# Eiropas Savienības C 123/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 123 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 18. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 123

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 18. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 123/01 | Komisijas paziņojums – Projekta satura apstiprinājums – Komisijas paziņojums Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi | 1 |
| 2022/C 123/02 | Komisijas Paziņojums – Pamatnostādnes par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai piemērošanu | 12 |
| 2022/C 123/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 123/01

Komisijas paziņojums – Projekta satura apstiprinājums – Komisijas paziņojums Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi

1

2022/C 123/02

Komisijas Paziņojums – Pamatnostādnes par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai piemērošanu

12

2022/C 123/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 123/06 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 17. marts | 41 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 123/06

Euro maiņas kurss — 2022. gada 17. marts

41

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 123/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 123/10 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 46 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 123/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

SAMSUNG BIOLOGICS

SAMSUNG BIOEPIS

1

44

2022/C 123/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 123/10

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Projekta satura apstiprinājums – Komisijas paziņojums Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi

(2022/C 123/01)

Komisija 2021. gada 9. decembrī apstiprināja projekta saturu Komisijas paziņojumam “Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi”.

Paziņojuma “Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi” projekts ir pievienots šā paziņojuma pielikumā. Paziņojuma projekts ir pieejams sabiedriskajai apspriešanai šādā vietnē:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

PIELIKUMS

PROJEKTS KOMISIJAS PAZIŅOJUMAM

“Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi”

1.   Ievads

| (1) | Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīti principi, atbilstoši kuriem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pantu (“LESD 101. pants”) novērtējami nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības (turpmāk kopīgi apzīmēti ar terminu “nolīgums”), kas kolektīvu sarunu rezultātā tiek noslēgti starp individuālajām pašnodarbinātajām personām (1) un citu(-iem) uzņēmumu(-iem) (“darījuma puse(-es)” (2)) par individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumiem. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | LESD 101. pants aizliedz tādus nolīgumus uzņēmumu starpā, kas ierobežo konkurenci iekšējā tirgū, jo īpaši, ja tie tieši vai netieši nosaka pirkšanas vai pārdošanas cenas vai kādus citus tirdzniecības nosacījumus. ES konkurences noteikumi ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. panta 3. punktu, kas paredz, ka Savienība izveido iekšējo tirgu, tai skaitā sistēmu, kas nodrošina, ka konkurence nav izkropļota (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | LES 3. panta 3. punktā arī noteikts, ka Savienība veicina “sociāl[o] tirgus ekonomik[u] ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību”. Šajā nolūkā Savienība atzīst sociālā dialoga un kolektīvo sarunu būtisko nozīmi un saskaņā ar LESD 152. pantu apņemas “veicin[āt] dialogu sociālo partneru starpā, ievērojot viņu autonomiju”. Turklāt tiesības uz kolektīvām sarunām un rīcību ir atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantā. Uzlaboti darba nosacījumi un pienācīga sociālā aizsardzība ir arī Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipi, saskaņā ar kuriem, “[i]zstrādājot [un īstenojot] ekonomisko, nodarbinātības un sociālo politiku, apspriežas ar sociālajiem partneriem atbilstoši valsts praksei” un “mudina slēgt kolektīvus līgumus un iesaistīties sarunās par šādiem līgumiem jautājumos, kuri uz tiem attiecas” (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) ņēma vērā Eiropas Savienības (“ES”) sociālās politikas mērķus, kad tā attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju kolektīvajām sarunām lēma, ka koplīgumiem starp darba devējus un darba ņēmējus pārstāvošajām organizācijām ir raksturīgi atsevišķi konkurences ierobežojumi, kas nepieciešami darba nosacījumu uzlabošanai (5). Tādējādi nolīgumi, kas tiek noslēgti kolektīvo sarunu rezultātā starp darba devējiem un darba ņēmējiem un kas pēc savas būtības un nolūka ir paredzēti darba nosacījumu (tai skaitā atalgojuma) uzlabošanai, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā un tāpēc nepārkāpj ES konkurences tiesības (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tiesa turklāt ir precizējusi, ka šī izslēgšana no LESD 101. panta darbības jomas attiecas arī uz koplīgumiem, kas tiek noslēgti starp darba devēju un darba ņēmēju organizācijām, kuras risina sarunas savu neīsto pašnodarbināto (7) dalībnieku – proti, pakalpojumu sniedzēju, kuri ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā – vārdā un labā (8). Šajā sakarā Tiesa ir atzinusi personu par neīstu pašnodarbināto, ja šī persona: i) darbojas sava darba devēja vadībā, jo īpaši attiecībā uz tās iespēju izvēlēties darba laiku, vietu un saturu, ii) neuzņemas daļu šā darba devēja komercrisku un iii) laikā, kurā ilgst darba attiecības, ir integrēta minētā darba devēja uzņēmumā. Šie kritēriji ir piemērojami neatkarīgi no tā, vai šī persona finansiālu, administratīvu vai organizatorisku iemeslu dēļ atbilstoši valsts tiesībām ir klasificēta kā pašnodarbinātā persona, un to izpilde ir novērtējama katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā konkrētās lietas faktus (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pēdējos gados darba tirgū ir notikušas fundamentālas pārmaiņas, ko ietekmējusi tendence slēgt apakšuzņēmuma līgumus, izmantot ārpakalpojumus un individuālus pakalpojumus, kā arī ražošanas procesu digitalizācija un tiešsaistes platformu ekonomikas izaugsme. Pašnodarbinātības līmenis ES ir salīdzinoši augsts un pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis, galvenokārt tiešsaistes platformu ekonomikas jomā. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lai gan šīs norises ir palielinājušas darba tirgus elastību un piekļūstamību, atsevišķos gadījumos tās ir radījušas arī sarežģītus darba nosacījumus tiešsaistes platformu ekonomikas jomā un ne tikai. Pat tad, ja noteiktas pašnodarbinātās personas nav pilnībā integrētas sava principāla uzņēmējdarbībā, kā tas ir darba ņēmēju gadījumā, tās tik un tā var nebūt pilnībā neatkarīgas no principāla vai arī tām var nebūt pietiekamas spējas aizstāvēt savas intereses, lai ietekmētu darba nosacījumus. Turklāt Covid-19 krīze ir padarījusi daudzas pašnodarbinātās personas vēl neaizsargātākas, jo to ienākumu zudumu ir saasinājušas vājas vai neesošas valstu sociālā nodrošinājuma shēmas un vāji vai neesoši speciālie atbalsta pasākumi (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ja pašnodarbinātās personas kopumā ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā, atsevišķos gadījumos tās var uzskatīt par neīstām pašnodarbinātām personām, un valstu iestādes/tiesas tās var pārklasificēt par darba ņēmējiem. Dažu grupu personas turklāt var uzskatīt par darba ņēmējiem, pamatojoties uz juridisku prezumpciju. Tomēr gadījumos, kad šīs personas nav pārklasificētas par darba ņēmējiem, iespēja risināt sarunas par koplīguma slēgšanu tik un tā var ļaut tām uzlabot savus darba nosacījumus. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | LESD 101. pantā noteiktais aizliegums attiecas uz “uzņēmumiem”, kas ir plašs jēdziens, kurš aptver ikvienu subjektu, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa un finansēšanas veida (11). Tādējādi īstas pašnodarbinātās personas, pat ja tās ir personas, kas strādā patstāvīgi, principā ir uzņēmumi LESD 101. panta nozīmē, jo tās noteiktā tirgū piedāvā savus pakalpojumus par atlīdzību un veic savu darbību kā neatkarīgi ekonomikas dalībnieki (12). Pakalpojumu sniedzējs var zaudēt uzņēmuma statusu ne tikai tad, ja praktiski atrodas subordinācijas situācijā, bet arī ekonomiskās atkarības gadījumos, kas nosakāms, pamatojoties uz konkrētas lietas faktu novērtējumu (13). Pašreizējās darba tirgus norises un jo īpaši tiešsaistes platformu ekonomikas parādīšanās pastiprina nenoteiktību attiecībā uz apstākļiem, kādos pašnodarbināto personu vai to vārdā noslēgtos koplīgumus var uzskatīt par tādiem, kas neietilpst LESD 101. panta darbības jomā. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Ievērojot minēto, šajās pamatnostādnēs ir precizēts, ka i) noteiktas koplīgumu kategorijas neietilpst LESD 101. panta darbības jomā un ii) Komisija nerīkosies attiecībā uz noteiktām citām koplīgumu kategorijām. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Šajās pamatnostādnēs ir paskaidrots, kā Komisija piemēros ES konkurences tiesības, neskarot citu ES tiesību noteikumu vai principu piemērošanu. Šīs pamatnostādnes neietekmē dalībvalstu prerogatīvas sociālajā politikā un sociālo partneru autonomiju. Tās arī neskar terminu “darba ņēmējs” vai “pašnodarbinātā persona” definīcijas valstu tiesību aktos (14). Tās neietekmē dalībvalstu vai sociālo partneru kompetenci attiecībā uz kolektīvo sarunu organizēšanu darba tiesību ietvaros, nedz arī līgumslēdzēju pušu iespēju pieprasīt pārklasificēt to nodarbinātības statusu (un šādu gadījumu izskatīšanu kompetentajās iestādēs/tiesā) atbilstoši ES vai valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Šīs pamatnostādnes neskar arī Tiesas turpmāko LESD 101. panta interpretāciju attiecībā uz darba koplīgumiem. Tās atbilstoši LESD 42. pantam un attiecīgajiem ES tiesību aktiem (15) neietekmē ES konkurences tiesību piemērošanu attiecībā uz lauksaimniecības un zivsaimniecības nozari. Turklāt tās ir piemērojamas, neskarot LESD 101. panta 3. punktu, kas no LESD 101. panta 1. punkta piemērošanas atbrīvo nolīgumus, kuri i) palīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicina tehnisku vai saimniecisku attīstību, ii) ļauj patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no iegūtajiem labumiem, iii) satur tikai obligāti vajadzīgus konkurences ierobežojumus un iv) neļauj šo nolīgumu pusēm likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku attiecīgo produktu vai pakalpojumu daļu (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Skaidrības labad jānorāda – netiek pieņemts, ka pašnodarbināto personu noslēgtie koplīgumi, uz kuriem neattiecas šīs pamatnostādnes, automātiski pārkāptu LESD 101. pantu, taču tiem ir nepieciešams atsevišķs novērtējums. |
| --- | --- |

(13)

2.   Pamatnostādņu vispārīgā piemērošanas joma

a)   Nolīgumu veidi, uz kuriem attiecas šīs pamatnostādnes

| (14) | Šīs pamatnostādnes attiecas uz visiem nolīgumiem, par kuriem tiek kolektīvi risinātas sarunas un/vai kuri tiek noslēgti starp noteiktām individuālo pašnodarbināto personu kategorijām no vienas puses un to darījuma pusi(-ēm) no otras puses (turpmāk “koplīgumi”), ciktāl pēc savas būtības un nolūka tie attiecas uz šādu individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumiem. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Neskarot dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā uz pašnodarbināto personu kolektīvās pārstāvības kanālu tvērumu un veidu, šīs pamatnostādnes attiecas uz jebkādām kolektīvajām sarunām, sākot no sarunām ar sociālo partneru vai citu apvienību starpniecību līdz tiešām sarunām, ko individuālo pašnodarbināto personu grupa risina ar savām darījuma pusēm vai šo darījuma pušu apvienībām. Tās ir piemērojamas arī gadījumiem, kad individuālās pašnodarbinātās personas vēlas, lai uz tām attiektos spēkā esošs koplīgums, kas noslēgts starp darījuma pusi, kuras labā tās strādā, un darba ņēmēju / individuālo pašnodarbināto personu grupu. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi ietver tādus jautājumus kā atalgojums, darba laiks un darba modeļi, brīvdienas, atvaļinājums, fiziskās telpas, kur notiek darbs, darba aizsardzība, apdrošināšana un sociālais nodrošinājums, kā arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem individuālajai pašnodarbinātajai personai ir tiesības izbeigt pakalpojumu sniegšanu, piemēram, reaģējot uz nolīguma pārkāpumiem attiecībā uz darba nosacījumiem. Tomēr nolīgumi, saskaņā ar kuriem individuālās pašnodarbinātās personas kolektīvi nolemj nesniegt pakalpojumus konkrētām darījuma pusēm, piemēram, tāpēc, ka darījuma puse nevēlas slēgt nolīgumu par darba nosacījumiem, ir jānovērtē atsevišķi. Šādi nolīgumi ierobežo darbaspēka piedāvājumu un tādējādi var būt problemātiski no konkurences viedokļa. Ciktāl var pierādīt, ka šāds koordinēts darbaspēka piedāvājuma atteikums ir nepieciešams un samērīgs nolūkā risināt sarunas par koplīgumu vai noslēgt to, šajās pamatnostādnēs tas tiks skatīts tāpat kā koplīgums, ar kuru tas ir saistīts (vai nesekmīgu sarunu gadījumā – būtu bijis saistīts). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Koplīgumu slēgšana paredz zināmu koordinācijas pakāpi starp attiecīgajiem katras sarunu puses dalībniekiem pirms koplīguma noslēgšanas. Šāda koordinācija var izpausties kā nolīgums vai informācijas apmaiņa, vai saziņa starp katras sarunu puses dalībniekiem ar mērķi izlemt par kopīgu pieeju sarunu priekšmetam un veidam (piemēram, daudzpusējas sarunas vai sarunas ar pārstāvju starpniecību). Arī šajā gadījumā, ciktāl šāda koordinācija ir nepieciešama un samērīga nolūkā risināt sarunas par koplīgumu vai noslēgt to, šajās pamatnostādnēs tā tiks skatīta tāpat kā koplīgums, ar kuru tā ir saistīta. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Šīs pamatnostādnes neattiecas uz apvienību lēmumiem vai nolīgumiem individuālo pašnodarbināto personu starpā ārpus sarunām (vai sarunu sagatavošanas pasākumiem) ar darījuma pusi nolūkā uzlabot pašnodarbināto personu darba nosacījumus. Tās jo īpaši neattiecas uz nolīgumiem, kas pārsniedz darba nosacījumu regulējuma tematiku un paredz nosacījumus (it īpaši cenas), saskaņā ar kuriem individuālās pašnodarbinātās personas vai darījuma puse piedāvā pakalpojumus patērētājiem (17), vai kas ierobežo darba devēju iespēju pieņemt darbā vajadzīgos darbiniekus.







