# Europeiska unionens C 122/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 122 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången17 mars 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 122

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången17 mars 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2022/C 122/01 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland (ESRB/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike (ESRB/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Bulgarien (ESRB/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Kroatien (ESRB/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Liechtenstein (ESRB/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Ungern (ESRB/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Slovakien (ESRB/2021/16) | 28 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

2022/C 122/01

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland (ESRB/2021/10)

1

2022/C 122/02

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike (ESRB/2021/11)

9

2022/C 122/03

Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Bulgarien (ESRB/2021/12)

15

2022/C 122/04

Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Kroatien (ESRB/2021/13)

18

2022/C 122/05

Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Liechtenstein (ESRB/2021/14)

22

2022/C 122/06

Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Ungern (ESRB/2021/15)

25

2022/C 122/07

Europeiska systemrisknämndens varning av den 2 december 2021 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Slovakien (ESRB/2021/16)

28

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 122/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 122/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2022/C 122/10 | Europeiska centralbankens yttrande av den 13 januari 2022 om ett förslag till ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag vad gäller resolution (CON/2022/3) | 33 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2022/C 122/10

Europeiska centralbankens yttrande av den 13 januari 2022 om ett förslag till ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag vad gäller resolution (CON/2022/3)

33

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 122/11 | Eurons växelkurs — 16 mars 2022 | 35 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 122/11

Eurons växelkurs — 16 mars 2022

35

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 122/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 36 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 122/13 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 38 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 122/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

36

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 122/13

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/1

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland

(ESRB/2021/10)

(2022/C 122/01)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 b och d samt artiklarna 16–18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet i betydande grad. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, vilket även kan medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa följder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts. |
| --- | --- |

(1)

Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet i betydande grad. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, vilket även kan medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa följder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

| (2) | Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. Återkopplingsprocesserna mellan bostadspriser och lån kan dessutom få systemkonsekvenser. Om fastighetssektorn istället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda låntagare och långivare negativt, vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar. |
| --- | --- |

(2)

Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. Återkopplingsprocesserna mellan bostadspriser och lån kan dessutom få systemkonsekvenser. Om fastighetssektorn istället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda låntagare och långivare negativt, vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

| (3) | Sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion eller minskad skuldsättning från långivarnas sida, vilket får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion eller minskad skuldsättning från långivarnas sida, vilket får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

| (4) | Enligt vad som framgår av skäl 4 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2013/1 (3) är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisker, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

(4)

Enligt vad som framgår av skäl 4 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2013/1 (3) är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisker, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

| (5) | För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5) och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp för nya bostadslån. |
| --- | --- |

(5)

För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5) och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp för nya bostadslån.

| (6) | Under 2019 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn i EES-området (6). I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till fem länder, inklusive Tyskland (7): |
| --- | --- |

(6)

Under 2019 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn i EES-området (6). I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till fem länder, inklusive Tyskland (7):

| (7) | Under 2019 utgick sårbarheten inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland främst från en kraftig övervärdering av bostadspriserna i städerna, kopplat till omfattande och snabbt föränderliga huspriser samt vissa indikationer på att lånekraven för bostadslån sänkts, vilket dock ska ses mot en mer allmän osäkerhet beroende på omfattande luckor i statistiken. |
| --- | --- |

(7)

Under 2019 utgick sårbarheten inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland främst från en kraftig övervärdering av bostadspriserna i städerna, kopplat till omfattande och snabbt föränderliga huspriser samt vissa indikationer på att lånekraven för bostadslån sänkts, vilket dock ska ses mot en mer allmän osäkerhet beroende på omfattande luckor i statistiken.

| (8) | ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till sektorn bostadsfastigheter inom EES-området. Resultaten av denna granskning visar att vissa länder, efter att ha mottagit landspecifika varningar i september 2019, har vidtagit ytterligare åtgärder för att åtgärda dessa sårbarheter. Här kan framför allt nämnas att Tjeckien införde ett rättsligt regelverk för låntagarbaserade åtgärder, Tyskland upprättade en rättslig grund för insamling av uppgifter om lånekrav för nya bostadslån till hushåll, Frankrike aktiverade gränserna för kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI), Island skärpte gränserna för belåningsgraden (LTV-kvoten) och Norge skärpte sitt systemriskbuffertvärde. Med tanke på de ökande sårbarheterna ansågs dock vissa av ländernas åtgärder inte vara tillräckliga i ESRB:s granskning. |
| --- | --- |

(8)

ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till sektorn bostadsfastigheter inom EES-området. Resultaten av denna granskning visar att vissa länder, efter att ha mottagit landspecifika varningar i september 2019, har vidtagit ytterligare åtgärder för att åtgärda dessa sårbarheter. Här kan framför allt nämnas att Tjeckien införde ett rättsligt regelverk för låntagarbaserade åtgärder, Tyskland upprättade en rättslig grund för insamling av uppgifter om lånekrav för nya bostadslån till hushåll, Frankrike aktiverade gränserna för kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI), Island skärpte gränserna för belåningsgraden (LTV-kvoten) och Norge skärpte sitt systemriskbuffertvärde. Med tanke på de ökande sårbarheterna ansågs dock vissa av ländernas åtgärder inte vara tillräckliga i ESRB:s granskning.

| (9) | Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den nuvarande förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den nuvarande förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (10) | Vad gäller Tyskland har denna senaste granskning visat att det visserligen har införts ett rättsligt regelverk för lånebaserade instrument 2017, bestående av ett begränsat antal åtgärder (en övre gräns för belåningsgrad och ett amorteringskrav), men att inget av dessa instrument aktiverats för att ta itu med de sårbarheter som ackumulerats på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter. ESRB noterar att enligt det nuvarande rättsliga regelverket har kraven inte uppfyllts för att aktivera befintliga låntagarbaserade åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

Vad gäller Tyskland har denna senaste granskning visat att det visserligen har införts ett rättsligt regelverk för lånebaserade instrument 2017, bestående av ett begränsat antal åtgärder (en övre gräns för belåningsgrad och ett amorteringskrav), men att inget av dessa instrument aktiverats för att ta itu med de sårbarheter som ackumulerats på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter. ESRB noterar att enligt det nuvarande rättsliga regelverket har kraven inte uppfyllts för att aktivera befintliga låntagarbaserade åtgärder.

| (11) | ESRB:s granskning visar också att de stigande bostadspriserna har blivit mer brett baserade och omfattar både städer och landsbygdsområden. Till följd av detta pekar befintliga estimat på en hög och stigande övervärdering av bostadspriserna i Tyskland. En omfattande analys av sårbarheter försvåras i nuläget av att det saknas detaljerade uppgifter om lånevillkoren för bostadslån, även om åtgärder har vidtagits för att samla in uppgifter från och med 2023 i och med att den nationella förordningen om insamling av uppgifter om bostadslån trädde i kraft 2021. För den aktuella perioden ger tillgänglig information blandade signaler om hur lånevillkoren för bostadslån utvecklas. Resultaten från euroområdets enkätundersökning om bankernas utlåning tyder visserligen på att lånevillkoren för bostadsköp skärptes ytterligare under 2020, men en alternativ datakälla från den privata sektorn (8) indikerar att andelen låneansökningar med hög belåningsgrad ökade ytterligare under 2020. En alternativ datakälla från den privata sektorn som de tyska myndigheterna har tillgång till, vilken innehåller faktiska transaktioner och återspeglar en del av den aggregerade marknaden, bekräftar att belåningsgraden har ökat något under det senaste årtiondet. I linje med euroområdets enkätundersökning har dessutom belåningsgraden minskat i kölvattnet av krisen. Uppgifterna visar även att DSTI-kvoter och löptider minskade under första hälften av 2010-talet och ökade igen under årtiondets andra hälft. Å andra sidan har kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvoten) ökat stadigt sedan 2009. |
| --- | --- |

(11)

ESRB:s granskning visar också att de stigande bostadspriserna har blivit mer brett baserade och omfattar både städer och landsbygdsområden. Till följd av detta pekar befintliga estimat på en hög och stigande övervärdering av bostadspriserna i Tyskland. En omfattande analys av sårbarheter försvåras i nuläget av att det saknas detaljerade uppgifter om lånevillkoren för bostadslån, även om åtgärder har vidtagits för att samla in uppgifter från och med 2023 i och med att den nationella förordningen om insamling av uppgifter om bostadslån trädde i kraft 2021. För den aktuella perioden ger tillgänglig information blandade signaler om hur lånevillkoren för bostadslån utvecklas. Resultaten från euroområdets enkätundersökning om bankernas utlåning tyder visserligen på att lånevillkoren för bostadsköp skärptes ytterligare under 2020, men en alternativ datakälla från den privata sektorn (8) indikerar att andelen låneansökningar med hög belåningsgrad ökade ytterligare under 2020. En alternativ datakälla från den privata sektorn som de tyska myndigheterna har tillgång till, vilken innehåller faktiska transaktioner och återspeglar en del av den aggregerade marknaden, bekräftar att belåningsgraden har ökat något under det senaste årtiondet. I linje med euroområdets enkätundersökning har dessutom belåningsgraden minskat i kölvattnet av krisen. Uppgifterna visar även att DSTI-kvoter och löptider minskade under första hälften av 2010-talet och ökade igen under årtiondets andra hälft. Å andra sidan har kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvoten) ökat stadigt sedan 2009.

| (12) | Efter att ha infört lättnader i sin kontracykliska kapitalbuffert som respons på covid-19-krisen använde sig Tyskland inte heller av kapitalbaserade åtgärder för att ta itu med befintliga sårbarheter från sektorn bostadsfastigheter och främja finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

(12)

Efter att ha infört lättnader i sin kontracykliska kapitalbuffert som respons på covid-19-krisen använde sig Tyskland inte heller av kapitalbaserade åtgärder för att ta itu med befintliga sårbarheter från sektorn bostadsfastigheter och främja finansiell stabilitet.

| (13) | Mot bakgrund av den senaste utvecklingen, särskilt tecknen på att bostadspriserna är övervärderade, har ESRB dragit slutsatsen att låntagarbaserade åtgärder bör aktiveras för att åtgärda sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland. De tyska myndigheterna bör därför omgående aktivera en rättsligt bindande gräns för LTV-kvoten eller, om detta inte är möjligt enligt tysk lag, en icke rättsligt bindande gräns, för att säkerställa att lånevillkoren är sunda i förhållande till en övervärdering av bostadspriserna. Som komplement till LTV-kvoten skulle samtidigt kapitalbaserade åtgärder, såsom aktivering av den kontracykliska kapitalbufferten eller den sektoriella systemriskbufferten (SSyRB) göra banksektorn i Tyskland mer motståndskraftig mot de sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter som redan kan ha ackumulerats, med tanke på den rådande övervärderingen av bostadspriserna och osäkerheten om lånevillkoren för de hypotekslån som har beviljats de senaste åren. En lämplig kombination av rättsligt bindande eller, om detta inte är möjligt enligt tysk lagstiftning, icke rättsligt bindande inkomstrelaterade instrument skulle dessutom kunna resultera i att gränsen för LTV-kvoten mer effektivt kan åtgärda eventuella sårbarheter som rör bostadsfinansiering. Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Tyskland bör därför kompletteras med inkomstbaserade instrument och anpassas så att låntagarbaserade åtgärder kan aktiveras snabbare, för att på så sätt undvika att sårbarheter byggs upp. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av den senaste utvecklingen, särskilt tecknen på att bostadspriserna är övervärderade, har ESRB dragit slutsatsen att låntagarbaserade åtgärder bör aktiveras för att åtgärda sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland. De tyska myndigheterna bör därför omgående aktivera en rättsligt bindande gräns för LTV-kvoten eller, om detta inte är möjligt enligt tysk lag, en icke rättsligt bindande gräns, för att säkerställa att lånevillkoren är sunda i förhållande till en övervärdering av bostadspriserna. Som komplement till LTV-kvoten skulle samtidigt kapitalbaserade åtgärder, såsom aktivering av den kontracykliska kapitalbufferten eller den sektoriella systemriskbufferten (SSyRB) göra banksektorn i Tyskland mer motståndskraftig mot de sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter som redan kan ha ackumulerats, med tanke på den rådande övervärderingen av bostadspriserna och osäkerheten om lånevillkoren för de hypotekslån som har beviljats de senaste åren. En lämplig kombination av rättsligt bindande eller, om detta inte är möjligt enligt tysk lagstiftning, icke rättsligt bindande inkomstrelaterade instrument skulle dessutom kunna resultera i att gränsen för LTV-kvoten mer effektivt kan åtgärda eventuella sårbarheter som rör bostadsfinansiering. Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Tyskland bör därför kompletteras med inkomstbaserade instrument och anpassas så att låntagarbaserade åtgärder kan aktiveras snabbare, för att på så sätt undvika att sårbarheter byggs upp.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

AVSNITT 1

REKOMMENDATIONER

Rekommendation A – Begränsning av LTV-kvoten

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna inför en rättsligt bindande gräns för LTV-kvoten för att minska sådana sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland som utgör en källa till risk för den finansiella stabiliteten och som kan få allvarliga negativa konsekvenser för realekonomin. Om detta inte är möjligt enligt tysk lagstiftning rekommenderas att de relevanta myndigheterna aktiverar en icke rättsligt bindande gräns som gäller för LTV-kvoten för att nå de mål som anges där.

Rekommendation B – Aktivering av kapitalbaserade åtgärder

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna aktiverar lämpliga kapitalbaserade åtgärder för att säkerställa motståndskraften hos kreditinstitut med tillstånd i Tyskland samt komplettera den gräns som gäller för LTV-kvoten enligt rekommendation A för att minska sårbarheterna i sektorn bostadsfastigheter i Tyskland som en källa till risk för den finansiella stabiliteten.

Rekommendation C – Rättsligt regelverk för låntagarbaserade åtgärder för sektorn bostadsfastigheter

Det rekommenderas att relevanta myndigheter säkerställer att det gällande rättsliga regelverket med låntagarbaserade åtgärder inkluderar åtminstone följande rättsligt bindande åtgärder:

| a) | Gränser för DTI- och DSTI-kvoten. |
| --- | --- |

a)

Gränser för DTI- och DSTI-kvoten.

| b) | Gränser för LTV-kvoten. |
| --- | --- |

b)

Gränser för LTV-kvoten.

| c) | Gränser för löptiden. |
| --- | --- |

c)

Gränser för löptiden.

| d) | Amorteringskrav. |
| --- | --- |

d)

Amorteringskrav.

Rekommendation D – Övervakning av sårbarheter och aktivering av inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder

| 1. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna noga övervakar sådana sårbarheter som är relaterade till hushållens skuldsättning, övervärderade bostadspriser och lånevillkor för nya bostadslån på medellång sikt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det rekommenderas att relevanta myndigheter, i enlighet med resultaten från den övervakning som utförs med stöd av delrekommendation D.1 och i syfte att förhindra en alltför stor ackumulering av kreditrisker, aktiverar rättsligt bindande inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder, t.ex. gränser för DTI-kvoten eller DSTI-kvoten. Om detta inte är möjligt enligt tysk lagstiftning rekommenderas att de relevanta myndigheterna aktiverar icke rättsligt bindande inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder för att uppnå de mål som anges där. |
| --- | --- |

2.

AVSNITT 2

GENOMFÖRANDE

1.   Definitioner

| 1. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:






  a) | relevanta myndigheter: myndigheter som ansvarar för ändring av det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder, aktivering av låntagarbaserade åtgärder, övervakning av systemrisker eller aktivering av kapitalbaserade åtgärder i Tyskland. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

relevanta myndigheter: myndigheter som ansvarar för ändring av det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder, aktivering av låntagarbaserade åtgärder, övervakning av systemrisker eller aktivering av kapitalbaserade åtgärder i Tyskland.

| b) | belåningsgrad (LTV-kvot): summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljades. |
| --- | --- |

b)

belåningsgrad (LTV-kvot): summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljades.

| c) | kapitalbaserade åtgärder: kapitalbaskrav som åläggs ett kreditinstitut i syfte att förebygga och/eller minska systemrisker enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EU) nr 1092/2010, inbegripet enligt artiklarna 124, 164 eller 458 i förordning (EU) nr 575/2013 eller avdelning VII kapitel 4 i direktiv (EU) 2013/36, såsom den kontracykliska kapitalbufferten eller den sektoriella systemriskbufferten. |
| --- | --- |

c)

kapitalbaserade åtgärder: kapitalbaskrav som åläggs ett kreditinstitut i syfte att förebygga och/eller minska systemrisker enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EU) nr 1092/2010, inbegripet enligt artiklarna 124, 164 eller 458 i förordning (EU) nr 575/2013 eller avdelning VII kapitel 4 i direktiv (EU) 2013/36, såsom den kontracykliska kapitalbufferten eller den sektoriella systemriskbufferten.

| d) | kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

| e) | låntagarbaserade åtgärder: makrotillsynsåtgärder som riktar sig till låntagare, inbegripet gränser för LTV-kvot, DTI-kvot, DSTI-kvot, löptid och amorteringskrav. |
| --- | --- |

e)

låntagarbaserade åtgärder: makrotillsynsåtgärder som riktar sig till låntagare, inbegripet gränser för LTV-kvot, DTI-kvot, DSTI-kvot, löptid och amorteringskrav.

| f) | kvot mellan skuld/inkomst (DTI-kvot): låntagarens samlade skuld när lånet beviljades i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades. |
| --- | --- |

f)

kvot mellan skuld/inkomst (DTI-kvot): låntagarens samlade skuld när lånet beviljades i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades.

| g) | kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-kvot): den sammanlagda årliga skuldbetalningen i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades. |
| --- | --- |

g)

kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-kvot): den sammanlagda årliga skuldbetalningen i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades.

| h) | skuldbetalning: den samlade återbetalningen av ränta och kapitalbelopp som en låntagare gör avseende sin totala skuld under en given tidsperiod. |
| --- | --- |

h)

skuldbetalning: den samlade återbetalningen av ränta och kapitalbelopp som en låntagare gör avseende sin totala skuld under en given tidsperiod.

| i) | löptid: bostadslånets löptid uttryckt i år när lånet beviljades. |
| --- | --- |

i)

löptid: bostadslånets löptid uttryckt i år när lånet beviljades.

| j) | amorteringskrav: åtgärder kopplade till lånets återbetalningsplan. |
| --- | --- |

j)

amorteringskrav: åtgärder kopplade till lånets återbetalningsplan.

2.   Kriterier för genomförandet

| 1. | Följande kriterier gäller för genomförandet av denna rekommendation:






  a) | Proportionalitetsprincipen ska beaktas så att man beaktar målsättningen och innehållet i rekommendationerna A–D. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Proportionalitetsprincipen ska beaktas så att man beaktar målsättningen och innehållet i rekommendationerna A–D.

| b) | När man aktiverar låntagar- eller kapitalbaserade åtgärder enligt rekommendationerna A, B och D, bör kalibreringen och införandet ta hänsyn till var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

b)

När man aktiverar låntagar- eller kapitalbaserade åtgärder enligt rekommendationerna A, B och D, bör kalibreringen och införandet ta hänsyn till var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

| c) | Specifika kriterier för efterlevnaden av denna rekommendation framgår av bilagan. |
| --- | --- |

c)

Specifika kriterier för efterlevnaden av denna rekommendation framgår av bilagan.

| 2. | Mottagarna ska meddela Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB vilka åtgärder som de vidtar med anledning av denna rekommendation, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet. Rapporterna bör som minimum innehålla






  a) | information om innehållet i, och tidsramarna för, de åtgärder som vidtas, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

information om innehållet i, och tidsramarna för, de åtgärder som vidtas,

| b) | en bedömning av sårbarheter som är relaterade till hushållens skuldsättning och lånevillkoren för nya bostadslån, inklusive fördelningen av nya bostadslån utifrån deras LTV-, DTI- och DSTI-kvot, löptider och avbetalningsprofil, varvid den relevanta kvoten beräknas i enlighet med bilaga IV till Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (9), tillsammans med funktionen på de åtgärder som vidtagits, med beaktande av målen för denna rekommendation. |
| --- | --- |

b)

en bedömning av sårbarheter som är relaterade till hushållens skuldsättning och lånevillkoren för nya bostadslån, inklusive fördelningen av nya bostadslån utifrån deras LTV-, DTI- och DSTI-kvot, löptider och avbetalningsprofil, varvid den relevanta kvoten beräknas i enlighet med bilaga IV till Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (9), tillsammans med funktionen på de åtgärder som vidtagits, med beaktande av målen för denna rekommendation.

| c) | en ingående motivering av varför man avstått från att vidta åtgärder eller gjort avsteg från denna rekommendation, inklusive eventuella förseningar. |
| --- | --- |

c)

en ingående motivering av varför man avstått från att vidta åtgärder eller gjort avsteg från denna rekommendation, inklusive eventuella förseningar.

