerätä ja tarjota parempia tietoja onnettomuuksista ja loukkaantumisista, sillä EU:n tason henkilövahinkotietokanta helpottaisi tuoteturvallisuusasetuksen kustannustehokasta täytäntöönpanoa ja myöhemmin sen asianmukaista arviointia. Kuluttajille aiheutuneiden vammojen määrän mittaaminen vaarallisten tuotteiden hälytysjärjestelmästä (RAPEX) saatavien tietojen perusteella on ongelmallista, koska tuoteryhmät, joihin liittyen loukkaantumisia sattuu eniten, eivät juurikaan korreloi RAPEXiin tehtyjen ilmoitusten kanssa. Tätä tähdennetään vaikutustenarviointia varten tehdyssä taustatutkimuksessa, jonka mukaan RAPEX-tietojen ei voida noin vain katsoa kuvastavan kulutustuotteiden turvallisuussuuntauksia (8). Yleisessä tuoteturvallisuusasetuksessa olisikin edellytettävä, että jäsenvaltiot keräävät ja jakavat tietoja kulutustuotteisiin liittyvistä vammoista yhteisen menetelmän pohjalta, jotta saadaan luotua koko sisämarkkinat kattava edustava tietokanta. Sisämarkkinaohjelma voisi tarjota vankan taloudellisen perustan tällaisten vammojen EU:n laajuiselle seurannalle. Tämän taakan siirtäminen talouden toimijoille, kuten ehdotetussa asetuksessa tehdään, tuskin johtaa tyydyttävään tulokseen ilman selkeää EU:n laajuista täytäntöönpanon valvontastrategiaa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | katsoo, että ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa olisi mahdollistettava kemikaaliturvallisuutta koskevien kriteerien asettaminen säädöksen soveltamisalaan kuuluville tuotteille. Nykyisessä tuoteturvallisuusdirektiivissä ei määritellä, mitä ”turvallisella” tuotteella tarkoitetaan, kun on kyse kemikaaleista. On epäselvää, selkeyttääkö ehdotettu asetus asiaa. EU on esimerkiksi kieltänyt syöpää aiheuttavat kemikaalit leluissa mutta ei lastenhoitotuotteissa, vaikka altistumisriski on usein samanlainen. Tuoteturvallisuusasetuksen täytäntöönpanon myötä olisi päästävä komission kestävyyttä edistävässä kemikaalistrategiassa esittämään ja ETSK:n tukemaan (9) tavoitteeseen siirtyä kohti myrkytöntä ympäristöä (10). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | kannattaa sitä, että kuluttajien turvallisuuteen vaikuttavat kyberturvallisuusriskit kuuluvat nyt turvallisuuden käsitteen piiriin. Tämä edellyttää myös ”käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden” käsitteen ripeää käyttöönottoa: ohjelmistopäivitykset muuttavat tuotetta, joten asiaa on tarkasteltava ajan mittaan yhä uudelleen. Tästä on tulossa entistä tärkeämpää, sillä aina vaan useammat kulutustuotteet ovat yhteydessä verkkoon, mikä lisää hakkeroinnin ja väärinkäytön riskiä ja saattaa siten vaarantaa turvallisuuden. Turvallisen tuotteen määritelmissä olisi kuitenkin viitattava selkeästi näihin vaatimuksiin ja kriteereihin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | katsoo, että markkinavalvonnan olisi mahdollisuuksien mukaan oltava samantasoista kaikilla aloilla. Tähän liittyviä muutoksia on tarkasteltava huolellisesti, jotta voidaan varmistaa, että valvontaviranomaisilla (kaikilla valvonnanalaisilla aloilla) on käytössään asianmukaiset välineet ja että yhteys tulliliittoon on vahva. Vaikka riskiperusteisen markkinavalvonnan painottaminen on tervetullutta, on ratkaisevan tärkeää, että viranomaiset tekevät myös asianmukaisia satunnaistarkastuksia suojelun optimoimiseksi ja kuluttajille aiheutuvien vahinkojen ehkäisemiseksi. Muutoin sellaiset vaaralliset tuotteet, joiden ei tiedetä aiheuttavan vaaraa, havaitaan vasta sitten, kun niistä on jo aiheutunut kuluttajille vahinkoa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | katsoo, että eri tuoteturvallisuussäädöksissä ja muissa vastaavissa välineissä omaksuttuja määritelmiä, termejä ja järjestelmiä on yhtenäistettävä. Samalla on kuitenkin mahdollistettava tarvittava tuoteryhmien mukainen (lelut, kosmetiikka, elektroniikka jne.) vaihtelu. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | suhtautuu myönteisesti siihen, että turvallisuusstandardien määritelmiä tiukennetaan kautta koko standardointiprosessin. Näin standardit saadaan laadittua ripeästi, ja lisäksi jäsenvaltioilla on mahdollisuus vastustaa sellaisia standardeja, jotka eivät takaa kuluttajien turvallisuutta eivätkä siis täytä niille asetettua tehtävää. Jotta voidaan varmistaa, että standardointi vastaa kuluttajien tarpeita eikä sitä käytetä pienten toimijoiden syrjäyttämiseen markkinoilta, on erittäin tärkeää, että kuluttajien ja pk-yritysten tosiasiallista edustusta eurooppalaisessa standardointitoiminnassa tuetaan jatkossakin (11). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa asetetut velvoitteet koskevat kaikkia yrityksiä koosta riippumatta. Näin asetuksella vahvistetaan periaate, jonka mukaan turvallisuusasioissa ei voida soveltaa ”kevyempiä” järjestelyjä ja kaikkien kulutustuotteiden on oltava turvallisia. ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että pk-yritykset olivat kuulemisvaiheessa aliedustettuina, mikä pahentaa markkinoilla jo esiintyviä vääristymiä. Lisäksi komitea panee merkille, että rahoitusvaikutuksia käsittelevässä vaikutustenarvioinnin luvussa 3 esitetään vain likimääräisiä lukuja. Jotta mahdollisilta vääristymiltä voidaan tulevaisuudessa välttyä, ETSK suosittaa, että jäsenvaltioiden (asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisessa) vuotuisessa raportoinnissa olisi käytettävä sellaisia keskeisiä tulosindikaattoreita, jotka kuvaavat pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin kohdistuvia vaikutuksia määrällisesti. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | toteaa, että ehdotuksessa esitetyt toimenpiteet voivat vaikuttaa pk-yrityksiin ja erityisesti mikroyrityksiin suhteettoman paljon, koska niiden liikevaihto on pienempi ja niillä on vähemmän henkilöpääomaa velvoitteiden täyttämiseksi (12). Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että sääntelykehyksessä vastataan eräisiin niiden erityistarpeisiin etenkin sellaisen seuraamusjärjestelmän avulla, jossa otetaan seuraamuksia määrättäessä huomioon yrityksen koko (asetuksen 40 artiklan 2 kohdan h alakohta) ja pyritään oikeasuhtaisiin seuraamuksiin, sekä sellaisen riskiperusteisen markkinavalvontajärjestelmän keinoin, jossa pienet yritykset eivät joudu muita epäedullisempaan asemaan (13). ETSK:n mielestä olisi kuitenkin hyvä toteuttaa toimenpiteitä pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten tukemiseksi velvoitteidensa täyttämisessä. Niille voitaisiin muun muassa antaa taloudellista tukea tietyn ajan sekä tarjota selkeää ja hyödyllistä opastusta, neuvontaa ja asianmukaista koulutusta. Näin voitaisiin varmistaa, etteivät ne joudu epäedulliseen asemaan suurempiin ja resursseiltaan vahvempiin toimijoihin nähden pyrkiessään noudattamaan sääntöjä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | pitää hyvänä sitä, että kaikilla kuluttajilla on mahdollisuus saada tietoa tuotteen tunnistamisesta, riskien luonteesta ja toteutetuista toimenpiteistä (14) erityisesti Safety Gate -portaalin kautta (15), mutta varoittaa, ettei tämä saisi tasoittaa tietä sille, että kuluttajien edellytetään vähentävän riskejään hankkimalla nämä tiedot jo ennen tuotteen ostoa (vedoten siihen, minkä voidaan tulkita olevan ”turvallisuustaso, jota kuluttajat voivat kohtuudella edellyttää”, asetuksen 7 artiklan 3 kohdan i alakohta). Lisäksi tietokantojen ja ilmoitusten olisi oltava helposti myös haavoittuvassa asemassa olevien ja vammaisten kuluttajien saatavilla. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | toteaa, että asetuksen 8 artiklan 11 kohdan mukaan valmistajien on varoitettava kuluttajia välittömästi heidän terveydelleen ja turvallisuudelleen aiheutuvista vaaroista ja ilmoitettava niistä markkinavalvontaviranomaisille Safety Business Gateway -järjestelmää käyttäen. Komitea toistaa, että asetuksessa olisi erityisesti varmistettava se, ettei näiden tietojen asettaminen saataville merkitse kuluttajille suoraa tai välillistä velvoitetta tutustua tähän tietokantaan, jolla voi olla vaikutusta siihen, todetaanko tuote vaaralliseksi vai ei. Lisäksi ilmoitusten olisi oltava helposti myös haavoittuvassa asemassa olevien ja vammaisten kuluttajien saatavilla. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | toivoo, että Safety Gate -portaali (jonka kautta jäsenvaltiot julkaisevat ilmoituksia, asetuksen 24 artikla) ja Safety Business Gateway -portaali (jonka kautta talouden toimijat antavat valvontaviranomaisille ja kuluttajille tietoa tuotteidensa turvallisuudesta, asetuksen 25 artikla) erotettaisiin selkeämmin toisistaan ja niiden eroista ja mahdollisesta vuorovaikutuksesta annettaisiin tarkempaa tietoa. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | suhtautuu myönteisesti siihen, että kuluttajille annetaan mahdollisuus tehdä ilmoituksia kansallisille viranomaisille (16) ja ilmoittaa riskeistä Safety Gate -portaalin kautta (17) ja että ilmoitusten johdosta on ryhdyttävä jatkotoimiin. ETSK kehottaa osoittamaan ilmoitusten käsittelyä varten riittävästi rahoitusta, jotta kaikki ilmoitukset voidaan tutkia asianmukaisesti kuluttajien tehokkaan suojelun edistämiseksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että tämän ilmoitusjärjestelmän lisäksi valmistajien on tutkittava vastaanotetut valitukset (asetuksen 8 artiklan 2 kohta) ja toteutettava korjaavia toimenpiteitä, jos ne katsovat tai niillä on syytä uskoa, että niiden markkinoille saattama tuote saattaa olla vaarallinen (asetuksen 8 artiklan 10 kohta). |
| --- | --- |

4.17

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/95/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, yleisestä tuoteturvallisuudesta (EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4).

1

(2)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta (2021/0170 (COD)).

2

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi” (COM(2020) 696 final).

3

(4)  Ehdotetun tuoteturvallisuusasetuksen johdanto-osan 2 kappale.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

5

(6)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-004_is_it_safe_to_shop_on_online_marketplaces.pdf, s. 15.

6

(7)  Ehdotus tuoteturvallisuusasetukseksi, s. 13.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/files/study-support-preparation-evaluation-gpsd-well-impact-assessment-its-revision-part-1-evaluation_en, s. 40.

8

(9)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 181.

9

(10)  https://webapi2016.eesc.europa.eu/v1/documents/eesc-2020-05343-00-00-ac-tra-fi.docx/content

10

(11)  EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12, liite III.

11

(12)  Study to support the preparation of an evaluation of the General Product Safety Directive as well as of an impact assessment on its potential revision, s. 11 ja s. 320. Ks. myös asetusehdotus (COM(2021) 346 final), s. 13.

12

(13)  EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12, liite III.

13

(14)  Asetuksen 31 artikla.

14

(15)  Asetuksen 32 artiklan 1 kohta.

15

(16)  Asetuksen 31 artiklan 4 kohta.

16

(17)  Asetuksen 32 artiklan 2 kohta.

17

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/105

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille”

(COM(2021) 392 final – 2021/0209 (CNS))

(2022/C 105/16)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 15.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 101/0/2 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 15.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

21.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

101/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotusta, ottaen huomioon, että ehdotus on sosioekonomisesti hyvin merkittävä kyseiselle alueelle ja unionilla on valtuudet sen antamiseen, koska tullien sääntely kuuluu unionin toimivaltaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1386/2011 (1) soveltamisalaan kuuluvien tuoteluokkien lisäksi ehdotus koskee seitsemää uutta tuoteluokkaa, jotka kuuluvat CN-koodeihin 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 ja 8479 90 (teollisiin tarkoituksiin käytettävät koneet ja raaka-aineet). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Teollisuustuotteiden tuontitullien suspension jatkamista ja sen soveltamisalaan kuuluvien tuoteluokkien laajentamista pidetään hyödyllisenä Kanariansaarten taloudelle, jolle on covid-19-pandemian vuoksi aiheutunut muihin EU:n alueisiin verrattuna erityisen suuria taloudellisia haittoja, etenkin kansallisen BKT:n volyymiin nähden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Unionin tullikoodeksin ja sen täytäntöönpanosäännösten mukainen tietyn käyttötarkoituksen valvonta on tällaisissa tapauksissa vakiintunut menettely, joka ei lisää alue- ja paikallisviranomaisten ja talouden toimijoiden hallinnollista taakkaa merkittävällä tavalla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että sekä uusien lainsäädäntöratkaisujen hyväksyminen että olemassa olevien jatkaminen syrjäisimpien alueiden tukemiseksi ovat olennaisen tärkeitä niiden talouskasvulle, sisämarkkinoiden tasapainon varmistamiselle ja työpaikkojen luomiselle paikalliseen talouteen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että ehdotettu suspensio olisi asetettava usean vuoden ajanjaksoksi, jotta yrittäjät pystyvät tekemään pitkän aikavälin investointipäätöksiä. |
| --- | --- |

1.6

2.   Johdanto

| 2.1 | Kanariansaaret on Espanjan autonominen alue, jonka kokonaispinta-ala on noin 7 446,95 km2. Se on Atlantin valtameressä sijaitseva 13 saaren saaristo, jonka etäisyys Iberian niemimaan rannikosta on noin 1 000 kilometriä. Kanariansaaret kuuluvat Euroopan unionin syrjäisimpiin alueisiin. Yhdessä Selvagenssaarten, Kap Verden, Madeiran ja Azorien kanssa ne muodostavat Makaronesia-nimisen maantieteellisen alueen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Väkiluku on tällä hetkellä noin 2 175 952 asukasta. Väkiluvultaan suurimmat saaret ovat Teneriffa (904 713) ja Gran Canaria (846 717), missä asuu yli 80 prosenttia koko väestöstä. Väestön keskittyminen vain kahdelle saarelle 13:sta aiheuttaa osan alueen sosioekonomisista ongelmista, kuten korkeat poismuuttoluvut. |
| --- | --- |

2.2

3.   Komission ehdotuksen tarkoitus

| 3.1 | ETSK toteaa, että asetuksessa (EU) N:o 1386/2011 säädetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklan nojalla Kanariansaariin yhtenä Euroopan unionin syrjäisimmistä alueista sovellettavista erityisistä tullitoimenpiteistä eli yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Asetuksessa (EU) N:o 1386/2011 säädettyjen toimenpiteiden, joiden tarkoituksena on ollut vahvistaa paikallisten talouden toimijoiden kilpailukykyä ja siten turvata vakaampi työllisyys näillä saarilla, on määrä päättyä 31. joulukuuta 2021. Espanjan hallitus pyysi huhtikuussa 2021 useiden tuotteiden yhteisen tullitariffin autonomisten tullien suspension jatkamista. Pyynnön mukaan alueen rakenteelliset ja pysyvät rajoitteet liittyvät edelleen eristyneisyyteen sekä markkinoiden pieneen kokoon ja niiden hajanaisuuteen. Ne eivät myöskään pysty hyötymään Euroopan yhdentymisestä samassa määrin kuin Manner-Euroopan alueet. Pyydetyn suspensiojärjestelmän tarkoituksena on vähentää näitä Kanariansaarten markkinoiden rajoitteita. Espanjan hallitus pyysi lisäksi covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin takia yhteisen tullitariffin tullien suspendoimista seitsemältä uudelta tuoteluokalta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komission ehdotuksen tavoitteena on tukea Espanjan syrjäisintä aluetta sen voimavarojen hyödyntämisessä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollistamiseksi paikallisilla tuotantoaloilla. Ehdotuksella täydennetään alkutuotantoa ja raaka-ainetuotantoa tukevaa syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevaa ohjelmaa (POSEI), Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR) sekä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) lisämäärärahan rahoitusta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komission ehdotus on yhdenmukainen unionin politiikkojen kanssa, erityisesti syrjäisimpiä alueita koskevan yleisen politiikan sekä kansainvälisen kaupan, kilpailun, ympäristön, yritystoiminnan, kehityksen ja ulkosuhteiden alojen politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Asetusehdotuksen mukaan talouden toimijat voivat 1. tammikuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2031 välisenä aikana tuoda tullitta tiettyjä raaka-aineita, komponentteja, osia ja tuotantohyödykkeitä, koska tullien väliaikainen suspensio tekee sen mahdolliseksi. |
| --- | --- |

3.5

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu voimassa olevaan neuvoston asetukseen ehdotettuun muutokseen myönteisesti ja toteaa, että siinä säädetyt erityistoimenpiteet voidaan hyväksyä vaarantamatta yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta unionin oikeusjärjestyksessä, sisämarkkinat ja yhteiset politiikat mukaan luettuina. ETSK katsoo, että muutos auttaa parantamaan sisämarkkinoiden tasapainoa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on toistuvasti painottanut, että saarialueiden tilanne on paljon vaikeampi kuin muualla unioissa, erityisesti verrattuna manneralueisiin. Saaret kärsivät vakavista ja pysyvistä maantieteellisistä, väestöön ja ympäristöön liittyvistä haitoista, joita ovat pitkä etäisyys mantereeseen, rajallinen maa-ala, riippuvuus meri- ja lentoliikenteestä ja tästä aiheutuvat suuremmat kustannukset, väestön väheneminen ja vaikea työmarkkinatilanne, tuotannon keskittyminen pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka eivät kestä talouden muutosdynamiikkaa yhtä hyvin kuin suuret yritykset, sekä rajalliset mahdollisuudet hyödyntää EU:n sisämarkkinoiden etuja ja kilpailuun perustuvia taloussuhteita. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kulkuvälineiden rajallisuus ja suuremmat tavaroiden jakelukustannukset johtavat siihen, että tuotantokustannukset elinkeinonharjoittajalle ovat korkeammat kuin jos tämä olisi asettautunut mantereelle, ja se johtaa suoraan kilpailukyvyn heikkenemiseen. Tämän seurauksena paikallisten yrittäjien on vaikea löytää asiakkaita kansallisten rajojen ulkopuolelta, jolloin teollisuus joutuu keskittämään tuotantonsa paikallisille markkinoille. ETSK katsoo, että unionin tullipolitiikassa olisi otettava huomioon tämä saarialueiden vaikea taloudellinen tilanne ja toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä niiden mahdollisuuksien ja kilpailukyvyn parantamiseksi Euroopan mantereeseen nähden. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK huomauttaa, että matkailu on keskeinen tekijä monien saarialueiden talouden vakauden kannalta ja myös Kanariansaarten tärkein taloudellinen voimavara. Kanariansaarille suuntautuvan matkailun osuus Kanariansaarten BKT:sta oli peräti 28 prosenttia vuonna 2018, ja se oli kasvusuuntainen. Kanariansaarille vuonna 2017 saapuneiden matkailijoiden määrä melkein ylitti 16 miljoonan rajapyykin ja oli noin miljoona enemmän kuin vuonna 2016. Vuonna 2019 Kanariansaarille matkusti 15,11 miljoonaa ihmistä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Matkailu on tuottanut talouskasvua, mutta on tärkeää pitää mielessä myös haittavaikutukset, joita aiheuttaa matkailun näin perustava asema taloudessa ja joita on ilmennyt covid-19-pandemian myötä. Espanjan kansallisen tilastolaitoksen julkaisemien tietojen mukaan ulkomaisten matkailijoiden määrä Kanariansaarilla väheni yli 70 prosenttia vuonna 2020, jolloin saarille saapui vain 3,78 miljoonaa ihmistä. Alueen tulot laskivat samassa suhteessa: matkailu tuotti viime vuonna noin 4 miljardia euroa. Lasku oli suurin Lanzaroten saarella (73,7 %) ja pienin Teneriffalla (66,4 %). Kanariansaarten matkailutoiminnan supistumisen seurauksena BKT:n arvioidaan kutistuneen noin 20 prosenttia vuonna 2020. Myös rakennusalalla ja teollisuudessa on ollut taantuma, jonka aiheuttama vähennys on arviolta 13 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna. On syytä korostaa, että maailmanlaajuisella terveyskriisillä on pitkän aikavälin vaikutuksia, ja Euroopan matkailun odotetaan pysyttelevän vuoden 2019 tason alapuolella vuoteen 2023 asti (2). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Myös työttömyys on kasvanut merkittävästi Kanariansaarilla covid-19-kriisin seurauksena. Se oli vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä 18,89 prosenttia ja nousi 25,42 prosenttiin vuoden kuluessa, mikä on selvästi kansallisen keskiarvon (15,5 %) ja EU:n keskiarvon (7,1 %) yläpuolella (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK toteaa, että ehdotus on johdonmukainen unionin politiikan kanssa, jonka yhtenä päätavoitteena on alueellinen, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ja että sillä pyritään hyvin hoidetun talouspolitiikan avulla vahvistamaan unionia niin, että syrjäisimmillä alueilla on yhtäläiset mahdollisuudet kehitykseen ja parempiin elinoloihin. Saarialueet on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan nojalla tunnustettu epäsuotuisiksi alueiksi, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK huomauttaa myös, että energianhintojen nousu kahden viime vuoden aikana ja sen vaikutus maailmanlaajuisiin kuljetuskustannuksiin on epäilemättä osaltaan heikentänyt saarten teollisuuden kilpailukykyä entisestään. Lisäksi vuonna 1991 käyttöön otetun autonomisten tullien suspension hyödyt ovat pienentyneet. Tämän seurauksena paikallisen teollisuuden kilpailukyky on heikentynyt suhteessa sen kilpailijoihin Espanjassa ja muualla unionin manneralueilla. Kun otetaan huomioon Kanariansaarten maantieteelliset ja taloudelliset erityispiirteet, ETSK katsoo, että olisi tuettava toimenpiteitä, joilla pyritään lieventämään tästä tilanteesta aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK toteaa, että ehdotetulla ratkaisulla voitaisiin merkittävästi edistää Euroopan unionin tämän osan taloudellisen vakauden säilyttämistä ja että suspension lakkauttamisella olisi inflaatiovaikutus markkinoihin, mikä vaarantaisi pitkällä aikavälillä saarten jo ennestään vaatimattoman teollisuuspohjan ja kasvattaisi siten eroja EU:n muihin alueisiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK:n mielestä olisi myös tuettava useaan otteeseen sovellettua ratkaisua, jonka mukaan tullitoimenpiteiden käyttämisen ehdoksi asetetaan tuotteiden tietty käyttötarkoitus, jotta tästä hyötyisivät ainoastaan Kanariansaarilla olevat toimijat. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että Kanariansaarten alueella – tai vielä laajemmin koko EU:ssa – saattaa ilmetä vaikeuksia kaupan alalla, koska tarkasteltavan säädöksen 4 artiklan 1 kohdassa käytettyä käsitettä ”kaupan vääristyminen” ei ole määritelty. Kaupan vääristymien ilmaantuminen antaa komissiolle valtuudet peruuttaa väliaikaisesti autonomisten tullien suspensio, millä on monia taloudellisia seurauksia alueelle ja paikallisille yrityksille. ETSK painottaa, että käsite on määriteltävä tarkasti sekä laadullisesti että määrällisesti. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1386/2011, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (EUVL L 345, 29.12.2011, s. 1).

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/factsheets/pl/sheet/126/tourism

2

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/108 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/108

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ’Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia’”

(COM(2021) 277 final)

ja

”Ehdotus neuvoston asetukseksi arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta ja toiminnasta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja asetuksen (EU) N:o 1053/2013 kumoamisesta”

(COM(2021) 278 final – 2021/0140 (CNS))

(2022/C 105/17)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 232/1/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 10.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

232/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävään komission strategiaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea vahvistaa 17. helmikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa ilmaisemansa varauksettoman tuen Schengen-yhteistyön lähtökohtana oleville periaatteille eli perussopimusten mukaisten vapauksien esteettömälle käytölle yhteisellä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella sekä tarpeelle vahvistaa yhteisvastuuta ja solidaarisuutta ulkorajojen valvonnassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea toteaa jälleen kerran, että EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitovat rajavalvontaa, yhteentoimivuutta, muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden hallintaa sekä poliisiyhteistyötä ja rikosoikeudellista yhteistyötä koskevan EU-politiikan laadinnassa ja täytäntöönpanossa aina perusoikeuskirjan määräykset, joita niiden on paitsi noudatettava myös edistettävä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea on erittäin huolissaan EU:n ulkorajoilla tapahtuvia perusoikeuksien loukkauksia koskevista raporteista ja kehottaa komissiota ja Euroopan raja- ja merivartiovirastoa (Frontex) viipymättä ryhtymään korjaaviin toimenpiteisiin, seuraamaan perusoikeusloukkauksia koskevia raportteja ja toteuttamaan niiden pohjalta jatkotoimia sekä varmistamaan, että raja- ja merivartiostosta annetussa asetuksessa säädetyt vastuuvelvollisuusmekanismit pannaan tehokkaasti täytäntöön. ETSK kehottaa niin ikään vahvistamaan perusoikeuksia käsittelevää neuvoa-antavaa ryhmää ja ottamaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan siihen mukaan komitean välityksellä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea ilmaisee huolensa siitä, että rajatarkastukset on palautettu lähes pysyvästi eräille jäsenvaltioiden välisille sisärajoille ja että tällä on ollut kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia EU:n kansalaisten, yritysten ja erityisesti rajatyöntekijöiden, rajayhteisöjen ja Euroregio-alueiden kannalta. Se kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan tarkasti ja säännöllisesti näiden palautusten tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta sekä ryhtymään tarvittaessa toimenpiteisiin. ETSK pitää erittäin myönteisenä komission ilmoittamaa aikomusta turvautua täytäntöönpanovaltuuksiinsa entistä hanakammin silloin, kun Schengen-arvioinnit antavat aihetta tällaisiin toimiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea on huolissaan siitä, että jäsenvaltiot Kypros, Romania, Bulgaria ja Kroatia ovat edelleen Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen ulkopuolella. Se vaatii komission tavoin neuvostolta nopeita ja päättäväisiä toimia asiassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea toteaa, että monet esitetyn strategian osatekijöistä ovat edelleen lainsäädäntöehdotuksia. Se huomauttaa antaneensa erillisiä lausuntoja eräistä näistä ehdotuksista, erityisesti uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta sekä yhteentoimivuudesta, ja pyytää komissiota ottamaan ne asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea toteaa, että monet muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen osatekijät ovat riippuvaisia äskettäin hyväksytyn lainsäädännön, erityisesti yhteentoimivuusasetuksen ja eurooppalaista raja- ja merivartiostoa koskevan uuden asetuksen, oikea-aikaisesta täytäntöönpanosta. Se ilmaisee olevansa huolissaan asian etenemisestä ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti mahdollisia viivytyksiä ja määrärahaylityksiä ja puuttumaan niihin tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitea pitää ehdotuksia Schengenin arviointimekanismin toiminnan parantamiseksi myönteisinä. Tämä koskee erityisesti nopeampia jatkotoimia, synergian lisäämistä haavoittuvuusarviointimekanismin kanssa sekä ihmisoikeuksien parempaa ja kokonaisvaltaisempaa huomioon ottamista, Euroopan unionin perusoikeusvirastolle kaavailtu rooli mukaan lukien. Olisi kuitenkin huolehdittava siitä, ettei Schengenin arviointimekanismilla politisoida luonteeltaan teknisempiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitea katsoo, että Schengen-foorumi voi antaa poliittista pontta Schengen-alueen turvaamiselle ja kehittämiselle, mutta varoittaa, että se ei saa tarkoittaa paluuta Schengen-alueen hallitustenväliseen aikaan, jolloin toimintaa hankaloittivat juuri hallitustenvälisyys ja avoimuuden puute. Muille EU:n toimielimille ja komitealle olisi tiedotettava asioista jatkuvasti, ja niiden olisi voitava olla foorumissa mukana osallistujina. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komitea ymmärtää, että toisiinsa liittyvät poliisiyhteistyön ja rikosoikeudellisen yhteistyön alat, terrorismin torjuntaa koskevan yhteistyön parantaminen mukaan lukien, ovat erittäin tärkeitä EU:n kansalaisten ja jäsenvaltioiden Schengen-aluetta kohtaan tunteman luottamuksen kannalta. Tällaisen yhteistyön edellytyksenä olisi aina oltava perusoikeuksien tinkimätön kunnioittaminen, myös riippumattoman oikeuslaitoksen turvaaminen, kaikissa jäsenvaltioissa, jotta keskinäiseen luottamukseen perustuvat välineet, kuten eurooppalainen pidätysmääräys, voivat toimia asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Komitea on vakaasti sitä mieltä, että kolmansien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä ei pitäisi keskittyä yksinomaan muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden valvontaan. Yhteistyön olisi oltava todellista kumppanuutta, jonka tavoitteena on parantaa muuttajien ja pakolaisten, erityisesti ihmiskaupan uhrien, asemaa myös kolmansissa maissa, ja sen avulla olisi pyrittävä puuttumaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja edistettävä turvallista ja hallittua muuttoliikettä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kuten komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen korosti tämänvuotisessa unionin tilaa käsittelevässä puheessaan, on erittäin tärkeää sopia EU:n yhteisestä ulkorajavalvonnan sekä muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden hallinnan järjestelmästä, jotta kolmannet maat eivät pääse hyötymään yhtenäisyyden puutteesta. |
| --- | --- |

1.13

2.   Lausunnon tausta

| 2.1 | Joukko jäsenvaltioita hyväksyi vuonna 1985 kansainvälisen Schengenin sopimuksen ja päätti poistaa kaikki rajatarkastukset sisärajoiltaan. Vuonna 1990 tehdyssä yleissopimuksessa Schengenin sopimuksen soveltamisesta määrättiin tarvittavista liitännäistoimenpiteistä, joilla pyrittiin kompensoimaan rajatarkastusten poistamisesta johtuvia ulkoisvaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Amsterdamin sopimuksella sisällytettiin Schengenin säännöstö osaksi EU:n oikeusjärjestystä ja säänneltiin Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan erityisasema. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kahdenvälisten sopimusten tekeminen Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin kanssa on mahdollistanut myös näiden maiden osallistumisen Schengen-yhteistyöhön. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Bulgaria, Romania ja Kroatia soveltavat Schengenin säännöstöä osittain, mutta tarkastusten poistaminen niiden sisärajoilta edellyttää neuvoston yksimielistä päätöstä asiasta. Neuvosto on kieltäytynyt päätöksen tekemisestä, vaikka komissio on todennut, että näillä mailla on tarvittavat tekniset valmiudet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sen jälkeen, kun Schengenin säännöstö sisällytettiin EU:n oikeusjärjestykseen, sitä on vähitellen kehitetty erityisesti Schengenin rajasäännöstön, viisumisäännöstön ja eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen hyväksymisen myötä. Yhteistyötä rajojen, viisumien, muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden alalla tuetaan useilla laajoilla tiedonvaihtoon tarkoitetuilla tietokannoilla (SIS, VIS, Eurodac, EES, ETIAS, TCN-ECRIS), jotka ovat tätä nykyä yhteentoimivia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Yksittäiset jäsenvaltiot ovat vastuunjaosta huolimatta edelleen vastuussa omista osuuksistaan ulkorajoilla, mikä tarkoittaa sitä, että ulkorajavalvonnan puutteet yhdessä jäsenvaltiossa aiheuttavat todennäköisesti vakavia seurauksia koko vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Schengen-alueeseen on kuluneiden viiden vuoden aikana kohdistunut huomattavia paineita, koska eräät jäsenvaltiot ovat palauttaneet tarkastuksia sisärajoille toistuvasti ja jatkaneet niiden soveltamisaikaa. Tarkastusten palautukset ovat olleet reaktio vuoden 2015 pakolais- ja muuttoliiketilanteeseen sekä terrorismin uhkaan Euroopassa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lisäksi covid-19-pandemia on johtanut uusiin rajojen sulkemisiin ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoituksiin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Reaktiona vuoden 2015 pakolais- ja muuttoliiketilanteeseen EU:n jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa Frontexia uudistettiin ja siitä tehtiin Euroopan raja- ja merivartiovirasto vuonna 2016. Uutta virastoa vahvistettiin entisestään vuonna 2019. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Euroopan komissio vahvisti uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa, että ”[y]hdennetty rajaturvallisuus on EU:lle korvaamaton toimintapoliittinen väline, jonka avulla se suojelee ulkorajojaan ja varmistaa, että Schengen-alue, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, on eheä ja toimiva” ja että se on ”olennainen osa kokonaisvaltaista muuttoliikepolitiikkaa”. Komissio ilmoitti esittävänsä erillisen, Schengen-alueen tulevaisuutta koskevan strategian, ja se julkaistiin 2. kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Strategian tavoitteena on tehdä Schengen-alueesta vahvempi ja kestävämpi. Siinä tarkastellaan haasteita, joita Schengen-alue on kohdannut viime vuosina muun muassa pandemiakriisin aikana, ja esitetään etenemissuunnitelma, jonka avulla Schengen-alueen tuomat hyödyt voidaan säilyttää. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Strategian avulla on tarkoitus