  1. piemērs



  Situācija. Individuālie pašnodarbinātie braucēji sniedz pakalpojumus trim piegādes platformām, kas darbojas pilsētā B. Starp piegādes platformām un braucējiem ir noslēgts koplīgums, kurā noteiktas maksas, kas platformām jāmaksā braucējiem par viņu pakalpojumiem, kā arī platformu minimālās darba aizsardzības saistības pret šiem braucējiem. Koplīgumā paredzēts, ka braucēji var sniegt pakalpojumus tikai noteiktā pilsētas zonā. Šim nolūkam nolīgumā pilsēta sadalīta trīs atsevišķās zonās, pa vienai katras platformas braucējiem. Individuālie pašnodarbinātie braucēji pilsētā B atsevišķi savā starpā vienojas darba dienās neveikt vairāk kā divdesmit piegādes četrās stundās.

  Analīze. Piemērā ir ietverti divi nolīgumi starp uzņēmumiem LESD 101. panta nozīmē: i) koplīgums starp platformām un individuālajiem pašnodarbinātajiem braucējiem, ii) atsevišķs nolīgums starp individuālajiem pašnodarbinātajiem braucējiem par piegāžu maksimālo skaitu. Uz konkrēto koplīgumu šīs pamatnostādnes attiecas, jo tas ir kolektīvu sarunu rezultāts un regulē darba nosacījumus (maksu, darba aizsardzības nosacījumus), saskaņā ar kuriem individuālie pašnodarbinātie braucēji sniedz pakalpojumus platformām. Tomēr tā koplīguma daļa, kas sadala pilsētas teritoriju starp trim platformām, neattiecas uz to darba nosacījumiem, bet gan ir tirgus sadales nolīgums, kas pēc būtības kā tāds var ierobežot konkurenci saskaņā ar LESD 101. pantu (18).
  Turpretim atsevišķais nolīgums starp individuālajiem pašnodarbinātajiem braucējiem par piegāžu skaitu darba dienā nav kolektīvu sarunu rezultāts starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un to darījuma pusi(-ēm), tāpēc šīs pamatnostādnes uz to neattiecas, un tas ir jāanalizē atsevišķi.


  2. piemērs



  Situācija. Sporta klubi dalībvalstī X savā starpā vienojas nepieņemt darbā cits cita trenerus tikmēr, kamēr ir spēkā noslēgtie līgumi ar attiecīgo sporta klubu. Klubi arī saskaņo atalgojuma līmeņus tiem treneriem, kas vecāki par 35 gadiem.

  Analīze. Vienošanās starp sporta klubiem ir nolīgums uzņēmumu starpā LESD 101. panta nozīmē. Šīs pamatnostādnes uz minēto vienošanos neattiecas, jo tā nav noslēgta starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un to darījuma pusēm un tāpēc nav koplīgums. Pirmā vienošanās, iespējams, pēc būtības pārkāpj LESD 101. pantu, jo tā ierobežo konkurenci starp sporta klubiem attiecībā uz tirgū labāko treneru nolīgšanu. Otrā (algu noteikšanas) vienošanās arī, iespējams, pēc būtības pārkāpj LESD 101. pantu, jo tā principā ir vienošanās starp konkurentiem (klubiem) par to resursu izmaksu samazināšanu.
  Kopumā šis piemērs ilustrē uzņēmumu praksi darba tirgos, kura nepārprotami neietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā un, iespējams, pārkāpj LESD 101. pantu. Konkrēti, piemēra nolīgumi starp sporta klubiem, iespējams, pārkāpj LESD 101. pantu neatkarīgi no tā, vai tie attiecas uz pašnodarbinātajām personām vai darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(18)

1. piemērs

Situācija. Individuālie pašnodarbinātie braucēji sniedz pakalpojumus trim piegādes platformām, kas darbojas pilsētā B. Starp piegādes platformām un braucējiem ir noslēgts koplīgums, kurā noteiktas maksas, kas platformām jāmaksā braucējiem par viņu pakalpojumiem, kā arī platformu minimālās darba aizsardzības saistības pret šiem braucējiem. Koplīgumā paredzēts, ka braucēji var sniegt pakalpojumus tikai noteiktā pilsētas zonā. Šim nolūkam nolīgumā pilsēta sadalīta trīs atsevišķās zonās, pa vienai katras platformas braucējiem. Individuālie pašnodarbinātie braucēji pilsētā B atsevišķi savā starpā vienojas darba dienās neveikt vairāk kā divdesmit piegādes četrās stundās.

Analīze. Piemērā ir ietverti divi nolīgumi starp uzņēmumiem LESD 101. panta nozīmē: i) koplīgums starp platformām un individuālajiem pašnodarbinātajiem braucējiem, ii) atsevišķs nolīgums starp individuālajiem pašnodarbinātajiem braucējiem par piegāžu maksimālo skaitu. Uz konkrēto koplīgumu šīs pamatnostādnes attiecas, jo tas ir kolektīvu sarunu rezultāts un regulē darba nosacījumus (maksu, darba aizsardzības nosacījumus), saskaņā ar kuriem individuālie pašnodarbinātie braucēji sniedz pakalpojumus platformām. Tomēr tā koplīguma daļa, kas sadala pilsētas teritoriju starp trim platformām, neattiecas uz to darba nosacījumiem, bet gan ir tirgus sadales nolīgums, kas pēc būtības kā tāds var ierobežot konkurenci saskaņā ar LESD 101. pantu (18).

Turpretim atsevišķais nolīgums starp individuālajiem pašnodarbinātajiem braucējiem par piegāžu skaitu darba dienā nav kolektīvu sarunu rezultāts starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un to darījuma pusi(-ēm), tāpēc šīs pamatnostādnes uz to neattiecas, un tas ir jāanalizē atsevišķi.

2. piemērs

Situācija. Sporta klubi dalībvalstī X savā starpā vienojas nepieņemt darbā cits cita trenerus tikmēr, kamēr ir spēkā noslēgtie līgumi ar attiecīgo sporta klubu. Klubi arī saskaņo atalgojuma līmeņus tiem treneriem, kas vecāki par 35 gadiem.

Analīze. Vienošanās starp sporta klubiem ir nolīgums uzņēmumu starpā LESD 101. panta nozīmē. Šīs pamatnostādnes uz minēto vienošanos neattiecas, jo tā nav noslēgta starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un to darījuma pusēm un tāpēc nav koplīgums. Pirmā vienošanās, iespējams, pēc būtības pārkāpj LESD 101. pantu, jo tā ierobežo konkurenci starp sporta klubiem attiecībā uz tirgū labāko treneru nolīgšanu. Otrā (algu noteikšanas) vienošanās arī, iespējams, pēc būtības pārkāpj LESD 101. pantu, jo tā principā ir vienošanās starp konkurentiem (klubiem) par to resursu izmaksu samazināšanu.

Kopumā šis piemērs ilustrē uzņēmumu praksi darba tirgos, kura nepārprotami neietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā un, iespējams, pārkāpj LESD 101. pantu. Konkrēti, piemēra nolīgumi starp sporta klubiem, iespējams, pārkāpj LESD 101. pantu neatkarīgi no tā, vai tie attiecas uz pašnodarbinātajām personām vai darba ņēmējiem.

b)   Personas, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes

| (19) | Šīs pamatnostādnes attiecas uz koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi (skatīt šo pamatnostādņu III un IV iedaļu). Šajās pamatnostādnēs termins “individuālās pašnodarbinātās personas” apzīmē personas, kurām nav darba līguma vai kuras nav darba tiesiskajās attiecībās un kuras attiecīgo pakalpojumu sniegšanā galvenokārt paļaujas uz savu personīgo darbu. Individuālās pašnodarbinātās personas savu pakalpojumu sniegšanai var izmantot noteiktas preces vai aktīvus. Piemēram, apkopēja izmanto tīrīšanas piederumus, bet mūziķis spēlē mūzikas instrumentu. Šādos gadījumos preces tiek izmantotas kā palīglīdzekļi galapakalpojuma sniegšanai, un tādējādi tiek uzskatīts, ka individuālās pašnodarbinātās personas paļaujas uz savu personīgo darbu. Šīs pamatnostādnes turpretī neattiecas uz situācijām, kad individuālās pašnodarbinātās personas saimnieciskā darbība ir tikai preču vai aktīvu koplietošana vai izmantošana vai preču/pakalpojumu tālākpārdošana. Piemēram, ja individuālā pašnodarbinātā persona izīrē mitekli vai tālākpārdod automobiļu daļas, šīs darbības ir saistītas ar aktīvu izmantošanu un preču tālākpārdošanu, nevis personīgā darba nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Šo pamatnostādņu III iedaļā ir noteiktas tādu koplīgumu kategorijas, kuros iesaistītas individuālās pašnodarbinātās personas un kuri, pēc Komisijas domām, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, savukārt IV iedaļā ir noteiktas tādu koplīgumu kategorijas, attiecībā uz kuriem Komisija nerīkosies. Attiecībā uz individuālo pašnodarbināto personu un/vai koplīgumu kategorijām, kas noteiktas šo pamatnostādņu III un IV iedaļā, būtu pilnībā jāievēro šajā II iedaļā paredzētie vispārīgie principi, kas nosaka šo pamatnostādņu darbības jomu. |
| --- | --- |

(20)

3.   Darba ņēmējiem pielīdzināmu individuālo pašnodarbināto personu koplīgumi, kas neietilpst lesd 101. panta darbības jomā

| (21) | Gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka individuālās pašnodarbinātās personas ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā, būtu jāuzskata, ka to koplīgumi neietilpst LESD 101. panta darbības jomā neatkarīgi no tā, vai tās atbilst neīstu pašnodarbināto personu kritērijiem (skatīt šo pamatnostādņu 5. punktu) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Tiesa ir lēmusi, ka koplīgumu, kas attiecas uz pašnodarbinātajiem pakalpojumu sniedzējiem, var uzskatīt par darba devēju un darba ņēmēju dialoga rezultātu, ja pakalpojumu sniedzēji ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā (20), un ir apstiprinājusi, ka “mūsdienu ekonomikā ne vienmēr ir viegli noteikt atsevišķu pašnodarbināto pakalpojumu sniedzēju [..] uzņēmēju [uzņēmumu] statusu” (21). Tiesa arī ir lēmusi, ka “pakalpojumu sniedzējs var zaudēt savu patstāvīgā tirgus dalībnieka un tādējādi uzņēmēja [uzņēmuma] statusu, ja tas savu darbību tirgū nenosaka neatkarīgi, bet ir pilnībā atkarīgs no pilnvarotāja, jo tas neuzņemas nekādus finanšu vai komerciālos riskus, kas ir saistīti ar šī pilnvarotāja saimniecisko darbību, un darbojas kā pilnvarotāja uzņēmumā integrēta palīgiestāde” (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Pamatojoties uz šiem kritērijiem un ņemot vērā norises ES darba tirgū un valstu līmenī (tiesību aktu un judikatūras ziņā), šajās pamatnostādnēs Komisija uzskata, ka turpmāk minētās individuālo pašnodarbināto personu kategorijas ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā un ka to noslēgtie koplīgumi tādējādi neietilpst LESD 101. panta darbības jomā (23). |
| --- | --- |

(23)

a)   Ekonomiski atkarīgas individuālās pašnodarbinātās personas

| (24) | Individuālās pašnodarbinātās personas, kas sniedz pakalpojumus tikai vai galvenokārt vienai darījuma pusei, attiecībā uz šo darījuma pusi, visticamāk, ir ekonomiskās atkarības situācijā. Parasti šādas individuālās pašnodarbinātās personas nevar neatkarīgi noteikt savu rīcību tirgū un ir lielā mērā atkarīgas no savas darījuma puses, veidojot tās uzņēmējdarbības neatņemamu sastāvdaļu. Turklāt tās, visticamāk, saņem norādījumus par to, kā jāveic to darbs. Ekonomiski atkarīgo pašnodarbināto personu problemātika ir atzīta vairāku valstu tiesību aktos, kas piešķir šādām individuālajām pašnodarbinātajām personām tiesības slēgt koplīgumus, ja tās atbilst attiecīgajās valsts normās noteiktajiem kritērijiem (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komisija uzskata, ka individuālā pašnodarbinātā persona ir ekonomiskās atkarības situācijā, ja vismaz 50 % ar darbu saistīto kopējo gada ienākumu tā gūst no vienas darījuma puses. Tādējādi koplīgumi par darba nosacījumu uzlabošanu, kuri noslēgti starp individuālajām pašnodarbinātajām personām, kas ir ekonomiskās atkarības situācijā, un to darījuma puse, no kuras tās ir ekonomiski atkarīgas, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, pat ja valstu iestādes/tiesas attiecīgās pašnodarbinātās personas nav pārklasificējušas par darba ņēmējiem.







  3. piemērs



  Situācija. Uzņēmums X ir arhitektu birojs, kas savu projektu īstenošanai slēdz līgumus ar daudziem (pašnodarbinātajiem) arhitektiem. Arhitekti 90 % savu ienākumu gūst no uzņēmuma X. Viņi kolektīvi apspriež un noslēdz ar uzņēmumu X nolīgumu, kurā paredzēts, ka darba laiks nepārsniedz 45 stundas nedēļā, ikgadējais atvaļinājums ir 26 kalendārās dienas un noteiktu atalgojuma likmju pamatā ir arhitekta pieredzes līmenis.