3.   Tidsfrister för uppföljning

I enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1092/2010 ska mottagarna underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB om vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationen och motivera eventuell passivitet. Mottagarna uppmanas att inkomma med denna information i enlighet med följande tidsfrister:

| 1. | Rekommendation A

  Senast den 30 juni 2023 respektive den 30 juni 2025 uppmanas mottagarna av rekommendation A att till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om eventuella åtgärder som vidtagits för att införa en gräns för LTV-kvoten i syfte att minska sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland som en källa till risk för den finansiella stabiliteten. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas. |
| --- | --- |

1.

Rekommendation A

Senast den 30 juni 2023 respektive den 30 juni 2025 uppmanas mottagarna av rekommendation A att till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om eventuella åtgärder som vidtagits för att införa en gräns för LTV-kvoten i syfte att minska sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland som en källa till risk för den finansiella stabiliteten. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas.

| 2. | Rekommendation B

  Senast den 30 juni 2023 och den 30 juni 2025 ska mottagarna av rekommendation B till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om vilka åtgärder som vidtagits avseende kapitalbaserade åtgärder. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas. |
| --- | --- |

2.

Rekommendation B

Senast den 30 juni 2023 och den 30 juni 2025 ska mottagarna av rekommendation B till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om vilka åtgärder som vidtagits avseende kapitalbaserade åtgärder. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas.

| 3. | Rekommendation C

  Senast den 30 juni 2025 uppmanas mottagarna av rekommendation C att till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en slutrapport om genomförandet av rekommendation C, inklusive ett uttalande som klargör vilken eller vilka myndigheter som ansvarar för beslutet att aktivera och genomföra de lånerelaterade åtgärder som anges i den rekommendationen. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas. |
| --- | --- |

3.

Rekommendation C

Senast den 30 juni 2025 uppmanas mottagarna av rekommendation C att till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en slutrapport om genomförandet av rekommendation C, inklusive ett uttalande som klargör vilken eller vilka myndigheter som ansvarar för beslutet att aktivera och genomföra de lånerelaterade åtgärder som anges i den rekommendationen. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas.

| 4. | Rekommendation D

  Senast den 30 juni 2023 respektive den 30 juni 2025 uppmanas mottagarna av rekommendation D att till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om övervakning av sårbarheter relaterade till hushållens skuldsättning, övervärdering av bostadspriser och lånevillkor för nya hypotekslån på medellång sikt samt åtgärder som vidtagits för att ta itu med dessa sårbarheter. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas. |
| --- | --- |

4.

Rekommendation D

Senast den 30 juni 2023 respektive den 30 juni 2025 uppmanas mottagarna av rekommendation D att till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om övervakning av sårbarheter relaterade till hushållens skuldsättning, övervärdering av bostadspriser och lånevillkor för nya hypotekslån på medellång sikt samt åtgärder som vidtagits för att ta itu med dessa sårbarheter. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas.

4.   Granskning och utvärdering

| 1. | ESRB-sekretariatet ska






  a) | stödja adressaterna, säkerställa en samordnad rapportering, tillhandahållandet av relevanta förlagor och information om tillvägagångssätt och tidsfrister för uppföljningen, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

stödja adressaterna, säkerställa en samordnad rapportering, tillhandahållandet av relevanta förlagor och information om tillvägagångssätt och tidsfrister för uppföljningen,

| b) | verifiera adressaternas uppföljning, hjälpa adressaterna när dessa så önskar och lämna rapporter om uppföljningen till styrelsen. |
| --- | --- |

b)

verifiera adressaternas uppföljning, hjälpa adressaterna när dessa så önskar och lämna rapporter om uppföljningen till styrelsen.

| 2. | Styrelsen kommer att bedöma adressaternas åtgärder och förklaringar och i förekommande fall besluta huruvida denna rekommendation inte har efterlevts och huruvida en adressat har underlåtit att motivera sin passivitet på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

2.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2013/1 av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, september 2019, finns på ESRB:s webbplats: www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(7)  Europeiska systemrisknämndens varning ESRB/2019/11 av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Tyskland (EUT C 366, 30.10.2019, s. 45).

7

(8)  Information från en låneförmedlingsplattform som emellertid kanske inte är helt representativ för den tyska hypotekslånemarknaden.

8

(9)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAGA

SPECIFICERING AV DE KRITERIER SOM SKA UPPFYLLAS FÖR REKOMMENDATIONEN

Rekommendation A – Begränsning av LTV-kvoten

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation A.

| 1. | Vid aktivering av en gräns för LTV-kvoten bör mottagarna försöka förhindra att en betydande eller ökande andel av de nya hypotekslånen har säkerhet som ställts i bostadsfastigheter, vilket skulle kunna leda till kreditförluster i händelse av betalningsinställelse i kombination med sjunkande bostadspriser, till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökade kostnader för att betala sina skulder eller en negativ utveckling på marknaden för bostadsfastigheter. |
| --- | --- |

1.

Vid aktivering av en gräns för LTV-kvoten bör mottagarna försöka förhindra att en betydande eller ökande andel av de nya hypotekslånen har säkerhet som ställts i bostadsfastigheter, vilket skulle kunna leda till kreditförluster i händelse av betalningsinställelse i kombination med sjunkande bostadspriser, till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökade kostnader för att betala sina skulder eller en negativ utveckling på marknaden för bostadsfastigheter.

| 2. | Mottagarna bör använda en eller flera låntagarbaserade åtgärder för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimera risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden, särskilt genom att se till att åtgärderna är tillämpliga på lån som beviljas av alla typer av långivare, till fysiska personer som låntagare och – i den utsträckning det anses nödvändigt – till alla andra typer av låntagare. |
| --- | --- |

2.

Mottagarna bör använda en eller flera låntagarbaserade åtgärder för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimera risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden, särskilt genom att se till att åtgärderna är tillämpliga på lån som beviljas av alla typer av långivare, till fysiska personer som låntagare och – i den utsträckning det anses nödvändigt – till alla andra typer av låntagare.

| 3. | Innan man aktiverar en gräns för LTV-kvoten bör man göra en bedömning av var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in. |
| --- | --- |

3.

Innan man aktiverar en gräns för LTV-kvoten bör man göra en bedömning av var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in.

| 4. | Efter det att man har aktiverat en gräns för LTV-kvoten kan det bli nödvändigt att skärpa den ytterligare eller aktivera ytterligare låntagarbaserade åtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Tyskland. Detta beror på vilka åtgärder som aktiverats, hur dessa har kalibrerats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit. |
| --- | --- |

4.

Efter det att man har aktiverat en gräns för LTV-kvoten kan det bli nödvändigt att skärpa den ytterligare eller aktivera ytterligare låntagarbaserade åtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Tyskland. Detta beror på vilka åtgärder som aktiverats, hur dessa har kalibrerats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

| 5. | När en gräns för LTV-kvoten aktiveras eller kalibreras bör mottagarna beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller. |
| --- | --- |

5.

När en gräns för LTV-kvoten aktiveras eller kalibreras bör mottagarna beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller.

Rekommendation B – Aktivering av kapitalbaserade åtgärder

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation B.

| 1. | När kapitalbaserade åtgärder aktiveras bör mottagarna försöka säkerställa motståndskraften hos kreditinstitut med tillstånd i Tyskland mot bakgrund av att systemrisk kan utgå från sektorn bostadsfastigheter, vilket kan medföra direkta eller indirekta kreditförluster från bostadslån, eller kan uppstå som konsekvens av att hushåll med bostadslån minskar sin konsumtion. |
| --- | --- |

1.

När kapitalbaserade åtgärder aktiveras bör mottagarna försöka säkerställa motståndskraften hos kreditinstitut med tillstånd i Tyskland mot bakgrund av att systemrisk kan utgå från sektorn bostadsfastigheter, vilket kan medföra direkta eller indirekta kreditförluster från bostadslån, eller kan uppstå som konsekvens av att hushåll med bostadslån minskar sin konsumtion.

| 2. | Innan man aktiverar kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida sådana åtgärder är lämpliga. |
| --- | --- |

2.

Innan man aktiverar kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida sådana åtgärder är lämpliga.

| 3. | Efter det att kapitalbaserade åtgärder har aktiverats kan det bli nödvändigt att skärpa dem ytterligare eller aktivera ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Tyskland. Detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa har tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit. |
| --- | --- |

3.

Efter det att kapitalbaserade åtgärder har aktiverats kan det bli nödvändigt att skärpa dem ytterligare eller aktivera ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Tyskland. Detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa har tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

Rekommendation C – Rättsligt regelverk för låntagarbaserade åtgärder för sektorn bostadsfastigheter

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation C.

| 1. | Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Tyskland bör säkerställa att






  a) | gränserna för kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvoten), för kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) samt löptidsbegränsningar gäller för lån som beviljas alla typer av låntagare och av alla typer av långivare, för att undvika att gränserna kringgås, varvid dessa gränser i första hand bör gälla för fysiska personer som låntagare, men även för alla andra typer av låntagare om finansieringsstrukturerna innebär en sådan utvidgning för att undvika att gränserna kringgås, |
| --- | --- | --- |

1.

Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Tyskland bör säkerställa att

a)

gränserna för kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvoten), för kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) samt löptidsbegränsningar gäller för lån som beviljas alla typer av låntagare och av alla typer av långivare, för att undvika att gränserna kringgås, varvid dessa gränser i första hand bör gälla för fysiska personer som låntagare, men även för alla andra typer av låntagare om finansieringsstrukturerna innebär en sådan utvidgning för att undvika att gränserna kringgås,

| b) | myndigheterna i Tyskland som ansvarar för aktiveringen av låntagarbaserade åtgärder kan aktivera alla rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder på ett effektivt och förebyggande sätt, och har nödvändig flexibilitet för att utforma åtgärderna på ett sätt som är lämpligt utifrån de sårbarheter som identifierats. |
| --- | --- |

b)

myndigheterna i Tyskland som ansvarar för aktiveringen av låntagarbaserade åtgärder kan aktivera alla rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder på ett effektivt och förebyggande sätt, och har nödvändig flexibilitet för att utforma åtgärderna på ett sätt som är lämpligt utifrån de sårbarheter som identifierats.

| 2. | Ändringarna av det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Tyskland bör träda i kraft senast den 1 juni 2024. |
| --- | --- |

2.

Ändringarna av det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Tyskland bör träda i kraft senast den 1 juni 2024.

Rekommendation D – Övervakning av sårbarheter och aktivering av inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för delrekommendation D.1.

Vid övervakning av sårbarheter relaterade till hushållens skuldsättning, övervärdering av bostadspriser och lånevillkor för nya hypotekslån på medellång sikt bör mottagarna övervaka den andel av låntagarna som tar nya hypotekslån som de riskerar att inte kunna återbetala eller betala av sina skulder regelbundet utan att avsevärt minska sin konsumtion till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökade kostnader för att betala sina skulder eller en ogynnsam utveckling på bostadsmarknaden.

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för delrekommendation D.2.

| 1. | När inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder aktiveras bör mottagarna sträva efter att förhindra att en betydande eller ökande andel låntagare tecknar nya hypotekslån som de riskerar att inte kunna återbetala eller regelbundet betala av sina skulder på utan att avsevärt minska sin förbrukning till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökade kostnader för att betala sina skulder eller en ogynnsam utveckling på bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

1.

När inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder aktiveras bör mottagarna sträva efter att förhindra att en betydande eller ökande andel låntagare tecknar nya hypotekslån som de riskerar att inte kunna återbetala eller regelbundet betala av sina skulder på utan att avsevärt minska sin förbrukning till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökade kostnader för att betala sina skulder eller en ogynnsam utveckling på bostadsmarknaden.

| 2. | Mottagarna bör använda en eller flera låntagarbaserade åtgärder för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimera risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden, särskilt genom att se till att åtgärderna är tillämpliga på lån som beviljas av alla typer av långivare till fysiska personer som låntagare och – i den utsträckning det anses nödvändigt – alla andra typer av låntagare. |
| --- | --- |

2.

Mottagarna bör använda en eller flera låntagarbaserade åtgärder för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimera risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden, särskilt genom att se till att åtgärderna är tillämpliga på lån som beviljas av alla typer av långivare till fysiska personer som låntagare och – i den utsträckning det anses nödvändigt – alla andra typer av låntagare.

| 3. | Innan man aktiverar inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in. |
| --- | --- |

3.

Innan man aktiverar inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in.

| 4. | Efter det att man har aktiverat inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder kan det vara nödvändigt att förstärka dem, eller aktivera ytterligare låntagarbaserade åtgärder, för att bemöta de sårbarheter som har identifierats i Tyskland. Detta beror på vilka åtgärder som aktiverats, hur dessa tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit. |
| --- | --- |

4.

Efter det att man har aktiverat inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder kan det vara nödvändigt att förstärka dem, eller aktivera ytterligare låntagarbaserade åtgärder, för att bemöta de sårbarheter som har identifierats i Tyskland. Detta beror på vilka åtgärder som aktiverats, hur dessa tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

| 5. | När inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder aktiveras eller kalibreras bör mottagarna beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller. |
| --- | --- |

5.

När inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder aktiveras eller kalibreras bör mottagarna beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller.

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/9

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike

(ESRB/2021/11)

(2022/C 122/02)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 b och d samt artiklarna 16–18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet i betydande grad. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, vilket även kan medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa följder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts. |
| --- | --- |

(1)

Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet i betydande grad. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, vilket även kan medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa följder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

| (2) | Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn istället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar. |
| --- | --- |

(2)

Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn istället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

| (3) | Sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

| (4) | Enligt vad som framgår av skäl 4 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2013/1 (3) är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisker, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

(4)

Enligt vad som framgår av skäl 4 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2013/1 (3) är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisker, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

| (5) | För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5) och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp. |
| --- | --- |

(5)

För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5) och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp.

| (6) | Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU (6). I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, inklusive Österrike (7). |
| --- | --- |

(6)

Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU (6). I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, inklusive Österrike (7).

| (7) | 2016 bedömdes de huvudsakliga sårbarheterna på bostadsmarknaden i Österrike utgå från kraftigt ökande bostadspriser och stigande bolånevolymer samt risken för att kraven på låntagarna skulle sänkas ytterligare. |
| --- | --- |

(7)

2016 bedömdes de huvudsakliga sårbarheterna på bostadsmarknaden i Österrike utgå från kraftigt ökande bostadspriser och stigande bolånevolymer samt risken för att kraven på låntagarna skulle sänkas ytterligare.

| (8) | Sedan 2018 har de nationella myndigheterna i Österrike använt kommunikationsverktyg för att säkerställa sunda lånevillkor, kompletterat med ett förstärkt makrotillsynsarbete. I sin uppföljningsrapport om länder som erhöll varningar om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter (8), uppmärksammade ESRB att de åtgärder som de nationella myndigheterna i Österrike infört kan vara effektiva mot de framväxande sårbarheterna. ESRB noterade dock också att nationella myndigheterna i Österrike getts behörighet att införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder under 2017 som kunde utnyttjas om de framväxande sårbarheterna skulle accelerera. |
| --- | --- |

(8)

Sedan 2018 har de nationella myndigheterna i Österrike använt kommunikationsverktyg för att säkerställa sunda lånevillkor, kompletterat med ett förstärkt makrotillsynsarbete. I sin uppföljningsrapport om länder som erhöll varningar om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter (8), uppmärksammade ESRB att de åtgärder som de nationella myndigheterna i Österrike infört kan vara effektiva mot de framväxande sårbarheterna. ESRB noterade dock också att nationella myndigheterna i Österrike getts behörighet att införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder under 2017 som kunde utnyttjas om de framväxande sårbarheterna skulle accelerera.

| (9) | ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av sårbarheter som är kopplade till sektorn bostadsfastigheter inom EES-området. I detta sammanhang har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(9)

ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av sårbarheter som är kopplade till sektorn bostadsfastigheter inom EES-området. I detta sammanhang har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

| (10) | Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (11) | Vad gäller Österrike har denna utveckling på senare tid visat att de reala bostadspriserna, efter en period med måttlig tillväxt, åter börjat accelerera och utvecklats snabbare än de reala disponibla inkomsterna. Dessutom hat utlåningen till hushållen ökat kontinuerligt. ESRB:s beräkningar visar också att, efter september 2019, ökningen av de reala bostadspriserna tagit fart under första kvartalet 2021 och överstigit ökningen i de reala disponibla inkomsterna under den perioden. I linje med denna utveckling visar beräkningar från Oesterreichische Nationalbank att bostäder blivit ännu mer övervärderade under första kvartalet 2021. Den reala tillväxten på utlåningen till hushållen för bostadsköp har ökat kontinuerligt sedan 2019. Av ett meddelande från finansmarknadsstyrelsen i Österrike i juni 2021 (9) framgår att lånevillkoren för bostadslån vad gäller belåningsgrad (LTV-kvoten) och kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) har fortsatt att öka i förhållande till femårsgenomsnittet, och att en försvarlig andel av utlåningen uppvisar höga LTV- och DSTI-kvoter. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller Österrike har denna utveckling på senare tid visat att de reala bostadspriserna, efter en period med måttlig tillväxt, åter börjat accelerera och utvecklats snabbare än de reala disponibla inkomsterna. Dessutom hat utlåningen till hushållen ökat kontinuerligt. ESRB:s beräkningar visar också att, efter september 2019, ökningen av de reala bostadspriserna tagit fart under första kvartalet 2021 och överstigit ökningen i de reala disponibla inkomsterna under den perioden. I linje med denna utveckling visar beräkningar från Oesterreichische Nationalbank att bostäder blivit ännu mer övervärderade under första kvartalet 2021. Den reala tillväxten på utlåningen till hushållen för bostadsköp har ökat kontinuerligt sedan 2019. Av ett meddelande från finansmarknadsstyrelsen i Österrike i juni 2021 (9) framgår att lånevillkoren för bostadslån vad gäller belåningsgrad (LTV-kvoten) och kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) har fortsatt att öka i förhållande till femårsgenomsnittet, och att en försvarlig andel av utlåningen uppvisar höga LTV- och DSTI-kvoter.

| (12) | De åtgärder som för närvarande tillämpas bedöms endast som delvis lämpliga och delvis tillräckliga för att tackla de ökande sårbarheterna. Österrike har heller inte vidare använt sig av kapitalbaserade åtgärder för att ta itu med befintliga sårbarheter och främja finansiell stabilitet. Sårbarheterna som identifierats inom bostadssektorn i Österrike speglas heller inte fullt ut i riskvikterna för bostadslån, som används av kreditinstitut som använder interna ratingsystem (IRB) för att beräkna sina kapitalkrav. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som för närvarande tillämpas bedöms endast som delvis lämpliga och delvis tillräckliga för att tackla de ökande sårbarheterna. Österrike har heller inte vidare använt sig av kapitalbaserade åtgärder för att ta itu med befintliga sårbarheter och främja finansiell stabilitet. Sårbarheterna som identifierats inom bostadssektorn i Österrike speglas heller inte fullt ut i riskvikterna för bostadslån, som används av kreditinstitut som använder interna ratingsystem (IRB) för att beräkna sina kapitalkrav.

| (13) | Mot denna bakgrund konstaterar ESRB att man bör införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder för att öka effekten på de åtgärder som redan finns på plats för att på allvar ta itu med de sårbarheter på medellång sikt som finns inom bostadssektorn i Österrike. Om sådana bindande låntagarbaserade åtgärder bedöms som otillräckliga för att effektivt minska sårbarheterna på medellång sikt, bör man överväga införandet av kapitalbaserade åtgärder, t.ex. Instrument som ökar riskvikterna i internmetoden (IRB) för exponeringar mot bostadssektorn, den sektoriella systemriskbufferten eller den kontracykliska kapitalbufferten. Dessa åtgärder skulle göra banksektorn i Österrike mer motståndskraftig mot de risker som kan ha uppstått, t.ex. den fortsatta övervärderingen av bostadspriserna och något lägre ställda krav på låntagarna för bostadslån som har beviljats de senaste åren. |
| --- | --- |

(13)

Mot denna bakgrund konstaterar ESRB att man bör införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder för att öka effekten på de åtgärder som redan finns på plats för att på allvar ta itu med de sårbarheter på medellång sikt som finns inom bostadssektorn i Österrike. Om sådana bindande låntagarbaserade åtgärder bedöms som otillräckliga för att effektivt minska sårbarheterna på medellång sikt, bör man överväga införandet av kapitalbaserade åtgärder, t.ex. Instrument som ökar riskvikterna i internmetoden (IRB) för exponeringar mot bostadssektorn, den sektoriella systemriskbufferten eller den kontracykliska kapitalbufferten. Dessa åtgärder skulle göra banksektorn i Österrike mer motståndskraftig mot de risker som kan ha uppstått, t.ex. den fortsatta övervärderingen av bostadspriserna och något lägre ställda krav på låntagarna för bostadslån som har beviljats de senaste åren.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

AVSNITT 1

REKOMMENDATIONER

Rekommendation A – att införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder för att minska sådana sårbarheter inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike som utgör en källa till risk för den finansiella stabiliteten.