  1) | taata EU:n ulkorajojen tehokas valvonta |
| --- | --- | --- |

2.12

1)

taata EU:n ulkorajojen tehokas valvonta

| 2) | vahvistaa Schengen-aluetta sisäisesti |
| --- | --- |

2)

vahvistaa Schengen-aluetta sisäisesti

| 3) | parantaa varautumista ja hallintoa |
| --- | --- |

3)

parantaa varautumista ja hallintoa

| 4) | viimeistellä Schengen-alue. |
| --- | --- |

4)

viimeistellä Schengen-alue.

| 2.13 | Uuteen strategiaan on liitetty ehdotus neuvoston asetukseksi arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta ja toiminnasta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja asetuksen (EU) N:o 1053/2013 kumoamisesta (1). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Komissio ehdottaa Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin tarkistamista. Muutokset koskevat muun muassa arviointiprosessin vauhdittamista sekä nopeutettua menettelyä sellaisten merkittävien puutteiden korjaamiseksi, jotka voisivat vaarantaa koko Schengen-alueen. |
| --- | --- |

2.14

3.   Yleistä

3.1   Ulkorajojen nykyaikainen ja tehokas valvonta

| 3.1.1 | Komitea kannattaa Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevan monivuotisen strategisen toimintapolitiikan pikaista hyväksymistä osana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 77 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määrättyä yhdennettyä rajaturvallisuusjärjestelmää. Se pyytää tulla kuulluksi ennen tämän strategian hyväksymistä (2). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Komitea antaa edelleen tukensa tehokkaalle Euroopan raja- ja merivartiovirastolle ja sen operatiivisen osaston perustamiselle. Se on kuitenkin huolissaan asian etenemisestä ja viittaa erityisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuimen hiljattain tekemiin havaintoihin, joiden mukaan raja- ja merivartiovirasto ei ole pannut vuoden 2016 toimeksiantoaan kokonaan täytäntöön ja viraston vuoden 2019 toimeksiannon täytäntöönpanoon liittyi useita riskejä ja puutteita (3). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Komitea on erityisen huolestunut raporteista, jotka koskevat perusoikeusloukkauksia Frontexin koordinoimien operatiivisten toimien aikana, ja siitä, että virasto on tiennyt loukkauksista. Asiasta ovat raportoineet eri medialähteet ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, ja sitä on käsitelty Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) alaisen Frontexin valvontatyöryhmän kertomuksessa. ETSK on tyytyväinen siihen, että Frontexiin nimitettiin äskettäin perusoikeusvastaava ja että perusoikeusvalvojia rekrytoidaan parhaillaan, mutta korostaa, että perusoikeusvastaavan toimisto tarvitsee riittävät resurssit voidakseen hoitaa tehtävänsä täysin riippumattomasti. Se kehottaa virastoa panemaan perustamisasetuksessa säädetyt vastuuvelvollisuusmekanismit ja -rakenteet kaikilta osin täytäntöön. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Komitea on huolissaan siitä, että strategiassa painotetaan maahantuloa edeltävän seulonnan järjestelmää. Se katsoo muuttoliike- ja turvapaikkasopimusta käsittelevässä lausunnossaan järjestelmän olevan harkinnan arvoinen uusi apuväline mutta on kyseenalaistanut sen toteuttamiskelpoisuuden ja pitänyt sitä perusoikeuksien kannalta epäasianmukaisena (4). ETSK:n mielestä on erittäin tarpeellista, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön riippumattoman seurantamekanismin, kuten seulonta-asetuksessa säädetään. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Komitea on aina ollut sitä mieltä, että tietojärjestelmien täyden yhteentoimivuuden saavuttaminen on välttämätön askel kohti johdonmukaista ja tehokasta EU:n laajuisesti sovellettavaa politiikkaa. Tämän näkemyksen mukaisesti se tukee myös viisumimenettelyjen ja matkustusasiakirjojen digitalisoinnin jatkamista. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Komitea on huolissaan komission toteamuksesta, jonka mukaan viivästykset yksittäisissä jäsenvaltioissa voivat viivyttää yhteentoimivuuden Euroopan laajuista toteutusta. Kun otetaan huomioon aiemmat kokemukset SIS II -järjestelmän täytäntöönpanosta sekä rajanylitystietojärjestelmän ja Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän täytäntöönpanon viimeaikainen tilanne (5), komitea haluaisi kuulla, mihin konkreettisiin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen yhteentoimivuuden oikea-aikaisen toteutuksen suunnitellun talousarvion puitteissa. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Komitea korostaa, että teknologiaa olisi kehitettävä edelleen ja täyteen yhteentoimivuuteen olisi päästävä niin, että henkilötietojen ja perusoikeuksien suoja otetaan asianmukaisesti huomioon. Mitä tulee tarkistettua Eurodac-järjestelmää koskevaan ehdotukseen ja laajojen tietokantojen käyttöön yleensä, ETSK toteaakin jälleen kerran, että täysi yhteentoimivuus olisi saavutettava sillä tavoin, että perusoikeuksien suoja tulee asianmukaisesti huomioiduksi. Tietojen arkaluonteisuuden vuoksi toimenpiteiden on oltava ehdottoman tarpeellisia ja oikeasuhteisia, erityisesti kun on kyse kansainvälistä suojelua hakevista henkilöistä ja menettelyn luottamuksellisuudesta. On syytä huomauttaa, että rajavalvonnan ja palautusten yhteydessä käsiteltävät henkilötiedot kuuluvat yleisen tietosuoja-asetuksen piiriin eivätkä ole Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (6) soveltamisalaan kuuluvia operatiivisia henkilötietoja. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | ETSK huomauttaa, että tehtäessä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, erityisesti kun Frontex toimii kolmansien maiden alueella, on kunnioitettava tinkimättä kaikkia perusoikeuksia, myös oikeutta henkilötietojen suojaan, ja otettava käyttöön asianmukaiset vastuuvelvollisuusmekanismit. |
| --- | --- |

3.1.8

3.2   Toimenpiteet Schengen-alueen vahvistamiseksi sisäisesti

| 3.2.1 | Komitea on tyytyväinen siihen, että huomiota kiinnitetään toimenpiteisiin, jotka eivät tarkasti ottaen ole Schengen-alueen kehittämistoimia mutta jotka ovat sidoksissa Schengen-alueen toimintaan. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Jäsenvaltioiden turvallisuusongelmiin voidaan vastata paremmin lisäämällä ja vahvistamalla lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä kuin ottamalla sisärajatarkastuksia uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Komitea korostaa, että kaikissa poliisiyhteistyön ja rikosoikeudellisen yhteistyön muodoissa on kunnioitettava tinkimättä kaikkia perusoikeuksia, myös oikeutta puolustukseen (7) ja uhrien oikeuksia (8). Tämä tarkoittaa myös sitä, että jos perusoikeuksia loukataan, vastuunjako eri toimijoiden (EU ja kansallinen taso) välillä ei saa johtaa vastuuvelvollisuusvajeeseen. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Henkilötietojen suojaa on aina kunnioitettava asianmukaisten oikeudellisten puitteiden mukaisesti, erityisesti kun on kyse esimerkiksi Prüm-päätöksissä tarkoitetuista erittäin arkaluonteisista henkilötiedoista. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Mitä tulee tekoälyn käyttöön rajat ylittävässä poliisitoiminnassa, komitea viittaa tekoälyasetusta käsittelevään lausuntoonsa (9). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Komitea huomauttaa, että tekoälysäädösehdotuksen (10) liitteessä mahdollistetaan tekoälyn käyttö muuttoliikkeen hallinnan, turvapaikka-asioiden ja rajavalvonnan aloilla. Erityisesti viittaus tekoälyjärjestelmien käyttöön ”valheenpaljastuksessa ja vastaavissa välineissä tai luonnollisen henkilön emotionaalisen tilan havaitsemiseen [tarkoitetuissa välineissä]” on huolestuttava, koska tällaisten menetelmien luotettavuudesta ei ole tieteellistä näyttöä. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa ehdotettujen erityistoimenpiteiden osalta komitea viittaa 17. joulukuuta 2020 antamaansa lausuntoon (11). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Komitea pitää kyseenalaisena, tuoko matkustajien ennakkotietojen käytön lisääminen yhdessä matkustajarekisteritietojen kanssa lisäarvoa, ja katsoo, että komissio ei ole perustellut vakuuttavasti Schengen-alueen sisäisen järjestelmällisen ja laajamittaisen henkilötietojen vaihdon sallimista. Tällaisella tietojen vaihdolla olisi automaattisesti vaikutuksia myös niiden EU:n kansalaisten kannalta, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja muiden lainvalvontayhteistyötä helpottavien välineiden, kuten eurooppalaisen tutkintamääräyksen, käytöstä komitea toteaa, että keskinäinen luottamus on välttämätöntä, jotta nämä vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuvat välineet toimivat moitteettomasti. Tämä edellyttää, että EU:n toimielimet valvovat oikeusvaltioperiaatteen noudattamista entistäkin tehokkaammin, ja merkitsee jäsenvaltioille velvollisuutta pitää kiinni oikeusvaltioperiaatteesta ja erityisesti EU:n perusoikeuskirjan 47 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 19 artiklan 1 kohdan mukaisesta oikeudesta tehokkaaseen oikeussuojaan. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Parempi hallinto

| 3.3.1 | Komitea pitää hyvänä, että Schengen-foorumi voi tarjota jäsenvaltioille tilaisuuden keskustella Schengen-yhteistyöhön liittyvistä poliittisesti tärkeistä kysymyksistä. Muille EU:n toimielimille ja komitealle olisi kuitenkin edelleen tiedotettava asioista, ja niillä olisi oltava oikeus olla foorumissa mukana osallistujina. Foorumin ja sen toimien olisi oltava mahdollisimman avoimia, ja sen olisi tarjottava mahdollisuus tutustua asiakirjoihinsa. Schengen-alueen tilaa koskevan kertomuksen ottaminen uudelleen käyttöön on myönteinen asia mutta ei riittävä tässä suhteessa. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Komitea kannattaa ajatusta, jonka mukaan Schengenin rajasäännöstöön on tehtävä muutoksia covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten pohjalta. Se korostaa, että näissä kokemuksissa ei ole kysymys vain sisärajoista vaan myös itse sisämarkkinoiden toiminnasta. Tällaisten muutosten olisi siksi oltava osa vapaata liikkuvuutta koskevan EU:n sääntelykehyksen laajempaa toimivuustarkastusta maailmassa, jossa covid-19 on todennäköisesti tulevaisuudessakin karu tosiasia. ETSK kannattaa ajatusta siitä, että tällaisen lähestymistavan olisi katettava EU:n alueelle matkustamista koskevat säännöt, jotka eivät tällä hetkellä kuulu Schengenin rajasäännöstöön. Komitea haluaisi myös tietää, aikooko komissio tehdä muutoksia paikallista rajaliikennettä koskevaan asetukseen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Komitea katsoo, että komission olisi asetuttava päättäväisemmin tukemaan rajatonta matkustamista Euroopassa. EU:n perustamissopimuksessa määrätään selvästi, että EU:n on tarjottava kansalaisilleen alue ilman rajoja. Jäsenvaltioiden oikeus palauttaa rajatarkastukset on poikkeus tästä oikeudesta, ja sitä on tulkittava suppeasti. Sitä ei voida katsoa itsemääräämisoikeuteen kuuluvaksi etuoikeudeksi, vaan sitä rajoittavat Schengenin rajasäännöstön säännöt. Rajasäännöstön mahdollisen tarkistuksen yhteydessä on otettava kaikilta osin huomioon, että rajatarkastusten palauttamisessa on kyse poikkeuksesta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin Schengenin arviointimekanismin toiminnan parantamiseksi, erityisesti niihin, joilla pyritään takaamaan nopeammat jatkotoimet ja lisäämään synergiaa haavoittuvuusarviointimekanismin kanssa, sekä niihin, joissa kiinnitetään enemmän huomiota ihmisoikeuksiin ja lähestytään niitä monialaisemmin. Olisi kuitenkin huolehdittava siitä, ettei Schengenin arviointimekanismilla politisoida luonteeltaan teknisempiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Komitea kannustaa komissiota käyttämään aktiivisesti perussopimusten mukaisia täytäntöönpanovaltuuksiaan tilanteissa, joissa Schengen-arviointien aikana havaittujen puutteiden johdosta ei ole ryhdytty toimenpiteisiin. Ensisijaisesti olisi puututtava järjestelmällisiin perusoikeusnormien vastaisiin käytäntöihin. Komission ei pitäisi luottaa pelkästään Schengenin arviointimekanismin tuloksiin, vaan on tärkeää, että se myös itse seuraa perusoikeustilannetta aktiivisesti. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Schengen-alueen viimeistely

| 3.4.1 | Komitea pitää myönteisenä komission kantaa Schengen-alueen viimeistelyyn ja tähdentää vapaan liikkuvuuden, EU:n kansalaisuuden ja rajatarkastusten puuttumisen välistä yhteyttä. Bulgarian, Kroatian ja Romanian kansalaiset eivät nykyään pääse täysin nauttimaan perussopimusten mukaisista EU:n kansalaisten oikeuksista. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Komitea korostaa, että nämä jäsenvaltiot valvovat ulkorajojaan jo Schengenin rajasäännöstön mukaisesti. Niiden liittyminen järjestelmään kaikilta osin parantaisi Euroopan unionin toimivuutta ja turvallisuutta, koska ne olisivat täysimääräisesti osallisina kaikissa laajoissa oikeus- ja sisäasioiden tietokannoissa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Komitea kehottaa komissiota esittämään näiden maiden täysjäsenyyttä koskevan yksityiskohtaisemman etenemissuunnitelman ja neuvostoa toimimaan ripeästi sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.3

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 278 final

1

(2)  Ks. EUVL C 110, 22.3.2019, s. 62, kohta 4.8.

2

(3)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus Frontexin tuki ulkorajojen valvontaan ei ole vielä riittävän vaikuttavaa, 2021.

3

(4)  ETSK:n muuttoliikeaiheiset lausunnot EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15, EUVL C 155, 30.4.2021, s. 58 ja EUVL C 155, 30.4.2021, s. 64

4

(5)  Euroopan komission muistio Implementation of interoperability: state of play on the implementation of the Entry/Exit System and the European Travel Information and Authorisation System, kesäkuu 2021.

5

Implementation of interoperability: state of play on the implementation of the Entry/Exit System and the European Travel Information and Authorisation System

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

(7)  Euroopan unionin perusoikeuskirjan VI osaston ja asiaa koskevan sekundaarilainsäädännön mukaisesti.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25. lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57) sekä tiettyjä ihmiskaupan, seksuaalisen hyväksikäytön, lapsipornografian ja terrorismin uhreiksi joutuneiden ryhmiä koskeva lainsäädäntö.

8

(9)  Asiakokonaisuus INT/940 (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 61).

9

(10)  COM(2021) 206 final, s. 4 ja 5.

10

(11)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

11

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/114 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/114

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työterveyttä ja turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja turvallisuus muuttuvassa työelämässä”

(COM(2021) 323 final)

(2022/C 105/18)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyyntö | komissio, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 153/25/41 |

Lausuntopyyntö

komissio, 10.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

153/25/41

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että työntekijöiden suojeleminen työterveyteen ja -turvallisuuteen kohdistuvilta riskeiltä on olennainen tekijä luotaessa pysyviä kunnollisia työoloja kaikille työntekijöille. Tällainen suojelu on vahvistettu perussopimuksissa sekä perusoikeuskirjassa, ja se on oikeus, joka on sisällytetty Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteeseen 10. Sillä on myös olennainen merkitys Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että ”[t]erveelliset ja turvalliset työolot ovat terveen ja tuottavan työvoiman edellytys. Yhdenkään työntekijän ei pitäisi kärsiä työperäisistä sairauksista tai altistua työtapaturmille. Työolot ovat myös tärkeä osa EU:n talouden kestävyyttä ja kilpailukykyä” (2). ETSK yhtyy niin ikään toteamukseen, jonka mukaan ”[t]ehokas työterveys ja -turvallisuus vähentää myös terveydenhuoltokustannuksia ja muita yhteiskunnalle koituvia rasitteita, kun taas heikko työterveys ja -turvallisuus aiheuttaa huomattavia kustannuksia yksityishenkilöille, yrityksille ja yhteiskunnalle” (3). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on yleisesti ottaen tyytyväinen strategiakehyksen strategiseen visioon ja siinä kaavailtuihin toimiin (tämän kuitenkaan rajoittamatta tässä lausunnossa esitettyjä huomioita, ehdotuksia ja suosituksia): |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Komitea panee erityisesti merkille, että komissio ”aikoo tehdä vuoden 2021 lopussa aloitteen digitaalisten alustojen kautta työskentelevien ihmisten työolojen parantamiseksi, elleivät työmarkkinaosapuolet ole valmiita neuvottelemaan keskenään”. Tavoitteena on ”varmistaa [– –] asianmukaiset työolot, jotka kattavat myös terveyden ja turvallisuuden” (4). |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | ETSK kannattaa (i) Vision Zero -lähestymistapaa, joka liittyy työperäisiin kuolemantapauksiin, (ii) toimenpiteitä syöpäsairauksien torjumiseksi, (iii) väkivaltaa ja häirintää koskevan ILO:n vuoden 2019 yleissopimuksen (nro 190) ratifiointia, (iv) lainsäädäntöaloitteen ehdottamista ennen vuoden 2021 loppua naisiin kohdistuvan, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja (v) komission tavoitetta sisällyttää Terveellinen työ -kampanjaan psykososiaaliset ja ergonomiset riskit. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | ETSK on yleisesti ottaen yhtä mieltä erityisesti siitä, että (i) ”on tärkeää ottaa covid-19-pandemiasta opiksi ja parantaa varautumista mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin” ja että ”työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden välistä synergiaa olisi kehitettävä edelleen”, sekä siitä, että (ii) covid-19 on sisällytettävä suositukseen eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta (5). |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | ETSK on yleisesti ottaen samaa mieltä erityisesti tarpeesta (i) puuttua ”joissakin jäsenvaltioissa havaittuun työsuojelutarkastusten lukumäärän laskevaan suuntaukseen”, (ii) järjestää vuonna 2023 työterveyttä ja -turvallisuutta käsittelevä huippukokous, jossa kartoitetaan työperäisten kuolemantapausten poistamista koskevan Vision Zero -lähestymistavan suhteen saavutettua edistystä, (iii) ottaa käyttöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa ehdotettu uusi indikaattori, joka koskee kuolemaan johtaneita työtapaturmia, (iv) tehostaa työsuojeluviranomaisten toimintaa EU:n ja kansallisen tason ohjauksen ja koulutuksen avulla, (v) edistää yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla lainsäädännön johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja (vi) auttaa työnantajia, erityisesti mikro- ja pienyrityksiä, noudattamaan työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöä (6). |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | ETSK on yleisesti ottaen tyytyväinen erityisesti (i) dataan ja tietämykseen liittyvään yhteistyöhön EU:n ja ILO:n sekä WHO:n välillä, (ii) EU:n ja jäsenvaltioiden tukeen uuden työperäisten riskitekijöiden aiheuttamiin sairauksiin liittyvän kuolleisuusindikaattorin luomiselle osana Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteita, (iii) EU:n tukeen turvallisia ja terveellisiä työoloja koskevan oikeuden sisällyttämiselle työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevaan ILO:n kehykseen, (iv) EU:n aikomukseen edistää työterveyttä ja -turvallisuutta globaaleissa toimitusketjuissa, (v) EU:n aikomukseen varmistaa, että työterveys- ja -turvallisuusvaatimukset sisällytetään asianmukaisesti sosiaali- ja työnormeja koskeviin velvoittaviin sitoumuksiin, ja edistää ihmisarvoista työtä tulevissa kauppasopimuksissa ja (vi) ehdokasmaille annettavaan tukeen niiden pyrkiessä sisällyttämään lainsäädäntöönsä työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n säännöstö (7). |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.4 | ETSK ehdottaa erityisesti, että komissio sisällyttää EU:n strategiakehykseen 2021–2027 seuraavat toimet, toimenpiteet ja aloitteet: |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Kohta 2.1: (i) Komitea suosittaa, että niistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi katsotuista henkilöistä, joihin ei strategiakehyksen mukaan ole tarkoitus soveltaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia sääntöjä, tehtäisiin hyvissä ajoin tutkimus yhdessä komission, asiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa, jotta voitaisiin löytää paras mahdollinen ratkaisu itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden tulisi muiden ohella pystyä työskentelemään turvallisessa ja terveellisessä ympäristössä. Tutkimuksen päätelmät tulisi esitellä vuoden 2023 työterveys ja -turvallisuushuippukokouksessa. (ii) Komitea ehdottaa, että mielenterveyttä työssä käsittelevä ei-lainsäädännöllinen aloite, jonka komissio aikoo käynnistää EU:n tasolla, toteutetaan lainsäädäntöaloitteena nimenomaan strategiakehyksessä mainittujen perusteiden relevanssin vuoksi. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | Kohta 2.2: (i) Komitea kehottaa komissiota sisällyttämään työperäiset syövät EU:n tulevaan syöväntorjuntasuunnitelmaan ja laajentamaan syöpää aiheuttavia aineita ja perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin soveltamisalaa niin, että se kattaa lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet. Samalla on varmistettava kyseisille aineille altistuneiden työntekijöiden pitkäaikainen seuranta myös silloin, kun he eivät enää työskentele samoissa olosuhteissa. (ii) Komitea katsoo, että komission aikomuksen ”arvioida, miten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevaa direktiiviä (2009/52/EY) voitaisiin tehostaa”, tulisi johtaa direktiivin tarkistamiseen, jossa tiukennettaisiin sääntöjä rikkoville työnantajille määrättäviä seuraamuksia. (iii) Komitea katsoo covid-19:stä viime aikoina saatujen kokemusten valossa, että on kiireellisesti laadittava psykososiaalisten riskien ehkäisemistä koskeva lainsäädäntöaloite. (iv) Komitea katsoo, että tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista saatujen kokemusten sekä näitä sairauksia koskevien tutkimusten perusteella on aiheellista antaa asiaa koskeva lainsäädäntöaloite. |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Kohta 2.3: (i) Komitea kehottaa muuttamaan suosituksen eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta direktiiviksi. (ii) Komitea ehdottaa, että biologisia tekijöitä koskevaa direktiiviä parannetaan ottaen huomioon viimeaikaiset kokemukset. (iii) Kansallisten työsuojeluviranomaisten osalta komitea ehdottaa asettamaan tavoitteeksi, että jäsenvaltiot noudattavat strategiakehyksen kattaman ajanjakson loppuun mennessä ILO:n normeissa määriteltyä mitoitusta, joka on yksi työsuojelutarkastaja 10 000: ta työntekijää kohden. Jos tätä tavoitetta ei saavuteta strategiakehyksen kattaman ajanjakson aikana, komission olisi tehtävä asiasta lainsäädäntöaloite. |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Luku 3: Komitea suosittaa, että Euroopan työviranomaisen (ELA) tarkastustoimet sisällytetään asianmukaisesti strategiakehykseen ja että niitä edistetään siinä, kun otetaan huomioon kyseisen viranomaisen tärkeä rooli rajat ylittävien tarkastusten koordinoinnissa. |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että viime vuosien aikana saavutetuista tietyistä parannuksista huolimatta EU:n ja jäsenvaltioiden työterveyden ja -turvallisuuden tilaa koskevissa tiedoissa on yhä vakavia puutteita. ETSK on vakuuttunut siitä, että tällaiset tiedot ovat välttämättömiä, jotta voidaan paremmin kartoittaa ongelmat ja ehkäistä riskejä sekä laatia sopivia toimintapolitiikkoja ja seurata niiden täytäntöönpanoa ja edistymistä EU:n tasolla ja eri jäsenvaltioissa erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen 2021–2027 tavoitteiden ja toimien osalta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden olemassa olevan työterveys- ja -turvallisuuslainsäädännön tarkistamisen yhteydessä on syytä ottaa huomioon Euroopan talouden vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestörakenteen ja yhteiskunnan muutokset erityisesti työelämässä, jotta voidaan suojella työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia, tässä tapauksessa kohdan 1.4.1 alakohdan i mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jäsenvaltiot ovat erityisesti vastuussa työterveys- ja -turvallisuuslainsäädännön noudattamisen valvonnasta sekä siitä, että kaikille eurooppalaisille työntekijöille, etenkin kausityöntekijöille ja haavoittuvimmassa asemassa oleville ryhmille, kuten nuorille, ikääntyneille, naisille, vammaisille henkilöille, maahanmuuttajille ja epävarmoissa työsuhteissa oleville, varmistetaan terveelliset ja turvalliset työolot. Jotta työterveys- ja -turvallisuuslainsäädännön soveltamista voidaan parantaa tuntuvasti, on olennaisen tärkeää vahvistaa työsuojeluviranomaisten teknisiä ja inhimillisiä voimavaroja, jotka ovat viime vuosina vähentyneet useissa jäsenvaltioissa, sekä parantaa koordinointia, yhteistyötä ja koulutusta Euroopan tasolla. Ohjeistus ja tuki, joilla pyritään auttamaan pk-yrityksiä ja erityisesti mikroyrityksiä noudattamaan työterveys- ja -turvallisuuslainsäädäntöä, olisi myös asetettava painopisteeksi eri jäsenvaltioissa. Euroopan komission tehtävänä on perussopimusten valvojana varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat asianmukaisesti työterveys- ja -turvallisuuslainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että komissio ja jäsenvaltiot tekevät työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien kansallisten strategioiden päivittämisen yhteydessä aloitteita, joilla edistetään jatkuvaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten välillä eri alojen, yritysten ja työpaikkojen terveys- ja turvallisuusoloista. Ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien osallistuminen ja jatkuva kuuleminen riskien arvioinnissa ja ehkäisemisessä on olennaisen tärkeää turvallisten ja terveellisten työympäristöjen edistämiseksi. Tällä on suora vaikutus työntekijöiden terveyteen, yritysten tuottavuuteen sekä kansanterveyspalveluihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kun otetaan huomioon globalisaation haasteet sekä Euroopan tavoite nostaa työterveyden ja -turvallisuuden tasoa maailmanlaajuisesti, ETSK suosittaa, että komissio ja jäsenvaltiot tekevät tiivistä yhteistyötä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sekä Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa edistääkseen turvallisia ja terveellisiä työoloja koskevan oikeuden sisällyttämistä Kansainvälisen työjärjestön työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevaan kehykseen sekä näiden periaatteiden noudattamista maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleinen tausta

| 2.1 | ETSK toteaa, että ”[t]yöterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys on jo lähes 20 vuoden ajan vaikuttanut ratkaisevasti siihen, miten kansalliset viranomaiset ja työmarkkinaosapuolet päättävät työterveys- ja työturvallisuustavoitteista” (8). ETSK korostaa kuitenkin, että vaikka nämä strategiakehykset ovat kiistatta tärkeitä kansallisissa suunnitelmissa, ne eivät ole riittävän näkyviä, ja että monissa jäsenvaltioissa työntekijä- ja työnantajajärjestöjä ei ole osallistettu riittävällä tavalla niiden kehittämiseen ja seurantaan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK panee merkille työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä 2014–2020 tehdyn arvion ja siinä esille tuoduista tärkeistä näkökohdista erityisesti seuraavat: (i) jäsenvaltioiden rajalliset resurssit, (ii) tarve kiinnittää enemmän huomiota ammattitauteihin, väestörakenteen muutokseen, psykososiaalisiin riskeihin sekä tuki- ja liikuntaelinsairauksiin ja (iii) tarve auttaa sekä työsuojeluviranomaisia että yrityksiä tehostamaan työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksiaan (9). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK toteaa, että unionin lainsäädäntö on auttanut vähentämään näitä riskejä ja parantanut osaltaan työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla kaikissa jäsenvaltioissa. Vielä on kuitenkin haasteita, ja covid-19-pandemia on lisännyt riskejä, mikä on syytä ottaa huomioon. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK myöntää, että EU:ssa on saavutettu viime vuosina merkittävää edistystä työterveys ja -turvallisuusalalla: kuolemaan johtaneiden työtapaturmien määrä on vähentynyt noin 70 prosenttia vuosina 1994–2018. Vaikka tapaturmat ovat vähentyneet osaltaan Euroopan teollisuustoiminnan supistumisen ja terveydenhuollon paranemisen seurauksena, myös EU:n työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmällä on ollut huomattava merkitys (10). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK huomauttaa, että edistyksestä huolimatta EU27:ssä tapahtui vuonna 2018 kuitenkin vielä yli 3 300 kuolemaan johtanutta onnettomuutta ja 3,1 miljoonaa muuta onnettomuutta, ja työperäisiin sairauksiin kuolee vuosittain yli 200 000 työntekijää. Tämä aiheuttaa valtavaa inhimillistä kärsimystä ja vaatii työntekijöiden suojelua koskevien vaatimusten ylläpitämistä ja parantamista, mikä on jatkuva haaste ja välttämättömyys (11). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK tähdentää, että työtapaturmien ja työperäisten sairauksien kustannukset ovat EU:n taloudessa vuosittain yli 3,3 prosenttia BKT:sta (noin 460 miljardia euroa vuonna 2019) ja että arvioiden mukaan jokainen työterveyteen ja -turvallisuuteen investoitu euro tuo työnantajalle noin kaksinkertaisen tuoton (12). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Covid-19-pandemia on osoittanut, miten tärkeä merkitys työterveydellä ja -turvallisuudella on työntekijöiden terveyden suojelulle, yhteiskuntamme toiminnalle sekä kriittisten taloudellisten toimintojen jatkuvuudelle. ETSK on samaa mieltä siitä, että pandemia on myös tuonut esiin sen, että tarvitaan strategiaa, jossa työterveys ja -turvallisuus nivoutuu yhteen kansanterveyspolitiikan kanssa niin, että luodaan synergiavaikutuksia näiden kahden yhteiskuntamme toimintaan sekä kriittisten taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen jatkuvuuteen suoraan vaikuttavan ulottuvuuden välille (13). |
| --- | --- |

2.7

3.   Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027

| 3.1 | Tätä yleistä taustaa vasten komissio esittää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ilmoitetun työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n uuden strategiakehyksen 2021–2027 (14) (jäljempänä ”strategiakehys”). Kehyksessä keskitytään seuraaviin kolmeen päätavoitteeseen:






  — | ennakoidaan muutoksia, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen ovat aiheuttaneet uudenlaisessa työelämässä, sekä hallitaan niitä |
| --- | --- | --- |

3.1

—

ennakoidaan muutoksia, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen ovat aiheuttaneet uudenlaisessa työelämässä, sekä hallitaan niitä

| — | tehostetaan työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyä |
| --- | --- |

—

tehostetaan työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyä

| — | varaudutaan paremmin mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin. |
| --- | --- |

—

varaudutaan paremmin mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin.

| 3.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että näiden tavoitteiden täytäntöönpanoa tuetaan






  i) | tiivistämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua |
| --- | --- | --- |

3.2

i)

tiivistämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua

| ii) | lisäämällä tutkimus- ja tiedonkeruuvalmiuksia jäsenvaltioiden ja unionin tasolla |
| --- | --- |

ii)

lisäämällä tutkimus- ja tiedonkeruuvalmiuksia jäsenvaltioiden ja unionin tasolla

| iii) | parantamalla lainsäädännön täytäntöönpanoa |
| --- | --- |

iii)

parantamalla lainsäädännön täytäntöönpanoa

| iv) | välittämällä tietoa |
| --- | --- |

iv)

välittämällä tietoa

| v) | tehostamalla rahoituksen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

v)

tehostamalla rahoituksen käyttöönottoa.

| 3.3 | ETSK toteaa, että strategiakehyksen kattaman ajanjakson kuluessa on tarkoitus toteuttaa 36 toimenpidettä, joista 17 on suoraan komission, 16 jäsenvaltioiden ja 3 työmarkkinaosapuolten vastuulla. |
| --- | --- |