  Analīze. Pašnodarbinātie arhitekti, tāpat kā citi neatkarīgie darbuzņēmēji, parasti tiek uzskatīti par uzņēmumiem LESD 101. panta nozīmē, un tāpēc šis noteikums attiecas uz nolīgumiem to starpā. Tomēr nolīgums, kas noslēgts starp pašnodarbinātajiem arhitektiem un uzņēmumu X, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, jo tas ir koplīgums par darba nosacījumiem starp uzņēmumu X un personām, kuras var uzskatīt par tādām, kas ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā (to ekonomiskās atkarības ziņā). Šajā piemērā arhitekti ir ekonomiski atkarīgi no savas darījuma puses (uzņēmuma X), jo viņi gūst 90 % ienākumu no šā uzņēmuma. Tāpēc viņus var uzskatīt par uzņēmuma X neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(25)

3. piemērs

Situācija. Uzņēmums X ir arhitektu birojs, kas savu projektu īstenošanai slēdz līgumus ar daudziem (pašnodarbinātajiem) arhitektiem. Arhitekti 90 % savu ienākumu gūst no uzņēmuma X. Viņi kolektīvi apspriež un noslēdz ar uzņēmumu X nolīgumu, kurā paredzēts, ka darba laiks nepārsniedz 45 stundas nedēļā, ikgadējais atvaļinājums ir 26 kalendārās dienas un noteiktu atalgojuma likmju pamatā ir arhitekta pieredzes līmenis.

Analīze. Pašnodarbinātie arhitekti, tāpat kā citi neatkarīgie darbuzņēmēji, parasti tiek uzskatīti par uzņēmumiem LESD 101. panta nozīmē, un tāpēc šis noteikums attiecas uz nolīgumiem to starpā. Tomēr nolīgums, kas noslēgts starp pašnodarbinātajiem arhitektiem un uzņēmumu X, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, jo tas ir koplīgums par darba nosacījumiem starp uzņēmumu X un personām, kuras var uzskatīt par tādām, kas ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā (to ekonomiskās atkarības ziņā). Šajā piemērā arhitekti ir ekonomiski atkarīgi no savas darījuma puses (uzņēmuma X), jo viņi gūst 90 % ienākumu no šā uzņēmuma. Tāpēc viņus var uzskatīt par uzņēmuma X neatņemamu sastāvdaļu.

b)   Individuālās pašnodarbinātās personas, kas strādā līdzās ar darba ņēmējiem

| (26) | Individuālās pašnodarbinātās personas, kas veic tādus pašus vai līdzīgus uzdevumus līdzās ar tās pašas darījuma puses darba ņēmējiem, ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā, jo tās sniedz pakalpojumus darījuma puses vadībā un neuzņemas darījuma puses darbības komercriskus vai nav neatkarīgas attiecīgās saimnieciskās darbības veikšanā. Lēmums, vai to pašnodarbināto personu līgumattiecības, kas strādā līdzās ar darba ņēmējiem, ir jāpārklasificē par darba tiesiskajām attiecībām, ir valstu kompetento iestāžu / tiesu ziņā. Tomēr arī gadījumos, kad individuālās pašnodarbinātās personas nav pārklasificētas par darba ņēmējiem, tās tik un tā var gūt labumu no darba koplīguma slēgšanas. Šāds scenārijs ir praksē atzīts vairākās dalībvalstīs, kur koplīgumi attiecas gan uz darba ņēmējiem, gan pašnodarbinātajām personām, kas darbojas tajā pašā nozarē (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Tādējādi koplīgumi par darba nosacījumiem, kuri noslēgti starp darījuma pusi un individuālajām pašnodarbinātajām personām, kas veic tādus pašus vai līdzīgus uzdevumus līdzās ar darījuma puses darba ņēmējiem, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, pat ja valstu iestādes/tiesas attiecīgās pašnodarbinātās personas nav pārklasificējušas par darba ņēmējiem. Tas pats attiecas uz koplīgumiem, kas saskaņā ar sociālā dialoga sistēmām attiecas gan uz darba ņēmējiem, gan uz individuālajām pašnodarbinātajām personām.







  4. piemērs



  Situācija. Uzņēmums X organizē orķestru koncertus un citus klasiskās mūzikas pasākumus. Uzņēmumā X strādā daudzi mūziķi vai nu kā darba ņēmēji, vai kā pašnodarbinātās personas, pamatojoties uz ikgadējiem līgumiem. Šiem mūziķiem neatkarīgi no viņu statusa uzņēmuma X kultūras direktors sniedz norādījumus par veicamajiem darbiem, mēģinājumu laiku un vietu, kā arī pasākumiem, kuros viņiem jāpiedalās. Uzņēmums X ar visiem mūziķiem ir noslēdzis koplīgumu. Tajā noteikts maksimālais ierobežojums par 45 darba stundām nedēļā un mūziķiem piešķirts īpašs 1 dienas atvaļinājums pēc uzstāšanās 3 koncertos vienā nedēļā.

  Analīze. Individuālie pašnodarbinātie mūziķi subordinācijas un uzdevumu līdzības ziņā ir uzņēmuma X darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā. Viņi veic tādus pašus uzdevumus kā mūziķi, kas ir darba ņēmēji (t. i., sniedz mūzikas priekšnesumus pasākumos), uz viņiem attiecas tie paši uzņēmuma X norādījumi par priekšnesumu saturu, vietu un laiku, un viņi ir nodarbināti uz tikpat ilgu laiku kā mūziķi, kas ir darba ņēmēji. Šajā gadījumā koplīgums, kas reglamentē mūziķu darba nosacījumus, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā. |
| --- | --- |

(27)

4. piemērs

Situācija. Uzņēmums X organizē orķestru koncertus un citus klasiskās mūzikas pasākumus. Uzņēmumā X strādā daudzi mūziķi vai nu kā darba ņēmēji, vai kā pašnodarbinātās personas, pamatojoties uz ikgadējiem līgumiem. Šiem mūziķiem neatkarīgi no viņu statusa uzņēmuma X kultūras direktors sniedz norādījumus par veicamajiem darbiem, mēģinājumu laiku un vietu, kā arī pasākumiem, kuros viņiem jāpiedalās. Uzņēmums X ar visiem mūziķiem ir noslēdzis koplīgumu. Tajā noteikts maksimālais ierobežojums par 45 darba stundām nedēļā un mūziķiem piešķirts īpašs 1 dienas atvaļinājums pēc uzstāšanās 3 koncertos vienā nedēļā.

Analīze. Individuālie pašnodarbinātie mūziķi subordinācijas un uzdevumu līdzības ziņā ir uzņēmuma X darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā. Viņi veic tādus pašus uzdevumus kā mūziķi, kas ir darba ņēmēji (t. i., sniedz mūzikas priekšnesumus pasākumos), uz viņiem attiecas tie paši uzņēmuma X norādījumi par priekšnesumu saturu, vietu un laiku, un viņi ir nodarbināti uz tikpat ilgu laiku kā mūziķi, kas ir darba ņēmēji. Šajā gadījumā koplīgums, kas reglamentē mūziķu darba nosacījumus, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā.

c)   Individuālās pašnodarbinātās personas, kas strādā, izmantojot digitālās darba platformas

| (28) | Līdz ar tiešsaistes platformu ekonomikas parādīšanos un darba nodrošināšanu ar digitālo darba platformu starpniecību noteiktas individuālās pašnodarbinātās personas sastopas ar jaunu realitāti – tās ir darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā attiecībā pret digitālajām darba platformām, ar kuru starpniecību vai kurām tās nodrošina savu darbu. Individuālās pašnodarbinātās personas var būt atkarīgas no digitālajām platformām, jo īpaši klientu piesaistes ziņā, un bieži vien saskaras ar ultimatīviem darba piedāvājumiem, tādējādi tām ir maz vai vispār nav iespēju apspriest savus darba nosacījumus, tai skaitā atalgojumu. Digitālās darba platformas parasti var vienpusēji uzspiest attiecību noteikumus, iepriekš neinformējot individuālās pašnodarbinātās personas un neapspriežoties ar tām. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Jaunākā judikatūra un tiesiskā regulējuma attīstība valstīs sniedz papildu norādes par šādu pašnodarbināto personu pielīdzināmību darba ņēmējiem. Pārklasificēšanas lietās valstu tiesas arvien vairāk atzīst pakalpojumu sniedzēju atkarību no noteikta veida platformām vai pat darba tiesisko attiecību pastāvēšanu (26). Tāpat dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus (27), ar kuriem tiek paredzēta darba tiesisko attiecību prezumpcija vai tiesības slēgt darba koplīgumu tiem, kas sniedz pakalpojumus digitālajām platformām vai ar to starpniecību. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Šajās pamatnostādnēs termins “digitālā darba platforma” apzīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas sniedz komercpakalpojumu, kurš atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: i) tas vismaz daļēji tiek nodrošināts no attāluma, izmantojot elektroniskus līdzekļus, piemēram, tīmekļa vietni vai mobilo lietotni, ii) tas tiek sniegts pēc pakalpojuma saņēmēja pieprasījuma un iii) tā nepieciešama un būtiska sastāvdaļa ir indivīdu veiktā darba organizēšana neatkarīgi no tā, vai šis darbs tiek veikts tiešsaistē vai konkrētā vietā. Platformas, kas nevis organizē indivīdu darbu, bet vienkārši nodrošina līdzekļus, ar kuriem individuālās pašnodarbinātās personas var sasniegt galalietotājus, nav digitālās darba platformas. Piemēram, platforma, kas tikai apkopo un parāda pieejamos pakalpojumu sniedzējus (piemēram, santehniķus) noteiktā teritorijā, tādējādi ļaujot klientiem izmantot to pakalpojumus pēc pieprasījuma, netiek uzskatīta par digitālo darba platformu, jo tā neorganizē pakalpojumu sniedzēju darbu. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Ņemot vērā šos apsvērumus, individuālo pašnodarbināto personu un digitālo darba platformu starpā noslēgtie koplīgumi, kuri pēc savas būtības un nolūka ir paredzēti darba nosacījumu uzlabošanai, neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, pat ja valstu iestādes/tiesas attiecīgās pašnodarbinātās personas nav pārklasificējušas par darba ņēmējiem.







  5. piemērs



  Situācija. Lai noslēgtu koplīgumu autovadītāju darba nosacījumu uzlabošanai, autovadītāju grupa, kas strādā kopbraukšanas platformās, uzsāk sarunas ar reģionālo apvienību, kas kā dalībniekus apvieno kopbraukšanas platformas. Pirms sarunu sākšanas ar autovadītājiem, kopbraukšanas platformas (apvienības dalībnieki) saskaņo savu sarunu stratēģiju. Galu galā sarunas neizdodas un koplīgums netiek noslēgts. Pēc tam kopbraukšanas platformu apvienība pieņem lēmumu, ar ko patērētājiem tiek noteikta minimālā cena par braucienu 5 EUR apmērā. Pirms sarunu sākšanas ar autovadītājiem platformas apsprieda arī iespēju saskaņošanas ietvaros noteikt minimālo cenu par braucienu.

  Analīze. Ar apvienības palīdzību kopbraukšanas platformas cenšas apspriest ar autovadītājiem koplīgumu par to darba nosacījumu uzlabošanu. Lai gan galu galā nolīgums netiek noslēgts, sarunas starp individuālajiem pašnodarbinātajiem autovadītājiem un platformu apvienību neietilptu LESD 101. panta darbības jomā. Tas pats attiecas uz saskaņošanu platformu starpā pirms sarunām ar autovadītājiem, ja šāda saskaņošana ir nepieciešama un samērīga, lai apspriestu koplīgumu, uz kuru attiecas šīs pamatnostādnes.
  Tomēr apspriešanās platformu starpā par brauciena minimālo cenu, kas jāiekasē no patērētājiem, neattiecas uz darba nosacījumiem. Šāda cenu noteikšanas saskaņošana starp konkurentiem, iespējams, pēc būtības pārkāpj LESD 101. pantu. Jebkurā gadījumā kopbraukšanas platformu apvienības pieņemtais lēmums neietilptu šo pamatnostādņu darbības jomā, jo tas nav individuālo pašnodarbināto personu un to darījuma pušu kolektīvo sarunu rezultāts. Tas ir apvienības dalībnieku, proti, platformu (darījuma pušu), nolīguma rezultāts.
  Turpretī, ja individuālie pašnodarbinātie autovadītāji un platformu apvienība būtu kolektīvi vienojušies, ka autovadītāju minimālā maksa par braucienu ir 5 EUR (neatkarīgi no tā, kā šīs izmaksas tiek pārnestas uz patērētājiem), šāds nolīgums tiktu uzskatīts par tādu, kas saistīts ar darba nosacījumiem, un tādējādi neietilptu LESD 101. panta darbības jomā. |
| --- | --- |

(31)

5. piemērs

Situācija. Lai noslēgtu koplīgumu autovadītāju darba nosacījumu uzlabošanai, autovadītāju grupa, kas strādā kopbraukšanas platformās, uzsāk sarunas ar reģionālo apvienību, kas kā dalībniekus apvieno kopbraukšanas platformas. Pirms sarunu sākšanas ar autovadītājiem, kopbraukšanas platformas (apvienības dalībnieki) saskaņo savu sarunu stratēģiju. Galu galā sarunas neizdodas un koplīgums netiek noslēgts. Pēc tam kopbraukšanas platformu apvienība pieņem lēmumu, ar ko patērētājiem tiek noteikta minimālā cena par braucienu 5 EUR apmērā. Pirms sarunu sākšanas ar autovadītājiem platformas apsprieda arī iespēju saskaņošanas ietvaros noteikt minimālo cenu par braucienu.

Analīze. Ar apvienības palīdzību kopbraukšanas platformas cenšas apspriest ar autovadītājiem koplīgumu par to darba nosacījumu uzlabošanu. Lai gan galu galā nolīgums netiek noslēgts, sarunas starp individuālajiem pašnodarbinātajiem autovadītājiem un platformu apvienību neietilptu LESD 101. panta darbības jomā. Tas pats attiecas uz saskaņošanu platformu starpā pirms sarunām ar autovadītājiem, ja šāda saskaņošana ir nepieciešama un samērīga, lai apspriestu koplīgumu, uz kuru attiecas šīs pamatnostādnes.

Tomēr apspriešanās platformu starpā par brauciena minimālo cenu, kas jāiekasē no patērētājiem, neattiecas uz darba nosacījumiem. Šāda cenu noteikšanas saskaņošana starp konkurentiem, iespējams, pēc būtības pārkāpj LESD 101. pantu. Jebkurā gadījumā kopbraukšanas platformu apvienības pieņemtais lēmums neietilptu šo pamatnostādņu darbības jomā, jo tas nav individuālo pašnodarbināto personu un to darījuma pušu kolektīvo sarunu rezultāts. Tas ir apvienības dalībnieku, proti, platformu (darījuma pušu), nolīguma rezultāts.