Rekommendation B – att införa eller förstärka kapitalbaserade åtgärder

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna inför eller förstärker kapitalbaserade åtgärder för att säkerställa motståndskraften hos kreditinstitut med tillstånd i Österrike och kompletterat låntagarbaserade åtgärder för att minska sårbarheterna inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike som utgör en risk för den finansiella stabiliteten om sådana rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder skulle visa sig vara otillräckliga för att effektivt minska sårbarheterna på medellång sikt.

AVSNITT 2

GENOMFÖRANDE

1.   Definitioner

| 1. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:






  a) | relevant myndighet: myndighet som ansvarar för att införa rättsligt bindande låntagarbaserade eller kapitalbaserade åtgärder i Österrike. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

relevant myndighet: myndighet som ansvarar för att införa rättsligt bindande låntagarbaserade eller kapitalbaserade åtgärder i Österrike.

| b) | låntagarbaserad åtgärd: makrotillsynsåtgärder som riktar sig till låntagare, inbegripet gränser för LTV-kvot, kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvot), DSTI-kvot, löptid och amorteringskrav. |
| --- | --- |

b)

låntagarbaserad åtgärd: makrotillsynsåtgärder som riktar sig till låntagare, inbegripet gränser för LTV-kvot, kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvot), DSTI-kvot, löptid och amorteringskrav.

| c) | belåningsgrad (LTV-kvot): summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljades. |
| --- | --- |

c)

belåningsgrad (LTV-kvot): summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljades.

| d) | kvot mellan skuld/inkomst (DTI-kvot): låntagarens samlade skuld när lånet beviljades i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades. |
| --- | --- |

d)

kvot mellan skuld/inkomst (DTI-kvot): låntagarens samlade skuld när lånet beviljades i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades.

| e) | kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-kvot): den sammanlagda årliga skuldbetalningen i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades. |
| --- | --- |

e)

kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-kvot): den sammanlagda årliga skuldbetalningen i förhållande till låntagarens samlade årliga disponibla inkomst när lånet beviljades.

| f) | skuldbetalning: den samlade återbetalningen av ränta och kapitalbelopp som en låntagare gör avseende sin totala skuld under en given tidsperiod. |
| --- | --- |

f)

skuldbetalning: den samlade återbetalningen av ränta och kapitalbelopp som en låntagare gör avseende sin totala skuld under en given tidsperiod.

| g) | löptid: bostadslånets löptid uttryckt i år när lånet beviljades. |
| --- | --- |

g)

löptid: bostadslånets löptid uttryckt i år när lånet beviljades.

| h) | amorteringskrav: åtgärder kopplade till lånets återbetalningsplan. |
| --- | --- |

h)

amorteringskrav: åtgärder kopplade till lånets återbetalningsplan.

| i) | kapitalbaserade åtgärder: kapitalbaskrav som åläggs ett kreditinstitut i syfte att förebygga och/eller minska systemrisker enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EU) nr 1092/2010, inbegripet enligt artiklarna 124, 164 eller 458 i förordning (EU) nr 575/2013 eller avdelning VII kapitel 4 i direktiv (EU) 2013/36, såsom den kontracykliska kapitalbufferten eller den sektoriella systemriskbufferten. |
| --- | --- |

i)

kapitalbaserade åtgärder: kapitalbaskrav som åläggs ett kreditinstitut i syfte att förebygga och/eller minska systemrisker enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EU) nr 1092/2010, inbegripet enligt artiklarna 124, 164 eller 458 i förordning (EU) nr 575/2013 eller avdelning VII kapitel 4 i direktiv (EU) 2013/36, såsom den kontracykliska kapitalbufferten eller den sektoriella systemriskbufferten.

| j) | kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

j)

kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

2.   Kriterier för genomförandet

| 1. | Följande kriterier gäller för genomförandet av denna rekommendation:






  a) | Proportionalitetsprincipen ska beaktas så att man beaktar målsättningen och innehållet i rekommendationerna A och B. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Proportionalitetsprincipen ska beaktas så att man beaktar målsättningen och innehållet i rekommendationerna A och B.

| b) | När man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder och/eller kapitalbaserade åtgärder, bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Österrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

b)

När man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder och/eller kapitalbaserade åtgärder, bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Österrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

| c) | Specifika kriterier för efterlevnaden av denna rekommendation framgår av bilagan. |
| --- | --- |

c)

Specifika kriterier för efterlevnaden av denna rekommendation framgår av bilagan.

| 2. | Mottagarna ska meddela Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB vilka åtgärder som de vidtar med anledning av denna rekommendation, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet. Rapporterna bör som minimum innehålla






  a) | information om innehållet i, och tidsramarna för, de åtgärder som vidtas, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

information om innehållet i, och tidsramarna för, de åtgärder som vidtas,

| b) | en bedömning av sårbarheter som är relaterade till hushållens skuldsättning och lånevillkoren för nya bostadslån, inklusive fördelningen av nya bostadslån utifrån deras LTV-, DTI- och DSTI-kvot, löptider och avbetalningsprofil, varvid den relevanta kvoten beräknas i enlighet med bilaga IV till Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (10), tillsammans med funktionen på de åtgärder som vidtagits, med beaktande av målen för denna rekommendation. |
| --- | --- |

b)

en bedömning av sårbarheter som är relaterade till hushållens skuldsättning och lånevillkoren för nya bostadslån, inklusive fördelningen av nya bostadslån utifrån deras LTV-, DTI- och DSTI-kvot, löptider och avbetalningsprofil, varvid den relevanta kvoten beräknas i enlighet med bilaga IV till Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (10), tillsammans med funktionen på de åtgärder som vidtagits, med beaktande av målen för denna rekommendation.

| c) | en ingående motivering av varför man avstått från att vidta åtgärder eller gjort avsteg från denna rekommendation, inklusive eventuella förseningar. |
| --- | --- |

c)

en ingående motivering av varför man avstått från att vidta åtgärder eller gjort avsteg från denna rekommendation, inklusive eventuella förseningar.

3.   Tidsfrister för uppföljning

I enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1092/2010 ska mottagarna underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB om vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationen och motivera eventuell passivitet. Mottagarna uppmanas att inkomma med denna information i enlighet med följande tidsfrister:

| 1. | Rekommendation A







  a) | Senast den 30 juni 2023 och den 30 juni 2025 ska mottagarna av rekommendation A till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om vilka åtgärder som vidtagits för att införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas. |
| --- | --- | --- |

1.

Rekommendation A

a)

Senast den 30 juni 2023 och den 30 juni 2025 ska mottagarna av rekommendation A till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om vilka åtgärder som vidtagits för att införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas.

| 2. | Rekommendation B

  Senast den 30 juni 2023 och den 30 juni 2025 ska mottagarna av rekommendation B till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om vilka åtgärder som vidtagits avseende kapitalbaserade åtgärder. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas. |
| --- | --- |

2.

Rekommendation B

Senast den 30 juni 2023 och den 30 juni 2025 ska mottagarna av rekommendation B till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB överlämna en rapport om vilka åtgärder som vidtagits avseende kapitalbaserade åtgärder. Om fler än en myndighet har ansvar för att vidta åtgärder avseende de sårbarheter som har identifierats bör en gemensam rapport lämnas.

4.   Granskning och utvärdering

| 1. | ESRB-sekretariatet ska






  a) | stödja adressaterna, säkerställa en samordnad rapportering, tillhandahållandet av relevanta förlagor och information om tillvägagångssätt och tidsfrister för uppföljningen, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

stödja adressaterna, säkerställa en samordnad rapportering, tillhandahållandet av relevanta förlagor och information om tillvägagångssätt och tidsfrister för uppföljningen,

| b) | verifiera adressaternas uppföljning, hjälpa adressaterna när dessa så önskar och lämna rapporter om uppföljningen till styrelsen. |
| --- | --- |

b)

verifiera adressaternas uppföljning, hjälpa adressaterna när dessa så önskar och lämna rapporter om uppföljningen till styrelsen.

| 2. | Styrelsen kommer att bedöma adressaternas åtgärder och förklaringar och i förekommande fall besluta huruvida denna rekommendation inte har efterlevts och huruvida en adressat har underlåtit att motivera sin passivitet på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

2.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2013/1 av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Se Vulnerabilities in the EU residential real estate sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the EU residential real estate sector

(7)  Europeiska systemrisknämndens varning ESRB/2016/05 av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike (EUT C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Se Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector, ESRB, september 2019, finns på engelska på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

8

Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector

(9)  Pressrelease efter finansmarknadsstyrelsens möte nr 28, finns på https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

10

---

BILAGA

SPECIFICERING AV DE KRITERIER SOM SKA UPPFYLLAS FÖR REKOMMENDATIONEN

Rekommendation A – att införa rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation A.

| 1. | När man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder bör adressaterna sträva efter att förhindra en betydande eller ökande andel av:






  a) | nya lån med säkerhet i en bostad som kan medföra kreditförluster om det inträffar fallissemang och huspriserna faller pga. detta, |
| --- | --- | --- |

1.

När man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder bör adressaterna sträva efter att förhindra en betydande eller ökande andel av:

a)

nya lån med säkerhet i en bostad som kan medföra kreditförluster om det inträffar fallissemang och huspriserna faller pga. detta,

| b) | Låntagare som tecknar nya hypotekslån där det finns en avsevärd risk för att låntagaren inte kan återbetala sina skulder som planerat utan att avsevärt minska sin konsumtion till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökande kostnader för att betala sina lån eller en ogynnsam utveckling på bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

b)

Låntagare som tecknar nya hypotekslån där det finns en avsevärd risk för att låntagaren inte kan återbetala sina skulder som planerat utan att avsevärt minska sin konsumtion till följd av ogynnsamma ekonomiska eller finansiella förhållanden, ökande kostnader för att betala sina lån eller en ogynnsam utveckling på bostadsmarknaden.

| 2. | Mottagarna bör använda en eller flera rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimera risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden, särskilt genom att se till att rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder gäller för lån som beviljas alla typer av låntagare av alla typer av långivare. |
| --- | --- |

2.

Mottagarna bör använda en eller flera rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimera risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden, särskilt genom att se till att rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder gäller för lån som beviljas alla typer av låntagare av alla typer av långivare.

| 3. | Innan man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Österrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in. |
| --- | --- |

3.

Innan man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Österrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in.

| 4. | Innan man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, och för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in, bör adressaterna beakta vilka låntagarbaserade åtgärder som redan tillämpas och hur dessa kalibrerats, för att på så sätt bemöta de sårbarheter som identifierats i Österrike på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

4.

Innan man inför rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, och för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in, bör adressaterna beakta vilka låntagarbaserade åtgärder som redan tillämpas och hur dessa kalibrerats, för att på så sätt bemöta de sårbarheter som identifierats i Österrike på bästa möjliga sätt.

| 5. | Efter det att rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder har införts kan det bli nödvändigt att skärpa dem ytterligare eller aktivera ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Österrike. Detta beror på vilka låntagarbaserade åtgärder som införts, hur dessa har kalibrerats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit. |
| --- | --- |

5.

Efter det att rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder har införts kan det bli nödvändigt att skärpa dem ytterligare eller aktivera ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Österrike. Detta beror på vilka låntagarbaserade åtgärder som införts, hur dessa har kalibrerats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

| 6. | När rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder införs eller kalibreras bör mottagarna beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller, dvs. man behandlar lånebetalningar avseende bostad som en skuld för hushållet. |
| --- | --- |

6.

När rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder införs eller kalibreras bör mottagarna beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller, dvs. man behandlar lånebetalningar avseende bostad som en skuld för hushållet.

Rekommendation B – att införa eller förstärka kapitalbaserade åtgärder

Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation B.

| 1. | När man aktiverar nya, eller förstärker existerande, kapitalbaserade åtgärder bör mottagarna försöka säkerställa motståndskraften hos kreditinstitut med tillstånd i Österrike mot bakgrund av att systemrisk kan utgå från sektorn bostadsfastigheter, vilket kan medföra direkta eller indirekta kreditförluster från bostadslån, eller kan uppstå som konsekvens av att hushåll med bostadslån minskar sin konsumtion. |
| --- | --- |

1.

När man aktiverar nya, eller förstärker existerande, kapitalbaserade åtgärder bör mottagarna försöka säkerställa motståndskraften hos kreditinstitut med tillstånd i Österrike mot bakgrund av att systemrisk kan utgå från sektorn bostadsfastigheter, vilket kan medföra direkta eller indirekta kreditförluster från bostadslån, eller kan uppstå som konsekvens av att hushåll med bostadslån minskar sin konsumtion.

| 2. | Innan man inför nya, eller förstärker existerande, kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Österrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln och huruvida rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, som införs i överensstämmelse med rekommendation A, är tillräckliga för att minska sårbarheterna på medellång sikt och undersöka huruvida det vore lämpligt att införa eller förstärka kapitalbaserade åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Innan man inför nya, eller förstärker existerande, kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Österrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln och huruvida rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, som införs i överensstämmelse med rekommendation A, är tillräckliga för att minska sårbarheterna på medellång sikt och undersöka huruvida det vore lämpligt att införa eller förstärka kapitalbaserade åtgärder.

| 3. | Efter det att man infört nya, eller förstärkt existerande, kapitalbaserade åtgärder kan det bli nödvändigt att förstärka åtgärden ytterligare eller införa ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Österrike. Detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som införs, hur dessa tillämpas initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit. |
| --- | --- |

3.

Efter det att man infört nya, eller förstärkt existerande, kapitalbaserade åtgärder kan det bli nödvändigt att förstärka åtgärden ytterligare eller införa ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i Österrike. Detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som införs, hur dessa tillämpas initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/15

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS VARNING

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Bulgarien

(ESRB/2021/12)

(2022/C 122/03)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 c samt artiklarna 16 och 18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

(1)

Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

| (2) | Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(2)

Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten.

| (3) | Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker. |
| --- | --- |

(3)

Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

| (4) | Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(4)

Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

| (5) | Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den nuvarande förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den nuvarande förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (6) | Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES.

| (7) | Vad gäller Bulgarien har denna senaste granskning visat att:






  a) | De reala bostadspriserna i Bulgarien har stigit måttligt under de senaste två åren, och ökat med ca 3,5 procent i årstakt fram till halvårsskiftet 2020. Sedan dess har ökningen av de reala bostadspriserna accelererat till ca 7 procent vid halvårsskiftet 2021, vilket också speglar baseffekter av att bostadsprisernas ökning var lägre under det första halvåret 2020. Beräkningar som Bulgariens centralbank gjort visar att bostadspriserna var något övervärderade vid utgången av år 2020. |
| --- | --- | --- |

(7)

Vad gäller Bulgarien har denna senaste granskning visat att:

a)

De reala bostadspriserna i Bulgarien har stigit måttligt under de senaste två åren, och ökat med ca 3,5 procent i årstakt fram till halvårsskiftet 2020. Sedan dess har ökningen av de reala bostadspriserna accelererat till ca 7 procent vid halvårsskiftet 2021, vilket också speglar baseffekter av att bostadsprisernas ökning var lägre under det första halvåret 2020. Beräkningar som Bulgariens centralbank gjort visar att bostadspriserna var något övervärderade vid utgången av år 2020.

| b) | Samtidigt har den årliga tillväxttakten av hushållens lån för bostadsköp i Bulgarien accelererat kraftigt under de senaste åren, och uppgick till 13 procent i reala termer i augusti 2021. |
| --- | --- |

b)

Samtidigt har den årliga tillväxttakten av hushållens lån för bostadsköp i Bulgarien accelererat kraftigt under de senaste åren, och uppgick till 13 procent i reala termer i augusti 2021.

| c) | Enligt Europeiska bankmyndigheten uppgick andelen nödlidande lån inom bostadssektorn i Bulgarien till 5,3 procent under andra kvartalet 2021 (3). Samtidigt utgör den höga täckningsgraden för dessa lån (48,1 procent jämfört med 25,7 procent för hela EU) en viktiga faktor som minskar risken. |
| --- | --- |

c)

Enligt Europeiska bankmyndigheten uppgick andelen nödlidande lån inom bostadssektorn i Bulgarien till 5,3 procent under andra kvartalet 2021 (3). Samtidigt utgör den höga täckningsgraden för dessa lån (48,1 procent jämfört med 25,7 procent för hela EU) en viktiga faktor som minskar risken.

| d) | Mot denna bakgrund har hushållens skuldsättning i Bulgarien varit relativt låg, men har ökat något under covid-19 pandemin. Andelen bostadsägare med bostadslån är dessutom väldigt låg. Till följd av detta är stockarna av bostadslån relativt låga i Bulgarien, och utgjorde sammanlagt 27 procent av BNP (d.v.s. inklusive företagens lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter) jämfört med 52 procent för hela EU under 2020. En stor andel av lånen har dock rörlig ränta, vilket gör hushållen känsliga om räntorna skulle stiga kraftigt. |
| --- | --- |

d)

Mot denna bakgrund har hushållens skuldsättning i Bulgarien varit relativt låg, men har ökat något under covid-19 pandemin. Andelen bostadsägare med bostadslån är dessutom väldigt låg. Till följd av detta är stockarna av bostadslån relativt låga i Bulgarien, och utgjorde sammanlagt 27 procent av BNP (d.v.s. inklusive företagens lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter) jämfört med 52 procent för hela EU under 2020. En stor andel av lånen har dock rörlig ränta, vilket gör hushållen känsliga om räntorna skulle stiga kraftigt.

| e) | Samtidigt har banker verksamma i Bulgarien en relativt stark kapitalbas, med en primärkapitalrelation på 24 procent i December 2020. Om sårbarheterna relaterade till bostadssektorn skulle fortsätta att öka, skulle banksektorns förmåga att absorbera dessa minska riskerna för den finansiella stabiliteten som kan byggas upp. Eftersom banksektorn främst använder schablonmetoden för riskexponeringen, minskar detta riskerna relaterade till bostadssektorn. De riskvägda tillgångarnas procentuella andel av de samlade tillgångarna ligger fortfarande över 50 procent. Mot denna bakgrund blir den effektiva riskvikten för banker som använder schablonmetoden för bostadslån till hushåll 48 procent, medan den effektiva riskvikten för banker som använder internmetoder är 25 procent. |
| --- | --- |

e)

Samtidigt har banker verksamma i Bulgarien en relativt stark kapitalbas, med en primärkapitalrelation på 24 procent i December 2020. Om sårbarheterna relaterade till bostadssektorn skulle fortsätta att öka, skulle banksektorns förmåga att absorbera dessa minska riskerna för den finansiella stabiliteten som kan byggas upp. Eftersom banksektorn främst använder schablonmetoden för riskexponeringen, minskar detta riskerna relaterade till bostadssektorn. De riskvägda tillgångarnas procentuella andel av de samlade tillgångarna ligger fortfarande över 50 procent. Mot denna bakgrund blir den effektiva riskvikten för banker som använder schablonmetoden för bostadslån till hushåll 48 procent, medan den effektiva riskvikten för banker som använder internmetoder är 25 procent.

| f) | Även om bostadslån utgör en relativt liten andel av bankernas portföljer och hushållens skuldsättning för närvarande är låg i jämförelse med unionens andra länder, kan de fördelaktiga förutsättningarna för lånefinansierade bostadsköp utgöra en fara för att både bostadspriser och bostadslån ökar på medellång sikt. Å ena sidan innebär stigande bostadspriser att värdet på säkerheten för bostadslånen ökar, vilket möjliggör en högre belåning för låntagarna. Å andra sidan ökar bostadspriserna ofta samtidigt med en positiv makroekonomisk utveckling, vilket kan medföra att de krav som kreditgivarna ställer på låntagarna sjunker. Samtidigt kan en förbättrad tillgång till bostadslån bidra ytterligare till stigande bostadspriser. På medellång sikt kan en sådan spiral leda till en lånedriven prisbubbla på bostäder och högt skuldsatta hushåll. |
| --- | --- |

f)