3.3

4.   Huomioita strategiakehyksestä

4.1   Kohta 2.1: Muutosten ennakointi ja hallinta

| 4.1.1 | Vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteydessä työtehtävien sekä työskentelytapojen ja työpaikkojen luonne kehittyy. Tämä asettaa jäsenvaltioille ja yrityksille merkittäviä haasteita työntekijöiden terveyden ja hyvinvoinnin turvaamisessa. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Työvoiman ikääntyminen vaatii työympäristön ja -tehtävien mukauttamista iäkkäämpien työntekijöiden erityistarpeisiin, jotta riskit voidaan minimoida. Työterveys ja -turvallisuus on näin ollen olennainen tekijä pyrittäessä vastaamaan asianmukaisesti väestörakenteen kehitykseen. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Digitaaliteknologia voi tarjota työntekijöille – sekä naisille että miehille ja myös vammaisille tai ikääntyneille työntekijöille – uusia mahdollisuuksia parantaa työ- ja yksityiselämän välistä tasapainoa. Se voi myös tukea työterveyden ja -turvallisuuden täytäntöönpanoa helppokäyttöisten välineiden, tiedotuksen ja työsuojelutarkastusten tehostamisen avulla. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK katsoo, että robotisaatio ja tekoälyn käyttö voivat vähentää vaarallisiin tehtäviin liittyviä riskejä, muun muassa erittäin saastuneissa paikoissa, kuten jätevesijärjestelmissä, kaatopaikoilla tai maatalouden kaasudesinfiointialueilla, suoritettavien tehtävien yhteydessä, ja ne voivat myös tarjota uusia mahdollisuuksia työntekijöille ja yrityksille. On kuitenkin totta, että uudet teknologiat aiheuttavat myös merkittäviä ongelmia, jotka johtuvat työntekoaikojen ja -paikkojen yhä suuremmasta vaihtelusta, mahdollisuudesta seurata työntekijöitä sekä uusiin työkaluihin ja koneisiin liittyvistä riskeistä, jotka lisäävät psykologista stressiä ja johtavat yhä useampiin psykosomaattisiin sairauksiin, joiden ilmaantumisen estämiseksi on löydettävä asianmukaisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Vaikka EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntö kattaa jo monia riskejä, jotka johtuvat toimialojen, välineiden ja työpaikkojen muuttumisesta, ETSK yhtyy Euroopan komission ajatukseen, jonka mukaan teknologian kehittyminen, työvoiman ikääntyminen ja työn muotojen muuttuminen edellyttävät uusia lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että komissio tarkistaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa puitedirektiiviä, jotta se voidaan mukauttaa työelämän realiteetteihin sekä uusiin riskeihin ja haasteisiin, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen (esimerkiksi työskentely korkeissa lämpötiloissa tai ulkoilmassa), väestörakenteen muuttumiseen ja digitalisaatioon. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | ETSK katsoo, että psykososiaaliset riskit, jotka olivat erittäin suuret jo ennen pandemiaa, ovat lisääntyneet merkittävästi. Tämä johtuu covid-19-tilanteesta sekä omaan tahtoon perustumattoman etätyön suunnittelemattomasta massiivisesta käyttöönotosta ja sen suorista seurauksista, kuten työ- ja yksityiselämän välisen rajan hämärtymisestä, jatkuvasta tavoitettavuudesta, sosiaalisen vuorovaikutuksen puutteesta sekä tieto- ja viestintätekniikan käytön lisääntymisestä. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Kohta 2.2: Työperäisten sairauksien ja työtapaturmien ennaltaehkäisyn parantaminen

| 4.2.1 | ETSK tukee komission lähestymistapaa ja erityisesti sen ”Vision Zero -lähestymistapaa, jossa tavoitteena on poistaa työperäiset kuolemantapaukset”, sekä ajatusta ennaltaehkäisyn kulttuurin vahvistamisesta. ETSK on samaa mieltä siitä, että ”[t]yöperäisten kuolemantapausten ennaltaehkäiseminen edellyttää i) työpaikoilla tapahtuneiden onnettomuuksien ja kuolemantapausten perusteellista tutkintaa, ii) näiden onnettomuuksien ja kuolemantapausten syiden tunnistamista ja niihin puuttumista, iii) työtapaturmiin, vammoihin ja ammattitauteihin liittyvistä riskeistä tiedottamista sekä iv) nykyisten sääntöjen ja suuntaviivojen täytäntöönpanon valvonnan tehostamista”. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK katsoo, että työperäisiin syöpiin liittyviä satoja tuhansia kuolemia ei voida hyväksyä, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön syöpää aiheuttavia aineita koskevan etenemissuunnitelman ja soveltamaan unionin tasolla hyväksyttyjä raja-arvoja ja muita säännöksiä, joilla rajoitetaan noin 40 miljoonan työntekijän altistumista 26 vaaralliselle aineelle ja parannetaan näin heidän työolojaan. ETSK pitää aiheellisena tarkistaa vaarallisten aineiden luetteloa ja täydentää sitä erityisesti sisällyttämällä siihen nanomateriaalit ja niiden syöpää aiheuttavat vaikutukset, ja suosittaa, että altistuksen raja-arvojen alaisten syöpää aiheuttavien aineiden lukumäärä nostetaan 50:een. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään työterveyttä ja asettamaan etusijalle tutkimuksen ja tietojen keräämisen tehostamisen sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Toimissa olisi keskityttävä erityisesti työperäisiin sydän- ja verenkiertoelinten sairauksiin sekä tuki- ja liikuntaelimistön sairauksiin ja psykososiaalisiin riskeihin. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK kannattaa ehdotusta päivittää jatkuvasti menetelmiä vaarallisiin aineisiin puuttumiseksi, jotta voidaan tunnistaa lisää mahdollisia tapauksia, joissa työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien raja-arvojen määrittäminen voi olla hyödyllistä. Komitea korostaa ja tukee prosessia, jossa vaarallisten aineiden ongelmaa käsitellään tieteellisen arvioinnin pohjalta ”yksi aine, yksi arviointi” -periaatteen mukaisesti. Työturvallisuuden ja työterveyden kolmikantaisen neuvoa-antavan komitean (ACSH) kuuleminen ja kaikkien sidosryhmien tiivis osallistuminen on osoittautunut hedelmälliseksi. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kannanotot tarpeesta suojella vaarallisille lääkkeille ja muille riskeille altistuvaa terveydenhuollon henkilöstöä komitea katsoo, että asiassa on edettävä paitsi antamalla koulutusta, ohjeistusta ja ohjausta myös laatimalla sitovaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää ottaa huomioon työvoiman moninaisuus, mukaan lukien miesten ja naisten väliset erot ja eriarvoisuus, ja torjua työntekijöiden syrjintää erityisesti työperäisiä riskejä arvioitaessa, jotta voidaan varmistaa sekä naisten että miesten turvallisuus ja terveys. On myös toteutettava toimenpiteitä sukupuolten eriarvoistavan kohtelun välttämiseksi. Joka tapauksessa on pidettävä mielessä, että biologinen tila (imetys, raskaus) voi vaikuttaa työkykyyn. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Lisäksi on parannettava vammaisten henkilöiden näkymiä työmarkkinoilla. Tämä koskee myös työterveyden ja -turvallisuuden käytännön soveltamista sekä ammatillisen kuntoutuksen järjestelmiä kroonisten sairauksien tai työtapaturmien tapauksessa. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien työntekijäryhmien suojelua on parannettava. Tässä yhteydessä kaikkien jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota työsuojeluelimiin ja ratifioitava väkivaltaa ja häirintää koskeva vuoden 2019 yleissopimus. ETSK kehottaa painokkaasti kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimuksen strategian täytäntöönpanokauden aikana. |
| --- | --- |

4.2.8

4.3   Kohta 2.3: Varautumisen parantaminen ja nopea reagointi uhkiin

| 4.3.1 | Covid-19-kriisi on osoittanut, että työterveys ja -turvallisuus on elintärkeässä roolissa siinä mielessä, että se auttaa työntekijöitä, yrityksiä ja jäsenvaltioita suojelemaan ihmishenkiä ja hallitsemaan riskejä hyvinvoinnin varmistamiseksi ja liiketoiminnan jatkuvuuden ja kestävyyden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Yksi opetus tulevaisuutta silmällä pitäen on se, kuinka tärkeä on työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden välinen synergia, joka on mahdollistanut tehokkaan reagoinnin kriisin aikana. Tätä vuorovaikutusta on vahvistettava kaikissa jäsenvaltioissa, jotta EU on valmis kohtaamaan tulevat terveyskriisit. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK toteaa, että Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) on tehnyt tärkeää työtä, kun se on yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa kehittänyt ohjaavia välineitä, joiden ansiosta yritykset, erityisesti pk-yritykset, ovat voineet reagoida asianmukaisesti pandemian eri vaiheissa. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | SARS-CoV-2-viruksen luokittelu biologisia tekijöitä koskevan direktiivin mukaisesti on auttanut varmistamaan työntekijöiden suojelun laitoksissa, joissa virusta käsitellään rokotteiden tuotanto-, jakelu- ja antamistarkoituksessa. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Pandemia on tuonut esiin sen, että työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, sekä rajatyöntekijät, mukaan lukien kausityöntekijät, maahanmuuttajat ja epävarmoissa työsuhteissa olevat, päätyvät muita todennäköisemmin asumaan ja työskentelemään terveydelle haitallisissa tai turvattomissa oloissa. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi heikkotasoista tai ahdasta majoitusta tai tiedon puutetta oikeuksista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita täyttämään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat velvoitteensa ja tehostamaan tiedotuskampanjoitaan, jotka koskevat tarvetta edistää kausityöntekijöiden, liikkuvien työntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudenmukaisia ja turvallisia työ- ja elinoloja. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | ETSK toteaa, että kuten komissio on korostanut, on tärkeää tukea covid-19-tartunnan saaneita työntekijöitä sekä perheitä, jotka ovat menettäneet perheenjäsenen tämän altistuttua SARS-CoV-2-virukselle työpaikalla. Komitea panee merkille, että 25 jäsenvaltiota on jo ottanut askeleen tähän suuntaan muun muassa tunnustamalla covid-19:n ammattitaudiksi (15). |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Luku 3: Päivitetyn strategiakehyksen täytäntöönpano

| 4.4.1 | ETSK yhtyy komission toteamukseen, jonka mukaan ”[t]yömarkkinaosapuolet ovat erityisen otollisessa asemassa laatimaan tietyn toimialan tai sektorin tilanteisiin mukautettuja ratkaisuja” (16). |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK korostaa, että pandemia on osoittanut, kuinka merkittävässä roolissa yritykset ja työpaikat ovat tartuntojen leviämisessä. Näin ollen on entistäkin tärkeämpää toteuttaa työterveys- ja -turvallisuustoimenpiteitä, jotka on mukautettu kuhunkin erityiseen liiketoimintakokonaisuuteen. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK suosittaa, että komissio tekee strategiakehyksen yhteydessä tätä varten aloitteita, joilla edistetään jatkuvaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten välillä eri toimialojen ja erityisesti yritysten terveys- ja turvallisuusoloista. Ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien osallistumisella ja jatkuvalla kuulemisella tilanteesta tiiviissä yhteydessä työehtosopimusneuvottelujen ja keskitetyn sopimisen kanssa sekä riskien arvioinnilla, ehkäisemisellä ja hallinnalla, mahdollisuuksien hyödyntämisellä ja turvallisten ja terveellisten työympäristöjen luomisella on suora vaikutus työntekijöiden terveyteen, yritysten tuottavuuteen ja kilpailukykyyn sekä koko yhteiskuntaan, erityisesti kansanterveyspalveluihin. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan haasteiden kartoittaminen ja riskien ehkäiseminen sekä sopivien politiikkojen määrittely, niiden täytäntöönpanon seuraaminen ja niiden tulosten analysointi edellyttävät täsmällisiä ja ajantasaisia tietoja työterveyden ja -turvallisuuden tilasta sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Tieteellisiä ja teknisiä innovaatioita koskeva tietämys sekä niiden ottaminen jatkuvasti huomioon poliittisissa päätöksissä auttavat myös kehittämään jatkuvasti näitä päätöksiä. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | ETSK on samaa mieltä siitä, että EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on oltava käytössä työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva ajantasainen ja asianmukainen tietopohja sekä uusia sosiaalisia indikaattoreita, jotka mahdollistavat tutkimuksen ja auttavat raporttien, analyysien ja tutkimusten laatimisessa kaikista työterveyden ja -turvallisuuden ulottuvuuksista. (17) |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | ETSK korostaa, että ”[t]ämän strategiakehyksen tuloksellisuus riippuu pitkälti sen täytäntöönpanosta kansallisella ja paikallisella tasolla” (18). Tämä lähestymistapa lisää jäsenvaltioiden vastuuta lainsäädännön noudattamisessa ja täytäntöönpanossa, työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistämisessä sekä tällaisen vuoropuhelun esteiden poistamisessa, sillä strategiakehyksen onnistumisen perusedellytyksiä ovat muun muassa työsuojeluviranomaisten toiminta jäsenvaltioiden tasolla, työterveyshoitajien ja -lääkärien toiminta sekä ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien osallistuminen työterveys- ja -turvallisuusasioissa. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | ETSK muistuttaa, että strategiakehyksen tavoitteiden toteutuminen edellyttää, että yritykset kantavat kokonaisvastuun työterveydestä ja -turvallisuudesta työskentelipä työntekijä sitten työpaikalla tai etänä. Tämä on kuitenkin haasteellista silloin, kun työntekijä työskentelee kotona tai muussa paikassa, missä työnantajalla ei ole määräysvaltaa tai minne tällä ei ole pääsyä. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan tiedon jakaminen työtapaturmiin, loukkaantumisiin ja ammattitauteihin liittyvistä riskeistä on olennaisen tärkeää strategiakehyksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ja korostaa työtapaturmista johtuvien kuolemantapausten poistamista koskevaa Vision Zero -lähestymistapaa. ETSK katsoo, että valveuttaminen on todellakin yksi keskeisistä toimenpiteistä lainsäädännön soveltamisen kannalta, mutta onnistumisen avain se, että tämä lainsäädäntö on jo olemassa ja että sen jälkeen siihen osallistutaan ja sitä valvotaan. ETSK on vakuuttunut siitä, että strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on oleellista keskittyä ennaltaehkäisyyn ja työterveys- ja työturvallisuusdirektiivien noudattamiseen. |
| --- | --- |

4.4.8

| 4.4.9 | ETSK:n mielestä tiedottaminen on pitkälti riippuvaista työmarkkinaosapuolten ja kaikkien sidosryhmien aktiivisesta osallistumisesta. ETSK korostaa nimenomaan tässä yhteydessä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean roolia ja suosittaa, että komissio edistää sitä edelleen. |
| --- | --- |

4.4.9

| 4.4.10 | ETSK toteaa, että vaikka kaikki sidosryhmät – jäsenvaltiot, yritykset, työsuojeluviranomaiset ja työntekijät – ovatkin samaa mieltä tarpeesta saavuttaa nämä tavoitteet, vastuun määrä vaihtelee ja että työntekijöitä olisi suojeltava eniten, koska he ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa ja heillä on vähiten valtaa. |
| --- | --- |

4.4.10

| 4.4.11 | ETSK katsoo näin ollen, että jos työntekijä havaitsee työpaikallaan tapaturman tai vakavan sairauden riskin ja erityisesti hengenvaaran, hänen olisi voitava kieltäytyä työskentelemästä, ja että hänellä olisi viime kädessä oltava oikeus päättää sopimuksensa ja saada korvaus, jos hänen henkensä vaarantuu sen vuoksi, että yritys ei noudata työterveys- ja -turvallisuussääntöjä. |
| --- | --- |

4.4.11

| 4.4.12 | ETSK toteaa, että työterveyden ja -turvallisuuden eri alojen toimien rahoittamista varten on olemassa yhteensä 11 unionin rahastoa ja rahoitusmekanismia (19). ETSK korostaa, että työterveys- ja -turvallisuustoimiin annettava rahoitustuki on yksi koko strategiakehyksen onnistumisen avaimista. ETSK suosittaa, että komissio antaa jäsenvaltioille ja erityisesti työmarkkinaosapuolille yksityiskohtaisempia tietoja helpottaakseen niiden osallistumista työterveyttä ja -turvallisuutta koskeviin hankkeisiin ja parantaakseen hankkeiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.4.12

4.5   Luku 4: Tehokkaiden työterveys- ja työturvallisuusnormien edistäminen maailmanlaajuisesti

| 4.5.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että ”[g]lobalisoituneessa maailmassa terveys- ja turvallisuusuhat eivät pysähdy rajoille”, ja katsoo myös, että strategiakehyksen tavoitteena on työterveyden ja -turvallisuuden tason nostaminen maailmanlaajuisesti (20). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK kannattaa myös komission aikomusta tehdä yhteistyötä ILO:n kanssa pannakseen täytäntöön vuonna 2019 annetun satavuotisjulistuksen työn tulevaisuudesta ja toteuttaakseen siihen liittyviä jatkotoimia pyrkien edistämään turvalliset ja terveelliset työolot takaavan oikeuden sisällyttämistä työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevaan ILO:n kehykseen. |
| --- | --- |

4.5.2

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission tiedonanto (COM (2021) 323 final).

1

(2)  Ks. edellinen alaviite.

2

(3)  Ks. edellinen alaviite.

3

(4)  Ks. edellinen alaviite.

4

(5)  Ks. edellinen alaviite.

5

(6)  Ks. edellinen alaviite.

6

(7)  Ks. edellinen alaviite.

7

(8)  Ks. edellinen alaviite.

8

(9)  Ks. edellinen alaviite.

9

(10)  Komission tiedonanto (COM (2021) 323 final).

10

(11)  Ks. edellinen alaviite.

11

(12)  Ks. edellinen alaviite.

12

(13)  Komission tiedonanto COM (2021) 323 final

13

(14)  Ks. edellinen alaviite.

14

(15)  Ks. edellinen alaviite.

15

(16)  Ks. edellinen alaviite.

16

(17)  Ks. edellinen alaviite.

17

(18)  Ks. edellinen alaviite.

18

(19)  Ks. edellinen alaviite.

19

(20)  Ks. edellinen alaviite.

20

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 4.1.5

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntö kattaa jo monia riskejä, jotka johtuvat toimialojen, välineiden ja työpaikkojen muuttumisesta, ETSK yhtyy Euroopan komission ajatukseen, jonka mukaan teknologian kehittyminen, työvoiman ikääntyminen ja työn muotojen muuttuminen edellyttävät uusia lainsäädäntöehdotuksia. | Vaikka EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntö kattaa jo monia riskejä, jotka johtuvat toimialojen, välineiden ja työpaikkojen muuttumisesta, ETSK yhtyy Euroopan komission ajatukseen, jonka mukaan teknologian kehittyminen, työvoiman ikääntyminen ja työn muotojen muuttuminen edellyttävät
  ehkä
  uusia lainsäädäntöehdotuksia. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Vaikka EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntö kattaa jo monia riskejä, jotka johtuvat toimialojen, välineiden ja työpaikkojen muuttumisesta, ETSK yhtyy Euroopan komission ajatukseen, jonka mukaan teknologian kehittyminen, työvoiman ikääntyminen ja työn muotojen muuttuminen edellyttävät uusia lainsäädäntöehdotuksia.

Vaikka EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntö kattaa jo monia riskejä, jotka johtuvat toimialojen, välineiden ja työpaikkojen muuttumisesta, ETSK yhtyy Euroopan komission ajatukseen, jonka mukaan teknologian kehittyminen, työvoiman ikääntyminen ja työn muotojen muuttuminen edellyttävät
  ehkä
  uusia lainsäädäntöehdotuksia.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 70 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 118 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

70

Vastaan:

118

Pidättyi äänestämästä:

11

MUUTOSEHDOTUS 2

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 4.1.6

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että komissio
  tarkistaa
  työterveyttä ja -turvallisuutta
  koskevaa puitedirektiiviä
  , jotta
  se
  voidaan
  mukauttaa työelämän realiteetteihin sekä uusiin riskeihin ja haasteisiin
  , jotka liittyvät ilmastonmuutokseen (esimerkiksi työskentely korkeissa lämpötiloissa tai ulkoilmassa), väestörakenteen muuttumiseen ja digitalisaatioon. | Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että komissio
  jatkaa
  työterveyttä ja -turvallisuutta
  koskevan puitedirektiivin täytäntöönpanon tiivistä seurantaa ja tarkistaa direktiiviä tarvittaessa
  , jotta voidaan
  varmistaa, että se kattaa myös uudet riskit ja haasteet
  , jotka liittyvät ilmastonmuutokseen (esimerkiksi työskentely korkeissa lämpötiloissa tai ulkoilmassa), väestörakenteen muuttumiseen ja digitalisaatioon. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että komissio
  tarkistaa
  työterveyttä ja -turvallisuutta
  koskevaa puitedirektiiviä
  , jotta
  se
  voidaan
  mukauttaa työelämän realiteetteihin sekä uusiin riskeihin ja haasteisiin
  , jotka liittyvät ilmastonmuutokseen (esimerkiksi työskentely korkeissa lämpötiloissa tai ulkoilmassa), väestörakenteen muuttumiseen ja digitalisaatioon.

Tässä yhteydessä ETSK suosittaa, että komissio
  jatkaa
  työterveyttä ja -turvallisuutta
  koskevan puitedirektiivin täytäntöönpanon tiivistä seurantaa ja tarkistaa direktiiviä tarvittaessa
  , jotta voidaan
  varmistaa, että se kattaa myös uudet riskit ja haasteet
  , jotka liittyvät ilmastonmuutokseen (esimerkiksi työskentely korkeissa lämpötiloissa tai ulkoilmassa), väestörakenteen muuttumiseen ja digitalisaatioon.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 68 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 124 |
| Pidättyi äänestämästä: | 12 |

Puolesta:

68

Vastaan:

124

Pidättyi äänestämästä:

12

MUUTOSEHDOTUS 3

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 4.2.2

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK katsoo, että työperäisiin syöpiin liittyviä satoja tuhansia kuolemia ei voida hyväksyä, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön syöpää aiheuttavia aineita koskevan etenemissuunnitelman ja soveltamaan unionin tasolla hyväksyttyjä raja-arvoja ja muita säännöksiä, joilla rajoitetaan noin 40 miljoonan työntekijän altistumista 26 vaaralliselle aineelle ja parannetaan näin heidän työolojaan. ETSK pitää aiheellisena tarkistaa vaarallisten aineiden luetteloa ja täydentää sitä erityisesti sisällyttämällä siihen nanomateriaalit
  ja niiden
  syöpää
  aiheuttavat vaikutukset
  , ja suosittaa, että altistuksen raja-arvojen alaisten syöpää aiheuttavien aineiden
  lukumäärä nostetaan 50:een
  . | ETSK katsoo, että työperäisiin syöpiin liittyviä satoja tuhansia kuolemia ei voida hyväksyä, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön syöpää aiheuttavia aineita koskevan etenemissuunnitelman ja soveltamaan unionin tasolla hyväksyttyjä raja-arvoja ja muita säännöksiä, joilla rajoitetaan noin 40 miljoonan työntekijän altistumista 26 vaaralliselle aineelle ja parannetaan näin heidän työolojaan. ETSK pitää aiheellisena tarkistaa vaarallisten aineiden luetteloa ja täydentää sitä erityisesti sisällyttämällä siihen
  sellaiset
  nanomateriaalit
  , joiden on osoitettu aiheuttavan
  syöpää, ja suosittaa, että altistuksen raja-arvojen alaisten syöpää aiheuttavien aineiden
  luettelon laajentamiseksi tehdään kaikki mahdollinen
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK katsoo, että työperäisiin syöpiin liittyviä satoja tuhansia kuolemia ei voida hyväksyä, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön syöpää aiheuttavia aineita koskevan etenemissuunnitelman ja soveltamaan unionin tasolla hyväksyttyjä raja-arvoja ja muita säännöksiä, joilla rajoitetaan noin 40 miljoonan työntekijän altistumista 26 vaaralliselle aineelle ja parannetaan näin heidän työolojaan. ETSK pitää aiheellisena tarkistaa vaarallisten aineiden luetteloa ja täydentää sitä erityisesti sisällyttämällä siihen nanomateriaalit
  ja niiden
  syöpää
  aiheuttavat vaikutukset
  , ja suosittaa, että altistuksen raja-arvojen alaisten syöpää aiheuttavien aineiden
  lukumäärä nostetaan 50:een
  .

ETSK katsoo, että työperäisiin syöpiin liittyviä satoja tuhansia kuolemia ei voida hyväksyä, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön syöpää aiheuttavia aineita koskevan etenemissuunnitelman ja soveltamaan unionin tasolla hyväksyttyjä raja-arvoja ja muita säännöksiä, joilla rajoitetaan noin 40 miljoonan työntekijän altistumista 26 vaaralliselle aineelle ja parannetaan näin heidän työolojaan. ETSK pitää aiheellisena tarkistaa vaarallisten aineiden luetteloa ja täydentää sitä erityisesti sisällyttämällä siihen
  sellaiset
  nanomateriaalit
  , joiden on osoitettu aiheuttavan
  syöpää, ja suosittaa, että altistuksen raja-arvojen alaisten syöpää aiheuttavien aineiden
  luettelon laajentamiseksi tehdään kaikki mahdollinen
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 68 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 135 |
| Pidättyi äänestämästä: | 6 |

Puolesta:

68

Vastaan:

135

Pidättyi äänestämästä:

6

MUUTOSEHDOTUS 4

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 4.2.5

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kannanotot tarpeesta suojella vaarallisille lääkkeille ja muille riskeille altistuvaa terveydenhuollon henkilöstöä komitea katsoo, että asiassa on edettävä paitsi koulutusta, ohjeistusta ja ohjausta antamalla myös
  laatimalla sitovaa lainsäädäntöä
  . | Ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kannanotot tarpeesta suojella vaarallisille lääkkeille ja muille riskeille altistuvaa terveydenhuollon henkilöstöä komitea katsoo, että asiassa on edettävä paitsi koulutusta, ohjeistusta ja ohjausta antamalla myös
  huolehtimalla voimassa olevan lainsäädännön tehokkaasta täytäntöönpanosta
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kannanotot tarpeesta suojella vaarallisille lääkkeille ja muille riskeille altistuvaa terveydenhuollon henkilöstöä komitea katsoo, että asiassa on edettävä paitsi koulutusta, ohjeistusta ja ohjausta antamalla myös
  laatimalla sitovaa lainsäädäntöä
  .

Ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja sidosryhmien kannanotot tarpeesta suojella vaarallisille lääkkeille ja muille riskeille altistuvaa terveydenhuollon henkilöstöä komitea katsoo, että asiassa on edettävä paitsi koulutusta, ohjeistusta ja ohjausta antamalla myös
  huolehtimalla voimassa olevan lainsäädännön tehokkaasta täytäntöönpanosta
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 71 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 133 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

71

Vastaan:

133

Pidättyi äänestämästä:

9

MUUTOSEHDOTUS 5

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 4.3.5

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Pandemia on tuonut esiin sen, että työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, sekä rajatyöntekijät, mukaan lukien kausityöntekijät, maahanmuuttajat
  ja epävarmoissa työsuhteissa olevat, päätyvät
  muita todennäköisemmin asumaan ja työskentelemään terveydelle haitallisissa tai turvattomissa oloissa. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi heikkotasoista tai ahdasta majoitusta tai tiedon puutetta oikeuksista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita täyttämään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat velvoitteensa ja tehostamaan tiedotuskampanjoitaan, jotka koskevat tarvetta edistää kausityöntekijöiden, liikkuvien työntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudenmukaisia ja turvallisia työ- ja elinoloja. | Pandemia on tuonut esiin sen, että työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, sekä rajatyöntekijät, mukaan lukien
  epävarmoissa työsuhteissa työskentelevät
  kausityöntekijät
  ja
  maahanmuuttajat,
  saattavat päätyä
  muita todennäköisemmin asumaan ja työskentelemään terveydelle haitallisissa tai turvattomissa oloissa. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi heikkotasoista tai ahdasta majoitusta tai tiedon puutetta oikeuksista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita täyttämään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat velvoitteensa ja tehostamaan tiedotuskampanjoitaan, jotka koskevat tarvetta edistää kausityöntekijöiden, liikkuvien työntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudenmukaisia ja turvallisia työ- ja elinoloja. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Pandemia on tuonut esiin sen, että työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, sekä rajatyöntekijät, mukaan lukien kausityöntekijät, maahanmuuttajat
  ja epävarmoissa työsuhteissa olevat, päätyvät
  muita todennäköisemmin asumaan ja työskentelemään terveydelle haitallisissa tai turvattomissa oloissa. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi heikkotasoista tai ahdasta majoitusta tai tiedon puutetta oikeuksista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita täyttämään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat velvoitteensa ja tehostamaan tiedotuskampanjoitaan, jotka koskevat tarvetta edistää kausityöntekijöiden, liikkuvien työntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudenmukaisia ja turvallisia työ- ja elinoloja.

Pandemia on tuonut esiin sen, että työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, sekä rajatyöntekijät, mukaan lukien
  epävarmoissa työsuhteissa työskentelevät
  kausityöntekijät
  ja
  maahanmuuttajat,
  saattavat päätyä
  muita todennäköisemmin asumaan ja työskentelemään terveydelle haitallisissa tai turvattomissa oloissa. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi heikkotasoista tai ahdasta majoitusta tai tiedon puutetta oikeuksista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita täyttämään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat velvoitteensa ja tehostamaan tiedotuskampanjoitaan, jotka koskevat tarvetta edistää kausityöntekijöiden, liikkuvien työntekijöiden ja rajatyöntekijöiden oikeudenmukaisia ja turvallisia työ- ja elinoloja.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 72 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 125 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

72

Vastaan:

125

Pidättyi äänestämästä:

11

MUUTOSEHDOTUS 6

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 4.4.11

Poistetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK katsoo näin ollen, että jos työntekijä havaitsee työpaikallaan tapaturman tai vakavan sairauden riskin ja erityisesti hengenvaaran, hänen olisi voitava kieltäytyä työskentelemästä ja että hänellä olisi viime kädessä oltava oikeus päättää sopimuksensa ja saada korvaus, jos hänen henkensä vaarantuu sen vuoksi, että yritys ei noudata työterveys- ja -turvallisuussääntöjä. | |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK katsoo näin ollen, että jos työntekijä havaitsee työpaikallaan tapaturman tai vakavan sairauden riskin ja erityisesti hengenvaaran, hänen olisi voitava kieltäytyä työskentelemästä ja että hänellä olisi viime kädessä oltava oikeus päättää sopimuksensa ja saada korvaus, jos hänen henkensä vaarantuu sen vuoksi, että yritys ei noudata työterveys- ja -turvallisuussääntöjä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 69 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 135 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

69

Vastaan:

135

Pidättyi äänestämästä:

8

MUUTOSEHDOTUS 7

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 1.4.1

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kohta 2.1: (i) Komitea suosittaa, että niistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi katsotuista henkilöistä, joihin ei strategiakehyksen mukaan ole tarkoitus soveltaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia sääntöjä, tehtäisiin hyvissä ajoin tutkimus yhdessä komission, asiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa, jotta voitaisiin löytää paras mahdollinen ratkaisu itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden tulisi muiden ohella pystyä työskentelemään turvallisessa ja terveellisessä ympäristössä. Tutkimuksen päätelmät tulisi esitellä vuoden 2023 työterveys ja -turvallisuushuippukokouksessa. (ii) Komitea
  ehdottaa, että
  mielenterveyttä työssä
  käsittelevä ei-lainsäädännöllinen aloite, jonka komissio aikoo käynnistää EU:n tasolla, toteutetaan lainsäädäntöaloitteena nimenomaan strategiakehyksessä mainittujen perusteiden relevanssin vuoksi
  . | Kohta 2.1: (i) Komitea suosittaa, että niistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi katsotuista henkilöistä, joihin ei strategiakehyksen mukaan ole tarkoitus soveltaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia sääntöjä, tehtäisiin hyvissä ajoin tutkimus yhdessä komission, asiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa, jotta voitaisiin löytää paras mahdollinen ratkaisu itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden tulisi muiden ohella pystyä työskentelemään turvallisessa ja terveellisessä ympäristössä. Tutkimuksen päätelmät tulisi esitellä vuoden 2023 työterveys ja -turvallisuushuippukokouksessa. (ii) Komitea
  suhtautuu myönteisesti lähestymistapaan, jota komissio aikoo noudattaa kaavailemassaan ei-lainsäädännöllisessä EU:n tason aloitteessa, joka koskee
  mielenterveyttä työssä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Kohta 2.1: (i) Komitea suosittaa, että niistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi katsotuista henkilöistä, joihin ei strategiakehyksen mukaan ole tarkoitus soveltaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia sääntöjä, tehtäisiin hyvissä ajoin tutkimus yhdessä komission, asiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa, jotta voitaisiin löytää paras mahdollinen ratkaisu itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden tulisi muiden ohella pystyä työskentelemään turvallisessa ja terveellisessä ympäristössä. Tutkimuksen päätelmät tulisi esitellä vuoden 2023 työterveys ja -turvallisuushuippukokouksessa. (ii) Komitea
  ehdottaa, että
  mielenterveyttä työssä
  käsittelevä ei-lainsäädännöllinen aloite, jonka komissio aikoo käynnistää EU:n tasolla, toteutetaan lainsäädäntöaloitteena nimenomaan strategiakehyksessä mainittujen perusteiden relevanssin vuoksi
  .