Turpretī, ja individuālie pašnodarbinātie autovadītāji un platformu apvienība būtu kolektīvi vienojušies, ka autovadītāju minimālā maksa par braucienu ir 5 EUR (neatkarīgi no tā, kā šīs izmaksas tiek pārnestas uz patērētājiem), šāds nolīgums tiktu uzskatīts par tādu, kas saistīts ar darba nosacījumiem, un tādējādi neietilptu LESD 101. panta darbības jomā.

4.   Komisijas pieeja lietu izskatīšanai

| (32) | Atsevišķos gadījumos individuālās pašnodarbinātās personas, kuras nav darba ņēmēju situācijai pielīdzināmā situācijā, sarunās ar darījuma pusēm tomēr var būt vājākās pozīcijās un līdz ar to nespēt būtiski ietekmēt savus darba nosacījumus. Tāpēc, pat ja nevar pieņemt, ka to koplīgumi neietilpst LESD 101. panta darbības jomā, šīs individuālās pašnodarbinātās personas faktiski var saskarties ar problēmām, kas ir līdzīgas tām, ar kurām saskaras iepriekš aprakstītajās kategorijās ietilpstošās individuālās pašnodarbinātās personas. Šā iemesla dēļ, ciktāl koplīgumu mērķis ir novērst skaidri konstatējamu nevienlīdzību starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un to darījuma pusēm attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses un tie pēc savas būtības un nolūka ir paredzēti darba nosacījumu uzlabošanai, Komisija attiecībā uz tiem nerīkosies. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Tiks uzskatīts, ka iepriekš norādītajiem kritērijiem atbilst turpmāk minētās koplīgumu kategorijas. |
| --- | --- |

(33)

a)   Individuālo pašnodarbināto personu koplīgumi ar darījuma pusēm, kurām ir noteikta ekonomiskā vara

| (34) | Individuālajām pašnodarbinātajām personām, kas veic uzņēmējdarbību ar darījuma pusēm, kurām ir noteikta ekonomiskā vara un līdz ar to arī pircēja vara, var būt nepietiekama spēja aizstāvēt savas intereses, lai ietekmētu darba nosacījumus. Tādā gadījumā koplīgumi var būt leģitīms līdzeklis, kā novērst pušu nevienlīdzīgās iespējas aizstāvēt savas intereses. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Attiecīgi Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumiem starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un to darījuma pusēm gadījumos, kad attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses pastāv skaidri konstatējama nevienlīdzība (28). Tiks uzskatīts, ka šāda nevienlīdzība attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses pastāv vismaz:






  — | ja individuālās pašnodarbinātās personas risina sarunas par koplīgumiem vai slēdz koplīgumus ar vienu vai vairākām darījuma pusēm, kas pārstāv visu sektoru vai nozari, un |
| --- | --- | --- |

(35)

—

ja individuālās pašnodarbinātās personas risina sarunas par koplīgumiem vai slēdz koplīgumus ar vienu vai vairākām darījuma pusēm, kas pārstāv visu sektoru vai nozari, un

| — | ja individuālās pašnodarbinātās personas risina sarunas par koplīgumiem vai slēdz koplīgumus ar darījuma pusi, kuras gada kopējais apgrozījums pārsniedz 2 miljonus EUR vai kuras darbinieku skaits ir 10 personas vai vairāk, vai ar vairākām darījuma pusēm, kas kopīgi pārsniedz kādu no šīm robežvērtībām (29). |
| --- | --- |

—

ja individuālās pašnodarbinātās personas risina sarunas par koplīgumiem vai slēdz koplīgumus ar darījuma pusi, kuras gada kopējais apgrozījums pārsniedz 2 miljonus EUR vai kuras darbinieku skaits ir 10 personas vai vairāk, vai ar vairākām darījuma pusēm, kas kopīgi pārsniedz kādu no šīm robežvērtībām (29).

| 6. piemērs



  Situācija. Uzņēmumi X, Y un Z sniedz automobiļu apkopes un remonta pakalpojumus. Uzņēmuma X kopējais apgrozījums ir 700 000 EUR, uzņēmuma Y kopējais apgrozījums – 1 miljons EUR un uzņēmuma Z kopējais apgrozījums – 500 000 EUR. Individuālie pašnodarbinātie tehniķi, kas strādā šajos uzņēmumos kā neatkarīgi pakalpojumu sniedzēji, ir neapmierināti ar zemo atalgojumu un sliktajiem drošības apstākļiem un nolemj kopīgi apspriest ar uzņēmumiem X, Y un Z jautājumu par savu darba nosacījumu uzlabošanu. Minētie trīs uzņēmumi atsakās no sarunām, apgalvojot, ka jebkurš koplīgums ar individuālajiem pašnodarbinātajiem tehniķiem pārkāptu LESD 101. pantu.

  Analīze. Gan individuālie pašnodarbinātie tehniķi, gan šie trīs automobiļu pakalpojumu uzņēmumi ir uzņēmumi LESD 101. panta nozīmē. Nevienlīdzības prezumpcija attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses nebūtu piemērojams, ja uzņēmumi X, Y vai Z risinātu sarunas patstāvīgi, jo neviens no tiem nesasniedz šo pamatnostādņu 35. punktā noteikto apgrozījuma robežvērtību 2 miljonu EUR apmērā. Tomēr šajā gadījumā prezumpcija ir spēkā, jo šie trīs uzņēmumi risina sarunas kolektīvi, un tāpēc tiek ņemts vērā to kopējais apgrozījums. Tāpēc Komisija šajā gadījumā nerīkotos attiecībā uz koplīgumiem, kas attiecas uz individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumiem. |
| --- |

6. piemērs

Situācija. Uzņēmumi X, Y un Z sniedz automobiļu apkopes un remonta pakalpojumus. Uzņēmuma X kopējais apgrozījums ir 700 000 EUR, uzņēmuma Y kopējais apgrozījums – 1 miljons EUR un uzņēmuma Z kopējais apgrozījums – 500 000 EUR. Individuālie pašnodarbinātie tehniķi, kas strādā šajos uzņēmumos kā neatkarīgi pakalpojumu sniedzēji, ir neapmierināti ar zemo atalgojumu un sliktajiem drošības apstākļiem un nolemj kopīgi apspriest ar uzņēmumiem X, Y un Z jautājumu par savu darba nosacījumu uzlabošanu. Minētie trīs uzņēmumi atsakās no sarunām, apgalvojot, ka jebkurš koplīgums ar individuālajiem pašnodarbinātajiem tehniķiem pārkāptu LESD 101. pantu.

Analīze. Gan individuālie pašnodarbinātie tehniķi, gan šie trīs automobiļu pakalpojumu uzņēmumi ir uzņēmumi LESD 101. panta nozīmē. Nevienlīdzības prezumpcija attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses nebūtu piemērojams, ja uzņēmumi X, Y vai Z risinātu sarunas patstāvīgi, jo neviens no tiem nesasniedz šo pamatnostādņu 35. punktā noteikto apgrozījuma robežvērtību 2 miljonu EUR apmērā. Tomēr šajā gadījumā prezumpcija ir spēkā, jo šie trīs uzņēmumi risina sarunas kolektīvi, un tāpēc tiek ņemts vērā to kopējais apgrozījums. Tāpēc Komisija šajā gadījumā nerīkotos attiecībā uz koplīgumiem, kas attiecas uz individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumiem.

b)   Pašnodarbināto personu koplīgumi, kas tiek noslēgti saskaņā ar valsts vai ES tiesību aktiem

| (36) | Dažos gadījumos valsts likumdevējs, cenšoties sasniegt sociālos mērķus, ir centies novērst nevienlīdzību saistībā ar atsevišķu individuālo pašnodarbināto personu kategoriju spēju aizstāvēt savas intereses, vai nu i) konkrēti piešķirot šādām personām tiesības slēgt koplīgumus, vai ii) izslēdzot no valsts konkurences tiesību darbības jomas koplīgumus, ko slēdz noteiktās profesijās pašnodarbinātās personas. Tādējādi, ja šādas valsts normas tiek pieņemtas, ņemot vērā sociālos mērķus, Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumiem, kas aptver individuālo pašnodarbināto personu kategorijas, uz kurām attiecas šādi valsts tiesību akti.







  7. piemērs



  Situācija. Dalībvalsts A tiesību akti no valsts konkurences tiesību darbības jomas izslēdz nolīgumus, ko noslēgušas noteiktas kultūras nozarē pašnodarbinātās personas.

  Analīze. Dalībvalsts A ir noteikusi nozares atbrīvojumu no valsts konkurences tiesību aktiem, ņemot vērā sociālos mērķus. Pat ja pasākuma darbības joma var pārsniegt individuālo pašnodarbināto personu situāciju, kas norādīta šo pamatnostādņu III iedaļā, Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumiem, ko individuālās pašnodarbinātās personas noslēdz saskaņā ar valsts normām.


  8. piemērs



  Situācija. Dalībvalsts B darba tiesību aktos ir noteiktas tiesības individuālajiem pašnodarbinātajiem žurnālistiem slēgt koplīgumus ar uzņēmumiem, kuriem viņi sniedz pakalpojumus.

  Analīze. Dalībvalsts B ir īpaši piešķīrusi koplīguma slēgšanas tiesības noteiktai pašnodarbināto personu kategorijai, proti, žurnālistiem. Tas nozīmē, ka koplīgumi, kas noslēgti starp žurnālistiem un uzņēmumiem, kuriem viņi sniedz pakalpojumus, valsts konkurences tiesību aktos netiek uzskatīti par tādiem, kas vērsti pret konkurenci. Tādējādi šajā gadījumā Komisija nerīkotos attiecībā uz koplīgumiem, ko noslēdz individuālie pašnodarbinātie žurnālisti. |
| --- | --- |

(36)

7. piemērs

Situācija. Dalībvalsts A tiesību akti no valsts konkurences tiesību darbības jomas izslēdz nolīgumus, ko noslēgušas noteiktas kultūras nozarē pašnodarbinātās personas.

Analīze. Dalībvalsts A ir noteikusi nozares atbrīvojumu no valsts konkurences tiesību aktiem, ņemot vērā sociālos mērķus. Pat ja pasākuma darbības joma var pārsniegt individuālo pašnodarbināto personu situāciju, kas norādīta šo pamatnostādņu III iedaļā, Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumiem, ko individuālās pašnodarbinātās personas noslēdz saskaņā ar valsts normām.

8. piemērs

Situācija. Dalībvalsts B darba tiesību aktos ir noteiktas tiesības individuālajiem pašnodarbinātajiem žurnālistiem slēgt koplīgumus ar uzņēmumiem, kuriem viņi sniedz pakalpojumus.

Analīze. Dalībvalsts B ir īpaši piešķīrusi koplīguma slēgšanas tiesības noteiktai pašnodarbināto personu kategorijai, proti, žurnālistiem. Tas nozīmē, ka koplīgumi, kas noslēgti starp žurnālistiem un uzņēmumiem, kuriem viņi sniedz pakalpojumus, valsts konkurences tiesību aktos netiek uzskatīti par tādiem, kas vērsti pret konkurenci. Tādējādi šajā gadījumā Komisija nerīkotos attiecībā uz koplīgumiem, ko noslēdz individuālie pašnodarbinātie žurnālisti.

| (37) | Līdzīgā kārtā Autortiesību direktīvā (30) ir noteikts princips, ka autoriem un izpildītājiem (31) ir tiesības saņemt pienācīgu un samērīgu atlīdzību, ja viņi licencē vai nodod savas ekskluzīvās tiesības izmantot to darbus un jebkuru citu objektu, ko aizsargā autortiesības un blakustiesības (32). Autoru un izpildītāju stāvoklis no līgumiskā viedokļa parasti ir vājāks nekā to darījuma pusēm (33), un direktīvā ir paredzēta iespēja nostiprināt viņu līgumisko stāvokli, lai izmantošanas līgumos varētu panākt taisnīgu atlīdzību (34). Autortiesību direktīva nodrošina dalībvalstīm elastību šā principa īstenošanā un ļauj izmantot dažādus mehānismus (tai skaitā koplīgumus), ja vien tie atbilst ES tiesībām (35). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Saskaņā ar minētajiem noteikumiem un neskarot citus Autortiesību direktīvas noteikumus, Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumiem, ko individuālie pašnodarbinātie autori vai izpildītāji atbilstoši šai direktīvai noslēdz ar savām darījuma pusēm. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Šo pamatnostādņu 38. punkts neattiecas uz koplīgumiem, kas tiek noslēgti mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju vai mantisko tiesību neatkarīgu pārvaldījuma subjektu ietvaros (36). Šīs pamatnostādnes nebūtu interpretējamas tādējādi, ka tās no ES konkurences tiesību piemērošanas izslēdz šo organizāciju vai vienību praksi (37).







  9. piemērs



  Situācija. Uzņēmums Y ir laikrakstu un žurnālu izdevējs. Vairāki žurnālisti, kas strādā kā ārštata darbinieki, iesniedz rakstus uzņēmuma Y publikācijām. Uzņēmums Y žurnālistiem maksā, balstoties uz katrā laikrakstā vai žurnālā publicētajiem rakstiem. Žurnālisti nav apmierināti ar atlīdzību, ko viņi saņem no uzņēmuma Y, un kolektīvi risina sarunas un vienojas ar uzņēmumu Y par uzņēmuma Y maksātās autoratlīdzības (atalgojuma) palielināšanu par 20 %.

  Analīze. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumu, ko noslēguši individuālie pašnodarbinātie (ārštata) žurnālisti un uzņēmums Y, jo nolīgums noslēgts saskaņā ar Autortiesību direktīvu. |
| --- | --- |

(39)

9. piemērs

Situācija. Uzņēmums Y ir laikrakstu un žurnālu izdevējs. Vairāki žurnālisti, kas strādā kā ārštata darbinieki, iesniedz rakstus uzņēmuma Y publikācijām. Uzņēmums Y žurnālistiem maksā, balstoties uz katrā laikrakstā vai žurnālā publicētajiem rakstiem. Žurnālisti nav apmierināti ar atlīdzību, ko viņi saņem no uzņēmuma Y, un kolektīvi risina sarunas un vienojas ar uzņēmumu Y par uzņēmuma Y maksātās autoratlīdzības (atalgojuma) palielināšanu par 20 %.