Även om bostadslån utgör en relativt liten andel av bankernas portföljer och hushållens skuldsättning för närvarande är låg i jämförelse med unionens andra länder, kan de fördelaktiga förutsättningarna för lånefinansierade bostadsköp utgöra en fara för att både bostadspriser och bostadslån ökar på medellång sikt. Å ena sidan innebär stigande bostadspriser att värdet på säkerheten för bostadslånen ökar, vilket möjliggör en högre belåning för låntagarna. Å andra sidan ökar bostadspriserna ofta samtidigt med en positiv makroekonomisk utveckling, vilket kan medföra att de krav som kreditgivarna ställer på låntagarna sjunker. Samtidigt kan en förbättrad tillgång till bostadslån bidra ytterligare till stigande bostadspriser. På medellång sikt kan en sådan spiral leda till en lånedriven prisbubbla på bostäder och högt skuldsatta hushåll.

| g) | ESRB är känner till att det finns flera åtgärder på plats i Bulgarien för att minska de sårbarheter som för närvarande finns relaterade till bostadssektorn. Särskilt den kontracykliska kapitalbufferten är ett viktigt verktyg för att ta itu med sårbarheter relaterade till en snabb kredittillväxt, som skett inom många olika sektorer, och för att öka banksektors motståndskraft. I september 2021 ökade man den kontracykliska kapitalbufferten från 0,5 till 1,0 procent och ändringen trädde i kraft den 1 oktober 2022. ESRB noterar också att den rättsliga ramen för låntagarbaserade åtgärder inrättades i Bulgarien 2019 och att, i enlighet med artikel 124 i Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (4), ett riskviktsgolv tillämpas på bostadslån där belåningsgraden är relativt sett högre för banker som tillämpar schablonmetoden. En vikt på 35 procent åsätts en del av sådana exponeringar som är säkrade genom panträtt i bostadsfastighet som inte överstiger 70 procent av säkerhetens värde. |
| --- | --- |

g)

ESRB är känner till att det finns flera åtgärder på plats i Bulgarien för att minska de sårbarheter som för närvarande finns relaterade till bostadssektorn. Särskilt den kontracykliska kapitalbufferten är ett viktigt verktyg för att ta itu med sårbarheter relaterade till en snabb kredittillväxt, som skett inom många olika sektorer, och för att öka banksektors motståndskraft. I september 2021 ökade man den kontracykliska kapitalbufferten från 0,5 till 1,0 procent och ändringen trädde i kraft den 1 oktober 2022. ESRB noterar också att den rättsliga ramen för låntagarbaserade åtgärder inrättades i Bulgarien 2019 och att, i enlighet med artikel 124 i Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (4), ett riskviktsgolv tillämpas på bostadslån där belåningsgraden är relativt sett högre för banker som tillämpar schablonmetoden. En vikt på 35 procent åsätts en del av sådana exponeringar som är säkrade genom panträtt i bostadsfastighet som inte överstiger 70 procent av säkerhetens värde.

| h) | I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Utöver de aktuella kapitalbaserade åtgärderna vore det lämpligt att införa låntagarbaserade åtgärder för att undvika att det i framtiden kan uppstå en situation där både bostadspriser och bostadslån ökar. |
| --- | --- |

h)

I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Utöver de aktuella kapitalbaserade åtgärderna vore det lämpligt att införa låntagarbaserade åtgärder för att undvika att det i framtiden kan uppstå en situation där både bostadspriser och bostadslån ökar.

| (8) | När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Bulgarien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

(8)

När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Bulgarien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.

ESRB har identifierat sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Bulgarien som kan utgöra en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten och som kan medföra allvarliga negativa konsekvenser för realekonomin. Ur ett makrotillsynsperspektiv anser ESRB att de huvudsakliga sårbarheterna utgår från en hög tillväxt i bostadslån, tecken på att bostäder är övervärderade och frånvaron av låntagarbaserade åtgärder som kan reducera de risker som kan byggas upp i sektorn bostadsfastigheter.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europeiska bankmyndighetens webbplats, finns på: https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/risk-dashboard

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/18

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS VARNING

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Kroatien

(ESRB/2021/13)

(2022/C 122/04)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 c samt artiklarna 16 och 18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

(1)

Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

| (2) | Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(2)

Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten.

| (3) | Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker. |
| --- | --- |

(3)

Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

| (4) | Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(4)

Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

| (5) | Covid-19 pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19 pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (6) | Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES.

| (7) | Vad gäller Kroatien har denna senaste granskning visat att:






  a. | Efter en längre korrigeringsperiod och dämpad tillväxt ökade de reala bostadspriserna till 8 % på årsbasis i början av 2019. Trots covid-19 pandemin har utvecklingen av bostadspriserna inte stannat av. Enligt beräkningar av Hrvatska narodna banka avviker bostadspriserna i allt högre utsträckning från sin långsiktiga fundamentala utveckling. |
| --- | --- | --- |

(7)

Vad gäller Kroatien har denna senaste granskning visat att:

a.

Efter en längre korrigeringsperiod och dämpad tillväxt ökade de reala bostadspriserna till 8 % på årsbasis i början av 2019. Trots covid-19 pandemin har utvecklingen av bostadspriserna inte stannat av. Enligt beräkningar av Hrvatska narodna banka avviker bostadspriserna i allt högre utsträckning från sin långsiktiga fundamentala utveckling.

| b. | Ett antal faktorer på både efterfråge- och utbudssidan kan i varierande omfattning påverka bostadsprisernas utveckling i olika regioner i Kroatien. För det första har en betydande del av efterfrågan på bostäder i vissa regioner drivits av utländska köpare (omkring 10 procent enligt Hrvatska narodna banka). Även om antalet transaktioner var lägre efter covid-19 pandemins utbrott låg andelen utländska köpare enligt Hrvatska narodna banka kvar på samma nivåer som före krisen. För det andra drabbades Kroatien av två jordbävningar under 2020, varav båda drabbade regionen kring Zagreb och skadade bostäder. Dessa händelser avslöjade vissa brister i kvalitetsstandarderna för de bostäder som byggdes före 1960-talet, dvs. innan jordbävningsstandarder infördes i Kroatien. Till följd av detta kan den relativt låga likviditeten för vissa av dessa bostäder minska det antalet bostäder som kan köpas och säljas, vilket kan leda till en högre allmän prisnivå för bostäder. Samtidigt kan en gradvis upprustning av de skadade bostäderna, vilket beräknades kosta 23 procent av bruttonationalprodukten (BNP) år 2020, komma att elda på bostadspriserna genom högre byggverksamhet som har en positiv inverkan på ekonomin. Slutligen expanderade Kroatiens regering under 2020 bidragssystemet för bostäder, som varit i kraft sedan slutet av 2017 och medför högre subventionsnivåer till förstagångsköpare i mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

b.

Ett antal faktorer på både efterfråge- och utbudssidan kan i varierande omfattning påverka bostadsprisernas utveckling i olika regioner i Kroatien. För det första har en betydande del av efterfrågan på bostäder i vissa regioner drivits av utländska köpare (omkring 10 procent enligt Hrvatska narodna banka). Även om antalet transaktioner var lägre efter covid-19 pandemins utbrott låg andelen utländska köpare enligt Hrvatska narodna banka kvar på samma nivåer som före krisen. För det andra drabbades Kroatien av två jordbävningar under 2020, varav båda drabbade regionen kring Zagreb och skadade bostäder. Dessa händelser avslöjade vissa brister i kvalitetsstandarderna för de bostäder som byggdes före 1960-talet, dvs. innan jordbävningsstandarder infördes i Kroatien. Till följd av detta kan den relativt låga likviditeten för vissa av dessa bostäder minska det antalet bostäder som kan köpas och säljas, vilket kan leda till en högre allmän prisnivå för bostäder. Samtidigt kan en gradvis upprustning av de skadade bostäderna, vilket beräknades kosta 23 procent av bruttonationalprodukten (BNP) år 2020, komma att elda på bostadspriserna genom högre byggverksamhet som har en positiv inverkan på ekonomin. Slutligen expanderade Kroatiens regering under 2020 bidragssystemet för bostäder, som varit i kraft sedan slutet av 2017 och medför högre subventionsnivåer till förstagångsköpare i mindre utvecklade regioner.

| c. | Även om endast ungefär hälften av bostadsöverlåtelserna enligt Hrvatska narodna banka finansieras genom bankkrediter, ökade de reala bolånen snabbare under andra halvåret 2019 och särskilt under 2020. De låg i genomsnitt på cirka 7,5 procent mellan januari och augusti 2021. I viss mån har denna dynamik drivits på av det statliga bidragssystemet för bostäder, där andelen subventionerade lån ökat från 18 procent under 2019 till 35 procent år 2020. |
| --- | --- |

c.

Även om endast ungefär hälften av bostadsöverlåtelserna enligt Hrvatska narodna banka finansieras genom bankkrediter, ökade de reala bolånen snabbare under andra halvåret 2019 och särskilt under 2020. De låg i genomsnitt på cirka 7,5 procent mellan januari och augusti 2021. I viss mån har denna dynamik drivits på av det statliga bidragssystemet för bostäder, där andelen subventionerade lån ökat från 18 procent under 2019 till 35 procent år 2020.

| d. | En ny insamling av uppgifter om bolånestandarder som Hrvatska narodna banka gjort, tyder på att en betydande andel av de nya lånen hade en belåningsgrad (LTV) över 90 procent under första halvåret 2021. Många av dessa var statligt subventionerade lån där belåningsgraden ofta låg på 90 –100 procent. Omkring 10 procent av de nya lånen hade en belåningsgrad på över 100 procent. Ungefär en fjärdedel av de nya lånen beviljades också med en kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI) på över 40 procent. Vissa av dessa nya lån hade dessutom en belåningsgrad på över 90 %. Dessutom översteg löptiden för vissa av de nya lånen 30 år under första halvåret 2021. |
| --- | --- |

d.

En ny insamling av uppgifter om bolånestandarder som Hrvatska narodna banka gjort, tyder på att en betydande andel av de nya lånen hade en belåningsgrad (LTV) över 90 procent under första halvåret 2021. Många av dessa var statligt subventionerade lån där belåningsgraden ofta låg på 90 –100 procent. Omkring 10 procent av de nya lånen hade en belåningsgrad på över 100 procent. Ungefär en fjärdedel av de nya lånen beviljades också med en kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI) på över 40 procent. Vissa av dessa nya lån hade dessutom en belåningsgrad på över 90 %. Dessutom översteg löptiden för vissa av de nya lånen 30 år under första halvåret 2021.

| e. | Mot denna bakgrund har banker som är verksamma i Kroatien en relativt stark kapitalbas jämfört med banker som är verksamma i resten av EU. Den genomsnittliga primärkapitalrelation nådde 25 procent i december 2020. De genomsnittliga riskvikterna för bostadslån där man tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, uppgick till 38 procent i juni 2021. Dessa lån stod för cirka 12 procent av marknaden i Kroatien. Majoriteten av kreditinstituten följer schablonmetoden, och för att fastställa förmånliga riskvikter för bostadsexponeringar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3) måste kreditinstituten uppfylla de striktare kriterierna som framgår av artikel 124 i den förordningen. I juni 2021 uppgick den genomsnittliga riskvikten för kreditinstitut enligt schablonmetoden till 42 procent. |
| --- | --- |

e.

Mot denna bakgrund har banker som är verksamma i Kroatien en relativt stark kapitalbas jämfört med banker som är verksamma i resten av EU. Den genomsnittliga primärkapitalrelation nådde 25 procent i december 2020. De genomsnittliga riskvikterna för bostadslån där man tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, uppgick till 38 procent i juni 2021. Dessa lån stod för cirka 12 procent av marknaden i Kroatien. Majoriteten av kreditinstituten följer schablonmetoden, och för att fastställa förmånliga riskvikter för bostadsexponeringar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3) måste kreditinstituten uppfylla de striktare kriterierna som framgår av artikel 124 i den förordningen. I juni 2021 uppgick den genomsnittliga riskvikten för kreditinstitut enligt schablonmetoden till 42 procent.

| f. | Samtidigt är hushållens skuldsättning i Kroatien relativt låg jämfört med andra EU-länder. Under 2020 ökade hushållens lån i reala termer, men i långsammare takt än bostadslånen. Detta berodde på en minskning av det allmänna konsumentförtroendet, vilket totalt sett har minskat konsumentkrediterna, men statliga subventionssystem för bostadslån har hållit efterfrågan på bostadslån uppe. En annan viktig faktor kan vara räntorna på utlåningen till hushållen fallit. Enligt Europeiska bankmyndigheten (EBA) kunde man under andra halvåret 2020 observera en liten ökning av andelen nödlidande lån i gruppen lån till hushåll och bolån i synnerhet. Under första kvartalet 2021 var andelen nödlidande lån oförändrad för hushållens lån totalt sett (5,9 procent) och minskade något för bolån (till 3,6 procent). |
| --- | --- |

f.

Samtidigt är hushållens skuldsättning i Kroatien relativt låg jämfört med andra EU-länder. Under 2020 ökade hushållens lån i reala termer, men i långsammare takt än bostadslånen. Detta berodde på en minskning av det allmänna konsumentförtroendet, vilket totalt sett har minskat konsumentkrediterna, men statliga subventionssystem för bostadslån har hållit efterfrågan på bostadslån uppe. En annan viktig faktor kan vara räntorna på utlåningen till hushållen fallit. Enligt Europeiska bankmyndigheten (EBA) kunde man under andra halvåret 2020 observera en liten ökning av andelen nödlidande lån i gruppen lån till hushåll och bolån i synnerhet. Under första kvartalet 2021 var andelen nödlidande lån oförändrad för hushållens lån totalt sett (5,9 procent) och minskade något för bolån (till 3,6 procent).

| g. | Jämfört med andra medlemsstater är andelen bostadslån i bankernas portföljer i Kroatien relativt begränsad, hushållens skuldsättning relativt låg, banksektorns kapitalisering relativt hög och en betydande del av bostadsförvärven finansieras inte via banklån; gynnsamma villkor och eventuellt lägre krav på låntagarna kan medföra en risk för en situation där både bostadspriserna och bostadslånen ökar på medellång sikt. Å ena sidan har stigande bostadspriser medfört att värdet på säkerheten för bostadslånen ökar, vilket möjliggör en högre belåning för låntagarna. Å andra sidan ökar bostadspriserna ofta samtidigt med en positiv makroekonomisk utveckling, vilket kan medföra att de krav som kreditgivarna ställer på låntagarna sjunker till följd av en allmän optimism på marknaden. Samtidigt kan en förbättrad tillgång till bostadslån bidra ytterligare till stigande bostadspriser. På medellång sikt skulle en sådan utveckling kunna leda till en kreditdriven bostadsbubbla trots att en betydande del av efterfrågan på bostäder för närvarande finansieras via andra källor än inhemska banklån. I synnerhet kan kreditutvecklingen eldas på av de bolånesubventioner som Kroatiens regering beviljat. |
| --- | --- |

g.

Jämfört med andra medlemsstater är andelen bostadslån i bankernas portföljer i Kroatien relativt begränsad, hushållens skuldsättning relativt låg, banksektorns kapitalisering relativt hög och en betydande del av bostadsförvärven finansieras inte via banklån; gynnsamma villkor och eventuellt lägre krav på låntagarna kan medföra en risk för en situation där både bostadspriserna och bostadslånen ökar på medellång sikt. Å ena sidan har stigande bostadspriser medfört att värdet på säkerheten för bostadslånen ökar, vilket möjliggör en högre belåning för låntagarna. Å andra sidan ökar bostadspriserna ofta samtidigt med en positiv makroekonomisk utveckling, vilket kan medföra att de krav som kreditgivarna ställer på låntagarna sjunker till följd av en allmän optimism på marknaden. Samtidigt kan en förbättrad tillgång till bostadslån bidra ytterligare till stigande bostadspriser. På medellång sikt skulle en sådan utveckling kunna leda till en kreditdriven bostadsbubbla trots att en betydande del av efterfrågan på bostäder för närvarande finansieras via andra källor än inhemska banklån. I synnerhet kan kreditutvecklingen eldas på av de bolånesubventioner som Kroatiens regering beviljat.

| h. | ESRB konstaterar att Kroatien har vidtagit flera åtgärder för att minska de nuvarande sårbarheterna i Kroatien, särskilt den åtgärd som framgår av artikel 124 i förordning (EU) nr 575/2013 samt andra kapitalbaserade åtgärder (t.ex. systemriskbufferten) som bidrar till den relativt höga kapitaliseringen av banksektorn jämfört med andra medlemsstater. Detta utgör en buffert om risker inom sektorn bostäder skulle materialiseras. Den indirekta begränsningen av kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI), som infördes i linje med EBA:s riktlinjer för bedömningen av kreditvärdighet och EBA:s riktlinjer om betalningsdröjsmål och utmätning, fungerar också i viss mån som säkerhet mot att låntagare har alltför höga skuldbetalningar. ESRB noterar också att den rättsliga ramen för låntagarbaserade åtgärder som inrättades 2020 har get makrotillsynen i Kroatien nya verktyg, och att den detaljerade insamlingen av uppgifter om vilka krav kreditgivarna ställer på låntagarna, som infördes i slutet av 2020, möjliggör en effektiv bevakning av de risker som utgår från bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

h.

ESRB konstaterar att Kroatien har vidtagit flera åtgärder för att minska de nuvarande sårbarheterna i Kroatien, särskilt den åtgärd som framgår av artikel 124 i förordning (EU) nr 575/2013 samt andra kapitalbaserade åtgärder (t.ex. systemriskbufferten) som bidrar till den relativt höga kapitaliseringen av banksektorn jämfört med andra medlemsstater. Detta utgör en buffert om risker inom sektorn bostäder skulle materialiseras. Den indirekta begränsningen av kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI), som infördes i linje med EBA:s riktlinjer för bedömningen av kreditvärdighet och EBA:s riktlinjer om betalningsdröjsmål och utmätning, fungerar också i viss mån som säkerhet mot att låntagare har alltför höga skuldbetalningar. ESRB noterar också att den rättsliga ramen för låntagarbaserade åtgärder som inrättades 2020 har get makrotillsynen i Kroatien nya verktyg, och att den detaljerade insamlingen av uppgifter om vilka krav kreditgivarna ställer på låntagarna, som infördes i slutet av 2020, möjliggör en effektiv bevakning av de risker som utgår från bostadsmarknaden.

| i. | I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. I ett framåtblickande perspektiv, trots den relativt höga kapitaliseringen av banksektorn, skulle införandet av uttryckliga låntagarbaserade åtgärder i förebyggande syfte mot potentiellt stigande bostadspriser med en samtidig kredittillväxt, som kan bli följden av lägre krav på låntagarna och statliga subventioner för bostadslån, kunna komplettera de nuvarande makrotillsynsåtgärderna för bostadslån. Samtidigt skulle makrotillsynen kunna kompletteras med bredare åtgärder för att ta itu med de faktorer som underlättar eller främjar hushållens ökande skuldsättning, främst statliga subventioner för bostadslån, i syfte att stödja de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att ta itu med de återstående sårbarheterna som identifierats på Kroatiens bostadsmarknad på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, utan att förorsaka Kroatiens reala ekonomi och finansiella system orimliga kostnader. |
| --- | --- |

i.

I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. I ett framåtblickande perspektiv, trots den relativt höga kapitaliseringen av banksektorn, skulle införandet av uttryckliga låntagarbaserade åtgärder i förebyggande syfte mot potentiellt stigande bostadspriser med en samtidig kredittillväxt, som kan bli följden av lägre krav på låntagarna och statliga subventioner för bostadslån, kunna komplettera de nuvarande makrotillsynsåtgärderna för bostadslån. Samtidigt skulle makrotillsynen kunna kompletteras med bredare åtgärder för att ta itu med de faktorer som underlättar eller främjar hushållens ökande skuldsättning, främst statliga subventioner för bostadslån, i syfte att stödja de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att ta itu med de återstående sårbarheterna som identifierats på Kroatiens bostadsmarknad på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, utan att förorsaka Kroatiens reala ekonomi och finansiella system orimliga kostnader.

| (8) | När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Kroatien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

(8)

När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Kroatien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.