Kohta 2.1: (i) Komitea suosittaa, että niistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi katsotuista henkilöistä, joihin ei strategiakehyksen mukaan ole tarkoitus soveltaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia sääntöjä, tehtäisiin hyvissä ajoin tutkimus yhdessä komission, asiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa, jotta voitaisiin löytää paras mahdollinen ratkaisu itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden tulisi muiden ohella pystyä työskentelemään turvallisessa ja terveellisessä ympäristössä. Tutkimuksen päätelmät tulisi esitellä vuoden 2023 työterveys ja -turvallisuushuippukokouksessa. (ii) Komitea
  suhtautuu myönteisesti lähestymistapaan, jota komissio aikoo noudattaa kaavailemassaan ei-lainsäädännöllisessä EU:n tason aloitteessa, joka koskee
  mielenterveyttä työssä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 66 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 135 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

66

Vastaan:

135

Pidättyi äänestämästä:

8

MUUTOSEHDOTUS 8

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 1.4.2

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kohta 2.2: (i) Komitea kehottaa komissiota sisällyttämään työperäiset syövät EU:n tulevaan syöväntorjuntasuunnitelmaan
  ja laajentamaan syöpää aiheuttavia aineita ja perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin soveltamisalaa niin, että se kattaa lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet. Samalla on varmistettava kyseisille aineille altistuneiden työntekijöiden pitkäaikainen seuranta myös silloin, kun he eivät enää työskentele samoissa olosuhteissa
  . (ii) Komitea katsoo, että komission aikomuksen ”arvioida, miten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevaa direktiiviä (2009/52/EY) voitaisiin tehostaa”, tulisi johtaa
  direktiivin tarkistamiseen, jossa tiukennettaisiin sääntöjä rikkoville työnantajille määrättäviä seuraamuksia
  . (iii) Komitea
  katsoo covid-19:stä viime aikoina saatujen kokemusten valossa, että on kiireellisesti laadittava psykososiaalisten riskien ehkäisemistä koskeva
  lainsäädäntöaloite. (iv) Komitea
  katsoo, että tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista saatujen kokemusten sekä näitä sairauksia koskevien tutkimusten perusteella on aiheellista antaa asiaa koskeva lainsäädäntöaloite. | Kohta 2.2: (i) Komitea
  kannattaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaan strategiakehykseen sisältyvää ehdotusta laatia luettelo sellaisista lisääntymiselle vaarallisista aineista, joiden käyttöön on puututtava ensisijaisesti, sen perusteella, mitä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea esittää lausunnossaan prioriteettiaineiden luettelosta työperäisen altistuksen raja-arvoja varten. Lisäksi komitea
  kehottaa komissiota sisällyttämään työperäiset syövät EU:n tulevaan syöväntorjuntasuunnitelmaan. (ii) Komitea katsoo, että komission aikomuksen ”arvioida, miten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevaa direktiiviä (2009/52/EY) voitaisiin tehostaa”, tulisi johtaa
  tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja sen valvontaan
  . (iii) Komitea
  on samaa mieltä komission kanssa siitä, että yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa on laadittava EU-tason muu kuin
  lainsäädäntöaloite
  , jossa käsitellään työntekijöiden mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä
  . (iv) Komitea
  kannattaa komission aikomusta sisällyttää psykososiaaliset ja ergonomiariskit Terveellinen työ -kampanjaan
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Kohta 2.2: (i) Komitea kehottaa komissiota sisällyttämään työperäiset syövät EU:n tulevaan syöväntorjuntasuunnitelmaan
  ja laajentamaan syöpää aiheuttavia aineita ja perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin soveltamisalaa niin, että se kattaa lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet. Samalla on varmistettava kyseisille aineille altistuneiden työntekijöiden pitkäaikainen seuranta myös silloin, kun he eivät enää työskentele samoissa olosuhteissa
  . (ii) Komitea katsoo, että komission aikomuksen ”arvioida, miten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevaa direktiiviä (2009/52/EY) voitaisiin tehostaa”, tulisi johtaa
  direktiivin tarkistamiseen, jossa tiukennettaisiin sääntöjä rikkoville työnantajille määrättäviä seuraamuksia
  . (iii) Komitea
  katsoo covid-19:stä viime aikoina saatujen kokemusten valossa, että on kiireellisesti laadittava psykososiaalisten riskien ehkäisemistä koskeva
  lainsäädäntöaloite. (iv) Komitea
  katsoo, että tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista saatujen kokemusten sekä näitä sairauksia koskevien tutkimusten perusteella on aiheellista antaa asiaa koskeva lainsäädäntöaloite.

Kohta 2.2: (i) Komitea
  kannattaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaan strategiakehykseen sisältyvää ehdotusta laatia luettelo sellaisista lisääntymiselle vaarallisista aineista, joiden käyttöön on puututtava ensisijaisesti, sen perusteella, mitä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea esittää lausunnossaan prioriteettiaineiden luettelosta työperäisen altistuksen raja-arvoja varten. Lisäksi komitea
  kehottaa komissiota sisällyttämään työperäiset syövät EU:n tulevaan syöväntorjuntasuunnitelmaan. (ii) Komitea katsoo, että komission aikomuksen ”arvioida, miten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevaa direktiiviä (2009/52/EY) voitaisiin tehostaa”, tulisi johtaa
  tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja sen valvontaan
  . (iii) Komitea
  on samaa mieltä komission kanssa siitä, että yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa on laadittava EU-tason muu kuin
  lainsäädäntöaloite
  , jossa käsitellään työntekijöiden mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä
  . (iv) Komitea
  kannattaa komission aikomusta sisällyttää psykososiaaliset ja ergonomiariskit Terveellinen työ -kampanjaan
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 70 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 140 |
| Pidättyi äänestämästä: | 7 |

Puolesta:

70

Vastaan:

140

Pidättyi äänestämästä:

7

MUUTOSEHDOTUS 9

Esittäjät:

LE BRETON Marie-Pierre

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

VERNICOS George

SOC/698 – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)

Kohta 1.4.3

Muutetaan:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kohta 2.3: (i) Komitea
  kehottaa muuttamaan suosituksen eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta direktiiviksi
  . ii) Komitea
  ehdottaa
  , että biologisia tekijöitä koskevaa direktiiviä
  parannetaan
  ottaen huomioon viimeaikaiset kokemukset.
  (iii) Kansallisten työsuojeluviranomaisten osalta komitea ehdottaa asettamaan tavoitteeksi, että jäsenvaltiot noudattavat strategiakehyksen kattaman ajanjakson loppuun mennessä ILO:n normeissa määriteltyä mitoitusta, joka on yksi työsuojelutarkastaja 10 000 :ta työntekijää kohden. Jos tätä tavoitetta ei saavuteta strategiakehyksen kattaman ajanjakson aikana, komission olisi tehtävä asiasta lainsäädäntöaloite. | Kohta 2.3: (i) Komitea
  toteaa, että jäsenvaltioissa olisi toteutettava asianmukaisia jatkotoimia ammattitauteja koskevaa eurooppalaista luetteloa koskevan suosituksen johdosta
  . ii) Komitea
  katsoo
  , että biologisia tekijöitä koskevaa direktiiviä
  on parannettu
  ottaen huomioon viimeaikaiset kokemukset. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Kohta 2.3: (i) Komitea
  kehottaa muuttamaan suosituksen eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta direktiiviksi
  . ii) Komitea
  ehdottaa
  , että biologisia tekijöitä koskevaa direktiiviä
  parannetaan
  ottaen huomioon viimeaikaiset kokemukset.
  (iii) Kansallisten työsuojeluviranomaisten osalta komitea ehdottaa asettamaan tavoitteeksi, että jäsenvaltiot noudattavat strategiakehyksen kattaman ajanjakson loppuun mennessä ILO:n normeissa määriteltyä mitoitusta, joka on yksi työsuojelutarkastaja 10 000 :ta työntekijää kohden. Jos tätä tavoitetta ei saavuteta strategiakehyksen kattaman ajanjakson aikana, komission olisi tehtävä asiasta lainsäädäntöaloite.

Kohta 2.3: (i) Komitea
  toteaa, että jäsenvaltioissa olisi toteutettava asianmukaisia jatkotoimia ammattitauteja koskevaa eurooppalaista luetteloa koskevan suosituksen johdosta
  . ii) Komitea
  katsoo
  , että biologisia tekijöitä koskevaa direktiiviä
  on parannettu
  ottaen huomioon viimeaikaiset kokemukset.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 70 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 133 |
| Pidättyi äänestämästä: | 7 |

Puolesta:

70

Vastaan:

133

Pidättyi äänestämästä:

7

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/128 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/128

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi monimuoto-oppimisesta laadukkaan ja osallistavan perus- ja keskiasteen koulutuksen edistämiseksi”

(COM(2021) 455 final)

(2022/C 105/19)

Yleisesittelijä:

Yleisesittelijä:

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 30.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta ja 166 artiklan 4 kohta |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 654 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 152/0/0 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 30.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta ja 166 artiklan 4 kohta

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

654

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

152/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa todetaan seuraavaa: ”Koulutus on perusihmisoikeus ja lapsen oikeus.” ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että ehdotuksen tarkoituksena on panna täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja muita tärkeitä EU:n aloitteita (1), joilla pyritään tehostamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta laadukkaasta ja osallistavasta koulutuksesta voisi tulla totta yhteiskunta- ja talouselämässä ja työmarkkinoilla tapahtuvan vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteydessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa jälleen ”Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen eli tekemään laadukkaasta ja inklusiivisesta opetuksesta, koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta kaikille kuuluvan oikeuden Euroopassa” (2) sekä parantamaan tältä pohjalta digitaalisten taitojen ja osaamisen tarjontaa ja tukemaan kaikille yhdenvertaista pääsyä monimuoto-oppimiseen hyödyntäen työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sovittua, kestävällä pohjalla olevaa julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK viittaa aiempaan lausuntoonsa (3), jossa se vaati seuraavaa: ”[D]igitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 täytäntöönpanon yhteydessä on varmistettava tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja sidosryhmien kuuleminen, työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen ja toteuttaminen sekä työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa ja osallistumisensa digitaalisten taitojen ja yrittäjätaitojen kehittämiseen, erityisesti ammatillisessa koulutuksessa, aikuiskoulutuksessa ja työntekijöiden koulutuksessa, jotta voidaan vähentää yritysten osaamisvajetta.” |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon koulutusalalla covid-19-kriisin aikana saadut kokemukset ja varmistamaan, että monimuoto-oppiminen suunnitellaan huolellisesti ja toteutetaan osana tasapainoista opetussuunnitelmaa soveltuvien pedagogisten välineiden avulla, niin että taataan, että kaikille lapsille on tarjolla tarkoituksenmukainen ja innovatiivinen oppimisympäristö ja oppimistyökalut. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että monimuoto-oppimisen käyttöönoton tarkoituksena on tukea laadukkaan ja osallistavan koulutuksen tarjoamista erityisesti apua tarvitseville lapsille. Monimuoto-oppimisen käsite on valtaamassa alaa ja saamassa yhä enemmän huomiota, mutta sitä on vielä tutkittava ja pohdittava tarkemmin erityisesti heikompien oppimislähtökohtien sekä perusasteen ja alemman keskiasteen koulujen näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että oppilaiden itsenäisempien oppimisprosessien tukemiseksi on tärkeää, että monimuoto-oppiminen on kaikkien oppilaiden saatavilla, ei ainoastaan maaseudulla, missä kouluun meno ei ole mahdollista, tai korkea-asteen koulutuksessa, missä opiskelijoilta vaaditaan itsenäistä opiskelua. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että kun kyseessä on muualla kuin koulussa tapahtuva hankepohjainen oppiminen, on varmistettava oppilaiden ja erityisesti ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden terveys ja turvallisuus. Pitkään jatkunut etäopiskelu covid-19-kriisin aikana on vaikuttanut kielteisesti oppilaiden ja opettajien henkiseen ja fyysiseen hyvinvointiin sekä oppimistuloksiin. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotuksessa korostetaan pätevien mielenterveysalan ammattilaisten tarvetta oppilaiden ja opettajien hyvinvoinnin käytännön tukena. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että monimuoto-oppiminen on sisällytetty niiden koulutusstrategiaan asiaankuuluvien koulutusalan työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kanssa käydyn tuloksellisen vuoropuhelun pohjalta niin, että se edistää laadukasta ja osallistavaa koulutusta, varmistaa pääsyn hyvään opetus- ja oppimisympäristöön, tarjoaa tarvittavat välineet ja tuen opettajille eikä jätä oppilaita ilman tukea. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisäksi ETSK pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, ettei monimuoto-oppiminen heikennä koulutuksen sosiaalista arvoa tai henkilökohtaisen opetuksen tärkeyttä koulutusohjelmissa. Kokemus siirtymisestä äkillisesti verkko-opetukseen ja -opiskeluun covid-19-pandemian aikana paljasti kasvotusten tapahtuvan opetuksen ja opettajien ja oppilaiden välisen jatkuvan vuorovaikutuksen korvaamattoman merkityksen laadukkaan ja osallistavan koulutuksen varmistamisessa. Oppilaiden ja opettajien välinen suhde on keskeinen tekijä oppilaiden motivaation ja oppimisen kannalta, eikä monimuoto-oppiminen saa vaarantaa sitä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että yksilöllisten koulutussuunnitelmien kehittämisessä otetaan huomioon oppilaan tarpeet apuvälineteknologian suhteen. Lisäksi ETSK korostaa, että opettajat tarvitsevat tätä varten avukseen riittävästi tukihenkilöstöä ja että heidän on tunnettava tällainen teknologia ja osattava käyttää sitä tehokkaasti vammaisten oppilaiden tarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK painottaa opettajien keskeistä roolia monimuoto-oppimisessa. Henkilöstövaihdot, yhteistyöhankkeet ja yksilöllinen opetus ovat mahdollisia, jos niihin varataan riittävästi opettajien työaikaa ja jos koulun johto tukee niitä. On erittäin tärkeää ylläpitää monimuoto-oppimisyhteisöä opetus- ja koulutusteknologian merkityksen tekemiseksi tunnetuksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Lisäksi ETSK korostaa, että koulutuksen osallistavuuden ja laadun takaamiseksi monimuoto-oppimisen tulisi osaltaan edistää tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista annettujen neuvoston päätelmien täytäntöönpanoa. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita antamaan opettajille käytännön tukea näiden valmistautuessa tukemaan oppilaita laadukkaan monimuoto-oppimisen alalla. Tämä voitaisiin tehdä parantamalla ja ajantasaistamalla ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta ja tekemällä siitä paremmin opettajien ja oppilaiden tarpeet huomioon ottavaa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa ehdotettuja toimenpiteitä, joilla tuetaan opettajien tietoteknistä lukutaitoa tarjoamalla heille digitaalisia täydennyskoulutuskursseja, -ohjelmia ja -työkaluja sekä kehitetään ja levitetään verkossa ja luokkahuoneessa käytettäviä pedagogisia moduuleja ja resursseja. Lisäksi ehdotuksella olisi tuettava opettajien oikeutta saada ajantasaista ja helppopääsyistä ammatillista täydennyskoulutusta. Tämä oikeus olisi tunnustettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ja työehtosopimusneuvotteluissa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla koulutusalan työmarkkinaosapuolten tarkoituksenmukaisella myötävaikutuksella. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa, että kaikille avoimet verkkokurssit (MOOC-kurssit) eivät välttämättä ole vuorovaikutteisia tai pohjaudu hyvään pedagogiaan. Se kehottaakin komissiota tarjoamaan opettajille, kouluttajille, koulujen johtajille ja opettajankouluttajille School Education Gateway -verkkoalustalla monipuolisempaa, sertifiointiin johtavaa koulutustukea monimuoto-oppimisesta. Komission avulla kehitettävien monimuoto-oppimisessa käytettävien teknisten resurssien ja materiaalien on oltava luotettavia, helppokäyttöisiä, kaikille virallisille EU:n kielille käännettyjä ja kaikkien oppimisprosessin sidosryhmien yksimielisesti hyväksymiä. ETSK suosittaa, että eurooppalaisilta Teacher Academy -hankkeilta olisi myös vaadittava monimuoto-oppimisessa käytettävän pedagogian parantamista käsittelevien yhteisten akkreditoitujen opettajankoulutusohjelmien kehittämistä. Mikrotutkintojen roolia monimuoto-oppimisen yhteydessä olisi tutkittava. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK pitää hyvänä sitä, että ehdotuksessa korostetaan opettajien hyvinvointia ja ammatin houkuttelevuutta, ja kehottaa jäsenvaltioita palkkaamaan enemmän opettajia opetushenkilöstön hyvinvoinnin tukemiseksi. ETSK huomauttaa, että opettajapula ja heikot työolot ja palkat (4) vaikuttavat haitallisesti opetuksen laatuun. Tämä voi olla esteenä laadukkaiden ja osallistavien monimuoto-oppimisjärjestelmien kehittämiselle. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK korostaa, että lähi- ja etäopetuksen yhdistäminen edellyttää opettajilta luovuutta ja innovatiivisuutta (5) sekä hyviä pedagogisia taitoja. On olennaisen tärkeää suunnitella monimuoto-oppiminen niin, että otetaan huomioon opettajien työtaakka, työaika ja kunnolliset työolot ja huolehditaan siitä, että työympäristö on kannustava. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK kehottaa varmistamaan, että kouluja johdetaan demokraattisesti ja että oppilaat ja opettajat voivat tosiasiallisesti ohjata omaa oppimis- ja opetusprosessiaan itsenäisesti. ETSK toteaa jälleen, että on tärkeää turvata koulutusjärjestelmien demokraattinen hallinnointi ja vahvistaa sitä sekä sisällyttää siihen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tarkoituksenmukainen kuuleminen. (6) |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK toteaa, että monimuoto-oppiminen muualla kuin virallisissa oppimispuitteissa eli esimerkiksi epävirallisessa tai arkioppimisessa on tunnustettava panemalla tosiasiallisesti täytäntöön neuvoston 20. joulukuuta 2012 antama suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista. Epävirallinen ja arkioppiminen tukee nimittäin tärkeällä tavalla mm. sellaisten keskeisten ihmissuhde-, viestintä- ja kognitiivisten taitojen kuin luovuuden, aktiivisen kansalaisuuden ja työelämätaitojen kehittymistä. Kaikilla olisi oltava pääsy validointiprosesseihin, ja tätä olisi tuettava pitkäkestoisin julkisin investoinnein. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK korostaa, että hyvin kehitettyä monimuoto-oppimista on tuettava pitkäkestoisin julkisin investoinnein ja painotettava EU-ohjausjakson yhteydessä. Lisäksi sitä on tuettava muilla EU:n varoilla esimerkiksi elpymis- ja palautumistukivälineestä, Erasmus+-ohjelmasta ja ESR+:sta. Laadukkaisiin verkko-opiskeluohjelmiin pääsyn tukeminen on olennaisen tärkeää kaikille oppijoille. Lisäinvestointeja tarvitaan erityisesti korkealaatuisen etäopiskelun järjestämiseksi ammatillisen koulutuksen opiskelijoille ja työkalujen ja simulaattorien tarjoamiseksi heidän käyttöönsä, jotta he voivat tehdä käytännön harjoittelua itsenäisesti turvallisessa ympäristössä, sekä yhteisöllisten elinikäisen oppimisen keskusten (7) ja kirjastojen perustamiseksi. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK panee merkille, että digitaalisten välineiden kasvava käyttö monimuoto-oppimisen yhteydessä uhkaa yhä useammin oppilaiden ja opettajien tietoturvaa sekä opettajien tekijänoikeuksia. Komission ja jäsenvaltioiden olisikin tarjottava pitkäkestoista julkista rahoitusta ja otettava koulutusalan työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kuulemisen jälkeen käyttöön soveltuva lainsäädäntökehys, jolla turvataan tietosuoja ja tekijänoikeudet koulutusalalla. ETSK on huolissaan siitä, että suosituksen mukaan EU:n budjetista ei tarvita lisävaroja ehdotusten toteuttamiseksi. Rahoitus voi olla keino lisätä yhteistyötä aloilla, joilla EU:lla ei ole vahvaa toimivaltaa. Kustannuksia voi aiheutua alustan ylläpidosta ja huollosta sekä sen integroinnin edellyttämästä laitteistosta, opetusresurssien ylläpidosta, tietoturvasta, opettajien ja oppilaiden laitteista jne. Heikoimmassa asemassa olevat oppilaat kärsivät eniten, jos resurssit eivät ole asianmukaiset. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään kysymystä koulutuksentarjoajien määrän moninkertaistumisesta ja koulutusteknologia-alan laajentumisesta. Monimuoto-oppimisen käyttöönotto koulutusohjelmissa lisää näitä ilmiöitä entisestään. ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia säännöksiä, mikä kattaa myös mahdollisuuden perustaa julkisia alustoja verkko-opetusta ja -oppimista varten koulutuksen julkisen arvon suojaamiseksi. Julkisten alustojen käyttöönotto olisi lisäksi toteutettava niin, että kuullaan asianmukaisesti koulutusalan työmarkkinaosapuolia ja sidosryhmiä, kunnioitetaan täysin opettajien ja koulutushenkilökunnan ammatillista riippumattomuutta sekä oppilaitosten akateemista vapautta ja itsenäisyyttä eikä painosteta opettajia tai koulutushenkilökuntaa käyttämään tiettyä opetusmateriaalia tai pedagogisia menetelmiä. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Koska koko monimuoto-oppimisen ala on niin tärkeä, ETSK ehdottaa, että suositusta varten kehitetään ikäryhmittäin eriytetty mittaus- ja tietojenkeruujärjestelmä, jossa otetaan huomioon lasten ja nuorten erilaiset kehitystarpeet. Tämän olisi myös mahdollistettava tietojen kerääminen huono-osaisuuteen liittyvistä tekijöistä, kuten kiusaamisesta ja koulunkäynnin keskeyttämisestä. Tarkat mittaustavat voidaan kehittää yhdessä asiaankuuluvien kumppanien kanssa. Suosituksen toteuttamisesta on näin ollen myös raportoitava selkeästi, ja sitä on seurattava. |
| --- | --- |

1.21

2.   Yleistä

| 2.1 | Tässä lausunnossa tarkastellaan ehdotusta neuvoston suositukseksi monimuoto-oppimisesta laadukkaan ja osallistavan perus- ja keskiasteen koulutuksen edistämiseksi. Lausunnossa kiinnitetään erityistä huomiota myös keskiasteen ammatilliseen peruskoulutukseen. Ehdotetussa suosituksessa ei kehoteta tekemään opettajan läsnäolon vähentämisestä pysyvää käytäntöä oppimisessa eikä kannusteta viettämään enemmän tunteja ruudun ääressä. ETSK kannattaa nuorten jatkuvaa osallistumista prosessin kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komission teettämän tutkimuksen (8) mukaan monimuoto-oppimisella tarkoitetaan hybridimallia, jossa yhdistyvät koulussa tapahtuva oppiminen ja etäoppiminen muun muassa verkossa. Monimuoto-oppiminen on joustava malli, joka voi tukea hankkeen tai opintokurssin etenemistä ilman että opettajien ja oppijoiden täytyy olla koko ajan samassa fyysisessä tilassa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koulussa tapahtuva oppiminen vahvistaa oppijoiden sosiaalisia taitoja, hyvinvointia, yhteenkuuluvuuden tunnetta ja yhteisöllisyyttä sekä henkilökohtaista vuorovaikutusta opettajien ja oppilaiden välillä ja oppilaiden kesken, kun taas hyvin järjestetty monimuoto-oppiminen voi tukea itsenäisempää, yksilöllisempää ja itseohjautuvaa oppimista. (9) Se voi tarjota erityisen lupaavia mahdollisuuksia taideaineisiin liittyvään opiskeluun, jossa hyödynnetään muun muassa videomateriaalia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotuksessa kuvataan monimuoto-oppimista hybridimalliksi ja korostetaan sen joustavuutta ja potentiaalia kannustaa itsenäiseen opiskeluun, mutta opettajien ja kouluttajien rooli monimuoto-oppimisen toteuttamisessa kaipaa vielä selvennystä. Siksi on tärkeää varmistaa, että monimuoto-oppiminen toteutetaan osana opetussuunnitelmaa koko koulun laajuudessa niin, että otetaan huomioon opettajien, oppilaiden ja näiden perheiden tarpeet. On myös tärkeää, että monimuoto-oppiminen toteutetaan kouluaikana eikä se aiheuta kestämätöntä ylikuormitusta opettajille tai lisärasitetta oppilaiden perheille. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityistä

| 3.1 | Covid-19-kriisi pakotti perus- ja keskiasteen sekä ammattioppilaitosten oppilaat itsenäisempään opiskeluun. Koulut ja opettajat joutuivat useimmiten ilman minkäänlaista kunnollista valmistautumista sopeutumaan äkilliseen etä- ja verkko-opiskeluun, jossa lapsiin on pidetty yhteyttä digitaalisin viestein, sähköpostin kautta, juttelemalla verkossa videoyhteyden välityksellä tai käyttämällä muita keinoja opetuksen tarjoamiseksi liikkumisrajoitusten aikana. Tämä on ollut erittäin suuri haaste myös vammaisille lapsille, jotka ovat muita heikommassa asemassa digitaalisen median kautta tapahtuvassa vuorovaikutuksessa. Hallinto, televisiolähetykset, työmarkkinaosapuolet, koulutuksentarjoajat, kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt ryhtyivät uskomattoman nopeasti auttamaan opettajia virtuaaliluokkahuoneiden ja yhteistyöalustojen perustamisessa, mutta paljon on vielä tehtävänä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19-kriisin vaikutus nuoriin ja koulutusjärjestelmään on ollut valtava, joten myös muutoksen ajoituksen suhteen on oltava varovainen. Kouluun paluun prosessointi vie aikaa, ja monien nuorten on totuteltava ”normaaliin” elämään palaamiseen. Liian monta muutosta liian lyhyessä ajassa voi saattaa hämmennyksiin. Lapset ja nuoret ovat kärsineet pahiten covid-kriisistä. Pandemia on iskenyt erityisen pahasti lasten ja nuorten koulutukseen, sosiaaliseen elämään, taloudellisiin näkymiin ja mielenterveyteen. Tärkein asia lähiaikoina olisi normalisoida tilanne ja keskittyä erityisesti hyvinvointiin, mielenterveyteen ja viralliseen oppimiseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on huolissaan siitä, miten perusasteen koulut ja jopa alemman keskiasteen koululuokat pärjäävät monimuoto-oppimisjärjestelmässä, kun tässä iässä ei usein vielä hallita tarvittavia taitoja aktiiviseen oppimiseen monimuotoympäristössä. Tämänikäisiltä lapsilta puuttuu usein vielä itseohjautuvuutta, yhteistyötaitoja, tvt-taitoja, osaamisen rakentamisvalmiuksia, itsearviointitaitoja ja monia muita nk. 2000-luvun taitoja. Nämä taidot ovat välttämättömiä, jotta monimuoto-oppiminen voi onnistua, ja niiden puuttuminen oppijayhteisöltä on todellinen uhka laadukkaalle monimuoto-oppimiselle. On vakiinnutettava periaate, jonka mukaan kokeellinen siirtyminen monimuoto-oppimiseen aloitetaan vanhemmista oppilaista eikä nuoremmista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK korostaa, että ammatillisen koulutuksen opiskelijat eivät ole saaneet käytännön harjoittelukokemusta covid-pandemian aikana. Laajakaistayhteyksien ja tietoteknisten välineiden puute, riittämätön vuorovaikutus opettajan ja oppilaan välillä sekä tarkoituksenmukaisen oppimisympäristön puute ovat johtaneet keskeytysten lisääntymiseen erityisesti tyttöjen ja sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien lasten kohdalla. Monimuoto-oppimisen suunnittelu ja käyttöönotto onkin toteutettava huolellisesti niin, että kaikille lapsille on tarjolla osallistava oppimisympäristö ja -välineet. Suosituksessa keskitytään laajalti perus- ja keskiasteen koulutukseen sekä keskiasteen ammatilliseen peruskoulutukseen. Olisi hyödyllistä tutkia monimuoto-oppimisen mahdollisuuksia myös oppisopimuskoulutuksen alalla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ehdotukseen sisältyy toimenpiteitä suorana reaktiona kriisiin: ”asetetaan oppijoiden ja heidän perheidensä fyysinen ja henkinen hyvinvointi etusijalle” ja ”edistetään oppijoiden ja perheiden digitaalisten taitojen kehittymistä”. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää laajentaa hyvinvoinnin turvaaminen ja digitaalisten taitojen parantaminen koskemaan koko koulutusjärjestelmää, etenkin myös opettajia, kouluttajia ja koulujen johtajia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen kehittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa näyttöön, vertaisoppimiseen ja hyviin toimintatapoihin perustuvaa erityistä ohjausmateriaalia, käsikirjoja ja muuta konkreettista aineistoa. Näin korjataan havaitut puutteet monimuoto-oppimista koskevan lähestymistavan kehittämisessä koulu- ja järjestelmätasolla. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien tulisi myös osallistua tähän yhteistyöhön. Jokainen koulutusjärjestelmään tehtävä siirto, muutos ja mukautus edellyttää erittäin suurta varovaisuutta. On oltava täysin varmoja siitä, että muutokset eivät missään tapauksessa pahenna koulutuksellista huono-osaisuutta tai koulunkäynnin keskeyttämistä, jotka epäilemättä ovat koulutusjärjestelmän suurimpia haasteita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on sitä mieltä, että monimuoto-oppiminen voi mullistaa perinpohjaisesti sekä opettamisen että oppimisen. Ehdotuksessa korostetaan monimuoto-oppimisen luomia mahdollisuuksia, joihin ”kuuluu myös koulutuksen laadun ja osallistavuuden parantaminen sekä oppijoiden laaja-alainen osaamisen kehittäminen ja hyvinvointi”, mutta ETSK painottaa tarvetta tarkastella huolellisesti monimuoto-oppimisen toteutuksen rajoja. Tämä pätee erityisesti maaseudulla ja köyhillä alueilla, missä oppilaita hyödyttävään laadukkaaseen monimuoto-oppimiseen tarvittava infrastruktuuri (laajakaistayhteydet ja tietotekniset välineet) ja tukiympäristö (kotitilanne, taloudellinen taustatilanne jne.) ovat puutteellisia. Tehokkaat ja luotettavat verkkoyhteydet ovat välttämättömiä erityisesti silloin, kun koko perhe tarvitsee verkkoa. Kaikilla oppilailla ei myöskään ole riittäviä digitaalisia taitoja, itsekuria tai itsenäisyystaitoja opetuksen seuraamiseen itsenäisesti ja tehtävien tekemiseen ilman henkilökohtaista vuorovaikutusta opettajien kanssa. Monimuoto-oppimisen onnistuminen riippuu yleensä suuresti vanhempien seuranta- ja apupanoksesta, erityisesti kun on kyse nuorista oppijoista. Vaarana on, että luodaan tai kasvatetaan oppilaiden oppimistuloksiin liittyvää eriarvoisuutta ja lisätään koulupudokkaiden määrää, sillä kaikilla ei ole vanhempia, jotka pystyvät tai ovat käytettävissä hoitamaan tällaista roolia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Koulutusjärjestelmissä on siirrytty viime vuosina yhä enemmän kohti yksityistämistä, ja monimuoto-oppiminen olisikin toteutettava koulutusohjelmissa niin, että se suojelee julkisten koulutusjärjestelmien hallinnon vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta yksityisten ja kaupallisten etujen ja toimijoiden vaikutukselta. Monimuoto-oppiminen ei saa vaarantaa koulutuksen asemaa julkisena hyödykkeenä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ennen covid-19-pandemiaa kouluttajien haasteena oli paikata oppilaiden välisiä kasvavia oppimiseroja, jotka johtuivat erilaisista sosioekonomisista paineista. Muita haasteita olivat rasismi, eriytyminen sekä ylöspäin suuntautuvan liikkumisen yleinen taantuminen ja maailmantalouden laskusuhdanne. Lisäksi painopiste on yhä enemmän siirtynyt esimerkiksi kotiläksyihin, mikä vain kasvattaa eroja tuloksissa. Eristäytymisellä ja itseopiskelulla on myös haitallisia psykologisia vaikutuksia. Kasvotusten tapahtuva vuorovaikutus opettajien ja luokkatovereiden kanssa on monille oppilaille ja erityisesti heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tuleville oppilaille helpottavaa ja auttaa kaventamaan oppimiseroja. Käynnissä oleva covid-19-pandemia on kärjistänyt oppimiseroja ja myös eroja digitaalisissa taidoissa, ja yhä useammat oppilaat ovat vaarassa kärsiä oppimisvajeesta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että opettajien peruskoulutuksessa ja ammatillisessa täydennyskoulutuksessa ei anneta opettajille riittäviä taitoja, joihin kuuluvat myös digitaaliset taidot, tai pedagogisia menetelmiä taikka opetusmateriaalia monimuotomallissa opettamista varten. Tämä koskee erityisesti työskentelyä erityisopetusta tarvitsevien oppilaiden kanssa monikulttuurisessa ympäristössä tai huono-osaisempien oppilaiden kanssa, mikä on vieläkin hankalampaa kuin yleensä, sillä tilanne asettaa juuri nämä lisätukea tarvitsevat oppijaryhmät heikompaan asemaan. Euroopan vammaisfoorumi vaatii vammaisille työntekijöille ja oppilaille yhtäläistä pääsyä koulutuspalveluihin sekä muita toimenpiteitä, joihin kuuluvat mm. viittomakielen tulkkaus, suoratekstitys ja mukautettu työskentely. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ehdotuksessa mainitut itsearviointivälineet, kuten tuleva opettajille tarkoitettu SELFIE-verkkotyökalu, voisivat hyvinkin tukea monimuoto-oppimisen toteutusta. ETSK kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota riskiin, että työkalut saattavat johtaa oppilaitosten väliseen vertailuun ja sitä kautta koulujen paremmuusjärjestyksiin, luokitteluun ja kilpailuun. On tärkeää, että monimuoto-oppimisen toteutuksessa kunnioitetaan kunkin oppilaitoksen erikoispiirteitä ja painopisteitä tieto- ja viestintätekniikan käytön suhteen: tästä olisi sovittava opettajien, kouluttajien ja koulujen johtajien kanssa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Lasten ja nuorten kanssa tehtävän työn on yhä enemmän perustuttava kohderyhmien todelliseen ja jatkuvaan osallistumiseen lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen 12 artiklan mukaisesti. Suosituksessa ei juuri painoteta lasten näkemyksiä; heitä on kuultu vain kerran. Tämä puute olisi korjattava. Monet jäsenvaltiot kehittävät parhaiden käytäntöjen malleja, ja EU on laatimassa omaa strategiaa lasten oikeuksista. Tällaisen muutoksen pitäisi aikanaan näkyä koulujen hallinnoinnissa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 625 final, COM(2020) 624 final, EUVL C 66, 26.2.2021 s. 1, EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3.