Analīze. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm Komisija nerīkosies attiecībā uz koplīgumu, ko noslēguši individuālie pašnodarbinātie (ārštata) žurnālisti un uzņēmums Y, jo nolīgums noslēgts saskaņā ar Autortiesību direktīvu.

---

(1)  Šajās pamatnostādnēs termins “individuālās pašnodarbinātās personas” apzīmē personas, kurām nav darba līguma vai kuras nav darba tiesiskajās attiecībās un kuras attiecīgo pakalpojumu sniegšanā galvenokārt paļaujas uz savu personīgo darbu.

(2)  Šajās pamatnostādnēs termins “darījuma puses” apzīmē uzņēmumus, ar kuriem individuālās pašnodarbinātās personas slēdz līgumus (t. i., to profesionālos klientus), tai skaitā šādu uzņēmumu apvienības.

(3)  LESD VII sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļa, kā arī LES un LESD Protokols Nr. 27.

(4)  Eiropas sociālo tiesību pīlārs, 8. punkts, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lv.

(5)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 22. punkts, 1999. gada 21. septembra spriedums Albany International BV / Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 59. punkts, 2007. gada 11. decembra spriedums International Transport Workers’ Federation un Finnish Seamen’s Union / Viking Line ABP un OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, 49. punkts, 2009. gada 9. jūlija spriedums 3F / Eiropas Kopienu Komisija, C-319/07, EU:C:2009:435, 50. punkts.

(6)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 23. punkts, 1999. gada 21. septembra spriedums Albany International BV / Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 60. punkts, 1999. gada 21. septembra spriedums Brentjens' Handelsonderneming BV / Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, 57. punkts, 1999. gada 21. septembra spriedums Maatschappij Drijvende Bokken BV / Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, 47. punkts, 2000. gada 12. septembra spriedums Pavel Pavlov u. c. / Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, EU:C:2000:428, 67. punkts, 2000. gada 21. septembra spriedums Hendrik van der Woude / Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, 22. punkts, 2011. gada 3. marta spriedums AG2R Prévoyance / Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, 29. punkts.

(7)  Pretstatā īstajiem pašnodarbinātajiem, kuri var brīvi izvēlēties savu darbību, darba vietu, laiku un veidu un to veikt uz savu risku.

(8)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 30. un 31. punkts.

(9)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 36. un 37. punkts.

(10)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 13. oktobra ziņojums par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (2020/2261(INI)), Kultūras un izglītības komiteja, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_LV.html#title1.

(11)  Tiesas 1991. gada 23. aprīļa spriedums Klaus Höfner un Fritz Elser / Macrotron GmbH, lieta C-41/90, EU:C:1991:161, 21. punkts, 1995. gada 16. novembra spriedums Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie un Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs / Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, lieta C-244/94, EU:C:1995:392, 14. punkts, 1997. gada 11. decembra spriedums Job Centre coop. arl., lieta C-55/96, EU:C:1997:603, 21. punkts.

(12)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 27. punkts, 2013. gada 28. februāra spriedums Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas / Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, 36. un 37. punkts, 2006. gada 14. decembra spriedums Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio / Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 45. punkts.

(13)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33. punkts, 2006. gada 14. decembra spriedums Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio / Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43. un 44. punkts.

(14)  Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru darba tiesisko attiecību būtiskā iezīme ir tā, ka “persona noteiktu laiku citas personas labā un tās vadībā sniedz pakalpojumus, pretī saņemot darba samaksu”. Jānorāda, ka personas klasificēšana par “darba ņēmēju” vai “pašnodarbināto personu” pirmām kārtām būtu jāveic individuāli konkrētajā gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ņemot vērā Tiesas judikatūru. Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 34. punkts, 2013. gada 21. februāra spriedums L. N. / Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, 40. punkts, 2014. gada 10. septembra spriedums Iraklis Haralambidis / Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, 28. punkts.

(15)  206.–210. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.). 40. un 41. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1379/2013 (2013. gada 11. decembris) par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.).

(16)  Communication from the Commission – Notice – Guidelines on the application of Article 81(3) of the Treaty, 34. punkts (OV C 101, 27.4.2004., 97. lpp.).

(17)  2. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

(18)  Tas pats secinājums būtu spēkā, ja koplīgumā būtu iekļauta klauzula, ar kuru regulē citus jautājumus, kas pārsniedz darba nosacījumus, piemēram, darba laiku, kurā trīs platformas sniegtu savus pakalpojumus.

(19)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 1999. gada 21. septembra spriedums Albany International BV / Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(20)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 31. punkts.

(21)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 32. punkts.

(22)  Tiesas 2014. gada 4. decembra spriedums FNV Kunsten Informatie en Media / Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33. punkts, 2006. gada 14. decembra spriedums Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio / Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43. un 44. punkts.

(23)  Individuālās pašnodarbinātās personas var ietilpt vairākās šajās pamatnostādnēs noteiktajās kategorijās.

(24)  Piemēram, ekonomiskās atkarības kritēriju ir izmantojusi gan Vācija 12.a pantā 1969. gada 25. augustā publicētajā Koplīgumu likumā (Federālais Oficiālais Vēstnesis I, 1323. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2020. gada 20. maija likuma 8. pantu (Federālais Oficiālais Vēstnesis I, 1055. lpp.), gan Spānija 11. pantā 2007. gada 11. jūlija Likumā Nr. 20/2007 par pašnodarbinātības statusu (Oficiālais Valsts Vēstnesis Nr. 166, 2007. gada 12. jūlijs, 29964.–29978. lpp.). Individuālās pašnodarbinātās personas var ietilpt vairākās šajās pamatnostādnēs noteiktajās kategorijās.

(25)  Skatīt, piemēram, 14. pantu Nīderlandes teātra un dejas nozares koplīgumā, kas noslēgts starp Kunstenbond (Mākslinieku savienību) un Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Nīderlandes Skatuves mākslu apvienību) periodam no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim un pieejams vietnē https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf, vai 2. pantu Profesionālo žurnālistu koplīgumā, kuru noslēguši Gospodarska zbornica Slovenije (Slovēnijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera), Svet RTV Slovenija (RTV Slovenija padome), Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Slovēnijas Radiostaciju apvienība) un Sindikat novinarjev Slovenije (Slovēnijas Žurnālistu arodbiedrība) un kas pieejams vietnē http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Detalizētu pārskatu par judikatūru deviņās ES dalībvalstīs, Šveicē un Apvienotajā Karalistē skatīt Hießl, C. rakstā “Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions”, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2.5.2021., https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Skatīt, piemēram, attiecībā uz Spāniju karaļa 2021. gada 11. maija Dekrētlikumu Nr. 9/2021, ar ko groza darba ņēmēju likuma pārstrādāto tekstu, kurš apstiprināts ar karaļa 2015. gada 23. oktobra Dekrētlikumu Nr. 2/2015, lai garantētu to personu darba tiesības, kas digitālo platformu jomā nodarbinātas izplatīšanā (Oficiālais Vēstnesis Nr. 113, 2021. gada 12. maijs, 56733.–56738. lpp.), vai attiecībā uz Grieķiju Grieķijas Republikas Likumu Nr. 4808/2021 par to, ka tiek organizēta darba aizsardzība, izveidota neatkarīga iestāde “Darba inspekcija”, ratificēta Starptautiskās Darba organizācijas Konvencija Nr. 190 par vardarbības un aizskarošas izturēšanās izskaušanu darba vietā, ratificēta Starptautiskās Darba organizācijas Konvencija Nr. 187 par darba drošības un arodveselības veicināšanas pamatnostādnēm, īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī īstenoti citi Darba un sociālo lietu ministrijas noteikumi un citi steidzami pasākumi (Oficiālais Vēstnesis Α' 101/19-06-2021).

(28)  Šīs pamatnostādnes nebūtu interpretējamas kā Komisijas izpildes panākšanas (pozitīvas) prioritātes noteikšana attiecībā uz kolektīvām sarunām un nolīgumiem starp individuālajām pašnodarbinātajām personām un uzņēmumiem, kas neatbilst šiem kritērijiem.

(29)  Aprēķināts saskaņā ar pielikuma 1. sadaļu Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (izziņots ar dokumenta numuru C(2003) 1422) (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (PE/51/2019/REV/1) (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(31)  Autortiesību direktīvas 18. pants attiecas uz visiem autoriem un izpildītājiem, izņemot datorprogrammu autorus saskaņā ar 2. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/24/EK (2009. gada 23. aprīlis) par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (OV L 111, 5.5.2009., 16. lpp.). 23. panta 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (PE/51/2019/REV/1) (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(32)  18. panta 1. punkts un 72. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (PE/51/2019/REV/1) (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.). Skatīt arī tās pašas direktīvas 73. apsvērumu, saskaņā ar kuru autoru un izpildītāju atlīdzībai vajadzētu būt “pienācīgai un samērīgai ar licencēto vai nodoto tiesību faktisko vai iespējamo ekonomisko vērtību, ņemot vērā autora vai izpildītāja kopējo devumu darbā vai blakustiesību objektā un visus pārējos lietas apstākļus, piemēram, tirgus praksi vai darba faktisko izmantošanu”.

(33)  72. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (PE/51/2019/REV/1) (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(34)  Darba koplīguma slēgšanu var izmantot arī gadījumos, kas paredzēti 19. panta 5. punktā, 20. panta 1. punktā un 22. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (PE/51/2019/REV/1) (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(35)  18. panta 2. punkts un 73. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (PE/51/2019/REV/1) (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(36)  “Mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācija” ir jebkura organizācija, kura ar normatīvo aktu vai ar tiesību nodošanu, licenci vai jebkuru citu līgumisku vienošanos ir pilnvarota vairāk nekā viena tiesību subjekta vārdā šo tiesību subjektu kolektīvās interesēs veikt autortiesību vai blakustiesību pārvaldījumu kā tās vienīgo vai galveno darbības mērķi un kura atbilst vienam vai abiem šādiem kritērijiem: i) tā atrodas tās biedru īpašumā vai kontrolē, ii) tā ir organizēta kā bezpeļņas organizācija. “Mantisko tiesību neatkarīgs pārvaldījuma subjekts” ir jebkura organizācija, kura ar likumu vai ar tiesību nodošanu, licenci vai jebkuru citu līgumisku vienošanos ir pilnvarota vairāk nekā viena tiesību subjekta vārdā šo tiesību subjektu kolektīvās interesēs veikt autortiesību vai blakustiesību pārvaldījumu kā tās vienīgo vai galveno darbības mērķi un kura: i) ne daļēji, ne pilnībā neatrodas tiešā vai netiešā tiesību subjektu īpašumā vai kontrolē un ii) ir organizēta peļņas gūšanai. Skatīt 3. panta a) un b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/26/ES (2014. gada 26. februāris) par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (OV L 84, 20.3.2014., 72. lpp.).

(37)  56. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/26/ES (2014. gada 26. februāris) par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (OV L 84, 20.3.2014., 72. lpp.).

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/12

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai piemērošanu

(2022/C 123/02)

1.   Ievads

| 1. | Eiropas Savienības pamatā ir tiesiskums (1). Tiesiskuma ievērošana ir viena no vērtībām, uz kurām ir dibināta Savienība un kuras ir kopīgas dalībvalstīm, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un LES un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas preambulās. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Savienības budžets ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko paust solidaritātes principu (LES 2. pants), kas ir viens no Savienības tiesību pamatprincipiem, kura pamatā ir dalībvalstu savstarpēja uzticēšanās attiecībā uz kopējo Savienības budžeta resursu atbildīgu izmantošanu. Tomēr šī savstarpējā uzticēšanās pati par sevi ir balstīta uz katras dalībvalsts apņemšanos ievērot pienākumus, kas tai ir noteikti saskaņā ar Savienības tiesībām, un pastāvīgi ievērot LES 2. pantā noteiktās vērtības, tostarp tiesiskuma vērtību. LES 2. pantā ietverto vērtību ievērošana dalībvalstij ir nosacījums, lai varētu izmantot visas tiesības, kas izriet no Līgumu piemērošanas šai dalībvalstij (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Regulas par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (3) (“Nosacītības regula”) mērķis ir aizsargāt Savienības budžetu pret tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Nosacītības regula ir pastāvīgs instruments, ko piemēro, pārsniedzot konkrētas daudzgadu finanšu shēmas robežas (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Šo pamatnostādņu mērķis ir izskaidrot piecus Nosacītības regulas aspektus: i) pasākumu pieņemšanas nosacījumi; ii) saikne starp Nosacītības regulu un citiem instrumentiem; iii) Padomei ierosināto pasākumu samērīgums; iv) procedūra un novērtēšanas process un v) galasaņēmēju vai labuma guvēju tiesību aizsardzība. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šīs pamatnostādnes nav juridiski saistošas un nerada un nemaina nekādas tiesības vai pienākumus salīdzinājumā ar tiem, kas noteikti LES un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), Finanšu regulā (5), Nosacītības regulā, OLAF regulā (6), EPPO regulā (7) vai citos attiecīgos Savienības aktos, kā tos interpretējusi Tiesa un Vispārējā tiesa (“Eiropas Savienības Tiesa” (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Pasākumu pieņemšanas nosacījumi