ESRB har identifierat sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Kroatien som kan utgöra en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten och som kan medföra allvarliga negativa konsekvenser för den reala ekonomin. Ur ett makrotillsynsperspektiv anser ESRB att de huvudsakliga sårbarheterna utgår från en hög tillväxt i hushållens lån, tecken på att bostäder är övervärderade, samt frånvaron av uttryckliga låntagarbaserade åtgärder som kan reducera de risker som kan byggas upp i bostadssektorn.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/22

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS VARNING

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Liechtenstein

(ESRB/2021/14)

(2022/C 122/05)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt bilaga IX,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (2), särskilt artikel 3.2 c samt artiklarna 16 och 18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (3), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

(1)

Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

| (2) | Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta konsekvenser är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta konsekvenser är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(2)

Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta konsekvenser är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta konsekvenser är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten.

| (3) | Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker. |
| --- | --- |

(3)

Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

| (4) | Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(4)

Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

| (5) | Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (6) | Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES.

| (7) | Vad gäller Liechtenstein har denna senaste granskning visat att:






  a. | Enligt finansmarknadsmyndighetens (FMA) skattningar uppgick hushållens skuldsättning i Liechtenstein motsvarade 226 procent (4) respektive 120 procent av den disponibla inkomsten respektive bruttonationalprodukten (BNP) under 2020, vilket innebär att Liechtenstein rankades bland de länder där hushållen hade den högsta skuldsättningen i EES. Dessutom har hushållens skuldsättning ökat på senare tid. Bortsett från de gynnsamma kostnaderna för skuldfinansiering kan upplevda skatteincitament ha bidragit till ökningen av hushållens skulder (5). En analys som FMA genomfört visar att skuldsättningen är ojämnt fördelad mellan hushållen, där 14 procent av hushållen rapporterar skulder på mellan 500 000 CHF och 1 miljon CHF, och 9 procent av hushållen rapporterar skulder över 1 miljon CHF, enligt skattestatistik. Andelen hushåll med en kvot mellan skuld/inkomst (DTI) på över 5 är dessutom relativt hög, vilket tyder på att hushållens höga skuldsättning inte alltid åtföljs av högre hushållsinkomster. En positiv aspekt är dock den höga andelen bostadslån som löper med fast ränta, vilket dämpar riskerna relaterade till hushållens skuldsättning. |
| --- | --- | --- |

(7)

Vad gäller Liechtenstein har denna senaste granskning visat att:

a.

Enligt finansmarknadsmyndighetens (FMA) skattningar uppgick hushållens skuldsättning i Liechtenstein motsvarade 226 procent (4) respektive 120 procent av den disponibla inkomsten respektive bruttonationalprodukten (BNP) under 2020, vilket innebär att Liechtenstein rankades bland de länder där hushållen hade den högsta skuldsättningen i EES. Dessutom har hushållens skuldsättning ökat på senare tid. Bortsett från de gynnsamma kostnaderna för skuldfinansiering kan upplevda skatteincitament ha bidragit till ökningen av hushållens skulder (5). En analys som FMA genomfört visar att skuldsättningen är ojämnt fördelad mellan hushållen, där 14 procent av hushållen rapporterar skulder på mellan 500 000 CHF och 1 miljon CHF, och 9 procent av hushållen rapporterar skulder över 1 miljon CHF, enligt skattestatistik. Andelen hushåll med en kvot mellan skuld/inkomst (DTI) på över 5 är dessutom relativt hög, vilket tyder på att hushållens höga skuldsättning inte alltid åtföljs av högre hushållsinkomster. En positiv aspekt är dock den höga andelen bostadslån som löper med fast ränta, vilket dämpar riskerna relaterade till hushållens skuldsättning.

| b. | Dynamiken på bostadsmarknaden har varit fortsatt måttlig under de senaste åren. Med tanke på de rättsliga begränsningarna avseende förvärv av fast egendom (6), är antalet transaktioner vanligtvis lågt i Liechtenstein. Myndigheterna publicerar inga prisindex. Enligt FMA tyder emellertid prisuppgifter från expertutlåtanden på måttliga prisökningar för både mark och lägenheter. Även nybyggnation och transaktionsvolymer har varit relativt stabila under de senaste åren. |
| --- | --- |

b.

Dynamiken på bostadsmarknaden har varit fortsatt måttlig under de senaste åren. Med tanke på de rättsliga begränsningarna avseende förvärv av fast egendom (6), är antalet transaktioner vanligtvis lågt i Liechtenstein. Myndigheterna publicerar inga prisindex. Enligt FMA tyder emellertid prisuppgifter från expertutlåtanden på måttliga prisökningar för både mark och lägenheter. Även nybyggnation och transaktionsvolymer har varit relativt stabila under de senaste åren.

| c. | Enligt FMA har bolånen (bostadslån och andra fastighetslån från inhemska banker i den schweiziska francens valutaområde) på senare tid uppvisat en nedåtgående trend och uppgick nominellt till 0,7 procent under 2019 (en minskning från 8,8 procent år 2010), med en svag ökning till 2,5 procent under 2020. Den årliga ökningstakten för inhemska bostadslån var ännu lägre och uppgick till 1,1 procent under 2020. |
| --- | --- |

c.

Enligt FMA har bolånen (bostadslån och andra fastighetslån från inhemska banker i den schweiziska francens valutaområde) på senare tid uppvisat en nedåtgående trend och uppgick nominellt till 0,7 procent under 2019 (en minskning från 8,8 procent år 2010), med en svag ökning till 2,5 procent under 2020. Den årliga ökningstakten för inhemska bostadslån var ännu lägre och uppgick till 1,1 procent under 2020.

| d. | Enligt FMA är belåningsgraden (LTV-kvoten) relativt måttlig där endast en försumbar andel av både befintliga och nya bostadslån hade en belåningsgrad över 80 procent under 2019 och 2020. Bankerna måste också rapportera lån som utgör ett ”undantag från policy” när de inte följer sina egna interna riktlinjer avseende låntagares återbetalningsförmåga. I praktiken kontrollerar bankerna om en räntehöjning till 4,5 procent eller 5 procent skulle medföra att skuldbetalningarna överstiger en tredjedel av hushållets inkomster. Mot bakgrund av den aktuella låga räntenivån och det faktum att den schweiziska francens valutaområde haft låga räntor under lång tid, är bördan av att uppfylla dessa krav tämligen stor. Dock uppgick ca 23 procent av de samlade bostadslånen i Liechtenstein i kategorin ”undantag från policy” i slutet av 2020. |
| --- | --- |

d.

Enligt FMA är belåningsgraden (LTV-kvoten) relativt måttlig där endast en försumbar andel av både befintliga och nya bostadslån hade en belåningsgrad över 80 procent under 2019 och 2020. Bankerna måste också rapportera lån som utgör ett ”undantag från policy” när de inte följer sina egna interna riktlinjer avseende låntagares återbetalningsförmåga. I praktiken kontrollerar bankerna om en räntehöjning till 4,5 procent eller 5 procent skulle medföra att skuldbetalningarna överstiger en tredjedel av hushållets inkomster. Mot bakgrund av den aktuella låga räntenivån och det faktum att den schweiziska francens valutaområde haft låga räntor under lång tid, är bördan av att uppfylla dessa krav tämligen stor. Dock uppgick ca 23 procent av de samlade bostadslånen i Liechtenstein i kategorin ”undantag från policy” i slutet av 2020.

| e. | Den samlade volymen av inhemska bostadslån uppgick till cirka 85 procent av BNP under 2020, vilket är en av de högsta kvoterna i EES. Storleken på Liechtensteins banksektor motsvarar dock ungefär femton gånger landets BNP, vilket innebär att bostadslånen visserligen är en inkomstkälla för vissa banker i Liechtenstein, men att inhemska lån inte är av avgörande betydelse för lönsamheten och solvensen för de banker som är verksamma i Liechtenstein, eftersom de främst är inriktade på private banking. Samtidigt är Liechtensteins banksektor väl kapitaliserad, med en kärnprimärkapitalrelation (CET1) på 22,3 procent i juni 2021. Liechtensteins banksektor kännetecknas dessutom av mycket starka likviditetsindikatorer, och den extremt låga kvoten mellan utlåning och inlåning på 65 procent innebär en låg finansieringsrisk. |
| --- | --- |

e.

Den samlade volymen av inhemska bostadslån uppgick till cirka 85 procent av BNP under 2020, vilket är en av de högsta kvoterna i EES. Storleken på Liechtensteins banksektor motsvarar dock ungefär femton gånger landets BNP, vilket innebär att bostadslånen visserligen är en inkomstkälla för vissa banker i Liechtenstein, men att inhemska lån inte är av avgörande betydelse för lönsamheten och solvensen för de banker som är verksamma i Liechtenstein, eftersom de främst är inriktade på private banking. Samtidigt är Liechtensteins banksektor väl kapitaliserad, med en kärnprimärkapitalrelation (CET1) på 22,3 procent i juni 2021. Liechtensteins banksektor kännetecknas dessutom av mycket starka likviditetsindikatorer, och den extremt låga kvoten mellan utlåning och inlåning på 65 procent innebär en låg finansieringsrisk.

| f. | Med tanke på den måttliga belåningsgraden för inhemska bostadslån, deras begränsade andel av bankernas portföljer och banksektorns höga kapitalisering, är de direkta riskerna för den finansiella stabiliteten som utgår från bostadssektorn för närvarande begränsade i Liechtenstein. Även om arbetsmarknaden i Liechtenstein har visat sig vara motståndskraftig under lågkonjunktur under de senaste årtiondena, och hushållens förmögenhet fortfarande är relativt hög, gör hushållens redan höga och ökande skuldsättning dem sårbara för oväntade makroekonomiska chocker. Om t.ex. arbetslösheten ökar och/eller hushållens inkomster minskar, kan vissa hushåll få problem med att betala sina lån. Tillhörande sjunkande hushållsinkomster och förmögenhetseffekter kan förstärka den initiala makroekonomiska chocken om hushållen tvingas minska sin konsumtion för att betala sina lån. Detta kan leda till sekundära effekter och en ökad risk för kreditinstituten och det finansiella systemet (7). |
| --- | --- |

f.

Med tanke på den måttliga belåningsgraden för inhemska bostadslån, deras begränsade andel av bankernas portföljer och banksektorns höga kapitalisering, är de direkta riskerna för den finansiella stabiliteten som utgår från bostadssektorn för närvarande begränsade i Liechtenstein. Även om arbetsmarknaden i Liechtenstein har visat sig vara motståndskraftig under lågkonjunktur under de senaste årtiondena, och hushållens förmögenhet fortfarande är relativt hög, gör hushållens redan höga och ökande skuldsättning dem sårbara för oväntade makroekonomiska chocker. Om t.ex. arbetslösheten ökar och/eller hushållens inkomster minskar, kan vissa hushåll få problem med att betala sina lån. Tillhörande sjunkande hushållsinkomster och förmögenhetseffekter kan förstärka den initiala makroekonomiska chocken om hushållen tvingas minska sin konsumtion för att betala sina lån. Detta kan leda till sekundära effekter och en ökad risk för kreditinstituten och det finansiella systemet (7).

| g. | ESRB känner till att Liechtenstein har infört flera åtgärder för att minska de aktuella sårbarheterna i bostadssektorn, särskilt taket för belåningsgraden (LTV-kvot) på 80 procent, kravet om att amortera ed bostadslån till en maximal belåningsgrad (LTV-kvot) på 66 procent inom de första 20 åren av lånets återbetalning, samt ökade riskvikter för bostadslån för banker som tillämpar schablonmetoden vid beräkningen av kapitalbaskraven (8). Samtidigt håller FMA på att genomföra Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (9). Den nya datan, som kommer att bli tillgänglig under andra halvåret 2022, förväntas ytterligare förbättra analysen av sårbarheter relaterade till bostadssektorn i Liechtenstein. |
| --- | --- |

g.

ESRB känner till att Liechtenstein har infört flera åtgärder för att minska de aktuella sårbarheterna i bostadssektorn, särskilt taket för belåningsgraden (LTV-kvot) på 80 procent, kravet om att amortera ed bostadslån till en maximal belåningsgrad (LTV-kvot) på 66 procent inom de första 20 åren av lånets återbetalning, samt ökade riskvikter för bostadslån för banker som tillämpar schablonmetoden vid beräkningen av kapitalbaskraven (8). Samtidigt håller FMA på att genomföra Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (9). Den nya datan, som kommer att bli tillgänglig under andra halvåret 2022, förväntas ytterligare förbättra analysen av sårbarheter relaterade till bostadssektorn i Liechtenstein.

| h. | I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Med tanke på hushållens redan höga och ökande skuldsättning, och den betydande andelen hushåll som är sårbara för oväntade negativa chocker, bör det befintliga bolånetaket (LTV-kvot) kompletteras med inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder för att förhindra ytterligare ackumulering av sårbarheter i bostadssektorn. I detta syfte kan det bli nödvändigt att skapa en rättslig grund för låntagarbaserade instrument, för att ge de nationella myndigheterna tillräcklig flexibilitet för att hantera sårbarheterna i bostadssektorn i Liechtenstein. |
| --- | --- |

h.

I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Med tanke på hushållens redan höga och ökande skuldsättning, och den betydande andelen hushåll som är sårbara för oväntade negativa chocker, bör det befintliga bolånetaket (LTV-kvot) kompletteras med inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder för att förhindra ytterligare ackumulering av sårbarheter i bostadssektorn. I detta syfte kan det bli nödvändigt att skapa en rättslig grund för låntagarbaserade instrument, för att ge de nationella myndigheterna tillräcklig flexibilitet för att hantera sårbarheterna i bostadssektorn i Liechtenstein.

| (8) | När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Liechtenstein befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

(8)

När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Liechtenstein befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.

ESRB har identifierat sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Liechtenstein som kan utgöra en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten och som kan medföra allvarliga negativa konsekvenser för realekonomin. Ur ett makrotillsynsperspektiv anser ESRB att de största sårbarheterna är hushållens höga och fortsatt stigande skuldsättning samt avsaknaden av inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder för att reducera ytterligare risker som utgår från sektorn bostadsfastigheter.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  Liechtensteins kvoter mellan skulder/inkomster och skulder/BNP är inte helt jämförbara med andra EES-länder. Den disponibla inkomsten i Liechtenstein beräknas som skillnaden mellan den totala beskattningsbara inkomsten samt förmögenhets- och inkomstskatten. Dessutom baseras den hushållens samlade skulder på skattestatistik och skulderna definieras inte på konsoliderad basis (dvs. krediter inom hushållssektorn samt även inom familjen ingår också). Denna definitionsfråga leder till högre siffror i förhållande till andra EES-länder.

4

(5)  Skattebasen för hushållen inkluderar också en hypotetisk avkastning på nettoförmögenheten (för närvarande fastställd till 4 procent) som läggs till den årliga förvärvsinkomsten. För att minska nettoförmögenheten kan hushållen behålla sina bolån i stället för att återbetala dem. I praktiken är dock skatteincitamentet ganska litet, särskilt med tanke på räntan på den skuld som inte amorteras men fortfarande måste betalas.

5

(6)  Det finns begränsningar för köp av bostäder i Liechtenstein om det saknas ett berättigat intresse, t.ex. när det gäller befintlig egendom. Ungefär hälften av fastighetstransaktionerna i Liechtenstein är inte köp utan överföringar genom byte, donation eller arv.

6

(7)  Det bör dock noteras att sådana procykliska effekter av en konjunkturnedgång i den finansiella cykeln skulle vara betydligt svagare i Liechtenstein jämfört med andra EES-länder, eftersom den inhemska efterfrågan spelar en relativt liten roll i Liechtensteins extremt lilla och öppna ekonomi. Således skulle även en markant ökning av hushållens sparande bara få försumbara effekter på efterfrågan, vilket begränsar effekterna på ekonomin i stort.

7

(8)  Alla banker i Liechtenstein tillämpar schablonmetoden vid beräkningen av kapitalbaskraven.

8

(9)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (ESRB/2016/14) (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/25

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS VARNING

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Ungern

(ESRB/2021/15)

(2022/C 122/06)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 c samt artiklarna 16 och 18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

(1)

Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

| (2) | Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(2)

Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten.

| (3) | Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker. |
| --- | --- |

(3)

Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

| (4) | Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(4)

Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

| (5) | Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (6) | Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES.

| (7) | Vad gäller Ungern har denna senaste granskning visat att:






  a. | Den årliga ökningen av de reala bostadspriserna låg nära eller över 10 procent mellan 2015 och 2019 och var särskilt markant i Budapest. Enligt uppskattningar från Magyar Nemzeti Bank (MNB) ledde denna dynamik till en betydande övervärdering med en topp på 18 procent i Budapest och 3 procent i landet som helhet under tredje kvartalet 2019. Data från MNB visar att prisutvecklingen har varierat avsevärt i olika delar av landet. Å ena sidan började bostadspriserna i Budapest i reala termer att avta i slutet av 2019, stagnerade eller minskade något under 2020 och har varit måttliga under första halvåret 2021. Å andra sidan ökade priserna tvåsiffrigt i andra områden, särskilt i mindre kommuner och på landsbygden, där hushållen varit berättigade till statligt stöd vid bostadsförvärv. Ur ett framåtblickande perspektiv kommer den internationella turismens återkomst att vara en viktig faktor för hur bostadspriserna kommer att utvecklas i Budapest. I landet som helhet kan fortsatt användning av olika statliga subventionsprogram (3) bidra till att bostadspriserna fortsätter öka, medan de nya momsreglerna för nybyggnation (4) kan förbättra utbudet av bostäder på medellång sikt. |
| --- | --- | --- |

(7)

Vad gäller Ungern har denna senaste granskning visat att:

a.

Den årliga ökningen av de reala bostadspriserna låg nära eller över 10 procent mellan 2015 och 2019 och var särskilt markant i Budapest. Enligt uppskattningar från Magyar Nemzeti Bank (MNB) ledde denna dynamik till en betydande övervärdering med en topp på 18 procent i Budapest och 3 procent i landet som helhet under tredje kvartalet 2019. Data från MNB visar att prisutvecklingen har varierat avsevärt i olika delar av landet. Å ena sidan började bostadspriserna i Budapest i reala termer att avta i slutet av 2019, stagnerade eller minskade något under 2020 och har varit måttliga under första halvåret 2021. Å andra sidan ökade priserna tvåsiffrigt i andra områden, särskilt i mindre kommuner och på landsbygden, där hushållen varit berättigade till statligt stöd vid bostadsförvärv. Ur ett framåtblickande perspektiv kommer den internationella turismens återkomst att vara en viktig faktor för hur bostadspriserna kommer att utvecklas i Budapest. I landet som helhet kan fortsatt användning av olika statliga subventionsprogram (3) bidra till att bostadspriserna fortsätter öka, medan de nya momsreglerna för nybyggnation (4) kan förbättra utbudet av bostäder på medellång sikt.

| b. | Bolånen har ökat stadigt sedan mitten av 2018, med en real årlig tillväxt på över eller nära 5 procent. Trots att MNB:s beräkningar visar att endast ungefär hälften av bostadstransaktionerna realiserades genom banklån under 2020, hade bolån en real årlig tillväxt på i genomsnitt 6,8 procent mellan januari och augusti 2021. Samtidigt uppgick den reala ökningen av hushållens skulder till i genomsnitt 10 procent på årsbasis. Även om denna ökning översteg den reala ökningen av bolånen, har den drivits på av ökningen av prenatala barnbidrag, samt den andel av hushållens lån som omfattas av moratoriet (31 procent av alla bostadslån och 42 % av de godtagbara bostadslånen omfattades fortfarande av moratoriet och amorterades därmed inte i juni 2021). . Utan effekterna av moratoriet uppgick den reala årliga ökningen av bolån och hushållens lån under första halvåret 2021 till 0,7 procent respektive 2,7 procent enligt MNB:s beräkningar. Det breda utbudet av statliga subventionsprogram, inklusive det nya statliga subventionsprogrammet som infördes i början av 2021, har också bidragit till ökningen i hushållens lån (5). |
| --- | --- |

b.