1

(2)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 1.

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 27.

3

(4)  Euroopan komissio: Teachers in Europe Careers, Development and Well-being, 2021.

4

Teachers in Europe Careers, Development and Well-being

(5)  Euroopan komissio: Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21.

5

(6)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 27.

6

(7)  Downes, P. (2011). Multi/Interdisciplinary Teams for Early School Leaving Prevention: Developing a European Strategy Informed by International Evidence and Research. Euroopan komissio, NESET (koulutuksen sosiaalisia näkökohtia käsittelevä asiantuntijaverkosto), koulutuksen ja kulttuurin pääosasto, Bryssel.

7

Multi/Interdisciplinary Teams for Early School Leaving Prevention: Developing a European Strategy Informed by International Evidence and Research.

(8)  Euroopan komissio: Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21.

8

(9)  Ks. edellinen alaviite.

9

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/134 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/134

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle”

(COM(2021) 561 final – 2021/0205 (COD))

(2022/C 105/20)

Esittelijä:

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 14.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/0/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Euroopan unionin neuvosto, 14.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

7.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/0/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK muistuttaa, että EU:n ilmailumarkkinat ovat olennaisen tärkeitä Euroopan unionin kaupan ja matkailun sekä Euroopan talouden kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta (1). |
| --- | --- |

1.1

Koska ilmailu on kuitenkin yksi niistä aloista, jonka hiilidioksidipäästöt kasvavat nopeimmin, ETSK kannattaa EU:n toimielimien sääntelyaloitteita, joilla pyritään lieventämään sen ympäristövaikutuksia (2).

| 1.2 | Komission 55-valmiuspaketin tarkoituksena on auttaa EU:ta saavuttamaan kunnianhimoinen tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna ja mukauttaa EU:n politiikka vastaamaan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n ilmastolain mukaista kunnianhimoista poliittista tehtävänantoa. ETSK kannattaa tätä hyvin kunnianhimoista politiikkaa, johon sisältyy useita ilmailualaan vaikuttavia lainsäädäntöehdotuksia, joissa olennaisena osatekijänä on kestävien lentopolttoaineiden käytön edistäminen. Vaikka komissio on arvioinut nyt esitetyn ehdotuksen täydentävyyttä muiden asiaan liittyvien ehdotusten kanssa, ETSK katsoo, että komission olisi otettava huomioon myös kaikkien asiaankuuluvien sääntelytoimien kumulatiiviset taloudelliset vaikutukset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kaikkien niiden sääntelyaloitteiden joukossa, joilla pyritään nopeuttamaan siirtymistä päästöttömyyteen, ReFuelEU Aviation -aloite on ilmailualan kannalta erittäin tärkeä. Toisin kuin muut alat, lentoliikenne on riippuvainen fossiilisista polttoaineista energialähteenä. Jotta ilmailuala voisi kasvaa ja samalla vähentää hiilidioksidipäästöjään, ehdotetulla ReFuelEU Aviation -asetuksella pyritään nopeuttamaan kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa, jakelua ja käyttöönottoa asettamalla lentopolttoaineen toimittajille velvoite toimittaa yhä enemmän kestävää lentopolttoainetta sisältävää polttoainetta kaikille EU:n lentoasemille ja edellyttämällä lentoyhtiöitä lisäämään kestävien lentopolttoaineiden käyttöä ennalta määriteltyjen vaiheiden mukaisesti.
  Kestävän ilmailun edistämistä koskevan lähestymistapansa mukaisesti ETSK kannattaa komission ehdotuksen päälinjoja, mutta ehdottaa muutoksia varmistaakseen, että se voidaan panna täytäntöön tehokkaasti ja aiheuttamatta vääristymiä. |
| --- | --- |

1.3

Kestävän ilmailun edistämistä koskevan lähestymistapansa mukaisesti ETSK kannattaa komission ehdotuksen päälinjoja, mutta ehdottaa muutoksia varmistaakseen, että se voidaan panna täytäntöön tehokkaasti ja aiheuttamatta vääristymiä.

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen nopeuttaa kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden kasvua. On totta, että jos kestävien lentopolttoaineiden tuotanto olisi riittävää ja niitä olisi kaikkien lentoyhtiöiden käytettävissä, ne vähentäisivät merkittävästi ilmailualan hiilidioksidipäästöjä. Ei ole kuitenkaan selvää, estäisikö komission noudattama lähestymistapa kilpailun vääristymisen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lentoliikenne on kansainvälinen palveluala, joka kattaa kaksi erillistä, markkinadynamiikaltaan erilaista markkina-aluetta: Europan talousalueen sisämarkkinat sekä kansainvälisesti säännellyt markkinat. ETSK katsoo, että ehdotusluonnoksessa olisi otettava selvästi huomioon tämä ero, ja kehottaa komissiota turvaamaan tasapuolisten toimintaedellytysten säilymisen Euroopan talousalueella ja edistämään aloitteellisesti maailmanlaajuisesti sovellettavia kestävyysnormeja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ehdotettu asetus kattaa EU:hun sijoittautuneiden lentoyhtiöiden kaikki toiminnot riippumatta siitä, toimivatko ne Euroopan talousalueella vai kansainvälisesti. EU:n ulkopuolisten lentoyhtiöiden verkostot kuuluvat asetuksen soveltamisalaan kuitenkin vain siltä osin kuin on kyse EU:n lentoasemilta lähtevistä lennoista. Kestävien lentopolttoaineiden vähimmäiskäyttöä koskeva vaatimus ei vaikuttaisi EU:n ulkopuolisten lentoyhtiöiden muihin kansainvälisiin palveluihin. Tavanomaisen lentopolttoaineen ja kestävän lentopolttoaineen odotettu hintaero voisi näin ollen tarjota EU:n ulkopuolisille lentoyhtiöille kilpailuetua. Aikana, jolloin koko maailman ilmailuala kamppailee toipuakseen sodanjälkeisen historiansa pahimmasta kriisistä, EU:n lentoyhtiöiden ei pitäisi joutua vastaamaan lisäkustannuksista yksipuolisesti. Lisäksi jos hintaero siirretään matkustajien maksettavaksi, EU:n ulkopuolisten lentoyhtiöiden vähemmän ympäristöystävällisistä lennoista tulisi houkuttelevampia eurooppalaisille matkustajille. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että ennen asetuksen varsinaista täytäntöönpanoa käynnistettäisiin pilottivaihe, jonka aikana voitaisiin yhdenmukaistaa ETA:n sisäisiä ilmailun ympäristövaikutusten lieventämiseen liittyviä säännöksiä ja komissio keskittyisi kestävien lentopolttoaineiden käytön edistämiseen tähtäävien EU:n toimien ja vastaavien kansainvälisten aloitteiden tiiviiseen koordinointiin. Kunhan kestävien lentopolttoaineiden tuotanto saavuttaa riittävän tason ja niitä on sekä EU:hun sijoittautuneiden että EU:n ulkopuolisten lentoliikenteen harjoittajien saatavilla, asetusta ryhdyttäisiin soveltamaan täysimääräisesti niin, että se kattaisi myös unionin lentoasemilta liikennöiviä EU:n ulkopuolisia lentoyhtiöitä koskevat velvoitteet. Tällainen porrastettu lähestymistapa minimoisi edelläkävijöille aiheutuvat riskit, vähentäisi hiilivuodon vaaraa, mahdollistaisi kustannustehokkaan täytäntöönpanoprosessin ja loisi suunnitteluvakautta kaikille sidosryhmille kestävien lentopolttoaineiden valmistajat mukaan lukien. Lisäksi se helpottaisi johdonmukaisen lähestymistavan omaksumista biopolttoaineisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Koska kaukoliikenteen kansainvälisten reittien osuus hiilidioksidipäästöistä on paljon suurempi kuin ETA:n keskipitkien ja lyhyiden reittien (3), ETSK katsoo, että komission olisi painotettava nykyistä enemmän keinoja kansainvälisten sääntelytoimien koordinoimiseksi. Nämä kolmansien osapuolten toimenpiteet yhdessä CORSIAn (4) kaltaisten jo sovittujen hyvitysjärjestelmien kanssa vauhdittavat kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa, jakelua ja käyttöönottoa kansainvälisesti, mikä nopeuttaa kestävien lentopolttoaineiden kysynnän kasvua ja vähentää hiilivuodon riskiä (5).
  ETSK yhtyy komission arvioon siitä, että kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden luominen vie aikaa. ETSK kehottaa komissiota laatimaan realistisen ja kattavan etenemissuunnitelman kestävien lentopolttoaineiden käytön asteittaiselle lisäämiselle, jotta voidaan tarjota suunnitteluvarmuutta kaikille sidosryhmille, myös kestävien lentopolttoaineiden tuottajille, ja antaa suuntaviivat poliittiselle seurantaprosessille. |
| --- | --- |

1.8

ETSK yhtyy komission arvioon siitä, että kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden luominen vie aikaa. ETSK kehottaa komissiota laatimaan realistisen ja kattavan etenemissuunnitelman kestävien lentopolttoaineiden käytön asteittaiselle lisäämiselle, jotta voidaan tarjota suunnitteluvarmuutta kaikille sidosryhmille, myös kestävien lentopolttoaineiden tuottajille, ja antaa suuntaviivat poliittiselle seurantaprosessille.

2.   Yleistä

| 2.1 | Kestäväpohjaisen ilmailun kasvun edistämiseksi tarvitaan kattava ja tehokas sääntelyyn perustuva lähestymistapa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | ReFuelEU Aviation -ehdotusluonnos nivoutuu useisiin muihin 55-valmiuspaketin sääntelyehdotuksiin, joilla pyritään lieventämään ilmailun ympäristövaikutuksia (6). ReFuelEU Aviation -ehdotuksen vaikutusta ja toteutettavuutta arvioitaessa on sen vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon näiden ehdotusten keskinäinen riippuvuus ja niiden kumulatiivinen vaikutus ilmailumarkkinoihin. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Tarkistetussa energiaverodirektiivissä on tarkoitus ottaa käyttöön EU:n sisäisiin lentoihin sovellettava vähimmäisveroaste. Kestävät lentopolttoaineet hyötyisivät nollaverosta, kun taas muiden lentopolttoaineiden vähimmäisveroasteiden on määrä nousta kymmenen vuoden aikana asteittain 10,75 euroon gigajoulelta. Ehdotuksen tavoitteena on edistää kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämistä ja kannustaa lentoyhtiöitä käyttämään tehokkaampia ja vähemmän saastuttavia lentokoneita sekä välttämään mahdollinen 32 prosentin tulonmenetys. Jos yksittäiset jäsenvaltiot ylittävät vähimmäisveroasteen, nämä ylimääräiset kansalliset hiilidioksidiverot lisäisivät merkittävästi lentoyhtiöiden kustannustaakkaa, ellei kestäviä lentopolttoaineita tuoteta riittävästi. On välttämätöntä ottaa huomioon tämä yhteys kestävien lentopolttoaineiden saatavuuteen, koska muutoin säännöillä voi olla haitallinen vaikutus sen sijaan, että ne tarjoaisivat enemmän kannustimia kestävien lentopolttoaineiden tuottamiseen ja käyttöön ottamiseen. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Onkin itse asiassa kyseenalaista, voidaanko lisäveroilla kannustaa siirtymistä fossiilisista polttoaineista kestäviin lentopolttoaineisiin, jos jälkimmäisiä ei ole riittävästi saatavilla. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Koska tarkoituksenmukaisia polkumyynnin vastaisia säännöksiä ei ole, kilpailevat lentoyhtiöt voivat tällä hetkellä markkinaolosuhteiden ansiosta tarjota lippuja hintaan, joka alittaa niiden toiminnan marginaalikustannukset ja jopa ilmaliikenteen hallinnasta ja lentoasemamaksuista aiheutuvat kumulatiiviset kustannukset. Lisävero ei vaikuttaisi tällaisiin marginaalihintoihin eikä sen vuoksi tarjoaisi kannustimia kestävien lentopolttoaineiden käyttämiselle kilpailutoimenpiteenä. Tällainen EU:n laajuinen vähimmäisvero vain söisi lentoyhtiöiden rahoitusvaroja, joita tarvitaan tehokkaampiin lentokoneisiin tehtäviin investointeihin. Lisäksi tällaisista lisäveroista saatavia tuloja ei lähtökohtaisesti voida käyttää ennalta määriteltyihin (ympäristön kannalta merkityksellisiin) tarkoituksiin, vaan ne ohjautuvat jäsenvaltioiden kassaan. Näin ollen ne eivät mahdollistaisi tarjonnan kasvua, jotta se vastaisi lentoliikenteen kasvavaa kysyntää. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | ETSK katsookin, että markkinadynamiikkaa on arvioitava eriytetymmin. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että täydentävänä sääntelytoimenpiteenä saattaa olla tarpeen harkita kohdennettua polkumyynnin vastaista lainsäädäntöä, jossa edellytetään ulkoisten kustannusten kattamiseen tarvittavaa vähimmäishintatasoa (7).
  Komissio ehdottaa myös päästökauppajärjestelmään sisältyvien ilmailualan sääntöjen tarkistamista yhtenä 55-valmiuspaketin toimenpiteenä. Päästökauppajärjestelmä kattoi aiemmin noin 40 prosenttia EU:n kokonaispäästöistä. Tätä osuutta lisättiin tarkistetussa järjestelmässä sisällyttämällä sen piiriin meriliikenteen kaltaisia uusia aloja. Myös päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästövähennysvelvoite on noussut. Entisen 40 prosentin sijaan päästöjä on nyt vähennettävä vuoteen 2030 mennessä 61 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna. Ilmailualan ilmaisista päästöoikeuksista taas on määrä luopua asteittain vuosina 2023–2025. |
| --- | --- |

2.1.5

Komissio ehdottaa myös päästökauppajärjestelmään sisältyvien ilmailualan sääntöjen tarkistamista yhtenä 55-valmiuspaketin toimenpiteenä. Päästökauppajärjestelmä kattoi aiemmin noin 40 prosenttia EU:n kokonaispäästöistä. Tätä osuutta lisättiin tarkistetussa järjestelmässä sisällyttämällä sen piiriin meriliikenteen kaltaisia uusia aloja. Myös päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästövähennysvelvoite on noussut. Entisen 40 prosentin sijaan päästöjä on nyt vähennettävä vuoteen 2030 mennessä 61 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna. Ilmailualan ilmaisista päästöoikeuksista taas on määrä luopua asteittain vuosina 2023–2025.

| 2.1.6 | Päästökauppa on markkinapohjainen mekanismi päästöjen vähentämiseksi, ja välineen parametrien hienosäätö voi vahvistaa mekanismia. Kun arvioidaan tällaisten toimenpiteiden vaikutuksia markkinadynamiikkaan edellä esitetyllä tavalla, on muistettava, että ilmaisten päästöoikeuksien asteittainen vähentäminen lisää kustannustaakkaa jo ennakoitujen, EU:n laajuisesta vähimmäisverosta aiheutuvien kustannusten ohella. Lisäksi energiaverodirektiivi, päästökauppadirektiivi ja ReFuelEU Aviation -asetus edellyttävät kukin tietoja lentopetrolin käytöstä ja kulutuksesta sekä kestävien lentopolttoaineiden käytöstä. Olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota tiedonkeruuta, raportointia ja todentamista koskevien säännösten järkeistämiseen tarpeettoman monimutkaisuuden välttämiseksi ja prosessien käytännöllisyyden varmistamiseksi.
  Ehdotetun vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen tarkoituksena on varmistaa, että lentoasemilla on asianmukainen infrastruktuuri, joka mahdollistaa kestävien lentopolttoaineiden käytön EU:n kaikilla lentoasemilla. Vaikka tehokkaan logistiikan takaaminen kestävien lentopolttoaineiden jakelua varten on ilmeisen välttämätöntä, itse asetusta on vielä selvennettävä. Sen nykyisen sanamuodon mukaan ympäristöystävällistä lentopolttoainetta jakelevien ajoneuvojen voitaisiin katsoa olevan ympäristöä saastuttavia (8). Tarvittavien täsmennysten puuttuessa on vaikea arvioida, missä määrin lentoasemilla saattaa syntyä muita kustannuksia, jotka mahdollisesti koituvat lentoyhtiöiden maksettaviksi. |
| --- | --- |

2.1.6

Ehdotetun vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen tarkoituksena on varmistaa, että lentoasemilla on asianmukainen infrastruktuuri, joka mahdollistaa kestävien lentopolttoaineiden käytön EU:n kaikilla lentoasemilla. Vaikka tehokkaan logistiikan takaaminen kestävien lentopolttoaineiden jakelua varten on ilmeisen välttämätöntä, itse asetusta on vielä selvennettävä. Sen nykyisen sanamuodon mukaan ympäristöystävällistä lentopolttoainetta jakelevien ajoneuvojen voitaisiin katsoa olevan ympäristöä saastuttavia (8). Tarvittavien täsmennysten puuttuessa on vaikea arvioida, missä määrin lentoasemilla saattaa syntyä muita kustannuksia, jotka mahdollisesti koituvat lentoyhtiöiden maksettaviksi.

| 2.2 | Ehdotettu ReFuelEU Aviation -asetus on keskeinen ehdotus ilmailun kestävyyden varmistamiseksi tulevaisuudessa, mutta sen yhteydessä on vältettävä ilmailumarkkinoita vääristäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Komissio myöntää, että kestävien lentopolttoaineiden tuotanto ja jakelu teollisella tasolla ja niiden tarkoituksenmukainen laajentaminen edellyttävät merkittäviä investointeja ja aikaa. Koska komission toimivalta rajoittuu oikeudellisesti EU:n ja käytännössä ETA:n sisäiseen lentoliikenteeseen, komissio ehdottaa kansainvälisen kilpailun vääristymien minimoimiseksi kahta toimenpidettä: varmistetaan kestävien lentopolttoaineiden käyttö kaikilla EU:n lentoasemilta lähtevillä lennoilla niiden määränpäästä riippumatta, ja asetetaan EU:n lentoasemilla tapahtuvaa lentopolttoaineen tankkausta koskeva vähimmäisvelvoite. Ensimmäinen toimenpide kohdistuu polttoaineen toimittajiin, eikä se ole syrjivä lentoyhtiöihin nähden. On kuitenkin kyseenalaista, onko jälkimmäinen toimi käyttökelpoinen ja tehokas keino estää markkinoiden vääristyminen. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Asetuksen 7 artiklassa velvoitetaan kaikki lentoyhtiöt toimittamaan tietoja muun muassa lentopolttoaineen tankkauksesta tietyllä EU:n lentoasemalla ja raportoimaan polttoaineen toimittajilta ostetun kestävää lentopolttoainetta sisältävän polttoaineen kokonaismäärä. Lentoyhtiöt ilmoittavat jo nykyään lentopolttoaineen käytöstä ja kulutuksesta lentoa kohti EU:n päästökauppajärjestelmän raportointivelvoitteiden mukaisesti. Tätä järjestelmää sovelletaan ainoastaan EU:n sisäisiin lentoihin (9). Ehdotetulla asetuksella laajennetaan raportointivelvoitteita EU:n lentoasemilta lähteviin kansainvälisiin lentoihin. Tällaisia lentoja operoivat myös EU:n ulkopuoliset liikenteenharjoittajat, jotka näin ollen kuuluvat raportointivelvoitteiden piiriin. On kansainvälisesti hyväksyttyä sisällyttää muut kuin kotimaiset lentoyhtiöt raportointivelvoitteiden piiriin, jotta kansalliset viranomaiset voivat valvoa vaatimusten noudattamista. Näin ollen tämän velvoitteen ei pitäisi kohdata kansainvälistä vastarintaa. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Asetuksen 5 artiklassa velvoitetaan kuitenkin (kaikki) lentoyhtiöt varmistamaan, että niiden vuotuinen lentopolttoaineen tankkausmäärä jollakin EU:n lentoasemalla on vähintään 90 prosenttia vuosittain tarvittavasta lentopolttoaineesta. Tämän säännöksen tarkoituksena on estää niin kutsuttu ylitankkaus. Komissio tarkoittaa ylitankkauksella menettelyä, jossa lentoyhtiö ottaa lentopolttoainetta tarvittavaa enemmän välttääkseen tankkausta kohdelentoasemalla, jolla polttoaine saattaa olla kalliimpaa (10). Eräiden EU:n ulkopuolisten reittilentoyhtiöiden keskuslentoasemat sijaitsevat kuitenkin ETA-alueen läheisyydessä (esim. Lontoo, Doha, Dubai ja Istanbul), vain lyhyen lentomatkan päässä tietyiltä ETA:n lentoasemilta. Kaukokohteisiin voitaisiin näin ollen lentää ottamalla polttoainetta EU:n ulkopuolisella keskuslentoasemalla ilman ylitankkausta. Matkustajille lipun hinnassa siirrettävien kestäviin lentopolttoaineisiin liittyvien lisäkustannusten määrä voisi kannustaa matkustajia lentämään lopulliseen kaukokohteeseensa (vähemmän kalliin) EU:n ulkopuolisen keskuslentoaseman kautta (11). Asetuksen 5 artiklassa ei kuitenkaan puututa systeemisiin vääristymiin, joita kilpailuhaittojen luominen EU:n keskuslentoasemille ja siten myös EU:n lentoyhtiöille aiheuttaa. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Koska EU:n lähistöllä sijaitseville keskuslentoasemille suuntautuviin reitteihin sisältyy lyhyitä lentoja, polttoaineen käyttö näillä EU:n ulkopuolelle suuntautuvilla lennoilla kattaa vain pienen osan EU:n ulkopuolisten lentoyhtiöiden kaikesta kansainvälisestä liikenteestä. Ajan kuluessa, kun kestävien lentopolttoaineiden osuus kasvaa, myös niiden ja perinteisten lentopolttoaineiden välinen hintaero suurenee, ja sen vuoksi EU:n ulkopuolisten keskusten kautta lennettävien lentojen houkuttavuus kasvaa. Matkustajille tarjoutuu entistä enemmän kannustimia välttää reittejä, joihin liittyy kestävien lentopolttoaineiden käyttöä. Tämä vaikuttaisi kielteisesti sääntelyehdotuksen tavoitteeseen edistää kestävien lentopolttoaineiden käyttöä ja vähentää hiilidioksidipäästöjä myös EU:n ulkopuolelle suuntautuvilla reiteillä. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ETSK ehdottaa, että ehdotetun asetuksen soveltamista porrastettaisiin. Pilottivaiheessa toimissa olisi keskityttävä EU:n ja jäsenvaltioiden nykyisten raportointia ja hiilidioksidiperusteisia maksuja koskevien säännösten yhdenmukaistamiseen. Tällä hetkellä on olemassa useita tällaisia säännöksiä, ja ne muodostavat perustan sekä päästöoikeuksien että päästöhyvitysten samoin kuin kansallisten hiilidioksidi- ja lentopolttoaineverojen laskemiselle. Nykyään näitä säännöksiä ei kuitenkaan tarkastella samassa yhteydessä, mikä aiheuttaa sidosryhmille ja viranomaisille rinnakkaisia hallinnollisia prosesseja. Ehdotettu asetus aiheuttaisi nykyisessä muodossaan lisävaatimuksen toimittaa yhä enemmän tietoa polttoaineen tankkauksesta kaikilla lentokentillä kestävien polttoaineiden ja EU:n laajuinen polttoaineiden tankkaus mukaan lukien. Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) ja Euroopan lennonvarmistusviraston Eurocontrolin olisi myös ilmoitettava asetuksen säännösten perusteella saadut tiedot, mutta ei välttämättä muita tietoja. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Näyttäisikin olevan tarpeen lisätä avoimuutta ja vähentää tarpeetonta monimutkaisuutta järkeistämällä EU:n lentoyhtiöitä koskevien nykyisten säännösten mukaisia raportointi-, tarkastus- ja seurantamekanismeja ja siten luoda johdonmukainen, toimiva ja tehokas toimenpidekokonaisuus, johon voitaisiin nivoa mukaan myös erilaiset kansalliset aloitteet. Näin voitaisiin saada aikaan yhdenmukaistetut puitteet. Pilottivaiheessa EU:hun sijoittautuneiden lentoyhtiöiden toimittamat tiedot kuvastaisivat (vain) näiden lentoyhtiöiden kestävien lentopolttoaineiden käyttöä EU:n sisäisillä lennoilla. Tämä vaikuttaa realistiselta, kun otetaan huomioon kestävien lentopolttoaineiden tuotannon lisäämisen vaatima aika. Tällaisilla EU:n sisämarkkinoiden sisäisillä lennoilla ei tulisi aluksi ottaa huomioon kansainvälisiä matkustajia. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Ehdotettu pilottivaihe ei välttämättä viivästyttäisi asetuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa, koska sen tarkoituksena on järkeistää EU:n sisäisiä tietojen raportointi- ja tarkastusprosesseja, jotta voidaan varmistaa, että 55-valmiuspaketin toimet eivät aiheuttaisi ilmailualalla tarpeettoman monimutkaista byrokratiaa. Lisäksi se lisäisi avoimuutta toimenpiteiden kumulatiivisista taloudellisista vaikutuksista Euroopan ilmailualalla. Pilottivaihe ei estäisi komissiota yhdenmukaistamasta prosesseja ETA:n ulkopuolella hyväksyttyjen prosessien kanssa. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Asetuksen soveltaminen EU:n lentoasemilta lähteviin kansainvälisiin lentoihin olisi tehtävä riippuvaiseksi siitä, onko kestäviä lentopolttoaineita saatavilla kasvavaan kysyntään vastaamiseksi. Tehokas ETA:n laajuinen kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottojärjestelmä voisi myöhemmin toimia mahdollisena vertailukohtana, mallina ja standardina kansainvälisellä tasolla. Ehdotetun järjestelmän soveltamisalan porrastamisen avulla vältettäisiin lisäksi se, että komissio joutuisi toistamiseen kiistelemään EU:n ulkopuolelle suuntautuvien lentojen sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmään. Keskeistä on, että komissio kehittää toteuttamiskelpoisia sääntelyvälineitä ETA:n tasolla ja neuvottelee yhdenmukaistetusta lähestymistavasta maailmanlaajuisella tasolla. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | CORSIA-järjestelmään voidaan ja siihen tulee puuttua, kun koordinoidaan toimia, joiden tavoitteena on tarkennettu ja kohdennettu kansainvälinen kehys. Kunhan tehdään edelleen ero ETA:n sisäisten toimenpiteiden välitavoitteiden ja kansainvälisen kehyksen välitavoitteiden välillä, CORSIA-järjestelmää voidaan yhteisymmärryksen pohjalta mukauttaa kansainväliseen kehyksen vaatimalla tavalla monimutkaistamatta ETA:n toimenpiteitä entisestään. |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.3 | Kaikkien esitettyjen ehdotusten täytäntöönpanoa varten tarvitaan kattava, selkeä ja vakuuttava etenemissuunnitelma sekä seurannan välitavoitteet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | ETA:ssa poliittisesti kaikilla aloilla ja erityisesti ilmailualalla sovitut ilmastotavoitteet ovat erittäin kunnianhimoisia, ja kuten äskettäin julkaistussa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportissa todetaan, niiden toteutus on viivästynyt. Ilmailualan erityispiirteet, joita komissio on kuvannut ja jotka on esitetty edellä lyhyesti, edellyttävät kuitenkin kysynnän ja tarjonnan edistämistä nykyisin vähämerkityksisillä (kestävien lentopolttoaineiden) markkinoilla heikentämättä Euroopan ilmailualan kansainvälistä kilpailukykyä ja vaarantamatta eurooppalaisia työpaikkoja. Näihin alakohtaisiin haasteisiin vastaamiseksi on olennaisen tärkeää toteuttaa tehokkaita selkeästi määrätyin vaihein eteneviä toimenpiteitä, joiden mukaisesti sidosryhmät voivat realistisesti mukauttaa tuotteitaan ja sisäisiä prosessejaan. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Meneillään olevaan lainsäädäntöprosessiin liittyy luonnostaan jonkin verran epävarmuutta lainsäädäntöpakettien lopputuloksen suhteen. ETSK kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä pyrkimään siihen, että ehdotettujen toimenpiteiden yhteisvaikutukset säilytetään ja niitä parannetaan edelleen, ja saavuttamaan yhteisymmärryksen toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevasta etenemissuunnitelmasta. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Etenemissuunnitelmaan sisältyy jo olemassa olevien kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaistaminen. Eräät jäsenvaltiot ovat jo laatineet tällaisia etenemissuunnitelmia sidosryhmiä kuultuaan (12). |
| --- | --- |

2.3.3

3.   Erityistä

| 3.1 | Ehdotuksen onnistuneen täytäntöönpanon kannalta on keskeisen tärkeää varmistaa, että kestävien lentopolttoaineiden käyttövelvoitetta koskevat kriittiset suunnitteluvirheet suljetaan pois. Komissio on kehittänyt kahdeksan toimintapoliittista mallia, jotka eroavat seuraavien seikkojen osalta: asetuksessa velvoitettu osapuoli (toimittaja ja/tai lentoyhtiö), maantieteellinen soveltamisala (ETA:n sisäiset ja/tai ETA:n ulkopuolelle suuntautuvat lennot), tulevaisuuden kehittyneitä kestäviä lentopolttoaineita koskevat toissijaiset vaatimukset (erityisesti muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet), tavoite (kestävien lentopolttoaineiden määrä / kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen) ja logistiset vaatimukset (ts. sisältyykö vaihtoehtoon ns. book and claim -järjestelmä, joka tekee fyysiset toimitukset jokaisella lentoasemalla tarpeettomiksi ja jonka avulla vältetään tarve varmistaa, että kaikki kullakin lentoasemalla käytetyt polttoaine-erät sisältävät kestäviä lentopolttoaineita). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa komission lähestymistapaa ulottaa velvoitteet koskemaan kehittyneitä biopolttoaineita ja synteettistä kerosiinia. EU:n ehdotuksella korvattaisiin tietyt kansalliset velvoitteet, jotka perustuvat osittain kasviperäisiin polttoaineisiin. Koska biopolttoaineiden tuotanto on erittäin tärkeää monille muillekin aloille kuin ilmailulle, on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että niiden tuotanto on aina kestäväpohjaista. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komission ehdotuksen mukaan kestävien lentopolttoaineiden osuuden tulisi olla vuoteen 2023 mennessä 5 prosenttia, josta 4,3 prosenttia on biopolttoainetta ja 0,7 prosenttia synteettistä kerosiinia. Komission olisi tarkasteltava uudelleen kehittyneiden biopolttoaineiden ja synteettisen kerosiinin välistä tasapainoa. Koska kehittyneet biopolttoaineet valmistetaan jätteistä ja jäämistä, tämä rajoittaa niiden kunnianhimoista hyödyntämistä. Sen sijaan synteettinen kerosiini, jos se valmistetaan (ympäristöystävällistä) uusiutuvaa sähköä ja ilmakehästä talteenotettua hiilidioksidia käyttäen, tarjoaisi polttoainevaihtoehdon, jonka hiilidioksidipäästöt ovat vähäiset. ETSK katsoo, että uusi sekundaarilainsäädäntö voisi nopeuttaa kehittyneiden tuotantoprosessien käyttöönottoa ja helpottaa kestäviä lentopolttoaineita koskevien kunnianhimoisempien keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Synteettisen kerosiinin tarjoamien mahdollisuuksien valossa ETSK suosittaa sitä koskevien nykyistä kunnianhimoisempien tavoitteiden asettamista. Ei olisi epärealistista nostaa vähimmäistavoite 0,7 prosenttiin vuonna 2027 ja 5 prosenttiin vuonna 2030. ETSK:n käsityksen mukaan komissio aliarvioi synteettisen kerosiinin markkinadynamiikkaa. Etelä-Amerikan ja Afrikan kehitysmaat voivat kehittää voimalaitoksia, varastoida ja kuljettaa synteettisiä polttoaineita maihin, jotka tarvitsevat kestäviä lentopolttoaineita ja synteettisiä polttoaineita. Laitosten laajentuessa synteettisten polttoaineiden tuotannosta tulee näissä maissa yhä edullisempaa. Uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin nykyinen sanamuoto ei kuitenkaan tarjoa riittävästi suunnitteluvarmuutta, jotta sijoittajat voisivat investoida uusiin teknologioihin. Tämä energialähde on kuitenkin niin tärkeä, että edellä kuvatun mukainen selkeä poliittinen etenemissuunnitelma on tarpeen. |
| --- | --- |

3.4

Bryssel, 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 99; EUVL C 389, 21.10.2016, s. 86.