| 6. | Nosacītības regulas mērķis ir Savienības budžeta aizsardzība, ja dalībvalstī tiek pārkāpti tiesiskuma principi. Nosacītības regulā ir noteikta virkne nosacījumu, kas jāizpilda, lai uzsāktu tajā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saskaņā ar Nosacītības regulas 4. panta 1. punktu, “ja saskaņā ar 6. pantu tiek konstatēts, ka tiesiskuma principu pārkāpumi dalībvalstī pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, tiek veikti atbilstīgi pasākumi.” Saskaņā ar 4. panta 2. punktu tiesiskuma principu pārkāpumi attiecas uz vienu vai vairākām šajā punktā minētajām situācijām. Šādā gadījumā attiecīgie pārkāpumi ietilpst Nosacītības regulas piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisija uzsāks Nosacījuma regulas 6. pantā minēto procedūru, ja tā konstatēs, ka 4. pantā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti. Tiesa ir nospriedusi, ka šie nosacījumi ir izpildīti tikai tad, ja Komisija konstatē, ka tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka i) dalībvalstī ir pārkāpts vismaz viens no Nosacītības regulas 2. panta a) punktā minētajiem tiesiskuma principiem, ii) attiecīgais pārkāpums attiecas uz vismaz vienu situāciju, kas radusies dalībvalsts iestādes dēļ, vai vismaz vienu šādu iestāžu rīcības gadījumu, kas minēts Nosacītības regulas 4. panta 2. punktā, ciktāl minētās situācijas vai rīcība attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, iii) minētais pārkāpums pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, ar faktisku (9) vai reālu saikni starp minētajiem pārkāpumiem un minēto ietekmi vai ietekmes nopietno risku (10). Ja būs izpildīti 4. panta nosacījumi, Komisija uzsāks procedūru, ja vien tā neuzskata, ka citas Savienības tiesību aktos noteiktās procedūras ļautu tai efektīvāk aizsargāt Savienības budžetu. Šī procedūra nodrošina attiecīgās dalībvalsts procesuālo tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Novērtējot lietas saskaņā ar Nosacītības regulu, Komisija piemēros visaptverošu, proaktīvu, uz risku balstītu un mērķtiecīgu pieeju, kuras mērķis ir nodrošināt tās efektīvu piemērošanu un tādējādi aizsargāt Savienības budžetu un Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Attiecīgie tiesiskuma principu pārkāpumi

| 10. | Tiesa ir precizējusi, ka Nosacītības regulas 2. panta a) punktā “ir noteikts, ka jēdziens “tiesiskums”, kas definēts minētās regulas piemērošanas nolūkā, “ir jāsaprot tā, ka tiek ņemtas vērā arī pārējās Savienības vērtības un principi, kas noteikti LES 2. pantā. No tā izriet, ka šo vērtību un principu ievērošana, ciktāl tie ir daļa no LES 2. pantā ietvertās “tiesiskuma” vērtības definīcijas vai, kā izriet no šī panta otrā teikuma, ir cieši saistīta ar sabiedrību, kas ievēro tiesiskumu, var tikt prasīta tāda horizontāla nosacītības mehānisma ietvaros, kāds ir ieviests ar apstrīdēto regulu.” (11) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nosacītības regulas 2. panta a) punktā vienīgi minētās regulas mērķiem ir noteikti vairāki principi, uz kuriem tā attiecas un kuri ir visbūtiskākie, ņemot vērā tās mērķi, proti, nodrošināt Savienības budžeta aizsardzību (12). Šā punkta mērķis nav sniegt izsmeļošu tiesiskuma jēdziena definīciju. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tiesa ir precizējusi, ka atsauce uz pamattiesību aizsardzību tiek veikta, “tikai ilustrējot efektīvas tiesību aizsardzības tiesā principa prasības”. Savukārt nediskriminācijas princips ir daļa no tiesiskuma definīcijas pats par sevi: “ir skaidrs, ka dalībvalsti, kuras sabiedrību raksturo diskriminācija, nevar uzskatīt par tādu, kas nodrošina tiesiskuma ievērošanu šīs kopējās vērtības izpratnē” (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nosacītības regulas 15. apsvērumā ir atsauce uz “atsevišķiem pārkāpumiem”un uz “pārkāpumiem, kas ir plaši izplatīti vai kas radušies publisko iestāžu atkārtotas prakses vai bezdarbības dēļ, vai šādu iestāžu pieņemto vispārīgo pasākumu dēļ.” Nosacītības regula aptver gan atsevišķus, gan sistēmiskus pārkāpumus, ciktāl tie attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Tādējādi Komisija var izvērtēt gan publisko iestāžu darbības, gan bezdarbību. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nosacītības regulas 3. panta mērķis ir atvieglot Nosacītības regulas piemērošanu, sniedzot sarakstu ar situācijām, kas var liecināt par tiesiskuma principu pārkāpumiem (14). Tā kā šis saraksts ir tikai orientējošs, citas publisko iestāžu darbības, prakse vai bezdarbība vai citas juridiskas situācijas, uz kurām attiecas regulas 4. panta 1. punkts, var būt būtiskas saskaņā ar Nosacītības regulu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tiesa ir nospriedusi, ka “pastāv skaidra saikne starp tiesiskuma vērtības ievērošanu, no vienas puses, un Savienības budžeta efektīvu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un Savienības finanšu interešu aizsardzību, no otras puses” (15). Tiesa ir piebildusi, ka “dalībvalstī pieļauti tiesiskuma principu pārkāpumi var nopietni apdraudēt pareizu finanšu pārvaldību un šīs finanšu intereses, jo šo pārkāpumu rezultātā tostarp var nebūt garantijas, ka no Savienības budžeta segtie izdevumi atbilst visiem Savienības tiesībās paredzētajiem finansēšanas nosacījumiem [..]” (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tiesa ir nospriedusi, ka šo Savienības finansēšanas nosacījumu un mērķu ievērošanu, finansējot izdevumus, “nevar pilnībā garantēt, ja nav efektīvas izskatīšanas tiesā, kuras mērķis ir nodrošināt atbilstību Savienības tiesībām; šādas izskatīšanas esība gan dalībvalstīs, gan Savienības līmenī, ko veic neatkarīgas tiesas, ir tiesiskuma būtība” (17). Tas neskar prasību par pietiekami tiešu saikni ar Savienības budžetu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tiesiskuma principu pārkāpumi attiecas uz vienu vai vairākām situācijām, kurās iesaistītas attiecīgās publiskās iestādes, vai uz šo iestāžu rīcību, vai ir attiecināmi uz šādām iestādēm, ciktāl tie attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tiesa ir nospriedusi, ka šāda attiecināmība var tikt prezumēta attiecībā uz Nosacītības regulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto iestāžu darbībām, proti, iestāžu, kas īsteno Savienības budžetu un veic finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Attiecībā uz izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu dienestiem, šo dienestu pienācīga darbība saskaņā ar 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu ir iespējama tikai tiktāl, ciktāl tā attiecas uz Savienības tiesību aktu pārkāpumiem attiecībā uz Savienības budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Tas pats attiecas uz e) apakšpunktā minēto Savienības tiesību aktu pārkāpumu novēršanu un sodīšanu par tiem, ko veic valstu tiesas vai administratīvās iestādes. Attiecībā uz d) apakšpunktā minēto izskatīšanu tiesā tā ir iespējama tikai tiktāl, ciktāl tā attiecas uz a)–c) apakšpunktā minēto iestāžu rīcību. Šā punkta f) apakšpunktā paredzētā nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšana attiecas tikai uz līdzekļiem no Savienības budžeta, un tā attiecas arī uz g) apakšpunktā minēto sadarbību ar OLAF un EPPO. Visbeidzot, šā punkta h) apakšpunkts attiecas uz citām situācijām vai iestāžu rīcību, kas attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Šīs izpratnes sekas ir tādas, ka attiecībā uz valsts iestādēm, kuru darbība ir vispārīga un neaprobežojas tikai ar Savienības budžeta izpildi vai aizsardzību, to rīcība vai situācijas, kas ir tiesiskuma principu pārkāpums, ietilpst regulas darbības jomā tikai tiktāl, ciktāl tas attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija norāda, ka starp šīm konkrētajām situācijām vai publisko iestāžu rīcību neefektīva vai nesavlaicīga sadarbība ar EPPO un OLAF ir pamats rīcībai saskaņā ar Nosacītības regulu (21). Attiecībā uz EPPO (22) šīs sadarbības darbības joma ietver EPPO iesaistīto dalībvalstu kompetento valsts iestāžu pienākumu aktīvi palīdzēt un atbalstīt EPPO kriminālizmeklēšanu un kriminālvajāšanu (23). Attiecībā uz OLAF šīs sadarbības darbības joma ietver OLAF (24) tiesības veikt pārbaudes un apskates uz vietas ar palīdzību, kas vajadzīga to efektīvai veikšanai, un piekļūt attiecīgajai informācijai, datiem un dokumentiem, lai izlemtu par to, vai sākt izmeklēšanu vai arī efektīvi un bez liekas kavēšanās veikt izmeklēšanu. Tas ietver arī attiecīgās dalībvalsts saistītos pienākumus, tostarp (25): ) informēt OLAF (26), ii) sniegt OLAF nepieciešamo palīdzību, lai tas efektīvi varētu veiktu savus uzdevumus šādas izmeklēšanas veikšanā (27), iii) veikt atbilstīgus piesardzības pasākumus, jo īpaši pasākumus, lai aizsargātu attiecīgos pierādījumus (28), iv) veikt atbilstīgus pasākumus, pamatojoties uz OLAF sniegto informāciju, pirms OLAF pieņem lēmumu par izmeklēšanas sākšanu vai nesākšanu (29), un v) nodrošināt pienācīgus un savlaicīgus turpmākos pasākumus saistībā ar OLAF ziņojumiem un ieteikumiem pēc izmeklēšanas pabeigšanas, ziņot OLAF par veiktajiem pasākumiem (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību, ir svarīgi, lai attiecīgā dalībvalsts ievērotu šos pienākumus. Tāpēc Komisija uzraudzīs efektīvu un savlaicīgu sadarbību ar OLAF, ievērojot Nosacītības regulas 3. pantā noteiktos principus. Tas ir jo īpaši svarīgi dalībvalstīs, kuras nepiedalās ciešākā sadarbībā attiecībā uz EPPO, jo minētajās dalībvalstīs OLAF ir kompetents izmeklēt apgalvojumus par krāpšanu, korupciju vai jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Turklāt tas, ka sistemātiski netiek veikti turpmāki pasākumi saistībā ar OLAF ieteikumiem, var nozīmēt tādu valsts iestāžu rīcību, kuras varētu skart tiesiskuma principu pārkāpums saskaņā ar Nosacītības regulu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Turklāt 4. panta 2. punkta h) apakšpunkts aptver citas situācijas vai iestāžu rīcību, kas attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Tiesa ir nospriedusi, ka 4. panta 2. punkta h) apakšpunkts ir jāinterpretē kopsakarā ar 4. panta 1. punktu, kas ir “ar šo regulu izveidotā horizontālā nosacījumu mehānisma kodols” (31). Tiesa ir arī nospriedusi, ka Nosacītības regulas 4. panta 2. punkts, “it īpaši tā h) apakšpunkts nepiešķir neizsmeļošu raksturu to situāciju sarakstam, uz kurām attiecas ar apstrīdēto regulu izveidotais nosacījumu mehānisms, un tam netrūkst pietiekamas precizitātes, lai ietilptu šajā mehānismā” (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Piemēram, šāda situācija vai iestāžu rīcība (vai bezdarbība) Nosacītības regulas 4. panta 2. punkta h) apakšpunkta nozīmē var atbilst to iestāžu pienācīgai darbībai, kuras ir atbildīgas par zemes reģistriem un ar to saistītajām kontrolēm attiecībā uz lauksaimniecības zemes nomu un/vai īpašumtiesībām (tostarp attiecīgā gadījumā tiesībaizsardzības darbībām), ciktāl šāda noma un/vai īpašumtiesības ir būtiskas subsīdiju saņemšanai saskaņā ar Savienības kopējo lauksaimniecības politiku. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ir vērts atgādināt, ka Nosacītības regula attiecas uz visiem ES fondiem. Šajā sakarā likumdevēji ir arī precizējuši, ka Nosacītības regulu var piemērot, ja netiek nodrošināta to iestāžu pienācīga darbība, kuras īsteno savus atveseļošanas un noturības plānus, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 (“ANM regula”) (33) 8. pantu. Tiesa arī precizēja, ka Nosacītības regula var attiekties arī uz tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas ietekmē Savienības pašu resursu iekasēšanu (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Ietekme uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību

| 26. | Saskaņā ar Nosacītības regulas 4. panta 1. punktu, lai konkrētā rīcība vai situācija ietilptu Nosacītības regulas darbības jomā, Komisijai ir jākonstatē tiesiskuma principu pārkāpumi un jānovērtē, vai šāds pārkāpums i) ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību ii) pietiekami tiešā veidā. Novērtējums jāveic katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pirmais nosacījums 24. punktā iepriekš (sk. i) punktu: “ietekmē”) paredz, ka konstatētajam tiesiskuma principu pārkāpumam ir jāietekmē Savienības budžeta pareiza finanšu pārvaldība vai Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Šī ietekme var izpausties, pirmkārt, Savienības budžeta izpildē tādā veidā, kas neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, kuri noteikti LESD 317. pantā un noteikumos, kas pieņemti Savienības budžeta izpildei. It īpaši Finanšu regulas 2. panta 59. punktā “pareiza finanšu pārvaldība” ir definēta kā “budžeta izpilde saskaņā ar saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem”. Finanšu regulas 33.–36. pantā ir sīkāk izklāstīta šo principu nozīme, darbības joma un sekas. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Otrkārt, šī ietekme var tikt konstatēta arī attiecībā uz tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas kaitē Savienības finanšu interešu aizsardzībai, kā noteikts LESD 325. pantā un attiecīgajos sekundārajos tiesību aktos ietvertajos noteikumos. Saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 2. punktu tas jo īpaši attiecas uz visiem likumdošanas, regulatīviem un administratīviem pasākumiem, kas cita starpā paredzēti, lai novērstu, atklātu un labotu pārkāpumus un krāpšanu budžeta izpildē. “Savienības finanšu intereses” ir definētas Regulas Nr. 883/2013 2. panta 1. punktā šādi: “ietver tos ieņēmumus, izdevumus un aktīvus, kas iekļauti Eiropas Savienības budžetā un iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru budžetos, kā arī budžetos, ko tie pārvalda un pārrauga.” Turklāt saskaņā ar Tiesas judikatūru jēdziens “Savienības finanšu intereses” LESD 325. panta 1. punkta nozīmē ietver gan ieņēmumus, kas darīti pieejami Savienības budžetam, gan arī izdevumus, ko sedz no minētā budžeta (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Turklāt, nosakot apmēru, kādā tiek ietekmēts Savienības budžets vai Savienības finanšu intereses, Komisija pienācīgi ņems vērā tādus kritērijus kā konstatēto tiesiskuma principu pārkāpumu raksturs, ilgums, smagums un apmērs, kas var atšķirties atkarībā no minēto pārkāpumu iezīmēm (36). Turklāt attiecīgās dalībvalsts nodoms izbeigt tiesiskuma principu pārkāpumu, tostarp sadarbības pakāpi ar Komisiju saskaņā ar Nosacītības regulu, cita starpā var būt būtisks, lai novērtētu attiecīgā pārkāpuma ietekmi uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interesēm, tā ilgumu un apmēru (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Attiecībā uz situācijām, kurās tiesiskuma principu pārkāpumi ietver “nopietnu risku”, kas ietekmē Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, Tiesa ir atzinusi, ka “atbilstīgu pasākumu pieņemšanas attiecināšana tikai uz gadījumiem, kad ir pierādīta negatīva ietekme uz pareizu finanšu pārvaldību vai finanšu interešu aizsardzību, būtu nesaderīga ar prasībām attiecībā uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Šāda attiecināšanas ierobežošana varētu apdraudēt ...regulas nolūku (38).” Regulas 4. panta 1. punktā minētās ietekmes novēršana ir “ES finanšu tiesību aktos noteikta pastāvīga un horizontāla prasība” (39). “Nopietnu risku” var konstatēt gadījumos, kad attiecīgā tiesiskuma principu pārkāpuma sekas, lai gan tās vēl nav pierādītas, tomēr var pamatoti paredzēt, jo pastāv liela varbūtība, ka tās radīsies (40). Līdz ar to ir jāpierāda, ka pastāv liela iespējamība, ka risks var rasties saistībā ar situācijām vai iestāžu rīcības veidiem, kas minēti Nosacītības regulas 4. panta 2. punktā. Piemēram, ja pilnīgi neatkarīgas tiesas nevar efektīvi izskatīt konkrētus valsts iestāžu aktus, kas Savienības līdzekļus īsteno, izmantojot publisko iepirkumu, vai iekasē Savienības pašu resursus, vai veic Savienības līdzekļu finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju, vai izmeklē apgalvojumus par krāpšanu, korupciju vai citiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem Savienības līdzekļu vai ieņēmumu īstenošanā, tas var radīt nopietnu risku attiecībā uz Savienības līdzekļiem un Savienības finanšu interesēm. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Visbeidzot, nepietiek ar to, ka tiesiskuma principu pārkāpums ietekmē vai nopietni apdraud Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Saskaņā ar Nosacītības regulas 4. panta 1. punktu tiesiskuma principu pārkāpumam tas jādara “pietiekami tiešā veidā” (24. punkta otrais nosacījums (sk. ii) punktu)). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Saskaņā ar šo prasību būtu jānosaka, ka pastāv pietiekami tieša saikne starp tiesiskuma principu pārkāpumu un tā ietekmi vai nopietnu risku attiecībā uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. Tiesa ir uzskatījusi, ka jēdziens “pietiekami tiešā veidā” nozīmē, ka saiknei starp tiesiskuma principu pārkāpumu un ietekmi vai riskiem attiecībā uz Savienības budžetu jābūt “faktiskai” vai “reālai” (41). Tas nozīmē, ka regulā paredzēto procedūru nevajadzētu sākt attiecībā uz situācijām, kurās saistība ir tikai hipotētiska, pārāk neskaidra vai pārāk nenoteikta. |
| --- | --- |

33.

3.   Saikne starp nosacītības regulu un citām savienības tiesību aktos noteiktajām procedūrām

| 34. | Ja Komisija konstatē, ka tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka nosacījumi pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Nosacītības regulu ir izpildīti, tā pirms procedūras sākšanas apsvērs, vai ir nepieciešami atbilstīgi pasākumi, t.i., vai citas Savienības tiesību aktos noteiktās procedūras Savienības budžeta aizsardzībai ļautu tai efektīvāk aizsargāt Savienības budžetu, kā noteikts Nosacītības regulas 6. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Savienības finanšu tiesību akti un piemērojamie nozaru noteikumi jau ir citas procedūras, ar kurām paredzēts aizsargāt Savienības budžetu. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Piemēram, Finanšu regulā ir paredzēta agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma (“EDES”) (42), kas ļauj Komisijai agrīni atklāt personas un vienības, kas rada apdraudējuma risku Savienības finanšu interesēm, un izslēgt tos no Savienības budžeta līdzekļu piešķiršanas, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Turklāt Komisija var noteikt maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu un piemērot finanšu korekcijas dalībvalstīm (43), ja tās neievēro piemērojamos tiesību aktus un neaizsargā Savienības finanšu intereses, kad tās dalītā pārvaldībā īsteno Savienības budžetu (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Saskaņā ar ANM regulu un saskaņā ar to parakstītajiem finansēšanas un aizdevumu nolīgumiem Komisijai ir tiesības proporcionāli samazināt atbalstu un atgūt visas summas, kas pienākas Savienības budžetam krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumos, kuri skar Savienības intereses un kurus dalībvalstis nav izlabojušas. Turklāt vairāki atveseļošanas un noturības plāni ietver pasākumus, kas ir tieši saistīti ar tiesiskuma jautājumiem un kuru apmierinoša izpilde ir nepieciešama, lai atbrīvotu maksājumus saskaņā ar ANM. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Tomēr ne vienmēr var būt iespējams uzsākt šīs procedūras saistībā ar tiesiskuma principu pārkāpumiem, piemēram, tiem, kas uzskaitīti Nosacītības regulas 3. pantā un 4. panta 2. punktā. Var būt arī situācijas, kad pasākumi saskaņā ar Nosacītības regulu var būt efektīvāki Savienības budžeta aizsardzībā nekā procedūras, kas paredzētas Regulā (ES) 2021/1060 (KNR) vai Regulā (ES) Nr. 1306/2013, un no 2023. gada 1. janvāra Regulā (ES) 2021/2116, jo pēdējo minēto var sākt tikai saskaņā ar konkrētiem iemesliem, kas uzskaitīti minētajās regulās (45), un tā var attiekties tikai uz izdevumiem, ko dalībvalsts jau ir deklarējusi Komisijai. Piemēram, ES Pamattiesību hartas efektīva piemērošana un īstenošana ir horizontāls veicinošs nosacījums KNR 15. panta nozīmē. Šis veicinošais nosacījums ir priekšnosacījums programmas konkrēto mērķu rezultatīvai un efektīvai īstenošanai. Saskaņā ar KNR, ja dalībvalsts neizpilda veicinošu nosacījumu, Komisija neatmaksā izdevumus, kas saistīti ar darbībām, kuras saistītas ar attiecīgo(-ajiem) konkrēto(-ajiem) mērķi(-iem), izņemot tos izdevumus, kas veicina attiecīgā veicinošā nosacījuma izpildi. Šo pasākumu piemēro tikai pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi attiecīgo programmu vai tās grozījumu. Tiesiskuma principu pārkāpumu gadījumos saistībā ar ES Pamattiesību hartu, kas ietekmē Savienības programmas īstenošanu, Nosacītības regula var būt efektīvāka, ciktāl tajā ir paredzēta arī iespēja apturēt programmas apstiprināšanu vai grozīšanu, un tādējādi vēl vairāk stiprināt Savienības budžeta aizsardzību, pateicoties šā principa preventīvajai ietekmei. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Apsverot, vai ar Nosacītības regulu izveidotā procedūra Savienības budžetu aizsargā efektīvāk nekā citas procedūras, Komisija, pamatojoties uz nozaru tiesību aktu izpildi un neskarot tajos noteiktās pilnvaras un pienākumus, ņems vērā atklātu kritēriju kopumu, kas jāpiemēro, ņemot vērā katras situācijas īpašos apstākļus. Dažās situācijās Komisija varētu piemērot Nosacītības regulu līdztekus vai pēc tam, kad ir pieņemti nozarei specifiski vai finansiāli pasākumi, kas tai varētu būt jāveic, ja Nosacītības regula efektīvāk aizsargātu Savienības budžetu un Savienības finanšu intereses, tādējādi apliecinot tā pievienoto vērtību. Pretējā gadījumā regulas kā vispārēja un horizontāla instrumenta, kura mērķis ir aizsargāt Savienības budžetu un Savienības finanšu intereses, pievienotā vērtība un efektivitāte zaudētu savu lietderīgo iedarbību. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisija uzskata, ka, lai noteiktu Nosacītības regulā paredzētās aizsardzības efektivitāti salīdzinājumā ar citiem spēkā esošiem instrumentiem Savienības finanšu interešu aizsardzībai, var izmantot šādus indikatīvus kritērijus. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Pirmais kritērijs attiecas uz apmēru, kādā tiek ietekmēts Savienības budžets, un/vai riska apjomu, ko tiesiskuma principu pārkāpums var radīt tā pareizas finanšu pārvaldības efektivitātei vai Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Jo īpaši procedūras saskaņā ar citiem Savienības finanšu noteikumiem var piemērot tikai konkrētām izdevumu programmām, un tāpēc dažos gadījumos tās varētu būt nepietiekamas attiecībā uz tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas ir “plaši izplatīti vai kas radušies publisko iestāžu atkārtotas prakses vai bezdarbības dēļ, vai šādu iestāžu pieņemto vispārīgo pasākumu dēļ” (46). Tas var notikt arī tad, ja tiesiskuma principu pārkāpumi rada nopietnu risku ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, savukārt citi Savienības finanšu noteikumi varētu attiekties uz jau īstenoto ietekmi uz Savienības budžetu. Piemēram, kad valsts tiesību akti ierobežo kriminālatbildību par krāpšanu vai korupciju, vājina krāpšanas un korupcijas apkarošanas tiesisko regulējumu vai novērš interešu konfliktus, krāpšanu, korupciju vai interešu konfliktus, var netikt efektīvi izmeklēti un saukti pie atbildības par tiem, un tas varētu radīt nopietnu risku Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai vai Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Tāpat arī vispārējie tiesību akti, kas liedz efektīvi izskatīt neatkarīgā tiesā to valsts iestāžu lēmumus, kuras pilnībā vai daļēji pārvalda Savienības līdzekļus, var radīt nopietnus riskus Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai. Šādās situācijās Komisija var secināt, ka Nosacītības regulas izmantošana varētu būt efektīvāka par citiem Savienības instrumentiem. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Cits būtisks kritērijs attiecas uz pieejamo tiesiskās aizsardzības līdzekļu veidiem un to piemērotību dažādām situācijām. Nosacītības regula paredz plašu iespēju klāstu, lai risinātu tiesiskuma principu attiecīgā pārkāpuma īpatnības, ko var piemērot kumulatīvi (47) Ja saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi būtu mazāk piemēroti attiecīgā tiesiskuma principu pārkāpuma novēršanai, Nosacītības regulu varētu uzskatīt par efektīvāku. Šādas situācijas varētu rasties, ja Savienības budžets tiek vai varētu tikt plaši ietekmēts, piemēram, tāpēc, ka valsts tiesību akti liedz efektīvi izskatīt tiesā administratīvos lēmumus par Savienības budžeta izpildi vai kavē attiecīgo lietu nodošanu izskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā, vai valstu tiesu neatkarības trūkuma dēļ. Šādos gadījumos apturoši vai aizliedzoši pasākumi saskaņā ar Nosacītības regulu, ko piemēro kumulatīvi līdz tiesiskuma principu attiecīgā pārkāpuma izbeigšanai, varētu efektīvāk aizsargāt Savienības budžetu, jo tie varētu novērst negatīvu ietekmi uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību un Savienības finanšu interesēm. Tas varētu attiekties uz situācijām, kad kopējie finanšu riski Savienības budžetam un Savienības finanšu interesēm pārsniedz riskus, kurus var novērst ar pasākumiem, kas paredzēti konkrētai programmai un pieejami saskaņā ar vienu nozares instrumentu. |
| --- | --- |

43.