Bolånen har ökat stadigt sedan mitten av 2018, med en real årlig tillväxt på över eller nära 5 procent. Trots att MNB:s beräkningar visar att endast ungefär hälften av bostadstransaktionerna realiserades genom banklån under 2020, hade bolån en real årlig tillväxt på i genomsnitt 6,8 procent mellan januari och augusti 2021. Samtidigt uppgick den reala ökningen av hushållens skulder till i genomsnitt 10 procent på årsbasis. Även om denna ökning översteg den reala ökningen av bolånen, har den drivits på av ökningen av prenatala barnbidrag, samt den andel av hushållens lån som omfattas av moratoriet (31 procent av alla bostadslån och 42 % av de godtagbara bostadslånen omfattades fortfarande av moratoriet och amorterades därmed inte i juni 2021). . Utan effekterna av moratoriet uppgick den reala årliga ökningen av bolån och hushållens lån under första halvåret 2021 till 0,7 procent respektive 2,7 procent enligt MNB:s beräkningar. Det breda utbudet av statliga subventionsprogram, inklusive det nya statliga subventionsprogrammet som infördes i början av 2021, har också bidragit till ökningen i hushållens lån (5).

| c. | Trots att om bostadslån beviljades med mycket hög belåningsgrad (LTV) före 2008, hade 90 procent av lånestocken en LTV-kvot under 80 procent under första halvåret 2021. Detta är i viss mån resultatet av snabbt ökande bostadspriser samt amorteringen av gamla lån. Dessutom är LTV-kvoten för nya lån begränsad till 80 procent sedan 2015. Vad gäller kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) hade dock cirka 22 procent av de befintliga lånen och nästan 25 procent av de nya bostadslånen (uttryckt i volym) under första halvåret 2021 DSTI-kvoter på 40–60 procent. Detta har delvis berott på högre gränser för DSTI-kvoten för höginkomsttagare vars andel av den nya utlåningen har ökat: under första halvåret 2021 omfattades cirka 60 procent av den nya utlåningen för bostadsändamål av de högre gränserna motsvarande 60 procent som DSTI-kvot (där låntagarens nettoinkomst per månad låg över den lagstadgade tröskeln på 500 000 ungerska forint), och 5 procent av de nya bostadslånen hade en DSTI-kvot på över 50 procent. Även om löptiderna för de nya lånen har blivit något längre, anser MNB inte att det finns tecken som tyder på att längre löptider används i högre grad för att kringgå de aktuella begränsningarna för DSTI-kvoten. |
| --- | --- |

c.

Trots att om bostadslån beviljades med mycket hög belåningsgrad (LTV) före 2008, hade 90 procent av lånestocken en LTV-kvot under 80 procent under första halvåret 2021. Detta är i viss mån resultatet av snabbt ökande bostadspriser samt amorteringen av gamla lån. Dessutom är LTV-kvoten för nya lån begränsad till 80 procent sedan 2015. Vad gäller kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) hade dock cirka 22 procent av de befintliga lånen och nästan 25 procent av de nya bostadslånen (uttryckt i volym) under första halvåret 2021 DSTI-kvoter på 40–60 procent. Detta har delvis berott på högre gränser för DSTI-kvoten för höginkomsttagare vars andel av den nya utlåningen har ökat: under första halvåret 2021 omfattades cirka 60 procent av den nya utlåningen för bostadsändamål av de högre gränserna motsvarande 60 procent som DSTI-kvot (där låntagarens nettoinkomst per månad låg över den lagstadgade tröskeln på 500 000 ungerska forint), och 5 procent av de nya bostadslånen hade en DSTI-kvot på över 50 procent. Även om löptiderna för de nya lånen har blivit något längre, anser MNB inte att det finns tecken som tyder på att längre löptider används i högre grad för att kringgå de aktuella begränsningarna för DSTI-kvoten.

| d. | Fast ränta användes oftare i samband med lån till hushållen efter det att MNB infört en certifiering under 2017. Denna gäller endast bostadslån med en räntebindningstid på minst fem år. Ökningen av bostadslån med längre räntebindningstid har ytterligare förstärkts genom de lägre gränserna för DSTI-kvoten, som tillämpas sedan oktober 2018, för bostadslån med en räntebindningstid som understiger 10 år. I februari 2021 hade omkring 75 procent respektive 25 procent av de nya lånen en räntebindningstid på 10 respektive 5 år. Med beaktande av lånestocken utgjorde dock lån med räntebindningstider kortare än 1 år fortfarande nästan 40 procent av den beviljade krediten, även om denna andel gradvis har minskat. |
| --- | --- |

d.

Fast ränta användes oftare i samband med lån till hushållen efter det att MNB infört en certifiering under 2017. Denna gäller endast bostadslån med en räntebindningstid på minst fem år. Ökningen av bostadslån med längre räntebindningstid har ytterligare förstärkts genom de lägre gränserna för DSTI-kvoten, som tillämpas sedan oktober 2018, för bostadslån med en räntebindningstid som understiger 10 år. I februari 2021 hade omkring 75 procent respektive 25 procent av de nya lånen en räntebindningstid på 10 respektive 5 år. Med beaktande av lånestocken utgjorde dock lån med räntebindningstider kortare än 1 år fortfarande nästan 40 procent av den beviljade krediten, även om denna andel gradvis har minskat.

| e. | Det moratorium för lån som är kopplat till covid-19 pandemin har nyligen förlängts till juni 2022. Omfattningen på moratoriet har dock minskat, och andelen lån till hushåll som fortfarande omfattas av moratoriet uppgår till ca 5 procent av hushållens samlade utestående lån. Enligt MNB:s analys utgjorde hushållens lån som omfattades av det tidigare, mer omfattande, moratoriet för låntagare som är anställda i sårbara sektorer cirka 10 procent av alla utestående lån. |
| --- | --- |

e.

Det moratorium för lån som är kopplat till covid-19 pandemin har nyligen förlängts till juni 2022. Omfattningen på moratoriet har dock minskat, och andelen lån till hushåll som fortfarande omfattas av moratoriet uppgår till ca 5 procent av hushållens samlade utestående lån. Enligt MNB:s analys utgjorde hushållens lån som omfattades av det tidigare, mer omfattande, moratoriet för låntagare som är anställda i sårbara sektorer cirka 10 procent av alla utestående lån.

| f. | ESRB är medvetet om de makrotillsynsåtgärder som finns på plats i Ungern och som minskar de nuvarande sårbarheterna inom fastighetssektorn, främst begränsningarna av LTV- och DSTI-kvoten. ESRB är också medveten om att bankerna är uppmärksammat den ökade kreditrisken till följd av det förlängda moratoriet och har klassificera vissa av lånen som lån i stadie 2. |
| --- | --- |

f.

ESRB är medvetet om de makrotillsynsåtgärder som finns på plats i Ungern och som minskar de nuvarande sårbarheterna inom fastighetssektorn, främst begränsningarna av LTV- och DSTI-kvoten. ESRB är också medveten om att bankerna är uppmärksammat den ökade kreditrisken till följd av det förlängda moratoriet och har klassificera vissa av lånen som lån i stadie 2.

| g. | I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Om sårbarheterna inom bostadssektorn fortsätter att öka skulle en skärpning av DSTI-kvoten, kompletterat den med en löptidsgräns, och/eller införandet av en systemriskbuffert eller en kontracyklisk kapitalbuffert, bidra till att minska dessa sårbarheter. Trots detta kan makrotillsynsåtgärderna kompletteras av mer omfattande åtgärder för att minska eller eliminera de faktorer som underlättar eller påskyndar hushållens stigande skuldsättning eller de försvårade möjligheterna att köpa bostäder. Dessa åtgärder bör komplettera de övergripande makrotillsynsåtgärderna för att tackla de återstående sårbarheterna som identifierats inom den ungerska bostadsmarknaden, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet i Ungern. Mot bakgrund av ett för lågt utbud av bostäder kan statliga subventioner och stödlån i Ungern bidra till att stimulera efterfrågan på bostäder som ägs av de boende, vilket kan leda till en högre övervärdering av bostäder och högre skuldsättning för hushållen. Ytterligare politiska åtgärder skulle kunna inriktas på at ta bort incitament för hushållen att skuldsätta sig allt mer, särskilt statliga subventioner och stödlån, samt att säkerställa ett tillräckligt utbud av bostäder och en väl fungerande hyresmarknad. Under de kommande kvartalen bör de nationella myndigheterna fortsätta att bevaka kreditkvaliteten på hushållens skulder som omfattas av moratoriet och säkerställa tillräckliga avsättningar för de förväntade förlusterna. |
| --- | --- |

g.

I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Om sårbarheterna inom bostadssektorn fortsätter att öka skulle en skärpning av DSTI-kvoten, kompletterat den med en löptidsgräns, och/eller införandet av en systemriskbuffert eller en kontracyklisk kapitalbuffert, bidra till att minska dessa sårbarheter. Trots detta kan makrotillsynsåtgärderna kompletteras av mer omfattande åtgärder för att minska eller eliminera de faktorer som underlättar eller påskyndar hushållens stigande skuldsättning eller de försvårade möjligheterna att köpa bostäder. Dessa åtgärder bör komplettera de övergripande makrotillsynsåtgärderna för att tackla de återstående sårbarheterna som identifierats inom den ungerska bostadsmarknaden, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet i Ungern. Mot bakgrund av ett för lågt utbud av bostäder kan statliga subventioner och stödlån i Ungern bidra till att stimulera efterfrågan på bostäder som ägs av de boende, vilket kan leda till en högre övervärdering av bostäder och högre skuldsättning för hushållen. Ytterligare politiska åtgärder skulle kunna inriktas på at ta bort incitament för hushållen att skuldsätta sig allt mer, särskilt statliga subventioner och stödlån, samt att säkerställa ett tillräckligt utbud av bostäder och en väl fungerande hyresmarknad. Under de kommande kvartalen bör de nationella myndigheterna fortsätta att bevaka kreditkvaliteten på hushållens skulder som omfattas av moratoriet och säkerställa tillräckliga avsättningar för de förväntade förlusterna.

| (8) | När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Ungern befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

(8)

När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Ungern befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.

ESRB har identifierat sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Ungern som kan utgöra en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten och som kan medföra allvarliga negativa konsekvenser för realekonomin. Ur ett makrotillsynsperspektiv anser ESRB att de största sårbarheterna är den ökande risken för övervärdering av bostäderna i kombination med den snabba tillväxten av hypotekslån och andra lån till hushållen, samt även marknadssegment med låntagare som har stora skuldbetalningar.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Stödet vid bostadsförvärv samt ett prenatalt barnbidrag, vilket är ett räntefritt lån utan begränsningar av hur lånet används.

3

(4)  Den nya förmånliga momsreglerna för nybyggnation återinfördes i januari 2021 och medför fördelar för bostäder som färdigställts senast 2026 (med bygglov utfärdade senast 2022).

4

(5)  Det nya statliga subventionsprogrammet ger stöd till hushåll som redan deltar i subventionsprogrammet för bostadsköp.

5

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/28

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS VARNING

av den 2 december 2021

om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Slovakien

(ESRB/2021/16)

(2022/C 122/07)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 c samt artiklarna 16 och 18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

(1)

Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av bankernas balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

| (2) | Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(2)

Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och för den finansiella stabiliteten.

| (3) | Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker. |
| --- | --- |

(3)

Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

| (4) | Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(4)

Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa strukturella faktorer kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – och andra regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

| (5) | Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemins utbrott 2020 och den därmed sammanhängande krisen har inte lett till någon konjunkturnedgång på bostadsmarknaderna. Efter en period med successiv tillväxt, då det samtidigt har varit låg räntenivå, har i stället de reala bostadspriserna och utlåningen ökat ytterligare i flera länder och detta i en betydligt snabbare takt än hushållens inkomster. För att mildra effekterna av pandemin och den därav följande ekonomiska osäkerheten har olika åtgärder och strategier, såsom moratorier och offentliga garantier, genomförts. I denna breda politiska kontext har tidigare planerade makrotillsynsåtgärder tillfälligt lättats eller senarelagts i vissa länder. Den aktuella förbättringen av det ekonomiska läget gör det möjligt att anpassa makrotillsynen i de länder där sårbarheter i samband med bostadsfastigheter har fortsatt att byggas upp.

| (6) | Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EES.

| (7) | Vad gäller Slovakien har denna senaste granskning visat att:






  a. | Bostadspriserna har kontinuerligt ökat i reala termer i Slovakien under de senaste fem åren. Trots skärpningen av den rättsligt bindande taket för belåningsgraden har bostadsprisernas ökat allt snabbare sedan början av 2019. Under covid-19 pandemin har prisökningarna accelererat ytterligare och den reala ökningen av bostadspriserna i årstakt nådde nästan 16 procent under andra kvartalet 2021, den näst högsta nivån inom EU. Eftersom bostadspriserna under en längre tid ökat snabbare än hushållens inkomster har bostadsförvärven försvårats. Olika värderingsmodeller pekar på att risken för att bostäder är övervärderade ökar. Prisutvecklingen baserar på en ekonomi som befunnit sig i en expansiv fas, låga räntor, ökat hushållssparande, en stark efterfrågan från hushållen sida på nya bostäder samt ett utbudsunderskott. |
| --- | --- | --- |

(7)

Vad gäller Slovakien har denna senaste granskning visat att:

a.

Bostadspriserna har kontinuerligt ökat i reala termer i Slovakien under de senaste fem åren. Trots skärpningen av den rättsligt bindande taket för belåningsgraden har bostadsprisernas ökat allt snabbare sedan början av 2019. Under covid-19 pandemin har prisökningarna accelererat ytterligare och den reala ökningen av bostadspriserna i årstakt nådde nästan 16 procent under andra kvartalet 2021, den näst högsta nivån inom EU. Eftersom bostadspriserna under en längre tid ökat snabbare än hushållens inkomster har bostadsförvärven försvårats. Olika värderingsmodeller pekar på att risken för att bostäder är övervärderade ökar. Prisutvecklingen baserar på en ekonomi som befunnit sig i en expansiv fas, låga räntor, ökat hushållssparande, en stark efterfrågan från hushållen sida på nya bostäder samt ett utbudsunderskott.

| b. | Trots de åtgärder som myndigheterna vidtagit hör ökningen av bolån i Slovakien till de högsta i EU under de senaste tre åren, och har också stått emot covid-19 chocken. Bolånemarknaden i Slovakien kännetecknas av låga räntor och stark efterfrågan på bolån, vilket förstärkts av stigande bostadspriser och hård konkurrens mellan kreditgivarna. Banksektorn i Slovakien är dessutom en av de sektorer som är mest exponerade mot fastighetsverksamhet i EES-länderna. |
| --- | --- |

b.

Trots de åtgärder som myndigheterna vidtagit hör ökningen av bolån i Slovakien till de högsta i EU under de senaste tre åren, och har också stått emot covid-19 chocken. Bolånemarknaden i Slovakien kännetecknas av låga räntor och stark efterfrågan på bolån, vilket förstärkts av stigande bostadspriser och hård konkurrens mellan kreditgivarna. Banksektorn i Slovakien är dessutom en av de sektorer som är mest exponerade mot fastighetsverksamhet i EES-länderna.

| c. | Hushållens skuldsättning i Slovakien har ökat under de senaste åren på grund av intensiv utlåningsverksamhet. Efter flera år med tvåsiffriga ökningar av hushållens samlade reala skulder har ökningstakten i hushållens skuldsättning mattats av och stabiliserats kring 4 procent under 2020. Trots denna avmattning, som också skedde tack vare makrotillsynsåtgärder (införandet av en kvot mellan skuld/inkomst (DTI-kvot) och en skärpning av kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI)), är ökningen av hushållens skuldsättning fortfarande bland de högsta i EU och har lett till en stigande skuldkvot i förhållande till BNP. Hushållen minskade sin konsumtion under covid-19 pandemin, men deras efterfrågan på bostadslån förblev stark. Refinansieringen av bostadslån har ökat på senare tid och hänger ofta samman med att det ursprungliga nominella lånebeloppet ökar. En annan sårbarhet är att löptiden på en betydande del av lånen överstiger låntagarens pensionsålder. Denna utveckling samt sårbara marknadssegment bör övervakas noga framöver. |
| --- | --- |

c.

Hushållens skuldsättning i Slovakien har ökat under de senaste åren på grund av intensiv utlåningsverksamhet. Efter flera år med tvåsiffriga ökningar av hushållens samlade reala skulder har ökningstakten i hushållens skuldsättning mattats av och stabiliserats kring 4 procent under 2020. Trots denna avmattning, som också skedde tack vare makrotillsynsåtgärder (införandet av en kvot mellan skuld/inkomst (DTI-kvot) och en skärpning av kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI)), är ökningen av hushållens skuldsättning fortfarande bland de högsta i EU och har lett till en stigande skuldkvot i förhållande till BNP. Hushållen minskade sin konsumtion under covid-19 pandemin, men deras efterfrågan på bostadslån förblev stark. Refinansieringen av bostadslån har ökat på senare tid och hänger ofta samman med att det ursprungliga nominella lånebeloppet ökar. En annan sårbarhet är att löptiden på en betydande del av lånen överstiger låntagarens pensionsålder. Denna utveckling samt sårbara marknadssegment bör övervakas noga framöver.

| d. | Ovannämnda sårbarheter har också byggts upp pga. flera strukturella faktorer, t.ex. för fastighetsmarknaden gynnsamma skatteregler samt en bristfällig hyresmarknad. |
| --- | --- |

d.

Ovannämnda sårbarheter har också byggts upp pga. flera strukturella faktorer, t.ex. för fastighetsmarknaden gynnsamma skatteregler samt en bristfällig hyresmarknad.

| e. | ESRB konstaterar att Slovakien har vidtagit flera åtgärder för att minska de nuvarande sårbarheterna i bostadssektorn, särskilt en omfattande uppsättning låntagarbaserade åtgärder för att på ett lämpligt sätt hantera de underliggande riskerna i samband med bostadslån och låntagares sårbarhet. Den kontracykliska kapitalbufferten är ett viktigt verktyg för att ta itu med sårbarheter relaterade till den snabba kredittillväxten, som skett inom många olika sektorer, och för att öka banksektors motståndskraft. |
| --- | --- |

e.

ESRB konstaterar att Slovakien har vidtagit flera åtgärder för att minska de nuvarande sårbarheterna i bostadssektorn, särskilt en omfattande uppsättning låntagarbaserade åtgärder för att på ett lämpligt sätt hantera de underliggande riskerna i samband med bostadslån och låntagares sårbarhet. Den kontracykliska kapitalbufferten är ett viktigt verktyg för att ta itu med sårbarheter relaterade till den snabba kredittillväxten, som skett inom många olika sektorer, och för att öka banksektors motståndskraft.

| f. | I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och tillräckliga. Mot bakgrund av att sårbarheter fortsätter att öka inom vissa marknadssegment vore det ändamålsenligt att finjustera de befintliga låntagarbaserade åtgärderna. Om fler cykliska risker materialiseras eller de strukturella sårbarheterna ökar, kan myndigheterna i Slovakien överväga att åter bygga upp den kontracykliska kapitalbufferten eller införa en sektorsvis systemriskbuffert för att ytterligare öka motståndskraften mot de risker som finns inom bostadssektorn. Därutöver utgör aktiveringen av ett riskviktsgolv för sådana exponeringar gentemot bostadsmarknaden som omfattas av internmetoden genom artikel 458 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3) också ett alternativ för att öka banksektorns motståndskraft. Utöver makrotillsynsåtgärder skulle även justeringar av det för bostadsfastigheter gynnsamma skattesystemet samt åtgärder som förbättrar hyresmarknadens bristfälliga funktion kunna minska orsakerna till systemrisker relaterade till bostadssektorn i Slovakien. |
| --- | --- |

f.

I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och tillräckliga. Mot bakgrund av att sårbarheter fortsätter att öka inom vissa marknadssegment vore det ändamålsenligt att finjustera de befintliga låntagarbaserade åtgärderna. Om fler cykliska risker materialiseras eller de strukturella sårbarheterna ökar, kan myndigheterna i Slovakien överväga att åter bygga upp den kontracykliska kapitalbufferten eller införa en sektorsvis systemriskbuffert för att ytterligare öka motståndskraften mot de risker som finns inom bostadssektorn. Därutöver utgör aktiveringen av ett riskviktsgolv för sådana exponeringar gentemot bostadsmarknaden som omfattas av internmetoden genom artikel 458 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3) också ett alternativ för att öka banksektorns motståndskraft. Utöver makrotillsynsåtgärder skulle även justeringar av det för bostadsfastigheter gynnsamma skattesystemet samt åtgärder som förbättrar hyresmarknadens bristfälliga funktion kunna minska orsakerna till systemrisker relaterade till bostadssektorn i Slovakien.

| (8) | När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Slovakien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

(8)

När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Slovakien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.

ESRB har identifierat sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Slovakien som kan utgöra en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten och som kan medföra allvarliga negativa konsekvenser för realekonomin. Ur ett makrotillsynsperspektiv anser ESRB att de största sårbarheterna är den ökande risken för en övervärdering av bostäder i kombination med snabbt ökande bostadspriser, samt även hushållens stigande skuldsättning tillsammans med risken inom vissa marknadssegment där hushåll har hög skuldsättning och stora bolånekostnader.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 december 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/31

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 122/08)

Kommissionen beslutade den 7 december 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10447. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10447. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/32

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 122/09)

Kommissionen beslutade den 24 februari 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10589. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10589. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/33

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 13 januari 2022

om ett förslag till ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag vad gäller resolution

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Inledning och rättslig grund

Den 29 november 2021 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd och Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU vad gäller tillsynsbehandlingen av grupper av globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och en metod för den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (1) (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som påverkar ECB:s uppgifter i fråga om tillsyn över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget och Europeiska centralbankssystemets medverkan till ett smidigt genomförande av politiken när det gäller det finansiella systemets stabilitet, enligt vad som avses i artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

ECB noterar att föreslaget till förordning består av tekniska justeringar i syfte att genomföra materiella lagstiftningsbeslut som genomförts genom de senaste ändringarna av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (2) (nedan kallat BRRD), som kommenterats i ECB:s yttrande om ändringar av unionens krishanteringssystem (3).