1

(2)  Komission tiedonanto – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (COM(2019) 640 final);

2

kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia, https://ec.europa.eu/transport/themes/mobilitystrategy_en;

EU:n päästökauppadirektiivi ja ilmailun sisällyttäminen sen piiriin (COM(2021) 552 final);

uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi (COM(2021) 557 final);

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista annettu direktiivi (COM(2021) 560 final).

(3)  Vain kuusi prosenttia lennoista eli kaukolennot tuottavat puolet hiilidioksidipäästöistä, Data Snapshot on CO2 emissions and flight distance, Eurocontrol.

3

2

(4)  Kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA) on maailmanlaajuinen markkinapohjaisten toimenpiteiden järjestelmä, jonka tarkoituksena on kompensoida kansainvälisten lentojen vuoden 2020 tason ylittävien hiilidioksidipäästöjen osuutta. Sitä on sovellettu vapaaehtoispohjalta 1. tammikuuta 2021 alkaen, ja soveltaminen jatkuu vuoteen 2026 saakka. Mukaan on ilmoittautunut 81 valtiota (muiden muassa kaikki EU:n jäsenvaltiot), joiden osuus kansainvälisestä lentoliikenteestä on 77 prosenttia.

4

(5)  Myös useat valtiot, kuten Yhdistyneet kuningaskunnat ja Yhdysvallat, suunnittelevat toimenpiteitä kestävien lentopolttoaineiden edistämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi (ks. SWD(2021) 633 final).

5

(6)  SWD(2021) 633 final, kohta 7.2.

6

(7)  Kaikki markkinamekanismien sääntelytoimenpiteet ovat ristiriidassa ilmailumarkkinoiden vapauttamista koskevien tavoitteiden kanssa. Vapauttaminen ei kuitenkaan ole dogma, ja sen rajat tulevat vastaan, jos se estää vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen ilmastotavoitteiden saavuttamisen. Sen vuoksi tarvitaan yksityiskohtaista ja eriytettyä analyysia tällaisten toimenpiteiden markkinavaikutuksista vapautetussa sääntelykehyksessä. Tämä on erityisen tärkeää, jos useat täydentävät sääntelyaloitteet ovat toisistaan riippuvaisia ja niillä voi olla kumulatiivisia taloudellisia vaikutuksia sidosryhmien kannalta.

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmä – ilmastonmuutos”, hyväksytty 22.9.2021, ECO/549 (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 72).

8

(9)  Alkuperäinen aikomus laajentaa EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamista EU:n lentoasemille saapuviin ja niiltä lähteviin lentoihin hylättiin, koska EU:n ulkopuoliset valtiot olivat ehdottomasti sitä mieltä, ettei niiden lentoyhtiöitä voida oikeudellisesti sisällyttää veroluonteiseen EU:n sääntelyjärjestelmään.

9

(10)  Perustelut (1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet), s. 1.

10

(11)  Esimerkki: Lipun hintaan reitillä Stuttgart–Wien–Kuala Lumpur vaikuttaisi kalliimpi kestävän lentopolttoaineen tankkaus lyhyellä Stuttgart–Wien-välillä sekä vaadittu kestävän lentopolttoaineen tankkaus kaukolennolla Wien–Kuala Lumpur. Sitä vastoin reitillä Stuttgart–Istanbul–Kuala Lumpur edellytettäisiin kestävän lentopolttoaineen tankkausta vain lyhyellä Stuttgart–Istanbul-osuudella.

11

Edellä esitetyssä esimerkissä Istanbulin ja Stuttgartin välillä liikennöivälle lentoyhtiölle voisi olla taloudellisesti kannattavaa ottaa Istanbulissa riittävästi polttoainetta, jotta se voisi vähentää lisätankkauksen tarvetta paluulennolla Stuttgartista Istanbuliin ja näin välttää kokonaan kestävän lentopolttoaineen tankkaus. Tällainen laskelmointi estetään asetuksen 5 artiklalla.

(12)  Esimerkki: Saksan Power-to-liquid -suunnitelma 2021, https://www.bmvi.de/SharedDocs/DE/Anlage/LF/ptl-roadmap.pdf?__blob=publicationFile.

12

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/140 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/140

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta”

(COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD))

(2022/C 105/21)

| Esittelijä: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thomas KROPP

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 14.9.2021
  Euroopan parlamentti, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 238/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 14.9.2021

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

7.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

238/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että covid-19-pandemian vuoksi ilmailun hiilidioksidipäästöt vähenivät 64 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna (1). Komission ehdotuksen perustana olevan Eurocontrolin (Euroopan lennonvarmistusjärjestö) ennusteen mukaan liikennemäärän ei odoteta saavuttavan vuoden 2019 tasoa ennen vuotta 2024 (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ICAO:n (Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö) neuvosto päätti heinäkuussa 2020, että vuoden 2019 päästöjä olisi käytettävä perustasona laskettaessa lentoyhtiöiden päästöhyvitysmäärä (3) vuosille 2021–2022. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/87/EY (4) ehdotetun muutoksen mukaisesti jäsenvaltiot olisi velvoitettava ilmoittamaan vuoden 2021 päästöhyvityksistä vuonna 2022, kuten kansainvälisessä oikeudessa edellytetään, vaikka päästöjen kasvun odotetaan olevan vuonna 2021 vuoteen 2019 verrattuna mitättömän pieni tai jopa nolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa tästä syystä komission ehdotusta (5) direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta vuoden 2021 päästöhyvitysmäärän ilmoittamisen osalta. Muutos olisi hyväksyttävä viipymättä oikeusvarmuuden saavuttamiseksi (6). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa, että harkitaan muutetun perustason voimassaolon jatkamista, kunnes keskimääräiset matkustajamäärät ovat vuoden 2019 tasolla ja ainakin vuosina 2022 ja 2023. Nykyisten arvioiden mukaan elpymisen odotetaan tapahtuvan näiden kahden vuoden aikana. Muutoin ilma-alusten käyttäjät olisivat velvollisia hyvittämään päästöjä, vaikka ne lentävät vähemmän ja tuottavat vähemmän päästöjä kuin viitevuonna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | CORSIA-järjestelmä (kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä) on yksi osa toimenpidekokonaisuutta, jolla pyritään lieventämään ilmailun ympäristövaikutuksia. ETSK kannustaa komissiota tarkastelemaan uudelleen kaikkia ilmailua koskevia sääntelyehdotuksia, jotka sisältyvät sen vihreän kehityksen ohjelman 55-valmiuspakettiin, jotta voidaan määrittää ehdotusten keskinäiset riippuvuussuhteet niiden kumulatiivisten taloudellisten vaikutusten arvioimiseksi ja asianomaisten menettelyjen yhteensovittamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ICAO:n jäsenvaltiot – EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina – sopivat vuonna 2016 CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanosta kansainvälisen ilmailun ilmastonsuojeluvälineenä. ETSK suhtautuu myönteisesti globaaleja toimialoja koskeviin maailmanlaajuisiin toimenpiteisiin. Se kehottaakin Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita antamaan jatkossakin täysipainoisen tukensa ja hyväksyntänsä CORSIA-järjestelmälle. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) otti vuonna 2016 käyttöön CORSIA-järjestelmän ilmailun hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Järjestelmän täytäntöönpanoa koskevat standardit ja menettelytavat hyväksyttiin Chicagon yleissopimuksen liitteenä, jota kaikkien ICAO:n jäsenvaltioiden on sovellettava tammikuusta 2019 alkaen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hyvitysjärjestelmä ei vähennä alan päästöjä, mutta lentoyhtiöt kompensoivat ilmailun päästöjen kasvua muilla aloilla hiilidioksidin nettopäästöjen vakiinnuttamiseksi. Keskeisenä vaatimuksena on, että päästöjen vähentäminen muualla on pysyvää eikä aiheuta tahattomia päästölisäyksiä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | CORSIA-järjestelmän merkitystä ei voida yliarvioida, koska se on YK:n tasolla kansainvälisesti hyväksytty mekanismi. Kaikkien allekirjoittaneiden ICAO:n jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lentoliikenteen harjoittajat raportoivat päästöistä vuosittain. Kansainvälisten lentojen seuranta aloitettiin 1. tammikuuta 2019. Lentoyhtiöillä on näin ollen velvollisuus perustaa tietokantoja kullakin lennolla käytetystä polttoaineesta hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi soveltamalla yhtä useista hyväksytyistä polttoaineen käytön mittausmenetelmistä. ICAO:n jäsenvaltiot ovat kuitenkin sopineet, että CORSIA-järjestelmä pannaan täytäntöön erillisissä vaiheissa. Vuosina 2021–2026 kompensoidaan ainoastaan niiden valtioiden väliset lennot, jotka ovat vapaaehtoispohjalta osallistuneet tähän ensimmäiseen vaiheeseen (7). Vuodesta 2027 lähtien kaikki kansainväliset lennot kuuluvat järjestelmän piiriin, tiettyjä kehitysmaita koskevaa vähäistä poikkeusta lukuun ottamatta. Kotimaanlennot kuuluvat toisen YK:n järjestön, UNFCCC:n (8), vastuualueeseen, ja ne kuuluvat Pariisin sopimuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kun otetaan huomioon ennennäkemätön covid-19-kriisi sekä liikennemäärän ja siten myös hiilidioksidipäästöjen jyrkkä väheneminen vuonna 2020 sekä sen jälkeinen pitkittynyt elpymisjakso, on erittäin epätodennäköistä, että hyvitysvaatimuksia syntyy vuosina 2021–2023. Tämä voi aiheuttaa epävarmuutta siitä, ovatko raportointivelvoitteet edelleen tarkoituksenmukaisia. Nyt esitetyssä ehdotuksessa asetetaan EU:n jäsenvaltioille oikeudellinen velvoite ilmoittaa päästöhyvitysten määrästä EU:hun sijoittautuneille lentoyhtiöille viimeistään 30. marraskuuta 2022 vuoden 2021 päästöjen osalta, vaikka ne olisivatkin nolla. Tämä tarjoaisi näin ollen oikeusvarmuutta sekä EU:n lentoyhtiöille että jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ennusteiden mukaan CORSIA-järjestelmän avulla on mahdollista vähentää noin 2,5 miljardia tonnia hiilidioksidia vuosina 2021–2035, mikä vastaa vuosittain keskimäärin 165:tä miljoonaa tonnia hiilidioksidia (9). Koska CORSIA-järjestelmä ei kuitenkaan vähennä ilmailun päästöjä, sillä ei ole vaikutusta ilmailun todellisiin hiilidioksidipäästötasoihin. CORSIA-järjestelmää onkin tarkasteltava yhdessä muiden sellaisten mekanismien kanssa, jotka vaikuttavat alan hiilidioksidipäästötasoihin (10). Tähän tavoitteeseen pyritään seuraavilla kolmella muulla toimenpiteellä 55-valmiuspaketin (11) puitteissa: kerosiiniveron käyttöön ottaminen ainoastaan EU:n tasolla, kestäviä lentopolttoaineita koskevan sekoitusvelvoitteen käyttöön ottaminen (12) ja muutokset EU:n päästökauppajärjestelmään. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vaikka sekä CORSIA-järjestelmän että päästökauppajärjestelmän avulla pyritään vähentämään hiilidioksidipäästöjä, ne toimivat eri tavoin. EU:n päästökauppajärjestelmä vähentää sallittuja kokonaispäästöjä velvoittamalla lentoyhtiöt ostamaan päästöoikeuksia omia päästöjään varten. CORSIA-järjestelmässä puolestaan lentoyhtiöitä velvoitetaan ostamaan hyvityksiä kollektiivisen alakohtaisen päästöjen kasvun kompensoimiseksi, jotta jokainen lentoliikenteen aiheuttama hiilidioksiditonni vältetään tai vähennetään jollain toisella alalla. Päästökauppajärjestelmää sovelletaan EU:n sisäiseen lentoliikenteeseen. Tähän kuuluvat kuitenkin matkustajat, jotka ainoastaan siirtyvät EU:ssa sijaitsevalta lentoasemalta EU:n keskuslentoasemalle päästäkseen kansainväliseen määräpaikkaan. Tällaisissa tapauksissa hinnoiteltaisiin kaikkien niiden matkaosuuksien hiilidioksidipäästöt, jotka kulkevat EU:n lentokentän kautta. Sama matkustaja voisi siirtyä samaan pitkän matkan kohteeseen EU:n lähistöllä sijaitsevan keskuksen, kuten Lontoon, Istanbulin, Dubain, Dohan tai Moskovan, kautta. EU:n ulkopuolisesta keskuksesta lähtevän kaukolennon hiilidioksidipäästöt eivät kuitenkaan kuuluisi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin. Näihin hiilivuototapauksiin olisi puututtava. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kestäviä lentopolttoaineita koskeva ehdotus (ReFuelEU Aviation -aloite) voisi myös johtaa kilpailun vääristymiseen, koska kestäviä lentopolttoaineita sisältävien sekoitusten käyttö olisi pakollista (ainoastaan) kaikilla EU:n lentoasemilla mutta ei EU:n ulkopuolisissa solmukohdissa. Vaikka kestävät lentopolttoaineet aiheuttavat vähemmän hiilidioksidipäästöjä, niiden tuotantokustannukset ovat huomattavasti korkeammat kuin lentopolttoaineen tuotantokustannukset. Ilman kestävien lentopolttoaineiden julkista rahoitusta niiden lisäkustannukset siirtyisivät lopulta matkustajille, minkä seurauksena EU:n solmukohdasta lähtevät kansainväliset lennot olisivat kalliimpia kuin lennot, jotka suuntautuvat samaan määräpaikkaan EU:n ulkopuolisesta solmukohdasta. Tällaisia huomattavia kansainvälisen kilpailun vääristymiä tulisi välttää. Viime kädessä ne vaarantavat poliittisesti, kaupallisesti ja ennen kaikkea ekologisesti toivotut hiilidioksidipäästöjen vähennykset. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kerosiinin verotuksella olisi vaikutus markkinoihin vain, jos se kannustaisi kestävien lentopolttoaineiden tuotantoon, ja näin ei välttämättä ole. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK suosittaa, että komissio laatii kattavan yleiskatsauksen kaikista markkinaperusteisista toimenpiteistä ja niiden tavoitelluista vaikutuksista ilmailumarkkinoihin. |
| --- | --- |

2.9

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/clima/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-reduced-2020_fi

1

(2)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-five-year-forecast-2020-2024

2

(3)  Päästöhyvityksessä on kyse yrityksen tai yksityishenkilön toimista päästöjensä kompensoimiseksi niin, että rahoitetaan päästöjen vähentämistä muualla. Markkinoilla, joilla päästöhyvitys on pakollista, päästövähennyshankkeilla aikaansaaduista kompensaatioista myönnetään sertifioituja päästöhyvityksiä. Näillä hyvityksillä voidaan käydä kauppaa yritysten ja valtioiden välillä, jotta noudettaisiin kansainvälisiä sopimuksia, joissa asetetaan yläraja tietyn toimijan tai organisaation sallituille hiilidioksidipäästöille.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

4

(5)  Lausunnon aihe: COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD).

5

(6)  ETSK noudattaa ehdotuksen COM(2021) 567 final – 2021/0204(COD) johdanto-osan 9 kappaleessa esitettyä päättelyä.

6

(7)  Järjestelmä kattaa vuodesta 2021 alkaen ainakin 88 valtiota, joiden osuus kansainvälisestä ilmailusta on 77 prosenttia, mukaan lukien kaikki EU:n jäsenvaltiot.

7

(8)  Ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus. Kioton pöytäkirjalla, joka allekirjoitettiin vuonna 1997 ja oli voimassa vuosina 2005–2020, pantiin ensimmäisen kerran täytäntöön UNFCCC:n mukaisia toimenpiteitä. Kioton pöytäkirja korvattiin Pariisin sopimuksella, joka tuli voimaan vuonna 2016. UNFCCC-puitesopimuksen on allekirjoittanut 197 valtiota, ja sen päätösten täytäntöönpanon edistymistä valvoo sopimuspuolten konferenssi (COP), joka kokoontuu vuosittain.

8

(9)  Fact sheet: CORSIA, IATA, 12. toukokuuta 2019.

9

Fact sheet: CORSIA

(10)  Esimerkiksi ilmailun sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään (direktiivi 2003/87/EY) ja ReFuelEU Aviation -aloite [COM(2021) 561 final – 2021/0205 (COD)].

10

(11)  Komission 55-valmiuspaketti koostuu useista toisistaan riippuvaisista säädösehdotuksista, joiden avulla Euroopan unioni voisi saavuttaa Euroopan kasvihuonekaasupäästöjen 55 prosentin vähennystavoitteen, josta EU:n neuvosto sopi vuonna 2020. Kyseinen tavoite on kirjattu eurooppalaiseen ilmastolakiin. Pakettiin sisältyvät ehdotukset vaikuttavat myös Euroopan liikenne- ja matkailuekosysteemeihin. Ilman tehokkaita kannustimia ehdotukset eivät johtaisi kestävän kehityksen mukaiseen EU:n matkailu- ja liikennepolitiikkaan. Ehdotetut toimenpiteet voisivat päinvastoin johtaa huomattaviin lisäkustannuksiin EU:n yritysten – niin suurten kuin pientenkin – kannalta ja heikentää niiden kilpailukykyä EU:n rajojen läheisyydessä sijaitseviin unionin ulkopuolisiin kuljetus- ja matkailualan yrityksiin nähden, mikä vaarantaisi EU:n työpaikat näillä aloilla. Tämän seurauksena vaikutukset kohdistuisivat erityisen voimakkaasti niihin EU:n alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia matkailusta. Komission ehdotuksen mukainen tulevaisuuteen suuntautuva ja kestäväpohjainen lähestymistapa koostuu täydentävistä toimenpiteistä, joiden on kuitenkin yhdistelmänä toimittava kasvihuonekaasuneutraalin alan katalysaattorina. Niiden kumulatiivinen kustannusvaikutus Euroopan liikenne- ja matkailuekosysteemeihin on näin ollen otettava huomioon, jotta mahdollistetaan uusiin työpaikkoihin tehtävien investointien suunnittelun edellyttämä vakaus.

11

55 prosentin vähennystavoitteen, josta EU:n neuvosto sopi vuonna 2020

(12)  Asiakokonaisuuteen TEN/744 kuuluva ETSK:n lausuntoluonnos (katso tämän virallisen lehden sivu 136).

12

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/143 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/143

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ’Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta’”

(COM(2021) 400 final)

(2022/C 105/22)

| Esittelijä: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Maria NIKOLOPOULOU

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 105/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

105/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa komission suunnitelmaa, jolla pyritään puuttumaan kokonaisvaltaisella tavalla erityyppiseen saastumiseen ja vastaamaan Pariisin sopimuksen sitoumuksiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin. Jotta suunnitelma olisi todella kunnianhimoinen, tavoitteiden on oltava kaikilta osin Maailman terveysjärjestön (WHO) suositusten mukaisia, ja tavoitetasoa olisi nostettava alusta alkaen, toisin sanoen nyt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa komissiota aloittamaan tietojen keräämisen, jotta se voisi tehdä lähiaikoina lainsäädäntöehdotuksia aloilla, mistä ne puuttuvat, esimerkiksi valo- ja tärinäsaasteen osalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti saasteettomuutta käsittelevän sidosryhmäfoorumin perustamiseen saasteiden vähentämisen jouduttamiseksi ja on halukas tekemään yhteistyötä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin (1) tai muiden kanavien kautta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää valitettavana, ettei saasteettomuushierarkiassa kiinnitetä juurikaan huomiota saasteisiin liittyvien vahinkojen korjaamiseen ja korvaamiseen. On määriteltävä, miten toimitaan tapauksissa, joissa pilaantumisen aiheuttajia ei ole mahdollista tunnistaa tai jos nämä eivät voi korvata vahinkoa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ehdottaa, että hiukkaslähteitä arvioitaessa hiukkasten hapettumispotentiaali ja ultrapienet hiukkaset olisi otettava huomioon hiukkasten aiheuttamaa saastumista koskevassa lainsäädännössä ja seurannassa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Meriympäristön pilaantumisen torjumiseksi kaikissa satamissa on oltava käytössä kehittynyt jätteiden keräys- ja käsittelyjärjestelmä. Lisäksi EU:n on jatkuvasti kannustettava toimiin roskien poistamiseksi merestä, jotta edistetään saasteiden vähentämistä ja varmistetaan kalastusta täydentävä toiminta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Osa merten muovisaasteesta on peräisin sisävesistä. Euroopan jokien puhdistaminen edellyttää asianomaisten maiden välistä koordinointia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että jätehuolto on yhdenmukaistettava ja että jäte olisi käsiteltävä ja hyödynnettävä samalla alueella tai paikassa, missä on tarkoitukseen soveltuva kierrätysmahdollisuus, jotta vältetään sen haitalliset vaikutukset kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vaikka tavoitteet on asetettu EU:n tasolla, ETSK suosittaa, että asetetaan maakohtaiset vähimmäisrajat sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot edistyvät asianmukaisesti erilaisesta tahdista huolimatta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota nopeuttamaan siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin, jotka ovat erittäin tärkeitä, jotta yritykset pystyvät samaan tuotantonsa hiilivapaaksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti kansalaistiedettä koskevaan komission strategiaan kansalaisten osallistumisen aktivoimiseksi ja heidän sitouttamisekseen lisäämällä tietoisuutta saastumisesta, terveydestä ja hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

1.11

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” on yksi vihreän kehityksen ohjelman viimeisimmistä kulmakivistä. Siinä asetetaan vuoteen 2050 tähtääväksi päätavoitteeksi se, että saastuminen vähennetään tasolle, joka ei ole vahingollinen ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Komissio integroi ja yhdistää kaikki samaan aikaan käynnissä olevat eri saasteettomuustavoitteita koskevat toimet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n oikeuden ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti sekä synergiassa muiden aloitteiden kanssa EU:n on tarkoitus vähentää vuoteen 2030 mennessä






  — | terveyshaittoja (ennenaikaiset kuolemat) yli 55 prosenttia |
| --- | --- | --- |

2.2

—

terveyshaittoja (ennenaikaiset kuolemat) yli 55 prosenttia

| — | kroonisesti liikennemelulle altistuvien ihmisten osuutta 30 prosenttia |
| --- | --- |

—

kroonisesti liikennemelulle altistuvien ihmisten osuutta 30 prosenttia

| — | niiden EU:n ekosysteemien osuutta, joissa ilman pilaantuminen uhkaa luonnon monimuotoisuutta, 25 prosenttia |
| --- | --- |

—

niiden EU:n ekosysteemien osuutta, joissa ilman pilaantuminen uhkaa luonnon monimuotoisuutta, 25 prosenttia

| — | ravinnehävikkiä, kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja siitä aiheutuvia riskejä, haitallisempien torjunta-aineiden käyttöä sekä eläintuotanto- ja vesiviljelykäyttöön tarkoitettujen mikrobilääkkeiden myyntiä 50 prosenttia |
| --- | --- |

—

ravinnehävikkiä, kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja siitä aiheutuvia riskejä, haitallisempien torjunta-aineiden käyttöä sekä eläintuotanto- ja vesiviljelykäyttöön tarkoitettujen mikrobilääkkeiden myyntiä 50 prosenttia

| — | merien muoviroskia 50 prosenttia ja ympäristöön pääseviä mikromuoveja 30 prosenttia |
| --- | --- |

—

merien muoviroskia 50 prosenttia ja ympäristöön pääseviä mikromuoveja 30 prosenttia

| — | kokonaisjätteen syntymistä merkittävästi ja jäännösyhdyskuntajätettä 50 prosenttia. |
| --- | --- |

—

kokonaisjätteen syntymistä merkittävästi ja jäännösyhdyskuntajätettä 50 prosenttia.

| 2.3 | Vuosiksi 2022 ja 2024 suunniteltujen saasteettomuuden seuranta- ja ennustekehyksestä laadittavien raporttien tarkoituksena on arvioida vuoteen 2030 asetettujen tavoitteiden täyttämistä, ja niitä käytetään vertailukohtana päätettäessä, mitä toimenpiteitä on pantava täytäntöön tai vahvistettava, jotta varmistetaan vuoden 2030 tavoitteiden toteutuminen. Tältä pohjalta hahmotellaan seuraavat toimet saasteettomuuden toteuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio käynnistää yhdessä Euroopan alueiden komitean kanssa saasteettomuutta käsittelevän sidosryhmäfoorumin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Meristrategiapuitedirektiiviä tarkastellaan uudelleen vuoteen 2023 mennessä tarkoituksena vähentää muovia ja muita roskia, vedenalaista melua ja epäpuhtauksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin ja puhdistamolietedirektiivin uudelleentarkastelu auttaa nostamaan tavoitetasoa, kun on kyse ravinteiden poistamisesta jätevedestä ja käsitellyn veden ja lietteen valmistelemisesta uudelleenkäyttöä varten.
  Jätteensiirtoasetusta aiotaan tarkastella uudelleen, jotta voidaan valvoa paremmin jätteiden vientiä, varmistaa jätteiden kestäväpohjainen käsittely ja rajoittaa sellaisten jätteiden vientiä kolmansiin maihin, joilla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen. |
| --- | --- |

2.6

Jätteensiirtoasetusta aiotaan tarkastella uudelleen, jotta voidaan valvoa paremmin jätteiden vientiä, varmistaa jätteiden kestäväpohjainen käsittely ja rajoittaa sellaisten jätteiden vientiä kolmansiin maihin, joilla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen.