ECB stöder förslaget till förordning, som säkerställer bättre överensstämmelse mellan bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (4) (nedan kallad kapitalkravsförordningen eller CRR) och bestämmelserna i BRRD, efter ikraftträdandet av den reviderade ramen för total förlustabsorberingskapacitet (TLAC) och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. ECB stöder vidare förslaget till förordning i den mån som det säkerställer en bättre samordning av hur globala systemviktiga institut behandlas med hjälp av en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter, inbegripet grupper med dotterbolag registrerade i tredjeländer, med den behandling som framgår av TLAC-standarden.

ECB uppmanar unionens lagstiftande organ att framöver övervaka och bedöma genomförandet av dessa ändringar av kapitalkravsförordningen i förhållande till ovannämnda mål, för att bedöma samspelet mellan BRRD och kapitalkravsförordningen samt för att undvika att globala systemviktiga banker och globala systemviktiga institut tillämpar tillsynsarbitrage mellan resolutionsstrategier med en enda ingångspunkt och sådana med flera ingångspunkter baserat på minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder eller TLAC-målnivån.

Vissa smärre tekniska anpassningar föreslås för att förtydliga tolkningen av lagtexten eller för att säkerställa konsekvens i den terminologi som används i förordningen. I detta syfte anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 13 januari 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2021) 665 final.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

2

(3)  Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2017 om ändringar av unionens krishanteringssystem (CON/2017/47) (EUT C 314, 31.1.2018, s. 17).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1)

4

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/35

---

Eurons växelkurs (1)

16 mars 2022

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0994 |
| JPY | japansk yen | 130,05 |
| DKK | dansk krona | 7,4412 |
| GBP | pund sterling | 0,83988 |
| SEK | svensk krona | 10,4205 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0336 |
| ISK | isländsk krona | 143,50 |
| NOK | norsk krona | 9,7988 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,687 |
| HUF | ungersk forint | 371,18 |
| PLN | polsk zloty | 4,6765 |
| RON | rumänsk leu | 4,9473 |
| TRY | turkisk lira | 16,1783 |
| AUD | australisk dollar | 1,5165 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3967 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5996 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6168 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4966 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 353,77 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,5574 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,9817 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5725 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 690,36 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6147 |
| PHP | filippinsk peso | 57,433 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,681 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6523 |
| MXN | mexikansk peso | 22,8540 |
| INR | indisk rupie | 83,7805 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0994

JPY

japansk yen

130,05

DKK

dansk krona

7,4412

GBP

pund sterling

0,83988

SEK

svensk krona

10,4205

CHF

schweizisk franc

1,0336

ISK

isländsk krona

143,50

NOK

norsk krona

9,7988

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,687

HUF

ungersk forint

371,18

PLN

polsk zloty

4,6765

RON

rumänsk leu

4,9473

TRY

turkisk lira

16,1783

AUD

australisk dollar

1,5165

CAD

kanadensisk dollar

1,3967

HKD

Hongkongdollar

8,5996

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6168

SGD

singaporiansk dollar

1,4966

KRW

sydkoreansk won

1 353,77

ZAR

sydafrikansk rand

16,5574

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,9817

HRK

kroatisk kuna

7,5725

IDR

indonesisk rupiah

15 690,36

MYR

malaysisk ringgit

4,6147

PHP

filippinsk peso

57,433

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,681

BRL

brasiliansk real

5,6523

MXN

mexikansk peso

22,8540

INR

indisk rupie

83,7805

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 122/12)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec (CDPQ, Kanada). |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec (CDPQ, Kanada).

| — | Transurban Holdings Limited (Transurban, Australien). |
| --- | --- |

—

Transurban Holdings Limited (Transurban, Australien).

| — | AustralianSuper Pty Ltd (AustralianSuper, Australien). |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Pty Ltd (AustralianSuper, Australien).

| — | Canada Pension Plan Investment Board (CPP Investments, Kanada). |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board (CPP Investments, Kanada).

| — | Tawreed Investments Limited (Tawreed, Caymanöarna), kontrollerat av Abu Dhabi Investment Authority (ADIA, UAE). |
| --- | --- |

—

Tawreed Investments Limited (Tawreed, Caymanöarna), kontrollerat av Abu Dhabi Investment Authority (ADIA, UAE).

| — | WestConnex (WCX, Australien). |
| --- | --- |

—

WestConnex (WCX, Australien).

CDPQ, Transurban, AustralianSuper, CPP Investments och Tawreed kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över hela WCX.

Koncentrationen genomförs genom avtal eller på annat sätt.

2.

| — | CDPQ en långsiktig institutionell investerare som förvaltar medel främst för offentliga och halvoffentliga pensions- och försäkringssystem i provinsen Québec, och som främst investerar i infrastrukturtillgångar. |
| --- | --- |

—

CDPQ en långsiktig institutionell investerare som förvaltar medel främst för offentliga och halvoffentliga pensions- och försäkringssystem i provinsen Québec, och som främst investerar i infrastrukturtillgångar.

| — | Transurban är verksam inom avgiftsbelagda vägar och driver och utvecklar avgiftsbelagda urbana vägnät i Australien, Kanada och Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

Transurban är verksam inom avgiftsbelagda vägar och driver och utvecklar avgiftsbelagda urbana vägnät i Australien, Kanada och Förenta staterna.

| — | AustralianSuper är Australiens största pensionskassa (superannuation) och pensionsfond med global investeringsverksamhet. |
| --- | --- |

—

AustralianSuper är Australiens största pensionskassa (superannuation) och pensionsfond med global investeringsverksamhet.

| — | CPP Investments är portföljförvaltare som hanterar medel från Canada Pension Plan och placerar dem främst i offentliga och privata aktier, fastigheter, infrastruktur och instrument med fast avkastning. |
| --- | --- |

—

CPP Investments är portföljförvaltare som hanterar medel från Canada Pension Plan och placerar dem främst i offentliga och privata aktier, fastigheter, infrastruktur och instrument med fast avkastning.

| — | Tawreed äger ett antal infrastrukturinvesteringar och förvaltar en global investeringsportfölj. ADIA, Tawreeds moderföretag, en statlig enhet som ägs av emiratet Abu Dhabi och som förvaltar en diversifierad internationell portfölj. |
| --- | --- |

—

Tawreed äger ett antal infrastrukturinvesteringar och förvaltar en global investeringsportfölj. ADIA, Tawreeds moderföretag, en statlig enhet som ägs av emiratet Abu Dhabi och som förvaltar en diversifierad internationell portfölj.

| — | WCX är verksam inom utveckling, underhåll och drift av avgiftsbelagda vägar i Sydney, New South Wales. |
| --- | --- |

—

WCX är verksam inom utveckling, underhåll och drift av avgiftsbelagda vägar i Sydney, New South Wales.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 17.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 122/38

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 122/13)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”PIMIENTO DE GERNIKA”/”GERNIKAKO PIPERRA”

EU-nr: PGI-ES-0673-AM01 – 22 februari 2016

SUB ( ) SGB (X)

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Namn: Comité Profesional ”Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika” (professionell kommitté för ”Gernikako Piperra”/”Pimiento de Gernika”)

Adress: Torre Muntsaratz. Bo Muntsaratz, 17-A. 48220. Abadiño (Biscaya).

Tfn +32 94-6030330; Fax +34 94-6063953

Sammansättning: producenter/bearbetningsföretag ( x ) övriga ( )

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Spanien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☐ | Märkning |
| --- | --- |

☐

Märkning

| ☐ | Annat [specificera] |
| --- | --- |

☐

Annat [specificera]

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Uttömmande beskrivning av och särskilda skäl till varje ändring:

De föreslagna ändringarna motiveras av behovet av att anpassa produktspecifikationen till de nuvarande omständigheterna och garantera grödans fortbestånd, samtidigt som slutproduktens kvalitet och egenskaper bibehålls utan att sambandet mellan produkten och miljön försvagas.

PRODUKTBESKRIVNING

Den största tillåtna skillnaden i längd på 2 cm i varje förpackning föreslås strykas i stycket om produktegenskaper, under produktbeskrivningen (Avsnitt B), eftersom de fastställda längdegenskaperna för ”Pimiento de Gernika” (6–9 cm) redan säkerställer att produkten uppfyller kraven på enhetlighet i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011. Eftersom dessa pepparfrukter är omogna, och följaktligen smala och korta, måste deras försäljningsförpackning inte heller uppfylla kravet i handelsnormen för paprika, där det anges att avlånga paprikor ska vara tillräckligt enhetliga i fråga om längd.

Den största tillåtna skillnaden i längd på 2 cm i varje förpackning är trots allt inte en egenskap hos själva pepparfrukten utan ett krav vid saluföring.

Ändringen gäller avsnitt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

Därmed ska den nuvarande lydelsen:

Längd 6–9 cm. I varje förpackning är den största tillåtna skillnaden i längd 2 cm.

ersättas med följande:

Längd 6–9 cm.

GEOGRAFISKT OMRÅDE

Det föreslås att detta avsnitt ändras genom att förpackningsområdet tas bort, eftersom förpackningen i sig inte är ett led i produktionen av produkten. Samtidigt kvarstår alla andra produktionskrav som inverkar på produktens kvalitet.

Detta fastställs i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet, där följande har strukits: ”Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser:”, ”Iordningställande och förpackning sker i samma område som produktionen”, ”Kravet på att pepparfrukterna måste iordningställas och förpackas i produktionsområdet syftar till att skydda beteckningens anseende, garantera produktens äkthet och bibehålla dess kvalitet och egenskaper.”.

BEVIS PÅ URSPRUNG

Det föreslås att fjärde stycket ändras, eftersom en av de faktorer som garanterar produktens ursprung är utsädet, och utsädets äkthet kan garanteras eftersom det endast kan köpas av registrerade producenter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen. Detta innebär att det inte är genetiska (DNA) eller fysikalisk-kemiska tester, utan möjligheten att spåra utsädets ursprung, som garanterar ursprunget och äktheten hos produkter med den skyddade geografiska beteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

Därmed ska den nuvarande lydelsen:

Kontroll- och certifieringssystemet är grundläggande för att kunna garantera produktens ursprung, kvalitet och spårbarhet. Det består av följande delar:

Odlarföreningar levererar utsäde till registrerade producenter. Registrerade jordbruksföretag får endast odla godkända sorter av denna typ av spanskpeppar. För att kunna garantera produktens ursprung och äkthet genomför kontrollorganet genetiska (DNA) och fysikalisk-kemiska tester.

ersättas med följande:

Kontroll- och certifieringssystemet för utsädet är grundläggande för att kunna garantera produktens ursprung, kvalitet och spårbarhet. Det består av följande delar:

Certifierat utsäde levereras till registrerade producenter. Registrerade jordbruksföretag får endast odla godkända sorter av denna typ av spanskpeppar. Ett köpintyg som styrker det certifierade utsädets ursprung och äkthet måste tillhandahållas kontrollorganet.

Det första stycket om det certifierade utsädets äkthet, i avsnitt E om produktionsmetoden, har följande lydelse:

Odlarföreningar ska välja ut eget utsäde från rena linjer och leverera det till registrerade jordbruksföretag i det skyddade området med den geografiska beteckningen. För att kunna garantera produktens ursprung och äkthet ska detta inte bara övervakas av odlarföreningarna och de registrerade odlarna själva, utan en årlig granskningsplan ska även fastställas av kontrollorganet.

Denna lydelse ska nu ersättas med följande:

Registrerade jordbruksföretag i det skyddade området med den geografiska beteckningen ska garantera produktens ursprung och äkthet genom spårbarhetssystem för det certifierade utsädet och självövervakning av registrerade odlare. Kontrollorganet ska dessutom fastställa en årlig granskningsplan.

PRODUKTIONSMETOD

Den föreslagna ändringen av detta avsnitt motiveras av behovet av att anpassa produktspecifikationen till de nuvarande omständigheterna och den tekniska utvecklingen. Det föreslås därför att det ska bli möjligt med en andra planteringscykel och att fastställa en högsta planteringstäthet, ändra skördefrekvensen och tillåta maskinell förpackning och möjligheten att odla grödan i substrat.

Tredje, femte, trettonde och nittonde stycket i detta avsnitt av produktspecifikationen föreslås ersättas med följande:

| 1. | Tredje stycket i avsnitt E i produktspecifikationen
  Möjligheten att genomföra en andra planteringscykel har införts eftersom odlare hela tiden arbetar med små plantor, vilket gör det möjligt att bibehålla produktkvaliteten under hela saluföringsperioden. Att sprida ut skörden på detta sätt ligger i linje med områdets traditionella odlingsmetoder.
  När det gäller planteringstätheten är endast en övre gräns ändamålsenlig för att säkerställa produktkvaliteten. En lägre planteringstäthet påverkar inte kvaliteten negativt.
  Ändringen gäller avsnitt 3.4 i det sammanfattande dokumentet.
  Därmed ska den nuvarande lydelsen:
  Frilandsplantering ska ske mellan april och maj och plantering i växthus eller plasttunnlar ska ske tidigare, i februari, mars och april. Pepparfrukterna ska i det första fallet skördas från och med juni och i det andra fallet från och med mitten av april. Merparten av grödan ska skördas mellan april och november. Planteringstätheten ska vara tre till fyra plantor per kvadratmeter.
  ersättas med följande:
  Frilandsplantering ska ske mellan april och maj, och plantering i växthus eller plasttunnlar ska ske tidigare, i februari, mars och april. En andra planteringscykel får genomföras från och med juni. Pepparfrukterna ska i det första fallet skördas från och med juni och i det andra fallet från och med mitten av april. Merparten av grödan ska skördas mellan april och november. Planteringstätheten ska vara högst fyra plantor per kvadratmeter. |
| --- | --- |

1.

Tredje stycket i avsnitt E i produktspecifikationen

Möjligheten att genomföra en andra planteringscykel har införts eftersom odlare hela tiden arbetar med små plantor, vilket gör det möjligt att bibehålla produktkvaliteten under hela saluföringsperioden. Att sprida ut skörden på detta sätt ligger i linje med områdets traditionella odlingsmetoder.

När det gäller planteringstätheten är endast en övre gräns ändamålsenlig för att säkerställa produktkvaliteten. En lägre planteringstäthet påverkar inte kvaliteten negativt.

Därmed ska den nuvarande lydelsen:

Frilandsplantering ska ske mellan april och maj och plantering i växthus eller plasttunnlar ska ske tidigare, i februari, mars och april. Pepparfrukterna ska i det första fallet skördas från och med juni och i det andra fallet från och med mitten av april. Merparten av grödan ska skördas mellan april och november. Planteringstätheten ska vara tre till fyra plantor per kvadratmeter.

ersättas med följande:

Frilandsplantering ska ske mellan april och maj, och plantering i växthus eller plasttunnlar ska ske tidigare, i februari, mars och april. En andra planteringscykel får genomföras från och med juni. Pepparfrukterna ska i det första fallet skördas från och med juni och i det andra fallet från och med mitten av april. Merparten av grödan ska skördas mellan april och november. Planteringstätheten ska vara högst fyra plantor per kvadratmeter.

| 2. | Eftersom grödan inte alltid måste odlas i jord ska det femte stycket ändras för att göra det möjligt att även odla i substrat.
  Ändringen gäller avsnitt 5 i det sammanfattande dokumentet.
  Markförhållanden, stadsutveckling och trycket från infrastruktur samt hur små baskiska jordbruk vanligtvis är utformade innebär att det finns ett mycket begränsat antal produktionsområden som lämpar sig för att odla ”Pimiento de Gernika”. Grödorna roteras följaktligen inte så ofta, och ibland roteras besläktade arter (tomat/spanskpeppar), vilket leder till att aggressiva patogener utvecklas i jorden som kan ödelägga skörden. ”Pimiento de Gernika” är en viktig del av jordbruket på den baskiska Atlantkusten, och dessa allvarliga växtskyddsproblem hotar grödans överlevnad.
  De växtsjukdomar som drabbar ”Pimiento de Gernika” är främst jordburna, dvs. jorden (organiskt material som bryts ner i marken) är den främsta inokulatkällan. Dessa jordburna sjukdomar i de atlantiska klimatzonerna i den autonoma regionen Baskien beror främst på virus (Potyvirus eller Tobamovirus) eller svampar. Svampsläktena Fusarium spp. och Phytophthora ssp. utgör en möjlig källa till infektion för ”Pimiento de Gernika”. Enligt en jordundersökning från 2014 förekommer dessa svampar i 70 procent av den jord som används för att odla ”Pimiento de Gernika”. Detta bekräftades i en studie från 2015 om resistensen mot Tobamovirus hos chilipeppar och paprika (Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento) som utfördes av Santiago Larregla.
  År 2011 publicerades studien ”Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate” av Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla och Carlos Garbisu (Crop Protection, vol. 30, s. 1563–1572). I studien slog författarna fast att biosanering är det enda sättet att inaktivera det inokulat i jorden som ger upphov till svampsjukdomarna (oosporer av Phytophthora capsici). Mot bakgrund av klimatförhållandena i Baskiens Atlantområde är denna metod endast effektiv när den används på våren och sommaren, vilket sammanfaller med odlingssäsongen för ”Pimiento de Gernika”.
  Producenterna odlar ”Pimiento de Gernika” i enlighet med strikta regler för integrerad produktion som begränsar användningen av bekämpningsmedel. För att ta hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden har odlarna valt att använda substrat som ett alternativ till jord.
  Såsom framgår av studierna nedan gör substratet det möjligt för växtens rotsystem att etablera sig och fungerar samtidigt som ett inert stöd för växten, utan att påverka dess näringsupptag. De substrat som lämpar sig för att odla ”Pimiento de Gernika” är inerta substrat, även om en liten andel organiskt material kan användas för packning. Ingen av dessa båda komponenter tillför några makro- eller mikronäringsämnen som kan assimileras av växten. Substrat kännetecknas främst av sin låga densitet, som gör dess struktur genomsläpplig för luft och vatten.
  Se följande studier:






  — | Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop. Crop Protection 30: 412–419. |
| --- | --- | --- |

2.

Eftersom grödan inte alltid måste odlas i jord ska det femte stycket ändras för att göra det möjligt att även odla i substrat.

Markförhållanden, stadsutveckling och trycket från infrastruktur samt hur små baskiska jordbruk vanligtvis är utformade innebär att det finns ett mycket begränsat antal produktionsområden som lämpar sig för att odla ”Pimiento de Gernika”. Grödorna roteras följaktligen inte så ofta, och ibland roteras besläktade arter (tomat/spanskpeppar), vilket leder till att aggressiva patogener utvecklas i jorden som kan ödelägga skörden. ”Pimiento de Gernika” är en viktig del av jordbruket på den baskiska Atlantkusten, och dessa allvarliga växtskyddsproblem hotar grödans överlevnad.

De växtsjukdomar som drabbar ”Pimiento de Gernika” är främst jordburna, dvs. jorden (organiskt material som bryts ner i marken) är den främsta inokulatkällan. Dessa jordburna sjukdomar i de atlantiska klimatzonerna i den autonoma regionen Baskien beror främst på virus (Potyvirus eller Tobamovirus) eller svampar. Svampsläktena Fusarium spp. och Phytophthora ssp. utgör en möjlig källa till infektion för ”Pimiento de Gernika”. Enligt en jordundersökning från 2014 förekommer dessa svampar i 70 procent av den jord som används för att odla ”Pimiento de Gernika”. Detta bekräftades i en studie från 2015 om resistensen mot Tobamovirus hos chilipeppar och paprika (Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento) som utfördes av Santiago Larregla.

År 2011 publicerades studien ”Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate” av Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla och Carlos Garbisu (Crop Protection, vol. 30, s. 1563–1572). I studien slog författarna fast att biosanering är det enda sättet att inaktivera det inokulat i jorden som ger upphov till svampsjukdomarna (oosporer av Phytophthora capsici). Mot bakgrund av klimatförhållandena i Baskiens Atlantområde är denna metod endast effektiv när den används på våren och sommaren, vilket sammanfaller med odlingssäsongen för ”Pimiento de Gernika”.