3.   Yleistä

| 3.1 | Kuten toimintasuunnitelmassa todetaan, saastumisen torjunta on myös toimintaa oikeudenmukaisuuden puolesta, sillä haitallisimmat terveysvaikutukset kohdistuvat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten lapsiin, ikääntyneisiin ja terveysongelmaisiin, vammaisiin henkilöihin sekä sosioekonomisesti huono-osaisempiin (2). Koko maailman mittakaavassa saasteperäisiä sairauksia esiintyy eniten matalan tulotason ja keskitulotason maissa. Näiden maiden osuus saasteisiin liittyvistä kuolemista on lähes 92 prosenttia (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa komission suunnitelmaa ja sen lippulaivatoimia, joilla pyritään puuttumaan kokonaisvaltaisella tavalla erityyppiseen saastumiseen ja vastaamaan Pariisin sopimuksen sitoumuksiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin. Jotta suunnitelma olisi todella kunnianhimoinen, tavoitteiden on oltava kaikilta osin Maailman terveysjärjestön (WHO) suositusten mukaisia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa aikomusta vahvistaa nykyistä lainsäädäntöä eri aloilla ja mukauttaa sitä silloin, kun sitä ei ole pantu onnistuneesti täytäntöön, esimerkiksi ilmanlaadun ja veden osalta. Komitea muistuttaa EU:n ympäristöpolitiikan arvioinnin osoittaneen, että unionin ympäristölainsäädännön heikko, hajanainen ja epätasainen täytäntöönpano on vakava ongelma monissa jäsenvaltioissa (4). Lisäksi on hyvin selvästi tiedossa, mitä pitäisi tehdä, mutta sen sijaan puutteita on tiedossa olevien, usein jo kauan sitten päätettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanossa ja poliittisessa tahdossa (5). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kehottaa komissiota aloittamaan tietojen keräämisen, jotta se voisi tehdä lähiaikoina lainsäädäntöehdotuksia aloilla, joilta ne puuttuvat, esimerkiksi valo- ja tärinäsaasteen osalta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tavoitteiden saavuttamista arvioidaan seuranta- ja ennustekehyksestä vuoteen 2024 mennessä saatujen tulosten perusteella. Tämä on lähtökohta keskusteluille tavoitetason arvioimiseksi ja tarvittaessa tavoitteiden ja lainsäädännön tarkistamiseksi perusteellisemmin. ETSK pelkää, että prosessi on liian pitkä, kun otetaan huomioon, että vuoden 2030 tavoitteiden täyttämiselle ei ole enää paljon aikaa, ja katsoo, että tavoitetasoa olisi nostettava alusta alkaen, toisin sanoen nyt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vuodelle 2030 asetetut ilman pilaantumisen vähentämistä koskevat tavoitteet perustuvat liian varhaisiin viitevuosiin. Eri tavoitteiden viitevuodet eroavat toisistaan, koska ne perustuvat erilaisiin tietoihin ja normeihin. Vaikka pitkät aikajaksot kumulatiivisine tietoineen helpottavat ennusteita, ETSK katsoo, että tavoitteiden toteutumisen edistymistä arvioitaessa ajallisen lähtökohdan olisi oltava sama kaikille tavoitteille, jotta saadaan realistinen kuva tavoitteiden toteutumisen asteesta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Suotuisten puitteiden pitäisi auttaa suuria, pieniä ja keskisuuria yrityksiä noudattamaan saastumisen torjumista koskevaa lainsäädäntöä ja pitämään hallinnolliset rasitteet mahdollisimman vähäisinä. On myös tarpeen yhdenmukaistaa sääntelykehys kansainvälisellä tasolla, sillä EU:ssa syntyvät saasteet eivät pysähdy rajoille. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että alojen välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää siirtymän varmistamiseksi. Tästä syystä komitea suhtautuu myönteisesti saasteettomuutta käsittelevän sidosryhmäfoorumin perustamiseen ja on halukas tekemään yhteistyötä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin tai muiden kanavien kautta. Komitea suosittaa myös, että tehdään tiivistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ja luodaan yhteistyömahdollisuuksia eri alueiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välille, sillä saasteet eivät tunne rajoja. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | EU:n tuki innovoinnille, investoinneille ja tutkimukselle uusien laitteiden ja teknologioiden alalla on tärkeää kaikkien yritysten kannalta ja uusien laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi. On kuitenkin investoitava luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen (ekosysteemien ennallistaminen ja uudistava maatalous), hyvinvointiin (kestävän kehityksen periaatteiden mukainen infrastruktuuri ja uusiutuviin energialähteisiin siirtyminen, rakennukset sekä vihreä ja julkinen liikenne) sekä ihmisiin (koulutus ja digitaalisen sekä tutkimusta ja kehitystä koskevan kuilun umpeen kurominen, verouudistukset oikeudenmukaisempien ja tasa-arvoisempien mahdollisuuksien luomiseksi koulutuksen, terveyden ja ympäristön alalla). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää valitettavana, ettei saasteettomuushierarkiassa kiinnitetä juurikaan huomiota saasteisiin liittyvien vahinkojen korjaamiseen ja korvaamiseen. Saastuttaja maksaa -periaate ei ole osoittautunut kovin tehokkaaksi, kuten EU:ssa edelleen olemassa olevien saastuneiden alueiden suuri lukumäärä osoittaa. On määriteltävä, miten toimitaan tapauksissa, joissa pilaantumisen aiheuttajia ei ole mahdollista tunnistaa tai jos nämä eivät voi korvata vahinkoa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ilmansaasteiden osalta ETSK kiinnittää komission huomion hiukkasiin, jotka ovat yhteydessä miljooniin ennenaikaisiin kuolemantapauksiin eri puolilla maailmaa. Hiukkasten ihmisten terveydelle aiheuttamien toksikologisten vaikutusten arvioinnissa olisi käytettävä standardoitua mittaria, joka perustuu massakonsentraation lisäksi myös kokoon ja kemialliseen koostumukseen. Arvioitaessa hiukkaslähteitä hiukkasten hapettumispotentiaali ja ultrapienet hiukkaset ovat oleellisia, sillä vaarallisuuden aste riippuu näistä tekijöistä. Ne olisi otettava huomioon lainsäädännössä ja hiukkasten aiheuttaman saastumisen seurannassa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vesilainsäädäntöä on tarkoitus mukauttaa kemiallisten epäpuhtauksien ja mikromuovien vähentämiseksi. Muovijäte on erittäin huolestuttava seikka, koska sen poistaminen on monimutkaista ja koska se adsorboi muita epäpuhtauksia, puhumattakaan muovin lisäaineiden ja muovijätteen hajoamisessa syntyvän nanomuovin aiheuttamista merkittävistä kemiallisista ja toksikologisista vaikutuksista (6). OECD-maat vastaavat merkittävästä osasta muissa maissa syntyvästä muoviroskasta, joten rajat ylittävään saastumiseen on löydettävä ratkaisuja ja otettava käyttöön uusi erityinen muoviroskia koskeva maailmanlaajuinen rajoitus. Myös ennaltaehkäisy on olennaisen tärkeää, ja ekosuunnitteluun perustuvaa tuotantoa on edistettävä kannustimin. Teollisuuden ja ympäristötieteen on tehtävä yhteistyötä toteuttamiskelpoisten ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Erityisesti maatalousalalla on tärkeää investoida teknologioihin ja toimintamalleihin, jotka helpottavat veden uudelleenkäyttöä ja parantavat veden laatua, sekä sellaisten ratkaisujen toteuttamiseen, joilla pienennetään ympäristöjalanjälkeä (esimerkiksi liittyen kastelulannoitukseen, torjunta-aineiden käyttöön ja nitraattipäästöihin). Toimijoiden valmiuksien kehittäminen ja uusien teknologioiden ja digitaalisten ratkaisujen alalla annettava koulutus helpottavat näiden käyttöönottoa ja vesilainsäädännön noudattamista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kalastustoiminnasta peräisin oleva jäte ja erityisesti kalaverkot on käsiteltävä huolellisesti. Koska muoviroskat kulkeutuvat merellä satunnaisia reittejä, on otettava käyttöön kansainvälinen säännöstö tai ainakin kunkin maan muovintuotannon ja -kulutuksen mukaan eritelty säännöstö, jotta enemmän saastuttavat maksaisivat enemmän. Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja eräät maat ovat osoittaneet, että on olemassa välineitä ja ihmisiä, jotka mahdollistavat meriroskan poistamisen, ja että voidaan luoda tarvittavat satamarakenteet meriroskan varastointia ja kierrätystä varten (7). Tätä ei kuitenkaan sovelleta, koska kalastajat eivät saa minkäänlaista taloudellista hyötyä jätteiden keräämisestä ja lajittelusta eikä pienillä satamilla ole vielä valmiuksia tähän toimintaan. Kaikissa satamissa, myös pienimmissä, on oltava käytössä kehittynyt järjestelmä jätteiden keräystä ja avointa käsittelyä varten (8). EU:n on jatkuvasti kannustettava näihin toimiin, jotta edistetään saasteiden vähentämistä ja varmistetaan kalastusta täydentävä toiminta (9). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | 80 prosenttia meressä olevasta jätteestä kulkeutuu sisävesien (järvien ja jokien) kautta (10). Ongelman hallinta ja valvonta sen lähteellä on tehokkaampaa. Euroopan jokien puhdistaminen edellyttää maiden välistä koordinointia. Asianomaisilla mailla on kuitenkin hyvin erilaiset oikeusjärjestelmät ja tasoltaan erilaiset vesistöalueiden hoitoa koskevat hallinnolliset velvoitteet. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että kemiallisten seosten huomioon ottaminen on merkittävä edistysaskel kemikaalien riskinarvioinnissa. Tutkimus- ja kehitystoiminta on ratkaisevan tärkeää seoksia koskevan tietämyksen sekä niiden arvioinnin ja hallinnan edistämiseksi (11). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EU:n ohjaaminen kohti saasteettomuutta edellyttää kannustimia, joilla helpotetaan muutosta, uusiin teknologioihin ja digitaalisiin ratkaisuihin liittyvien valmiuksien kehittämistä, teknistä apua, kansalaiskasvatusta sekä tuotantoa ja kulutusta koskevien hyvien käytäntöjen oppaiden yhdenmukaistamista ja täytäntöönpanoa. Yrityksillä on oltava käytettävissään riittävästi kohtuuhintaista uusiutuvaa energiaa ja kaasumaisia hiilettömiä tai vähähiilisiä polttoaineita, jotta niiden valmistusprosessit voidaan irrottaa hiilestä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota nopeuttamaan siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Teollisuuden päästöistä annetun direktiivin tarkistaminen mahdollistaa korkeatasoisen ympäristönsuojelun kokonaisuudessaan. Pk-yritysten kannalta tarkoituksenmukaisempi lähestymistapa olisi soveltaa parhaita käytettävissä olevia tekniikoita, joista ei aiheudu kohtuuttomia kustannuksia. Teollisuuden päästöistä annetun direktiivin täytäntöönpanon olisi katettava koko arvoketju, myös raaka-aineiden hankinta EU:n ulkopuolelta. Vaatimusten noudattamisen tasojen on oltava teollisuuden päästöjen osalta oikeudellisesti sitovia, ja tarvitaan standardoitu ja luotettava seurantamenetelmä, jotta voidaan varmistaa totuudenmukaisten tietojen vertailu sekä yhdenmukaistettu arviointi tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi koko EU:n teollisuudelle. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo, että osaamisohjelma on keskeinen osa työmarkkinoiden kehittämistä, sillä se ohjaa ammattilaisten koulutusta niin, että heistä voi tulla ilmasto-, ympäristö- ja terveystietoisia. Komitea pitää kannatettavana myös terveys- ja sosiaalialan työntekijöiden koulutusta, jolla parannetaan heidän valmiuksiaan puuttua ympäristöriskeihin. Strategialla helpotetaan yrittäjien, suurten, pienten ja keskisuurten yritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien ja kaikkien työntekijöiden sopeutumista ja minimoidaan työpaikkojen menetykset. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kunnat ja alueet ovat eturintamassa saastumisen torjuntaohjelmien täytäntöönpanossa. Ohjelman toteuttamisen haaste riippuu paikallis- ja alueviranomaisten ponnisteluista. On ratkaisevan tärkeää yhdenmukaistaa vaatimukset ja toimenpiteet kaikkien alueiden välillä ja varmistaa, että täytäntöönpano ja lopulta saavutettavat tavoitteet pysyvät poliittisista muutoksista riippumatta ajan myötä muuttumattomina. Vaikka tavoitteet on asetettu EU:n tasolla, ETSK suosittaa, että asetetaan maakohtaiset vähimmäisrajat sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot edistyvät asianmukaisesti erilaisesta tahdista huolimatta. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | On tärkeää yhdenmukaistaa jätehuolto, sillä erottelu ja käsittely toimivat epäyhtenäisesti paitsi EU:n alueiden välillä myös paikallistasolla kussakin maassa, mikä vähentää saastumisen hallinnan ja ehkäisemisen tehokkuutta. Olisi kiellettävä kaiken sellaisen jätteen vienti, joka ei ole EU:n normien mukaista, riippumatta sen maan sääntelytoimenpiteistä, johon jäte aiotaan viedä. Lisäksi EU:n jätteet olisi käsiteltävä ja hyödynnettävä samalla alueella tai paikassa, missä on tarkoitukseen soveltuva kierrätysmahdollisuus, jotta vältetään niiden vaikutukset kolmansiin maihin, ellei jätettä käytetä ekologisen ja kestävän tuotannon raaka-aineena. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Komissio aikoo kehittää yhdennetyn saasteettomuuden seuranta- ja ennustekehyksen terveys-, ympäristö-, talous- ja sosiaalisten vaikutusten arvioimiseksi. Kehykseen on sisällytettävä myös jokien tilan seuranta. Kerätyt tiedot on hankittava standardoiduin menetelmin, ja tietojen on oltava avoimia, luotettavia, jäljitettävissä ja kaikkien saatavilla. Tietokantaan olisi koottava komission tärkeimpien kumppanielinten lähteet sekä kaikkien sellaisten tunnustettujen elinten lähteet, jotka haluavat osallistua saastumisen ja sen vaikutusten seurantaan. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti kansalaistiedettä koskevaan komission strategiaan kansalaisten osallistumisen aktivoimiseksi ja heidän sitouttamisekseen lisäämällä tietoisuutta saastumisesta, terveydestä ja hyvinvoinnista. Tämä antaa ihmisille mahdollisuuden seurata saastumista ja ottaa kerätyt tiedot huomioon päätöksenteossa. Jotta tässä onnistuttaisiin, on varmistettava viranomaisten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, yhteisöjen ja tiedemaailman välinen koordinointi. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi.

1

(2)  Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportti nro 22/2018: Unequal exposure and unequal impacts.

2

Unequal exposure and unequal impacts

(3)  UNEP/EA.4/3 (2018): Implementation plan ”Towards a Pollution-Free Planet”.

3

Implementation plan ”Towards a Pollution-Free Planet”

(4)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33.

4

(5)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 76.

5

(6)  Ks. Sendra ym., 2020.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/883, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetuista satamassa olevista vastaanottolaitteista, direktiivin 2010/65/EU muuttamisesta ja direktiivin 2000/59/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 116).

7

(8)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 207.

8

(9)  Can fishers help cleaning the sea from plastic waste?, Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto (ETF).

9

Can fishers help cleaning the sea from plastic waste?

(10)  Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma, Marine plastic debris and microplastics, 2016.

10

Marine plastic debris and microplastics

(11)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 181.

11

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/148

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio)”

(COM(2021) 483 final – 2021/0275 (COD))

(2022/C 105/23)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 24.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/0/1 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Euroopan unionin neuvosto, 24.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/0/1

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 20.–21. lokakuuta 2021 pitämässään 564. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 219 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/149

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1286/2014 muuttamisesta rahastoyhtiöitä, sijoitusyhtiöitä ja siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) ja muiden kuin yhteissijoitusyritysten osuuksista neuvoja antavia tai niitä myyviä henkilöitä koskevan siirtymäjärjestelyn jatkamiseksi”

(COM(2021) 397 final – 2021/0215 (COD))

(2022/C 105/24)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 29.7.2021
  Euroopan parlamentti, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/0/7 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 29.7.2021

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/0/7

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 20.–21. lokakuuta 2021 pitämässään 564. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 216 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/150 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/150

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse avaintietoasiakirjojen käytöstä siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) rahastoyhtiöiden toimesta”

(COM(2021) 399 final – 2021/0219 (COD))

(2022/C 105/25)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 1.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 218/0/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 1.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

218/0/11

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 20.–21. lokakuuta 2021 pitämässään 564. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 218 ääntä puolesta 11:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/151 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/151

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sinievätonnikalan suojelemiseksi”

(COM(2021) 424 final – 2021/0242 (COD))

(2022/C 105/26)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Neuvosto, 30.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 221/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Neuvosto, 30.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

221/0/1

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 20.–21. lokakuuta 2021 pitämässään 564. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 221 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/152 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/152

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021”

(COM(2020) 575 final)

(lisälausunto)

(2022/C 105/27)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Komitean työvaliokunnan päätös | 26.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 168/0/1 |

Komitean työvaliokunnan päätös

26.4.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

5.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

168/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on edelleen huolissaan siitä, että useimmissa jäsenvaltioissa ei ole riittävää selvyyttä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hallinnointijärjestelmistä eikä niiden täytäntöönpanoon liittyvän vastuun jakautumisesta keskus-, alue- ja paikallistason kesken. Riittävää selvyyttä ei näin ollen myöskään ole asianmukaisista mekanismeista, joilla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet otetaan mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano-, seuranta- ja mukautusvaiheisiin. Asia tuotiin esiin komitean helmikuussa antamassa päätöslauselmassa (1), ja tilanne on säilynyt ennallaan komission ponnisteluista huolimatta. ETSK kehottaa painokkaasti pitämään näitä unionin elpymisen kannalta ratkaisevia näkökohtia nykyistä tarkemmin silmällä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen mitata elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon edistymistä. Tarvitaan hyviä seurantaindikaattoreita, sillä ne viitoittavat suuntaa kehityksen ja elpymisen jatkamiselle. Jäsenvaltioiden on reagoitava asianmukaisesti tähän haasteeseen, ja kansalaisten valveuttaminen edessä olevista valtavista vaikeuksista vaatii rohkeutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK uskoo vakaasti, että seuraava EU-ohjausjakso on unionin kannalta merkittävä, sillä se on elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon keskeinen väline. Kansallisissa suunnitelmissa esitetään kahdenlaisia työkaluja: jäsenvaltiot voivat tehdä ja toteuttaa radikaaleja rakennemuutoksia yhtäältä vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteydessä ja toisaalta niin, että ne tekevät investointeja ja toteuttavat uudistuksia niiden kansalaisten (perheiden, työntekijöiden, yrittäjien jne.) hyväksi, joita vallitseva kriisi koettelee suoraan. Komitean mielestä molemmat vaihtoehdot on otettava huomioon. Ne edellyttävät erilaisia välineitä, jotka eivät aina ole sovitettavissa yhteen. Elpyminen on edellytys sille, että talousjärjestelmästä saadaan kehitettyä häiriönsietokykyinen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Covid-19-kriisi on tuonut esiin muutamia EU:n vaarallisimpia heikkouksia: teollisuuden koordinointiin tähtäävän politiikan puute sekä riippuvuus muista talousalueista monien tuotteiden ja palvelujen osalta. ETSK ymmärtää, että tottumusten ja toimintalinjojen muuttaminen on vaikeaa ja että vie useita vuosia ennen kuin uuden politiikan todelliset vaikutukset alkavat tuntua. Jos unioni haluaa muuttua ja elpyä, aikaa ei kuitenkaan ole hukattavaksi. Raaka-aineiden hintojen nousu (ja jakeluvaikeudet), puolijohteiden puute ja korkeat energiahinnat osoittavat myös unionin riippuvuuden kriittisten varantojen suhteen. Komitea toivoo, että kaikki jäsenvaltiot ryhtyvät tositoimiin ja investoivat koulutukseen, infrastruktuuriin ja teollisuuspolitiikkaan, jotta voidaan parantaa työllisyyttä ja kannustaa kansalaisia vauhdittamaan Euroopan teollisuutta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa investointeja laadukkaaseen koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen sekä tutkimus- ja kehitystoimintaan. Ne ovat välttämättömiä NextGenerationEU-elpymisvälineen avulla edistettävien taloudellisten ja sosiaalisten muutosten vauhdittamiseksi ja täydentämiseksi. Lisäksi on selvää, että covid-19-pandemian pahiten koettelemien yhteiskuntien terveydenhuoltojärjestelmien ja kansanterveyspolitiikan vahvistamiseen tarkoitetut investoinnit ovat olennaisen tärkeitä. Niiden on kuljettava käsi kädessä todella vahvan teollisuuspolitiikan kanssa, jonka avulla voidaan edistää tuotteiden ja palvelujen tuotantoa ja kehittämistä Euroopassa, jotta EU ei olisi täysin riippuvainen muista talousalueista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että nyt on aika uudistaa vakaus- ja kasvusopimus läpikotaisin ja perusteellisesti. Uuden, tarkistetun EU-ohjausjakson puitteissa tarvitaan vahva suositus ja uusi sopimus kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisviranomaisten kuulemista koskevista sitovista menettelyistä ja säännöistä. Tämä edellyttää toimenpiteitä: on aika laatia sitovat säännöt näiden tahojen osallistumisesta kaikkiin vaiheisiin valmistelusta aina täytäntöönpanoon saakka, jotta rakenteellisilta ongelmilta voidaan tulevaisuudessa välttyä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK:n mielestä elpymis- ja palautumissuunnitelmien pääpainopisteiden suppea analyysi osoittaa, että huomio on selvästi keskittynyt vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin. Komitea pitää tätä luonnollisestikin tärkeänä, mutta joukossa on myös toimenpiteitä, jotka eivät vaikuta kovin perustelluilta ja joiden täytäntöönpano ja vaikutukset askarruttavat. Kansalaisia, työntekijöitä ja yrityksiä on tuettava siirtymän toteuttamisessa ja tavoitteiden on oltava selkeästi määriteltyjä ja järkeviä, jotta vältytään siltä, että poliittinen retoriikka on väkevää mutta käytännön toteutus ontuu ja tuo mukanaan huomattavia ”piileviä” sivuvaikutuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että yksi ohjausjaksoprosessin arvokkaimmista tuloksista on sivuutettu kaikki nämä vuodet. Maakohtaiset suositukset tarjoavat itse asiassa mahdollisuuden parannuksiin ja perustuvat johdonmukaisiin tietoihin. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava uudelleen suhtautumistaan tähän välineeseen, erityisesti covid-19-kriisin jälkeen ja ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen tuomat mahdollisuudet toteuttaa (sosiaalisten oikeuksien pilarin ja Porton huippukokouksen suositusten mukaisia koulutukseen, finanssipolitiikkaan, työmarkkinoihin ja sosiaaliturvaan liittyviä) rakenneuudistuksia, jotka ovat useimmille jäsenvaltioille välttämättömiä. Komitea suosittaa painokkaasti, että jäsenvaltiot muuttavat näkökantaansa, ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi valvottava prosessia hyvin aktiivisesti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa myös kiinnittämään huomiota tiettyjen jäsenvaltioiden kykyyn käyttää varoja, kun otetaan huomioon niiden tähänastiset tulokset. Puolet vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen rakennerahastovaroista oli vuoden 2020 lopussa käyttämättä, ja ne olisi käytettävä tulevina vuosina. Komission olisi kokemustensa ja tietojensa pohjalta annettava jäsenvaltioille varoituksia asiasta ja autettava niitä kohdentamaan varat uudelleen ja paremmin. Tämä koskee sekä varojen jakoa että niiden käyttöaikataulua. On erittäin tärkeää varoittaa jäsenvaltioita siitä, että niiden poliittiset valinnat eivät saa horjuttaa elpymisprosessia ja että tietyt toimenpiteet ovat tarpeen, jotta järjestelmässä vältytään ongelmilta. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu paitsi byrokratian välttäminen myös oikeanlaisen poliittisen tuen antaminen tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että digitalisaatio on väistämätöntä ja merkitsee monien työpaikkojen häviämistä, erityisesti terveydenhuolto- tai sosiaalijärjestelmien tarjoamien julkisten palvelujen yhteydessä. Digitalisaatio voi myös aiheuttaa ongelmia ikääntyneille kansalaisille, joilla on muita heikommat valmiudet sopeutua siihen. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota tarpeeseen suunnitella ohjelmia, joilla voidaan todella tukea kansalaisia ja helpottaa siirtymää. Jäsenvaltioiden on osoitettava investointivaroja tämän muutoksen koettelemien ihmisten uudelleenkoulutukseen. Haasteeseen vastaaminen edellyttää poliittista rohkeutta sekä hyvää kansalaisviestintää toimintalinjojen ja tavoitteiden selventämiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti elpymisen ja palautumisen tulostaulua koskevaan aloitteeseen ja katsoo tulostaulun olevan erittäin tärkeä väline, jolla voidaan vauhdittaa investointiprosessia ja luoda mekanismeja, jotka voivat olla unionille ratkaisevan tärkeitä. Komitea kannattaa myös ehdotettua aikataulua, jonka mukaan komission on määrä antaa säädösluonnos syyskuun loppuun mennessä. (2) Se katsoo kuitenkin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioidenkin on oltava tässä prosessissa mukana. Kyse ei ole näkyvyydestä vaan valppaudesta, ja ETSK pyytää kiinnittämään huomiota myös tarpeeseen vahvistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vaikutusmahdollisuuksia ja valmistella niitä tähän haasteeseen. On hyödytöntä kehottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioita toimimaan, jos niillä ei ole valmiuksia tai resursseja toimia aktiivisesti. Tämä merkitsee kansalaisyhteiskunnan organisaatioille valtavaa vastuuta ja mahdollisuutta. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen Euroopan komission antamaan tiedonantoon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (3). Maailma on vakavassa kriisissä, joka näyttää vievän pohjaa kaikilta elpymissuunnitelmilta ja -strategioilta. Euroopan palautumis- ja selviytymiskyvystä ja vahvuudesta on kuitenkin pidettävä kiinni, jos haluamme turvata unionin säilymisen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unioni on kiistatta toteuttanut ennennäkemättömiä toimia covid-19-pandemian torjumiseksi, kriisin vaikutusten lieventämiseksi ja taloutemme saattamiseksi vankan, kestävän ja osallistavan kasvun tielle. Terveyspolitiikan tehokkuuteen liittyy kuitenkin vielä paljon epävarmuutta, sillä kriisi on vaikuttanut erittäin voimakkaasti kansalaisten luottamukseen, jolla on olennainen merkitys talouden ja yhteiskunnan elpymisen kannalta. Tavoitteella saada yli 70 prosenttia Euroopan väestöstä rokotettua on valtava vaikutus ihmisten luottamukseen, ja ETSK on tyytyväinen jäsenvaltioiden väliseen koordinointiin tavoitteen saavuttamiseksi. Komitea kiinnittää myös huomiota tarpeeseen selittää kansalaisille, että vaikka nämä saavutukset ovat tärkeitä, varovaisuutta tarvitaan edelleen, sillä toteutetut toimenpiteet eivät välttämättä riitä terveyskriisin täydelliseen selättämiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jäsenvaltioille annettu mahdollisuus esittää kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia on erittäin tärkeä tekijä, ja se on asetettava etusijalle. ETSK uskoo vakaasti, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla ratkaiseva rooli näiden suunnitelmien toteuttamisessa ja seurannassa. Tämän on oltava selvää kaikille jäsenvaltioille. Komitean päätöslauselman mukaisesti ”ETSK katsoo, että kaikkien uudelleenjärjestelyprosessin uudistusten on perustuttava EU:n perusperiaatteisiin: ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien, demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen investoinneilla on pyrittävä hyödyntämään sisämarkkinoiden koko potentiaali, vahvistamaan EU:n talouden kestokykyä, saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet, luomaan kiertotalous, saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, edistämään talouden ja yhteiskunnan digitalisointiin liittyvää innovointia ja nykyaikaistamista sekä varmistamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokas täytäntöönpano sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi, köyhyyden poistamiseksi ja eriarvoisuuden vähentämiseksi” (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | NextGenerationEU, jonka suuruus on 750 miljardia euroa (tähän mennessä otettu käyttöön 500 miljardia), on keskeinen väline, jonka avulla EU voi edistää investointeja ja elpymistä selviytyäkseen vallitsevasta kriisistä entistä vahvempana ja palautumis- ja selviytymiskykyisempänä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK toteaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään konkreettisia toimia sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi kaikissa unionin toimintapolitiikoissa, ja uskoo, että sen avulla voidaan varmistaa osallistava elpyminen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK vahvistaa myös kantansa, jonka mukaan ympäristökestävyyden, tuottavuuden, tasapuolisen ja oikeudenmukaisen jakautumisen periaatteen sekä makrotalouden vakauden tulee yhä olla EU:n talousagendan johtoajatuksia. Vihreän kehityksen ohjelma on kaikista haasteista huolimatta edelleen pitkän aikavälin painopiste, ja EU:n on tartuttava tilaisuuteen ja näytettävä tietä tällä alalla. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että tehokkaan koordinoinnin varmistaminen EU-ohjausjakson puitteissa on edelleen ratkaisevan tärkeää, jotta EU:n talous saadaan vahvemman, kestävän ja osallistavan kasvun tielle pandemian jälkeen. Komitea on tuonut tämän viime kuukausina esiin ja pitää tällaista toimintamallia yhä ensisijaisena. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK katsoo, että yleisesti ottaen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on jäsenvaltioissa vieläkin vähäistä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on tiedotettu asioista ja niitä on monissa tapauksissa kuultu, mutta tämä on tuottanut vain muutamia konkreettisia tuloksia. Useimmissa jäsenvaltioissa ei ole ollut tehokkaita kuulemisia, joiden pohjalta hallituksen alustaviin ehdotuksiin olisi tehty merkittäviä muutoksia. Poikkeuksia on vain jokunen. |
| --- | --- |

2.8

3.   Erityistä

| 3.1 | Pandemian vaikutusta Euroopan työmarkkinoihin on pystytty rajoittamaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettujen toimenpiteiden ansiosta. Näkemykset ja tilanteet vaihtelevat unionissa kuitenkin edelleen. ETSK katsoo, että eriytetyt toimintamallit ovat tarpeen, jotta kriisistä muita enemmän kärsineiden jäsenvaltioiden elpyminen voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK yhtyy näkemykseen siitä, että talouspolitiikka on syytä pitää elvyttävänä vuosien 2021 ja 2022 ajan. Jäsenvaltiot käyvät kovaa kamppailua, joka ei suinkaan ole vielä ohi. Unionin on pidettävä ohjakset käsissään ja ymmärrettävä, että kestää aikansa ennen kuin elpymissuunnitelmat alkavat tehota ja että tulosten aikaansaaminen edellyttää sinnikkyyttä. Komitea kehottaa painokkaasti laatimaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin strategioita, joiden avulla voidaan puuttua asianmukaisesti kriisin kielteisiin vaikutuksiin ja varmistaa vahva ja kestävä kasvu vuosien kuluessa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EU:n kansalaiset ovat alkaneet säästää aiempaa enemmän, ja tätä mielenkiintoista suuntausta olisi pidettävä myös myönteisenä mahdollisuutena vauhdittaa yksityisten ja julkisten investointien yhdistämistä niin, että niiden avulla voidaan vaikuttaa talouden ja sosiaalisen tilanteen elpymiseen. ETSK kehottaa ryhtymään asiassa erityistoimiin ja katsoo, että komission olisi kannustettava kaikkia jäsenvaltioita harjoittamaan vahvaa finanssipolitiikkaa. Tarvitaan luovuutta sellaisten strategioiden omaksumiseksi, joilla nämä säästöt saadaan ohjattua älykkäisiin investointeihin, ja vastuu tästä on jaettava valtiovallan, sidosryhmien ja rahoituslaitosten kesken. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK aikoo eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevän ryhmänsä aktiivisella tuella ja sen tekemän työn pohjalta valmistella lähikuukausina seuraavaa päätöslauselmaansa (valmistelutyöhön osallistuvat ohjausjaksoa käsittelevän ryhmän 27 kolmijäsenistä valtuuskuntaa, jotka on perustettu nimenomaan tätä tarkoitusta varten) sekä seurata kansalaisyhteiskunnan osallistumista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon ja analysoida samalla niiden poliittista sisältöä kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta. Toistaiseksi on havaittu vain hienoista parannusta lähinnä virallisiin tiedotuskokouksiin liittyen, mutta mahdollisuudet vaikuttaa suunnitelmiin ovat erittäin vähäisiä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden odotukset sen suhteen, että hallitukset käyttävät varoja investointien edistämiseen, ovat myönteisempiä kuin sen suhteen, että varoja käytettäisiin kasvua vauhdittavien uudistusten edistämiseen. Monet organisaatioiden edustajat ovat sitä mieltä, ettei heidän maidensa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa suhtauduta uudistuksiin riittävän kunnianhimoisesti eikä sitouduta niihin kunnolla, ja toiset taas kritisoivat sitä, ettei suunnitelmissa esitetä sellaisia lisäinvestointeja, joita ei olisi kaavailtu jo ennen covid-19-kriisiä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Covid-19-kriisi on aiheuttanut Euroopalle valtavia ongelmia ja osoittanut, että unionilla on vaarallinen heikkous: teollisuuden koordinointiin tähtäävän politiikan puute sekä riippuvuus muista talousalueista monien tuotteiden ja palvelujen osalta. Elpymisen helpottamiseksi tähän on puututtava koordinoidulla tavalla. Asianmukaista teollisuuspolitiikkaa tarvitaan enemmän kuin koskaan aikaisemmin, ja nyt on aika toimia. Raaka-aineiden hintojen nousu osoittaa myös unionin riippuvuuden kriittisten raaka-ainevarantojen suhteen. Komitea toivoo, että kaikki jäsenvaltiot ryhtyvät tositoimiin ja investoivat koulutukseen, infrastruktuuriin ja teollisuuspolitiikkaan, jotta voidaan parantaa työllisyyttä ja kannustaa kansalaisia vauhdittamaan Euroopan teollisuutta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Valtaosa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista (71 prosenttia) katsoo, että niiden osallistuminen maidensa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien suunnitteluun on ollut jokseenkin riittämätöntä, erittäin vähäistä tai jotain siltä väliltä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että digitalisaatio on olennainen edellytys talouden vauhdittamiseksi ja yhteiskunnan vahvistamiseksi mutta jäsenvaltioiden on todella suunniteltava ohjelmia ja osoitettava resursseja siihen liittyvien esteiden poistamiseksi erityisesti tiettyjen väestönosien eli ikääntyneen ja osaamistasoltaan heikomman väestön osalta. Näin ollen on ensisijaisen tärkeää kehittää tehokkaita tietotekniikan alan ohjelmia sekä ohjelmistoja, joista voi olla hyötyä kaikille kansalaisille. Digitalisaatioon kannattaa pyrkiä mutta ei hinnalla millä hyvänsä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK on erittäin tyytyväinen elpymisen ja palautumisen tulostaulua koskevaan komission aloitteeseen. Se on tärkeä askel elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon seurannassa, ja komitea katsoo, että se tarjoaa mahdollisuuden vauhdittaa investointiprosessia ja luoda mekanismeja, jotka voivat olla ratkaisevan tärkeitä unionille. Todettakoon jälleen kerran, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla ratkaiseva rooli tässä prosessissa ja ne ovat valmiita yhteistyöhön. |
| --- | --- |

3.9

4.   Elpymissuunnitelmat ja erilaiset toimintamallit

| 4.1 | ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden kestävää ja osallistavaa kasvua ja julkisen talouden tasapainoa koskeva politiikka on asetettava nykyisessä kehyksessä etusijalle. On selvää, että uuteen vaiheeseen on sopeuduttava, kunhan covid-19-pandemian aiheuttamasta terveysuhkasta on päästy eroon. Liiallinen epätasapaino ei saisi olla ainoa näkymä jäsenvaltioiden velan ja alijäämän valtavan kasvun jälkeen, vaan sille olisi löydettävä vaihtoehto. Komitea katsoo, että nyt on aika uudistaa julkisen talouden ohjausjärjestelmä läpikotaisin ja perusteellisesti, ja varoittaa painokkaasti palaamasta ”vanhoihin” finanssipolitiikan sääntöihin. Tätä uutta, tarkistettua EU-ohjausjaksoa varten tarvitaan vahva suositus ja uusi sopimus kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisviranomaisten kuulemista koskevista sitovista menettelyjä ja säännöistä, ja tämä edellyttää toimenpiteitä. On aika laatia sitovat säännöt näiden tahojen osallistumisesta kaikkiin vaiheisiin valmistelusta aina täytäntöönpanoon saakka, ja jäsenvaltioiden on pohdittava uusia alijäämän vähentämistavoitteita ja keskityttävä tässä yhteydessä sekä talouden kasvuun että ohjaukseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On kiireellisesti tarpeen nykyaikaistaa finanssipoliittista ja taloudellista kehystä, tehdä vaurauteen keskittyvästä virityksestä todellisuutta ja ryhtyä soveltamaan kultaista sääntöä. Komissiokin tarkastelee nyt aivan oikein paitsi menopuolta myös tulopuolta. ETSK suosittaa, että verotuksen painopistettä siirretään työn verottamisesta ympäristöveroihin ja että samalla huolehditaan regressiivisestä lähestymistavasta ja vältetään kuormittamasta pienituloisia kotitalouksia. Komitea kehottaa myös torjumaan aggressiivista verosuunnittelua ja veropetoksia, koska ne voivat viedä pohjaa jäsenvaltioiden ja koko EU:n talouden ja julkistalouden elpymiseltä. Jotta asiassa päästään eteenpäin, tarvitaan älykästä toimintamallia ja myös voimakkaampaa lähentymistä unionissa. Raha- ja finanssipolitiikan, johon liittyy asteittaisia veronkevennyksiä ja kenties progressiivisia ympäristöveroja, on niin ikään oltava yksi vaihtoehto. Sillä, että verokilpailua käydään EU:n ulkopuolisten maiden kanssa eikä EU:n sisällä, voi luonnollisestikin olla suuri merkitys. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että covid-19-pandemian lisäksi raaka-aineiden hintoihin kohdistuu paineita. Tähän on puututtava erittäin harkiten. Komitea uskoo oikeudenmukaiseen kilpailuun ja pitää tasapuolisia toimintaedellytyksiä tarpeellisina mutta huomauttaa, että tilanne on muuttumassa vakavaksi ja uhkaa siten aiheuttaa pahaa vahinkoa koko unionille. Raaka-aineiden hinnat ovat viime kuukausina nousseet 30–120 prosenttia, ja paine jatkuu edelleen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat osoittavat, että jäsenvaltioilla on erilaisia näkemyksiä oman taloutensa ja kulloisenkin sosiaalisen tilanteen elpymisestä, ja tämä tuo esiin myös jäsenvaltioissa vallitsevan eriarvoisuuden. ETSK peräänkuuluttaa koordinoidumpaa politiikkaa, jonka avulla voidaan vahvistaa unionia. Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä, ja harha-askelten välttämiseksi voitaisiin jakaa tietoa ”hyvistä käytännöistä”. Matkailun ja valmistusteollisuuden kaltaiset alat ovat kärsineet eniten, ja niiden tilanteen parantamisen olisi kuuluttava ensisijaisiin tavoitteisiin. Tämä on erittäin tärkeää, jotta voidaan luoda työpaikkoja ja mukauttaa työvoima vastaamaan talouden todellisia tarpeita sekä ottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan täytäntöönpanoprosessiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on huolissaan siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat tähän saakka jättäneet komission antamat maakohtaiset suositukset suurelta osin huomiotta. Tämä herättää epäilyksiä sen suhteen, mahtavatko ne muuttaa suhtautumistaan tulevaisuudessa. Lisäksi tiettyjen jäsenvaltioiden kyky käyttää varoja ja elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa tehtyjen investointien uudistavat vaikutukset ovat kyseenalaisia, joten niiden mahdollinen tehokkuus ja tuloksekkuus on epävarmaa. Komitea korostaa, että tiivis seuranta onkin tarpeen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon ei pitäisi olla pelkkä muodollisuus vaan se olisi hoidettava välineen alkuperäisen hengen mukaisesti: kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli olisi tunnustettava, ja kuulemiset olisi järjestettävä julkisilla foorumeilla eikä suljettujen ovien takana. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Covid-19-kriisi on tuonut esiin ja kärjistänyt pitkään jatkuneita puutteita yhteiskunnissamme, ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ovat usein kärsineet pahiten. Tartuntoja on esiintynyt eniten vähävaraisimpien keskuudessa, ja kriisin torjuntatoimenpiteiden vaikutukset ovat monesti koetelleet erinäisiä yhteiskunnan osia muita kovemmin. Vähäisen ammattitaidon omaavien ja/tai nuorten työntekijöiden työllisyys on kriisin seurauksena vähentynyt suhteettoman paljon ja enemmän kuin muiden ryhmien, ja lisäksi monien koulutus on häiriintynyt vakavasti. Osaamistasoltaan heikompien ryhmien eriarvoisuuden riski kasvaa entisestään. |
| --- | --- |

4.7

5.   Sisämarkkinat eurooppalaisen elämäntavan vahvuustekijänä

| 5.1 | Covid-19-kriisi on koetellut kaikkia jäsenvaltioita, mutta sen vaikutukset ovat vaihdelleet. Koordinoitu toimintamalli rokotusten suhteen on antanut unionille mahdollisuuden saavuttaa erittäin hyviä tuloksia. Tavoite saada 70 prosenttia unionin väestöstä rokotettua on tarkoittanut valtavaa urakkaa, ja EU:n toimet ovat olleet erittäin myönteisiä. Vaikka joitakin ongelmia on ollut (kuten tällaisen hankkeen yhteydessä on odotettavissa), urakassa on onnistuttu ja se on hyvä esimerkki ”rauhanhankkeesta”, jota unioni on edustanut perustamisestaan lähtien. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Nyt jos koskaan on asetettava sisämarkkinat ja niiden yhdentyminen ensisijaiseen asemaan ja vältettävä poliittisia kiistoja. Tosiasiat ovat osoittaneet eräissä jäsenvaltioissa esiintyvän sisämarkkinoita horjuttavan poliittisen retoriikan perättömäksi: elpymis- ja palautumissuunnitelmien neuvotteleminen ja laatiminen näin lyhyessä ajassa on ollut mahdollista vain vahvan unionin ja koordinoidun toimintamallin ansiosta. Viestintä on olennaisen tärkeää eurooppalaisten arvojen edistämiseksi, ja sisämarkkinat ovat osa tätä prosessia. Kaikkien EU:n kansalaisten olisi voitava hyötyä sisämarkkinoista, jotta he voivat olla ylpeitä Euroopan kyvystä vastata kriisiin huolimatta kaikista niistä takaiskuista, joita koordinoituun toimintaan kriisin ratkaisemiseksi on liittynyt. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK ymmärtää, että jäsenvaltiot ovat toimineet terveystilanteen suhteen eri tavoin, mutta korostaa myös, että koordinointia ja hyviä käytäntöjä olisi edistettävä entistä enemmän rokotusprosessin jälkeen. Unionin on hyödynnettävä vahvuuksiaan, erityisesti kansalaisten, tuotteiden ja pääomien vapaata liikkuvuutta. Komitea haluaa, että tätä vapautta tuetaan jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä vaarantamatta, ja tämä on mahdollista vain sisämarkkinoiden koordinoinnin avulla. Jäsenvaltiot ovat vuosien saatossa osoittaneet useaan otteeseen, että tämä on mahdollista. Nyt on aika reagoida asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kannattaa sisämarkkinoita ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia yhdistettynä olennaisen tärkeisiin vahvoihin sosiaalisiin markkinoihin, jotka ovat unionin ”tunnusmerkki”. Tämä on saavutus, jota on suojeltava. |
| --- | --- |

5.4

6.   Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja elpymissuunnitelmat

| 6.1 | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on ratkaisevan tärkeää elpymisen kannalta, etenkin kun on myönnettävä, että sekä jäsenvaltio- että EU-tason hätäelvytystoimenpiteet ovat saattaneet tulla jäädäkseen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tukevat koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen sekä tutkimus- ja kehitystoimintaan tehtäviä laadukkaita investointeja, jotka ovat välttämättömiä NextGenerationEU-elpymisvälineen avulla edistettävien taloudellisten ja sosiaalisten muutosten vauhdittamiseksi ja täydentämiseksi. Sama koskee investointeja, joilla vahvistetaan covid-19-pandemian pahoin koettelemien yhteiskuntien terveydenhuoltojärjestelmiä ja kansanterveyspolitiikkaa. ”Kentällä” toimivilla organisaatioilla on nyt jos koskaan valmiudet ja velvollisuus osoittaa ja ehdottaa tapoja vastata todellisiin haasteisiin, ja jäsenvaltioilla on oltava rohkeutta ottaa ne mukaan päätöksentekoprosessiin. ETSK peräänkuuluttaa tällaista lähestymistapaa lähinnä siksi, että näillä organisaatioilla on kokemusta ja osaamista monilta eri aloilta vuosikymmenten ajalta ja tulokset ovat olleet erittäin hyviä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden äänellä on kriisiaikoina entistäkin suurempi merkitys. Tämä johtuu paitsi niiden kokemuksesta ennen kaikkea myös siitä, että ne ovat suoraan kosketuksissa todellisuuteen, mikä on ratkaisevan tärkeää sellaisen politiikan toteuttamiseksi ja seuraamiseksi, jolla on todellista vaikutusta. |
| --- | --- |

6.3

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei? (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

1

(2)  Elpymisen ja palautumisen tulostaulu ja yhteiset indikaattorit sekä säädösluonnos: Elpymisen ja palautumisen tulostaulu – yhteiset indikaattorit ja tulostaulun eri osat.

2

(3)  COM(2021) 500 final, 2. kesäkuuta 2021, ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme”.

3

(4)  Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei? (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

4

---

| 4.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/158 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/158

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”

(COM(2020) 746 final)

(lisälausunto)

(2022/C 105/28)

| Esittelijä: | Kristi SÕBER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kristi SÕBER

| Komitean työvaliokunnan päätös | 26.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.10.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.10.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 166/2/1 |

Komitean työvaliokunnan päätös

26.4.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

5.10.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.10.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

166/2/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on hyvin tietoinen siitä, ettei pandemia ole vielä ohi ja että sen taloudelliset vaikutukset kestävät useita vuosia ja edellyttävät erityistä ja uutta hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmää. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tuoreimpaan ennusteeseen siitä, että vuodesta 2021 lähtien EU:n ja euroalueen taloudet voimistuvat jälleen nopeasti (ja alustavat tiedot vahvistavat tämän) erityisesti investointien elpymisen ansiosta. Tähän saadaan vahvaa tukea Next Generation EU -välineestä ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samalla ETSK toteaa, että EU on Euroopan yhdentymisen taloushistorian vakavimmassa tilanteessa, joka vaikuttaa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin sekä ulkomaankaupan suorituskykyyn. Tällaisena kriittisenä aikana vain julkiset menot voivat auttaa lievittämään tilannetta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tässä erityisessä ja ainutlaatuisessa tilanteessa oli luotava uusi hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmä kriisin ratkaisemiseksi. ETSK arvostaa nopeaa reagointia sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla ja on tyytyväinen siihen, että vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä on tullut olennainen osa elpymistoimia ja -strategiaa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Erityisesti vuoden 2020 alkupuoliskolla koronavirusinvestointialoitteet auttoivat helpottamaan erittäin vaikeita taloudellisia olosuhteita lähinnä vakauttamalla markkinoita, työllisyyttä ja henkilökohtaisia tuloja. Tätä ensimmäistä vaihetta seurasi Next Generation EU -väline, vahva ja erittäin innovatiivinen finanssipoliittinen toimi, jolla puututaan suoraan pandemian vaikutuksiin. ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti molempiin aloitteisiin nopeina ja joustavina reaktioina pandemiaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on hyvin tietoinen erilaisista pandemiatilanteista ja niiden vaikutuksista, jotka ovat lisänneet jäsenvaltioiden välisiä eroja. ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota euroalueella ilmeneviin eroihin ja reagoimaan harkiten julkisen talouden suorituskyvyn huomattavaan heikkenemiseen. Komitea pitää yhteisen kehyksen puitteissa tervetulleena joustavuutta, jota sovelletaan räätälöidyissä kansallisissa talouspolitiikoissa ja elpymisohjelmissa, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityistarpeet. Joustavuutta suositellaan sovellettavaksi myös elpymis- ja palautumisohjelmien täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa tarvetta saavuttaa uusi tasapaino rahapolitiikan ja finanssipolitiikan välillä ja poistaa makrotaloudessa havaitut epätasapainot tulevalla kaudella. ETSK on tietoinen siitä, että julkisen talouden velkasuhde kasvoi viime vuonna merkittävästi. Kun talouden elpyminen on saatu vakaaseen vauhtiin, julkisen talouden velkasuhdetta on pienennettävä siten, että edistetään osallistavaa kasvua, vältetään sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta ja kielteisiä vaikutuksia yrityksiin ja työmarkkinoihin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK myöntää ja ymmärtää, että covid-19-pandemian jälkeiseen elpymiseen liittyy laajalti rakennepoliittisia toimenpiteitä (1), jotka ovat pääasiassa EU:n vihreän kehityksen ohjelman mukaisia. ETSK tukee tältä osin elpymisprosessin, julkisen talouden vakauttamisen ja vihreän budjetoinnin käytäntöjen välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK uskoo vakaasti, että pandemiasta saadut kokemukset olisi otettava huomioon yleisissä pyrkimyksissä edistää pitkällä aikavälillä taloudellisesti tehokasta, sosiaalisesti oikeudenmukaista ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä EU:ssa ja euroalueella. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Toisin kuin vuosien 2009–2011 kriisissä, jossa pankki- ja rahoitusala kuului laman laukaisijoihin, ETSK on tällä kertaa tyytyväinen siihen, että pankki- ja rahoitusala on hyvässä kunnossa ja terveellä pohjalla, sillä se on auttanut selviytymään tästä vaikeasta tilanteesta sujuvammin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa säilyttämään sisämarkkinoiden eheyden ja torjumaan kaikki merkit sen hajanaisuudesta. Tämä on EU:n ja euroalueen talouksien tulevan myönteisen kehityksen perusedellytys. Eheyttä olisi tuettava edelleen asianmukaisella edistymisellä pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin kehityksessä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK panee arvostaen merkille, että aiemmista kriiseistä on otettu opiksi ja näitä oppeja on hyödynnetty makrotalouden vakauden tukemisessa. Komitea kehottaa asiasta vastaavia EU:n toimielimiä parantamaan EU:n talouspolitiikan ohjausta ja varmistamaan, että pandemiasta saadut kokemukset otetaan huomioon jatkuvissa uudistuspyrkimyksissä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Tausta ja asiayhteys

Makrotalouden nykyinen suorituskyky ja näkymät

| 2.1 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut äkillisen ja syvän taloudellisen taantuman, mutta vuonna 2020 BKT laski loppujen lopuksi hieman odotettua vähemmän. Lasku oli suurempi kuin edellisessä talouskriisissä (vuonna 2020 euroalueen talous supistui vuositasolla 6,5 prosenttia verrattuna 4,5 prosenttiin vuonna 2009; EU:n talous supistui vuonna 2020 vuositasolla 6,0 prosenttia verrattuna 4,3 prosenttiin vuonna 2009); sekä EU:n että euroalueen talouden odotetaan kasvavan 4,8 prosenttia vuonna 2021). Taloudellinen tilanne on näin ollen poikkeuksellinen, ja Euroopan taloudellinen suorituskyky on huonoin sitten toisen maailmansodan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuonna 2020 sekä yksityinen kulutus että investoinnit vähenivät huomattavasti (molemmat 7,4 prosenttia vuositasolla), ja myös ulkomaankauppa on kärsinyt pahasti. Vain julkisissa menoissa oli vuonna 2020 hienoista kasvua vuositason vertailussa (1,3 prosenttia). Hätätoimenpiteiden vuoksi tähän mennessä ei ole tapahtunut vastaavassa mittakaavassa kuin vuonna 2008 merkittäviä työpaikkojen menetyksiä tai suuria tulonmenetyksiä. Kun kuitenkin otetaan huomioon taloudellisen toiminnan merkittävä väheneminen, tämä tarkoittaa, että myös tuottavuus on vähentynyt. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuodesta 2021 ennakoidaan yleisesti elpymisen vuotta (ennen kaikkea investointitoiminnan kasvun vuoksi; Euroopan komissio odottaa investointien kasvavan 6,2 prosenttia). Tilannetta leimaa kuitenkin edelleen epävarmuus, joka liittyy siihen, miten pandemia vaikuttaa talouden toimijoihin ja miten se muuttaa niiden käyttäytymistä. |
| --- | --- |

2.3

Hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmä

| 2.4 | Pandemian vuoksi oli luotava uusi hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmä, jotta sokkiin voitiin reagoida välittömästi mutta myös keskipitkällä aikavälillä. Sen ensisijaisena tavoitteena on käsitellä, poistaa ja vähentää pandemian taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia ja pitää Eurooppa kilpailukykyisellä ja kestävällä tiellä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Toinen olennainen osa pandemian takia toteutettavia keskipitkän ja pitkän aikavälin toimia sekä elpymis-, jälleenrakennus- ja palautumistoimia on vihreä ja digitaalinen siirtymä, jossa keskitytään voimakkaasti sosiaalisiin näkökohtiin sekä oikeusvaltioperiaatteen ja EU:n muiden perusarvojen kunnioittamiseen. Lisäksi ETSK kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota eriarvoisuuden torjumiseen ja kriisin seurausten ratkaisemiseen erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien kohdalla. |
| --- | --- |

2.5

Rahapolitiikka

| 2.6 | EKP jatkaa erittäin kasvuhakuista politiikkaansa kohdennettuna vastauksena pandemiaan. EKP ilmoitti kuitenkin hiljattain, että suotuisia rahoitusoloja voitaisiin pitää yllä pandemiaan liittyvän poikkeustilanteessa toteutettavan osto-ohjelman (PEPP-ohjelma) puitteissa hieman hitaammalla omaisuuserien netto-ostotahdilla kuin kahtena edellisenä vuosineljänneksenä. |
| --- | --- |

2.6

Finanssipolitiikan viritys ja julkisen talouden vakauttaminen

| 2.7 | Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRII+), joissa koheesiopolitiikan varoja suunnattiin ja osoitettiin uudelleen, auttoivat merkittävästi kompensoimaan ja tasoittamaan kielteisiä seurauksia, vakauttamaan markkinoita ja suojelemaan työpaikkoja ja henkilökohtaisia tuloja. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Next Generation EU on suorana vastauksena covid-19-pandemiaan kehitetyistä ja tällä hetkellä käytössä olevista välineistä epäilemättä innovatiivisin, ja sen päätavoitteena on lieventää pandemian kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Next Generation EU -välineen elvyttävää finanssipolitiikkaa on tuettu poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti ottamalla käyttöön vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kansallisella tasolla toteutettujen toimenpiteiden ohella tehdyt talousarviositoumukset ovat kuitenkin käyneet kalliiksi ja johtaneet julkisen talouden indikaattoreiden heikkenemiseen. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Julkisen talouden velkasuhdetta on pienennettävä siten, että vältetään sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta ja kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia työmarkkinoihin. Finanssipoliittisten indikaattorien parantamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että kasvustrategia on osallistava ja kestävä. |
| --- | --- |

2.11

Rakennepoliittiset ja sääntelytoimenpiteet

| 2.12 | Covid-19-pandemia on paljastanut vakavia rakenteellisia puutteita Euroopan talouksien ja yhteiskuntien toiminnassa. Oppeja, joita olisi hyödynnettävä covid-19-pandemian jälkeenkin ovat paitsi ”uuden normaalin” luominen myös sellaisten toimenpiteiden toteuttaminen, joilla parannetaan talous- ja yhteiskuntajärjestelmien kestävyyttä (mikä edellyttää jo nyt epävakauden ja haavoittuvuuden vähentämistä). Tähän sisältyvät paitsi sosiaalisesti oikeudenmukaisen vihreän ja digitaalisen siirtymän välitavoitteet, tehokkaammat ja yhteenliitetyt terveydenhuoltojärjestelmät sekä terveydenhuoltopalvelujen tasainen jakautuminen kautta Euroopan myös kilpailukykyisemmän euroalueen tukeminen Euroopassa ja sen ulkopuolella, mukaan lukien strategiset investoinnit, joilla tuetaan Euroopan teollisuutta ja vahvistetaan EU:n asemaa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Pandemian ensimmäisessä vaiheessa sisämarkkinoihin kohdistui vakavia vaikutuksia, kun perinteiset kauppavirrat keskeytyivät EU:n jäsenvaltioiden välillä ja jopa niiden sisällä tiukkojen rajoittavien toimenpiteiden vuoksi. Tilanne ratkaistiin, kun Euroopan komissio perusti vihreitä käytäviä. |
| --- | --- |

2.13

Rahoituksen välitystoiminta

| 2.14 | EU:n ja euroalueen pankki- ja rahoitusala on osoittanut vahvuutensa ja kestävyytensä edellisen kriisin jälkeen hyväksyttyjen uusien säädösten ja sääntöjen ansiosta. Tällä hetkellä ala on vahvempi käyttöomaisuutensa ja salkkunsa terveyden osalta. Asiakkaiden vakavaraisuuteen saattaa kuitenkin liittyä riskejä, jotka voivat johtaa järjestämättömien lainojen lisääntymiseen. |
| --- | --- |

2.14

Hallinta

| 2.15 | Nykyinen kriisi on ollut muistutuksena EU:n talouden ohjausjärjestelmän puutteellisesta rakenteesta. Elpymis- ja palautumistukivälineen myötä eurooppalaisen ohjausjakson luonne on olennaisesti muuttunut: varojen maksaminen on yhteydessä maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joten niistä on tullut poliittisesti sitovampia. Kansalaisyhteiskunnan olisi osallistuttava entistä enemmän eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Kumppanuusperiaatteella on pitkät perinteet koheesiopolitiikan alalla, ja sen olisi toimittava kansalaisyhteiskunnan osallistumisen mahdollistavan tehokkaan välineen mallina. |
| --- | --- |

2.15

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK toteaa, että elpymisskenaariot riippuvat suuresti pandemian intensiteetistä ja rokotuskampanjoiden onnistumisesta sekä rakenteellisista näkökohdista (esimerkiksi eniten tai kokonaisvaltaisesti pandemiasta kärsineiden alojen – kuten matkailu, vieraanvaraisuusala, liikenne, kulttuuri ja vapaa-aika – suorituskyky ja painoarvo taloudessa). Keskeistä on myös finanssipolitiikan mahdollinen joustavuus korvaavien toimenpiteiden käyttöönottamiseksi ja näiden toimenpiteiden tehokkuus. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää valitettavana, että pandemian taloudelliset vaikutukset ovat johtaneet erojen lisääntymiseen euroalueen talouksissa talouden suorituskyvyn, finanssipoliittisten indikaattorien, inflaation ja ulkoisen tasapainon osalta. Tämä saattaa vaikuttaa voimakkaasti asianomaisten talouksien ja koko euroalueen taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen ja kilpailukykyyn sekä sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK arvostaa EU:n talouspolitiikan tärkeimpien toimijoiden varsin kattavaa ja melko joustavaa toimintaa pandemiatilanteessa. Näitä toimijoita ovat Euroopan keskuspankki (osto-ohjelmat ja ohjauskorot), Euroopan vakausmekanismi EVM (makrotalouden vakauden tukivälineet) ja komissio (erittäin innovatiivinen Next Generation EU -aloite täydennettynä muilla hätätoimilla, joita ovat esimerkiksi CRII(+), SURE-tukiväline, joustavuus finanssipoliittisissa säännöissä, valtiontukisäännöissä ja finanssialan sääntelyssä sekä muut poikkeustoimenpiteet, jotka antavat jäsenvaltioille tarvittavaa joustoa vaadittavien kriisinhallintatoimien toteuttamiseksi). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on vakuuttunut siitä, että hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmän tulos on ratkaisevan tärkeä. Ennen kaikkea on päästävä yhteiseen ja koordinoituun ratkaisuun raha- ja finanssipoliittisten toimien välillä. On tehtävä asiaankuuluvat uudistukset, joilla tuetaan kestäväpohjaista elpymistä (muun muassa puhtaan energian, digitalisaation, innovoinnin ja kiertotalouden toimenpiteet). Next Generation EU -välineen vaikutus ja sen vuorovaikutus muiden talouspolitiikkojen kanssa on tärkeää erityisesti valtioissa, jotka saavat paljon rahavaroja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK arvostaa sitä, että hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmään kuuluu myös tiettyjä rajoja, joilla estetään hintavakauden ja budjettikurin indikaattoreihin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kohdistuvat tulevat kielteiset vaikutukset, jotka johtuvat nykyisistä elvyttävistä politiikoista. Erityisesti julkisen talouden tulevaan kehitykseen kohdistuu suuria riskejä. ETSK korostaa tässä yhteydessä oikeudenmukaisen ja kestävän veropolitiikan tarvetta, jotta voidaan muun muassa torjua veropetoksia ja aggressiivista verosuunnittelua. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK odottaa, että Next Generation EU -väline auttaa euroaluetta ja EU:n talouksia pääsemään takaisin pandemiaa edeltävälle tasolle, mutta myös tukee tärkeitä rakennepoliittisia toimenpiteitä pääasiassa vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämiseksi ottaen asianmukaisesti huomioon työllisyys- ja sosiaalikysymykset. ETSK arvostaa sitä, että EU on onnistunut hyväksymään näin laajan Next Generation EU -välineen näin lyhyessä ajassa, mutta katsoo myös, että on pyrittävä korjaamaan mahdolliset puutteet, kuten kansalaisyhteiskunnan riittämätön kuuleminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimisessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on tietoinen siitä, että suoraksi vastaukseksi pandemiaan on suunniteltu ja otettu käyttöön myös toinen innovatiivinen väline, SURE, jonka tarkoituksena on tukea valtioita niiden pyrkimyksissä suojella työpaikkoja ja henkilökohtaisia tuloja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suosittaa, että julkisen talouden vakauttamisessa noudatetaan seuraavaksi vihreää budjetointia (2) ja tuetaan vihreitä julkisia investointeja, jotta voidaan edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja terveempää julkisen talouden tilannetta EU:ssa. ETSK on hyvin tietoinen nykyisen kriisin huomattavista kielteisistä vaikutuksista julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK varoittaa yleisen poikkeuslausekkeen ennenaikaisesta käytöstä poistamisesta (3) mutta katsoo, että on keskityttävä julkisen talouden kestävyyteen, kun pandemia on selvästi ohi ja elpyminen hyvässä vauhdissa. Sen jälkeen finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden välineitä olisi kohdennettava uudelleen siten, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä laaditaan asianmukaiset strategiat. ETSK suhtautuu myönteisesti komission päätökseen käynnistää jälleen EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu syksyllä 2021. Finanssipoliittisten sääntöjen täysimääräinen soveltaminen tulee aloittaa vasta sen jälkeen, kun niitä on tarkistettu. ETSK suosittaakin ennalleen palaamisen sijasta uuden suunnan ottamista kohti tarkistettua talouden ohjausjärjestelmää (4). ETSK katsoo, että tulevan finanssipoliittisen kehyksen on oltava – julkisia investointeja koskevan kultaisen säännön soveltamisen myötä ja keskipitkän aikavälin rahoitus- ja finanssipoliittista vakautta vaarantamatta – investointeja suosiva, edistettävä kasvua ja annettava jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa suhdanteita tasoittavaa politiikkaa talouden laskusuhdanteen aikana. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kannattaa uudistuksia sellaisten tehokkaampien ja oikeudenmukaisempien julkisten tulojärjestelmien luomiseksi, joissa siirretään verotuksen painopistettä pois työn ja tuottavien investointien verotuksesta ja keskitytään enemmän ympäristöverotukseen ja ulkoisvaikutusten hinnoitteluun sekä tehokkaampaan ja parannettuun kannustinrakenteeseen veronkiertokäytäntöjen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että EU:n ja euroalueen pankki- ja rahoitusala on nyt paljon paremmassa kunnossa edelliseen kriisiin verrattuna, eikä ole enää niin haavoittuva, vaan selviytymiskykyisempi. Samalla ETSK kuitenkin katsoo, ettei pidä aliarvioida vakavaraisuusriskejä, joita voi aiheutua pankki- ja rahoitusalan asiakkaiden tulonmenetyksistä. Tämä voi johtaa suurempaan määrään järjestämättömiä lainoja pankkien taseissa. ETSK on tyytyväinen siihen, että euroalueen pankkiala on osoittanut vakautensa eikä kriisi ole tähän mennessä vaikuttanut siihen merkittävästi. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK uskoo vakaasti, että sisämarkkinoiden sujuva toiminta merkitsee myös entistä kestävämpää ja tehokkaampaa euroalueen ja koko EU:n taloutta. Komitea pitää myös erityisen tärkeänä sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista, jotta voidaan rajoittaa talouden joustamattomuutta ja puutteita. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti erityiseen talouspolitiikkayhdistelmään, joka hyväksyttiin viime vuonna välittömänä vastauksena pandemiaan ja jota on jatkuvasti mukautettu muuttuvaan tilanteeseen. ETSK katsoo, että EU:n vastatoimilla voitaisiin tehokkaasti lieventää kriisin mahdollisia kielteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia euroalueen ja EU:n taloudelliseen suorituskykyyn ja EU:n työmarkkinoihin sekä hillitä taloudellisten ja sosiaalisten erojen lisääntymistä. Samalla on ratkaisevan tärkeää puuttua huomattaviin tasapainottomuustekijöihin, jotta voidaan tehokkaasti kattaa merkittävät makrotaloudelliset riskit, myös lisääntyvän eriarvoisuuden riskit. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK uskoo vakaasti, että hyvin toimivat terveydenhuolto-, sosiaaliturva- ja hätäjärjestelmät ovat keskeisen tärkeitä myönteisen pitkän aikavälin kestävän talouskehityksen kannalta. Pandemia on paljastanut tämän yhteyden ja vahvistanut sitä, ja tämän pitäisi näkyä myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK suosittaa vahvasti, että talous- ja rahaliiton rakenteen täydentämistä jatketaan, mukaan lukien talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson mukauttaminen Next Generation EU -ohjelmaan, pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin valmiiksi saattaminen ja talouden ohjausjärjestelmän tarkistaminen. Olisi harkittava, voitaisiinko Next Generation EU -välineen mallia käyttää myös esimerkkinä siitä, miten EU:n yhteisiä taloudellisia resursseja voitaisiin ottaa käyttöön ja käyttää tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK huomauttaa, että päätoimenpidepaketti pandemian kielteisten vaikutusten torjumiseksi valmisteltiin vuoden 2020 alkupuoliskolla eli juuri ennen kuin pandemian vakavimmat vaikutukset alkoivat tuntua useimmissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi voitaisiin harkita käyttöön otettujen toimenpiteiden merkityksellisyyden ja riittävyyden arviointia. Suunnittelulla on keskeinen merkitys ennakoinnissa, ja sen avulla voidaan reagoida pandemian aiheuttamaan uuteen todellisuuteen. Pandemia ei ole suinkaan ohi, joten tarvitaan jatkuvaa suunnittelua. |
| --- | --- |

3.16

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK arvostaa sitä, että komissio on julkaissut seitsemän lippulaiva-aloitetta, jotka toimivat suuntaviivoina elpymis- ja palautumistukivälineen käytännön täytäntöönpanolle yksittäisissä jäsenvaltioissa. On erittäin tärkeää, että nämä aloitteet ovat yhdenmukaisia covid-19-pandemian jälkeistä elpymistä koskevien haasteiden ja painopisteiden kanssa, jotka on määritelty euroalueen talouspolitiikkaa koskevassa neuvoston suosituksessa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK toteaa, että Euroopan investointipankin yleiseurooppalainen takuurahasto on tukenut merkittävästi euroalueen ja koko EU:n elinkeinoelämän suojelemista ja edistämistä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Elpymisen osalta ETSK ehdottaa keskittymistä talouskasvuun ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, mikä johtaa suurempiin tuloihin ja suurempaan bruttokansantuotteeseen. Vakaa finanssipolitiikan viritys, jolla pyritään vähentämään tulevien sukupolvien taakkaa ja rajoittamaan korkeampiin korkoihin tai tuotannon supistumiseen liittyviä riskejä, edellyttää taloudellisen toiminnan suurempaa vilkastumista, mikä voitaisiin mahdollistaa a) lisäämällä julkisia investointeja ja b) tehostamalla uudistuksia, jotka tukevat siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK panee arvostaen merkille, että aiemmista kriiseistä on otettu opiksi ja näitä oppeja on hyödynnetty makrotalouden vakauden tukemisessa. Komitea on vahvasti sitä mieltä, että pandemiasta saadut kokemukset olisi otettava huomioon jatkuvissa uudistuspyrkimyksissä, joissa keskitytään vähentämään yritysten hallinnollista taakkaa julkishallinnon, pk-yritysten ja koko yrityssektorin digitalisoinnin, sähköisen tunnistamisen ja tehokkaampien oikeusjärjestelmien avulla. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel 20. lokakuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EKP:n määritelmä EKP:n Occasional Paper Series -sarjan julkaisussa Structural Policies in the Euro-area, kesäkuu 2018: Rakenteellinen talouspolitiikka = työ-, tuote- ja rahoitusmarkkinoilla käyttöön otetut talouspoliittiset toimenpiteet institutionaalisen ja sääntelykehyksen parantamiseksi, jotta voidaan vahvistaa pitkän aikavälin kasvun edellytyksiä ja varmistaa toivotut jakaumavaikutukset.

1

Structural Policies in the Euro-area

(2)  Tausta-asiakirja, Elva Bova (2021), Green Budgeting Practices in the EU: A First Review.

2

Green Budgeting Practices in the EU: A First Review

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227.

3

(4)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227 ja ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi (ECO/553) (katso tämän virallisen lehden sivu 10).

4

---