Producenterna odlar ”Pimiento de Gernika” i enlighet med strikta regler för integrerad produktion som begränsar användningen av bekämpningsmedel. För att ta hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden har odlarna valt att använda substrat som ett alternativ till jord.

Såsom framgår av studierna nedan gör substratet det möjligt för växtens rotsystem att etablera sig och fungerar samtidigt som ett inert stöd för växten, utan att påverka dess näringsupptag. De substrat som lämpar sig för att odla ”Pimiento de Gernika” är inerta substrat, även om en liten andel organiskt material kan användas för packning. Ingen av dessa båda komponenter tillför några makro- eller mikronäringsämnen som kan assimileras av växten. Substrat kännetecknas främst av sin låga densitet, som gör dess struktur genomsläpplig för luft och vatten.

Se följande studier:

—

Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop. Crop Protection 30: 412–419.

| — | Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika. Acta Horticulturae 40: 475–478. |
| --- | --- |

—

Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika. Acta Horticulturae 40: 475–478.

| — | Larregla, S. 2003. Etiología y epidemiología de la ”Tristeza” del pimiento en Bizkaia. Under granskning. Doktorsavhandling. University of the Basque Country. Leioa. |
| --- | --- |

—

Larregla, S. 2003. Etiología y epidemiología de la ”Tristeza” del pimiento en Bizkaia. Under granskning. Doktorsavhandling. University of the Basque Country. Leioa.

| — | Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops. I Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, s. 437–456. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops. I Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, s. 437–456.

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain. Acta Horticulturae 883: 353–360. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain. Acta Horticulturae 883: 353–360.

| — | Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C. 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality. Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794–805. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C. 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality. Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794–805.

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

Enligt ovannämnda studier finns det ingen skillnad mellan de produkter som erhålls genom odling i jord jämfört med substrat.

Möjligheten att odla grödan i substrat har därför inkluderats eftersom substratet kan förankra växtens rotsystem och fungera som ett inert stöd för växten, utan att påverka dess näringsupptag. Detta innebär att egenskaperna hos ”Pimiento de Gernika” inte påverkas.

Den nuvarande lydelsen:

Det ska gödslas lagom för att upprätthålla balansen mellan, och halten av, näringsämnen i marken och växten, med beaktande av grödans näringsupptag, plantornas näringsstatus, markens bördighet och annat näringstillskott (från vatten, organiskt material osv.).

ska ersättas med följande:

”Pimiento de Gernika” får odlas i både jord och substrat. Det ska gödslas lagom för att upprätthålla balansen mellan, och halten av, näringsämnen i marken och substratet.

Både jorden och substratet ska alltid uppfylla kraven i relevant lagstiftning om integrerad produktion.

Odlingssubstratet kännetecknas av sin låga densitet (30–150 kg/m3), som gör dess struktur genomsläpplig för luft och vatten. Substratet fungerar också som ett inert stöd för växten, utan att påverka dess näringsupptag.

| 3. | Punkt 13:
  ”Dagligen” ska ersättas med ”ofta” eftersom det förstnämnda kan tolkas som att grödan måste skördas varje dag. Grödan ska skördas så ofta som det behövs utifrån dess mognadsgrad, och skördefrekvensen kommer att variera under hela produktionscykeln.
  Det kan dessutom förekomma stora toppar i produktionen. Grödan måste plockas för hand och ibland kan skörden ta längre tid på grund av arbetskraftsbrist, eftersom jordbruksföretagen i första hand är familjeföretag.
  Ändringen gäller avsnitt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.
  Därmed ska den nuvarande lydelsen:
  Eftersom pepparfrukten skördas vid optimal mognad ska skörden ske dagligen och förpackningen ska äga rum samma dag. I undantagsfall och under perioder av produktionstoppar får emellertid förpackningen äga rum nästa dag.
  ersättas med följande:
  Eftersom pepparfrukten skördas vid optimal mognad ska skörden ske ofta och förpackningen ska äga rum samma dag. I undantagsfall och under perioder av produktionstoppar får emellertid förpackningen äga rum inom de närmaste dagarna. |
| --- | --- |

3.

Punkt 13:

”Dagligen” ska ersättas med ”ofta” eftersom det förstnämnda kan tolkas som att grödan måste skördas varje dag. Grödan ska skördas så ofta som det behövs utifrån dess mognadsgrad, och skördefrekvensen kommer att variera under hela produktionscykeln.

Det kan dessutom förekomma stora toppar i produktionen. Grödan måste plockas för hand och ibland kan skörden ta längre tid på grund av arbetskraftsbrist, eftersom jordbruksföretagen i första hand är familjeföretag.

Därmed ska den nuvarande lydelsen:

Eftersom pepparfrukten skördas vid optimal mognad ska skörden ske dagligen och förpackningen ska äga rum samma dag. I undantagsfall och under perioder av produktionstoppar får emellertid förpackningen äga rum nästa dag.

ersättas med följande:

Eftersom pepparfrukten skördas vid optimal mognad ska skörden ske ofta och förpackningen ska äga rum samma dag. I undantagsfall och under perioder av produktionstoppar får emellertid förpackningen äga rum inom de närmaste dagarna.

| 4. | Punkterna 14 och 16:
  Kravet på att förpackning måste ske i produktionsområdet ska strykas, eftersom förpackningen inte är ett led i själva produktionen, och påverkar inte heller säkerställandet av produktens kvalitet och äkthet. De återstående förpackningskraven, som kan inverka på produktens slutliga kvalitet, kvarstår.
  Ändringen gäller avsnitt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.
  Punkterna 14 och 16 nedan, som hänvisar till kravet på att förpackningen måste ske i produktionsområdet, ska strykas.
  Punkt 14: ”Kravet på att pepparfrukterna måste iordningställas och förpackas i själva produktionsområdet syftar till att skydda beteckningens anseende, garantera produktens äkthet och bibehålla dess kvalitet och egenskaper.”
  Punkt 16: ”Om pepparfrukterna förpackas utanför produktionsområdet försvårar det dessutom kontrolluppgifterna, vilket i sin tur skulle kunna inverka negativt på säkerställandet av produktens kvalitet och äkthet.” |
| --- | --- |

4.

Punkterna 14 och 16:

Kravet på att förpackning måste ske i produktionsområdet ska strykas, eftersom förpackningen inte är ett led i själva produktionen, och påverkar inte heller säkerställandet av produktens kvalitet och äkthet. De återstående förpackningskraven, som kan inverka på produktens slutliga kvalitet, kvarstår.

Punkterna 14 och 16 nedan, som hänvisar till kravet på att förpackningen måste ske i produktionsområdet, ska strykas.

Punkt 14: ”Kravet på att pepparfrukterna måste iordningställas och förpackas i själva produktionsområdet syftar till att skydda beteckningens anseende, garantera produktens äkthet och bibehålla dess kvalitet och egenskaper.”

Punkt 16: ”Om pepparfrukterna förpackas utanför produktionsområdet försvårar det dessutom kontrolluppgifterna, vilket i sin tur skulle kunna inverka negativt på säkerställandet av produktens kvalitet och äkthet.”

| 5. | Punkt 19:
  Pepparfrukterna ska plockas för hand eftersom vissa kvalitetsaspekter, t.ex. att skalet inte är för tjockt, endast kan bedömas manuellt. Maskinell förpackning är emellertid tillåten eftersom teknisk utveckling har gjort det möjligt att omsorgsfullt hantera produkten samtidigt som processen snabbas upp.
  Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.
  Den nuvarande lydelsen:
  Förpackningen ska ske för hand och alltid med stor försiktighet så att produktens fysikaliska egenskaper bevaras.
  ska ersättas med följande:
  Pepparfrukterna ska plockas för hand och både sortering och förpackning ska alltid utföras med stor försiktighet så att produktens fysikaliska egenskaper bevaras. |
| --- | --- |

5.

Punkt 19:

Pepparfrukterna ska plockas för hand eftersom vissa kvalitetsaspekter, t.ex. att skalet inte är för tjockt, endast kan bedömas manuellt. Maskinell förpackning är emellertid tillåten eftersom teknisk utveckling har gjort det möjligt att omsorgsfullt hantera produkten samtidigt som processen snabbas upp.

Den nuvarande lydelsen:

Förpackningen ska ske för hand och alltid med stor försiktighet så att produktens fysikaliska egenskaper bevaras.

ska ersättas med följande:

Pepparfrukterna ska plockas för hand och både sortering och förpackning ska alltid utföras med stor försiktighet så att produktens fysikaliska egenskaper bevaras.

SAMBAND MED DET OMGIVANDE OMRÅDET

Detta stycke har anpassats för att hänvisningar till odling i jord och övertäckt odling ska tas bort, vilket inte påverkar sambandet, eftersom detta bygger på produktens anseende.

Avsnitt 5 i det sammanfattande dokumentet om sambandet har ändrats för att orden ”i jorden” ska tas bort från första raden i tredje stycket i avsnitt 5.1, från den andra delen av det fjärde stycket i avsnitt 5.1 och från det tionde stycket i avsnitt 5.3. Skälen är desamma som för ändringen av avsnitt F i produktspecifikationen, nämligen att inkludera möjligheten att odla i substrat i avsnittet ”Produktionsmetod”. Faktorer som jord eller substrat påverkar inte sambandet för ”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra”, eftersom detta bygger på produktens anseende.

Den andra delen som stöder sambandet (”traditionella metoder”) har behållits eftersom traditionell kunskap inte hänger samman med användningen av substrat.

”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” är mycket omtyckt av konsumenterna i Baskien eftersom grödan har odlats i området i århundraden, och utsäde och odlingsmetoder har gått i arv från generation till generation, vilket gör dem till en del av Biscayas historia. Dessutom har systemet med att odla och lagra utsäde, som gått i arv från generation till generation, lett till att ”Pimiento de Gernika” naturligt har anpassat sig till sin miljö, och har gett upphov till sorter med unika genetiska egenskaper (Iker och Derio). Denna produkt har så stor betydelse för den baskiska kokkonsten att det finns ett sällskap, ”Cofradía del Gernikako Piperra”, som bidrar till att främja produktens anseende såväl på landsbygden som i städerna.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PIMIENTO DE GERNIKA”/”GERNIKAKO PIPERRA”

EU-nr: PGI-ES-0673-AM01 – 22 februari 2016

SGB (X) SUB ( )

1.   Namn

”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra”

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Spanskpeppar som skyddas av den geografiska beteckningen ”Gernikako Piperra”/”Pimiento de Gernika” är frukter av arten Capsicum annuum L., som tillhör den lokala sorten Gernika. De är avsedda att ätas färska och saluförs som omogna pepparfrukter för fritering. Olika linjer har valts ut från denna lokala sort, varav två är upptagna i förteckningen över kommersiella sorter under namnen ”Derio” och ”Iker”. Även andra linjer av den lokala sorten som har de egenskaper som kännetecknar ”Pimiento de Gernika” får skyddas med den geografiska beteckningen.

Kännetecknande för ”Pimiento de Gernika” är dess sötma – frukten innehåller inget eller mycket lite capsaicin. Under de miljöbetingelser som råder i Baskien brukar frukten därför i allmänhet inte vara skarp i smaken. Fruktväggen är tunn (2–3 mm tjock*) och fruktens längdsnitt har formen av en medelstor eller avlång triangel, vilket motsvarar typerna C3 och C1 i Pochardklassificeringen (1966).

Det i dag populäraste sättet att använda denna pepparsort är att fritera färska frukter som ännu inte är mogna. Pepparfrukterna skördas innan frukten har nått sin slutliga storlek och hela frukten fortfarande är jämnt grön. Då är frukten utan skaft 6–9 cm lång, 2–3 cm bred och väger* 10–12 gram. Färgen varierar mellan mellangrönt och mörkgrönt, och formen är långsmal. Längdsnittet är triangulärt och tvärsnittet är ellipsformat eller triangulärt med två eller tre svagt markerade kammare. Toppen är spetsig och hela det långsmala skaftet är kvar. Vid skaftfästet är frukten i allmänhet platt eller välvd. Det tunna och släta skalet, som varken är läderaktigt eller segt, ser fräscht ut. Inuti pepparfrukten finns pärlemorfärgade frön, som inte är helt färdigutvecklade.

Gernikasorten kallas även pimiento choricero eller pimiento de Bizkaia.

Större delen av frukterna konsumeras färska innan de uppnått full storlek.

| (* | Egenskaper hos mogna pepparfrukter) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Pepparfrukterna ska odlas i det geografiska området.

Odlingen ska antingen ske på friland eller övertäckt. De odlingstekniker som är bäst lämpade för pepparfrukternas utveckling och fruktbildning utnyttjas. All användning av produkter eller odlingssystem som kan försämra produktens kvalitet är förbjuden.

Frilandsplantering ska ske mellan april och maj, och plantering i växthus eller plasttunnlar ska ske tidigare, i februari, mars och april. En andra planteringscykel får genomföras från och med juni. Pepparfrukterna ska i det första fallet skördas från och med juni och i det andra fallet från och med mitten av april. Merparten av grödan ska skördas mellan april och november. Planteringstätheten ska vara högst fyra plantor per kvadratmeter.

Inga andra ingrepp görs än de som krävs för att garantera produktionen. Biologiska bekämpningsmedel och bekämpningsmetoder bör användas i möjligaste mån.

Pepparfrukterna ska skördas för hand i flera omgångar så ofta som krävs. Skörden genomförs när pepparfrukterna nått optimal mognad, och utförs mycket varsamt för att inte skada frukten och för att bevara dess fysikaliska egenskaper.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Eftersom pepparfrukten skördas vid optimal mognad sker skörden ofta och förpackningen äger rum samma dag. I undantagsfall och under perioder av produktionstoppar får förpackningen äga rum inom de närmaste dagarna.

Det är en färskvara med kort hållbarhet. Kylförvarning och onödiga transporter och väntetider rekommenderas inte eftersom detta kan ha en negativ inverkan på produktens kvalitet.

Produkten mognar snabb och dess särdrag (en ännu inte helt mogen pepparfrukt med tunt skal och fruktkött som säljs som färskvara) gör den mycket känslig för plötsliga förändringar i temperatur och luftfuktighet. Därför riskerar all ytterligare hantering och transport utöver vad som är strikt nödvändigt för att pepparfrukten ska nå fram till konsumenten att försämra produktens kvalitet.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Förutom den allmänna lagstadgade informationen ska spanskpeppar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” märkas med orden ”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” och dess logotyp.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området består av provinserna Guipúzcoa och Biscaya samt följande områden i Álava: området Cantábrica Alavesa, som består av kommunerna Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio och Artziniega, samt området Estribaciones del Gorbea, som består av kommunerna Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano och Aramaio.

5.   Samband med det geografiska området

5.1.   Specifika uppgifter om det geografiska området

Det geografiska område som lämpar sig för att odla spanskpepparn begränsas till den baskiska Atlantkusten. Området har ett mesotermiskt klimat med måttliga temperaturer och mycket regn, ingen torr årstid och den största nederbörden under hösten och vintern. Det är ett Atlantklimat men de väst-ostliga havsströmmarna gör att området får ett mildare (årsmedeltemperatur 13 °C och temperaturvariation 11 °C) och fuktigare klimat än väntat med hänsyn till breddgraden.

Den optimala relativa luftfuktigheten ligger på mellan 60 och 75 procent. Lägre luftfuktighet tillsammans med perioder med höga temperaturer och starkt solsken kan ge upphov till fysiologiska problem som minskar fruktens marknadsmässiga kvalitet, däribland att skalet är för tjockt (vilket minskar pepparfruktens värde eftersom den främst är avsedd för fritering).

Om det, utöver dessa miljöförhållanden, råder brist på vatten och evapotranspirationen är hög kan andra fysiologiska förändringar uppträda som försämrar fruktens kvalitet, såsom toppröta och/eller att en del pepparfrukter får stark smak på grund av att capsaicinhalten ökar.

Det baskiska klimatet passar perfekt för odling av spanskpeppar. Baskiens Atlantkustområde har rätt temperatur, milt men inte alltför varmt, för att pepparfrukterna ska kunna utvecklas utan risk för frost.

Det avgränsade geografiska områdets odlingsklimat bidrar till några av de särskilda kvalitetsegenskaper som har gjort pepparfrukten berömd. Klimatet gör också att man kan förebygga eller minska fel som sänker priset, exempelvis stark smak, för tjockt skal och toppröta.

5.2.   Specifika uppgifter om produkten

”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” är en lokal sort som är perfekt anpassad till odlingsklimatet vid Baskiens Atlantkust.

Produktionsområdets odlingsklimat ger pepparsorten vissa av dess särdrag, såsom avsaknaden av stark smak och det utsökta fruktkött som den är berömd för.

Denna typ av spanskpeppar är krävande i fråga om temperatur. Under 15 °C blir tillväxten långsammare och under 10 °C upphör den helt. Temperaturer över 35 °C kan leda till att blommorna och de nybildade frukterna faller av. Optimala temperaturer för tillväxt och fruktsättning är 25 °C på dagen och 18 °C nattetid. Vid 1 °C uppträder frostskador. För att växten ska kunna utvecklas måste marktemperaturen överstiga 12 °C. Om grödan ska utvecklas väl bör dygnsmedeltemperaturen ligga på 20 °C, med endast smärre variationer mellan dag och natt.

Pepparfruktens storlek är också ett av dess kännetecken. Skörden av omogen peppar garanterar det utsökta fruktköttet, avsaknaden av segt skal och den angenäma smaken.

Spanskpepparn är känd för sin enastående smak och höga kvalitet. Den brukar ätas friterad som tilltugg, tillbehör eller förrätt och är en av de mest typiska ingredienserna i det baskiska köket.

5.3.   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Sambandet mellan det avgränsade geografiska området och ”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” bygger på dess anseende och de uråldriga odlingsmetoderna, vilket bland annat avspeglar sig i den stora popularitet som pepparfrukten åtnjuter bland konsumenterna i Baskien och dess höga pris på marknaden.

”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” är en av de äldsta kända växterna i Baskien. Dess frön och hemligheten bakom odlingen har förmedlats från generation till generation under sekler och är en del av Biscayas historia.

Stora matskribenter från Baskien och övriga Spanien (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere och Ignacio Domenech) har prisat produkten i sina artiklar eller använt den i några av sina recept. Baskiska kökschefer med världsrykte som Arguiñano och Subijana använder också produkten i sina recept.

”Cofradía del Gernikako Piperra” bildades 1998 speciellt för att öka medvetenheten om ”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra”. Sällskapet organiserar olika kampanjer för att marknadsföra ”Pimiento de Gernika”, däribland provsmakningar vid den traditionella marknaden i Guernica. Pepparfrukten har fått sitt namn från staden, som traditionellt sett har varit det viktigaste odlingsområdet. Varje måndag hålls en berömd frukt- och grönsaksmarknad där pepparn spelar en framträdande roll.

”Sista måndagen i Guernica” är den största jordbruksmarknaden i Baskien med över 100 000 besökare den sista måndagen i oktober. Denna marknad omtalas redan 1366 i Guernicas stadsprivilegier.

Att produkten har gott anseende framgår även av en marknadsundersökning som utfördes av företaget IKERFEL om produkter med erkänd kvalitet. Undersökningen byggde på en kvantitativ metod och 900 intervjuer genomfördes mellan den 16 och 30 juli 2009 i den autonoma regionen Baskien med personer som ansvarade för hushållets inköp. Enligt undersökningen känner 83 procent av befolkningen i den autonoma regionen Baskien igen namnet ”Pimiento de Gernika”/”Gernikako Piperra” (spontant svar eller efter förslag).

Utöver produktens anseende och odlingsmetoderna är som tidigare nämnts klimatet i det avgränsade geografiska området en viktig förutsättning för produktens kvalitet och särdrag.

Klimatet i det geografiska området förenar således de temperatur- och fuktighetsbetingelser som krävs för att denna pepparsort ska kunna utvecklas och föröka sig.

När pepparfrukten odlas i andra områden i södra Spanien med ett varmare klimat och under perioder då temperaturen är hög och luftfuktigheten låg minskar frukternas marknadsmässiga kvalitet, eftersom en större andel av frukten drabbas av de fysiologiska problem som beskrevs ovan (för tjockt skal, toppröta och/eller stark smak).

Den lokala sorten är det direkta resultatet av de regionala odlarnas iakttagelser och kunnande. Den avspeglar sambandet med miljön och är särskilt väl anpassad till områdets klimat. Under lång tid har människan framgångsrikt lyckats bevara sorten ”Pimiento de Gernika”, odlingen av den och dess särskilda handelsutnyttjande, vilket har gjort att pepparsortens särprägel består. Pepparfruktens egenart beror med andra ord på att den är perfekt anpassad till produktionsområdet.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---