4.   Pasākumi, kurus varētu ierosināt komisija — samērīgums

| 44. | Saskaņā ar Nosacītības regulas 5. panta 3. punktu, tiklīdz Komisija būs konstatējusi, ka nosacījumi, lai sāktu piemērot Nosacītības regulu, ir izpildīti, tā ierosinās Padomei samērīgus pasākumus (48), kas nozīmē, ka tiem jābūt piemērotiem un nepieciešamiem, lai risinātu konstatētās problēmas un aizsargātu Savienības budžetu vai Savienības finanšu intereses, nepārsniedzot to, kas ir nepieciešams to mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Tiesa ir nospriedusi, ka saskaņā ar regulas 5. panta 3. punktu pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, t. i., “ierobežotiem līdz tam, kas ir absolūti nepieciešams, ņemot vērā tiesiskuma principu pārkāpumu faktisko vai potenciālo ietekmi uz Savienības budžeta finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interesēm” (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Šajā sakarā Komisija pienācīgi ņems vērā attiecīgo tiesiskuma principu pārkāpumu raksturu, ilgumu, smagumu un apmēru (50). Tā kā šie kritēriji palīdz noteikt ietekmes apmēru, kas var atšķirties atkarībā no konstatēto tiesiskuma principu pārkāpumu iezīmēm, to ņemšana vērā ietekmē pasākumu samērīguma novērtējumu (51). Lai gan nav iespējams iepriekš noteikt un izsvērt tiesiskuma principu visus iespējamos pārkāpumu veidus, kā arī to precīzu ietekmi uz Savienības budžetu vai Savienības finanšu interesēm, šajā posmā un tā kā nav pieredzes Nosacītības regulas piemērošanā, Komisija pārbaudīs turpmāk minētos elementus saistībā ar katru no šīm iezīmēm. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Attiecībā uz pārkāpuma būtību visi tiesiskuma principu pārkāpumi ir būtiski Nosacītības regulas piemērošanai, ciktāl tie ietekmē vai nopietni apdraud Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu intereses. Tomēr Nosacītības regulas 3. pantā minētās situācijas ir īpaši svarīgas, jo tās tajā ir skaidri minētas. Tomēr tas nenozīmē, ka citi līdzīgi tiesiskuma principu pārkāpumi tiks uzskatīti par mazāk svarīgiem. Savā novērtējumā Komisija pienācīgi ņems vērā arī citas tiesiskuma principu pārkāpuma iezīmes, piemēram, to, vai tas ir nesaraujami vai cieši saistīts ar procesu, saskaņā ar kuru attiecīgā dalībvalsts izmanto Savienības līdzekļus (piemēram, gadījumos, kad publiskā sektora iestādes nepareizi darbojas, lemjot par no Savienības budžeta finansētu dotāciju vai līgumu piešķiršanu), un šādā gadījumā ietekme uz Savienības budžetu vai Savienības finanšu interesēm var būt īpaši nozīmīga. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Attiecībā uz ilgumu, visticamāk, jo ilgāk tiesiskuma principu pārkāpums turpinās vai jo vairāk tas atkārtosies, jo vairāk tas kopumā negatīvi ietekmēs vai nopietni apdraudēs Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu intereses. Tādējādi šis secinājums ietekmēs arī Komisijas novērtējumu par tās ierosināto pasākumu samērīgumu. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Attiecībā uz tiesiskuma principu pārkāpuma smagumu Komisija uzskata, ka, ja viens vai vairāki tiesiskuma principu pārkāpumi attiecas uz svarīgām dalībvalsts publiskā sektora daļām, piemēram, likumdošanas jomu un/vai tiesu varu, kas var negatīvi ietekmēt valsts iestāžu veikto Savienības budžeta pārvaldību, vai ja tiesiskuma principu pārkāpums(-i) ir sistēmiski vai plaši izplatīts(-i), šie faktori būtu jāņem vērā attiecībā uz pasākumu samērīgumu. Attiecībā uz pārkāpuma apmēru Komisija uzskata, ka tad, ja tiesiskuma principu pārkāpums ietekmē vai var ietekmēt vairākas Savienības programmas vai fondus, var sagaidīt, ka tā ietekme uz Savienības budžetu vai Savienības finanšu interesēm būs ievērojama. Kopumā tiesiskuma principu pārkāpuma smagums saskaņā ar Nosacītības regulu parasti atspoguļosies tajā, cik smaga ir faktiskā vai potenciālā ietekme uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interesēm. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Komisija uzskata, ka iepriekš minēto elementu kumulatīvā klātbūtne vai neesība, ņemot vērā attiecīgā tiesiskuma principu pārkāpuma faktisko vai potenciālo ietekmi uz Savienības budžetu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, var būt pamatā saskaņā ar regulu ierosināto pasākumu samērīguma novērtējumam. Tāpēc sistēmisks tiesiskuma principu pārkāpums, kas kumulatīvi un/vai ievērojamu laikposmu ietekmē Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu intereses, var pamatot tādu pasākumu ierosināšanu, kas attiecīgajai dalībvalstij rada būtisku finansiālu ietekmi. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Papildus šiem elementiem Komisija var ņemt vērā arī citus faktorus, jo īpaši dalībvalsts nodomu izbeigt tiesiskuma principu pārkāpumu, attiecīgās dalībvalsts sadarbības pakāpi (52) vai tās atteikšanos lojāli sadarboties ar Komisiju saistībā ar procedūrām saskaņā ar Nosacītības regulu, vai iespējamu līdzīgu tiesiskuma principu pārkāpumu turpināšanos vai atkārtošanos neatkarīgi no iepriekšējiem Komisijas ieteikumiem vai pasākumu priekšlikumiem. Lai noteiktu tiesiskuma principu pārkāpuma ilgumu un apmēru, nozīme ir arī dalībvalsts nodomam un sadarbības pakāpei (53). Komisija, apsverot šos faktorus, nodrošinās objektīvu un taisnīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Nosacītības regulā ir noteikts, ka pasākumi, ciktāl iespējams, jāvērš uz “Savienības darbībām, ko skāruši pārkāpumi” (54). Savā priekšlikumā Komisija norādīs konkrētas programmas vai fondus, kurus skar tiesiskuma principu pārkāpumi vai kuri varētu tikt ietekmēti, un, ciktāl iespējams, ierosinās pasākumus, kas vērsti uz šīm programmām vai fondiem. Tomēr gadījumos, kad tas nav iespējams, tostarp gadījumos, kad tiesiskuma principu pārkāpums ietekmē Savienības pašu resursu iekasēšanu, Nosacītības regula ļauj pieņemt pasākumus saistībā ar Savienības darbībām, kas nav tiesiskuma principu pārkāpuma skartās darbības. Tiesa ir nospriedusi, ka tas varētu attiekties uz situācijām, kad pēdējās minētās darbības nevar (55) vai vairs nevar tikt vērstas vai var tikt vērstas tikai nepietiekami, lai sasniegtu Nosacītības regulas mērķi, proti, nodrošināt Savienības budžeta aizsardzību kopumā, kā rezultātā šie pasākumi ir nepieciešami šī mērķa sasniegšanai (56). Pretējā gadījumā Nosacītības regula nevarētu sasniegt savu mērķi. Turklāt gadījumos, kad Nosacītības regulu piemēro papildus vai vēlāk citiem Savienības tiesību aktiem, Komisija ņems vērā pasākumu vispārējo ietekmi, lai nodrošinātu samērīguma principa ievērošanu. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Lai novērtētu ierosināto pasākumu samērīgumu, Komisijai saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 8. punktu jāņem vērā arī tie paši avoti, kas izmantoti, lai konstatētu tiesiskuma principu pārkāpumus, kā minēts šo pamatnostādņu 5.2. iedaļā. |
| --- | --- |

53.

5.   Novērtēšanas procesa procedūra un metodika

5.1.   Komisijas sākotnējais novērtējums

| 54. | Lai identificētu un novērtētu tiesiskuma principu pārkāpumus saskaņā ar Nosacītības regulu, Komisija katrā atsevišķā gadījumā veiks rūpīgu kvalitatīvu novērtējumu, pienācīgi ņemot vērā konkrētos apstākļus un kontekstu, kas būs balstīts uz šo pamatnostādņu turpmākajos punktos izklāstītās metodikas principiem un iezīmēm. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Komisija savu novērtējumu veiks objektīvi un taisnīgi (57). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Lai varētu nodrošināt objektivitāti, novērtējumam jābūt balstītam uz faktiskiem pierādījumiem vai faktiem, kas ir Komisijas rīcībā. Papildus dažādajiem kontaktiem starp Komisiju, citām iestādēm un dalībvalstīm Nosacītības regulas 6. panta 4. punktā ir arī skaidri noteikts, ka Komisija var pieprasīt papildu informāciju, kas vajadzīga novērtējuma veikšanai, un tā to darīs, kad tā to uzskatīs par lietderīgu. Piemēram, tā var pieprasīt papildu informāciju, kuras mērķis ir apstiprināt Nosacītības regulas piemērošanas nosacījumu izpildi, novērtēt ietekmes uz Savienības budžetu vai uz Savienības finanšu interešu aizsardzību (vai šādas ietekmes riska) apmēru vai sīkāk novērtēt jebkādus korektīvos pasākumus, ko dalībvalsts ir ieviesusi vai plāno ieviest. Ņemot vērā to, ka viens no Nosacītības regulas galvenajiem mērķiem ir tai tikt izmantotai kā preventīvam instrumentam, lai aizsargātu Savienības budžetu un Savienības finanšu intereses, Komisija cenšas nodrošināt patiesu dialogu un sadarbību ar attiecīgo dalībvalsti, vienlaikus saglabājot procedūras tempu. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Objektivitāte lietu novērtēšanā saskaņā ar Nosacītības regulu nozīmē vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm. LES 4. panta 2. punktā ir arī noteikts, ka Savienībai ir jārespektē dalībvalstu vienlīdzība saistībā ar Līgumiem. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru tas pirmām kārtām nozīmē, ka līdzīgas situācijas nedrīkst aplūkot atšķirīgi un dažādas situācijas nedrīkst aplūkot vienādi, ja vien šāda pieeja nav objektīvi pamatota (58), ņemot vērā konkrētos apstākļus, kas raksturo katru konkrēto situāciju. Lai gan Komisijai ir jāveic novērtējums, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts tiesību sistēmas īpatnības un rīcības brīvību, kas tai ir, īstenojot tiesiskuma principus, tas nenozīmē, ka no tiem izrietošie pienākumi saistībā ar sasniedzamo rezultātu dažādās dalībvalstīs var atšķirties. Tiesa ir nospriedusi, ka tiesiskuma ievērošana ir jānovērtē, pamatojoties uz vienotiem kritērijiem, un ka tiesiskuma principu saturs ir skaidrs, nosaka skaidrus un precīzus saistošus pienākumus attiecībā uz rezultātu un ir labi zināms dalībvalstīm (59). Tiesa nosprieda, ka dalībvalstis var pietiekami precīzi noteikt būtisko saturu un prasības, kas izriet no katra no regulas 2. panta a) punktā uzskaitītajiem principiem (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Attiecībā uz novērtējuma taisnīgumu saskaņā ar Nosacītības regulu Komisija uzskata, ka tas nozīmē visaptverošu skatījumu uz visiem attiecīgajiem apstākļiem, lai identificētu tiesiskuma principu pārkāpumus, kas ir būtiski saskaņā ar Nosacītības regulu. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Komisijas dienesti vispirms pārbaudīs, vai attiecīgie avoti attiecas uz jau konstatētu tiesiskuma principu pārkāpumu vai, ja tas nav iepriekš konstatēts, vai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāds tiesiskuma principu pārkāpums ir noticis. Šajā nolūkā Komisija uzskata, ka Eiropas Savienības Tiesas galīgie nolēmumi ir galīgi. Pēc tam tā pārbaudīs, vai minētais tiesiskuma principu pārkāpums attiecas uz situāciju vai iestāžu rīcību, kas ir būtiska Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai vai Savienības finanšu interešu aizsardzībai, kā paredzēts regulas 4. panta 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Otrkārt, tā kā ar konstatējumu, ka pastāv tiesiskuma principu pārkāpums, nepietiek, lai sāktu piemērot Nosacītības regulu, Komisijas dienesti izvērtēs, vai tiesiskuma principu pārkāpums ietekmē vai nopietni apdraud Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu intereses, ņemot vērā šo pamatnostādņu 2.2. iedaļā analizētos kritērijus. Komisija īpašu nozīmi piešķir korektīviem pasākumiem vai citiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ko tā jau ir veikusi līdzīgos gadījumos saskaņā ar iepriekš 3. iedaļā minētajām procedūrām vai citām Savienības tiesību procedūrām, ja tie ir saistīti ar situācijām, kas liecina par tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar Nosacītības regulu. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Visbeidzot, Komisijas dienesti novērtēs, vai konstatētajam tiesiskuma principu pārkāpumam ir pietiekami tieša saikne ar ietekmi uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interesēm. Šajā nolūkā Komisija uzskata, ka Eiropas Savienības Tiesas galīgie nolēmumi un iepriekšējie korektīvie pasākumi vai citi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, ko tā jau veikusi līdzīgās lietās saskaņā ar iepriekš 3. iedaļā minētajām procedūrām, ir īpaši svarīgi. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Informācijas avoti

| 62. | Komisija cenšas rūpīgi un pilnīgi izvērtēt jautājumus, kas attiecas uz Nosacītības regulas piemērošanu, pamatojoties uz plašu pierādījumu klāstu, ciktāl tas ir būtiski, lai izpildītu Nosacītības regulas piemērošanas nosacījumus. Pierādījumu klāsts un apjoms tiks izvērtēts, pamatojoties uz katras lietas būtību un ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus. Komisija nodrošinās, ka tās izmantotā informācija ir būtiska un ka šīs informācijas avoti ir ticami. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Ārējie informācijas avoti

| 63. | Komisijas centīsies izmantot vairākus avotus, lai identificētu, pārbaudītu un izvērtētu attiecīgos tiesiskuma principu pārkāpumus nolūkā izdarīt pašai savus secinājumus par to, vai regulas nosacījumi ir izpildīti. Nosacītības regulas 16. apsvērumā ir minēti dažādi avoti, piemēram, “Eiropas Savienības Tiesas spriedumi, Revīzijas palātas ziņojumi, Komisijas gada ziņojums par tiesiskumu un Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) ziņojumi, attiecīgā gadījumā informācija no Eiropas Prokuratūras (EPPO) un tādu attiecīgo starptautisko organizāciju un tīklu secinājumi un ieteikumi, tostarp Eiropas Padomes struktūras, piemēram, Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) un Venēcijas komisija, jo īpaši tās tiesiskas valsts kritēriju saraksts, un Eiropas Augstāko tiesu tīkls un Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls.” |
| --- | --- |

63.

| 64. | Papildus tiem avotiem, kuriem nav ne konkrēta, ne absolūta pierādījuma spēka, Komisija vajadzības gadījumā ņems vērā arī citu būtisku informāciju. Tas var ietvert, piemēram, Komisijas gada ziņojumus “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (“PIF ziņojumi”) un saistītās Eiropas Parlamenta ikgadējās rezolūcijas, informāciju, uz kuras pamata tika sagatavoti attiecīgie Komisijas, OLAF un EPPO ziņojumi, informāciju, kas ietverta Komisijas dienestu revīzijas ziņojumos, kā arī informāciju, kas saņemta no valstu iestādēm un ieinteresētajām personām, un citu publiski pieejamu informāciju, piemēram, valstu tiesu spriedumus vai valstu iestāžu lēmumus. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komisijai ir arī iespēja tieši sazināties ar citām struktūrām un atzītām iestādēm, piemēram, valsts krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu (AFCOS). Lai gan Nosacītības regulas 16. apsvērumā ir noteikts, ka Komisija “varētu apspriesties ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un Venēcijas komisiju, ja tas vajadzīgs rūpīga kvalitatīva novērtējuma sagatavošanai”, šādas apspriešanās iespēja neaprobežojas tikai ar šīm divām struktūrām, un Komisija sazināsies ar ikvienu iestādi vai struktūru, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai konstatētu tiesiskuma principu pārkāpumus un uzlabotu lietu novērtēšanu saskaņā ar Nosacītības regulu. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Sūdzības

| 66. | Vēl viens vērtīgs informācijas avots ir pamatotas sūdzības, ko iesniedz jebkura trešā persona, kura var būt informēta par attiecīgo informāciju un pierādījumiem par tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas var pietiekami tiešā veidā ietekmēt vai nopietni apdraudēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Nosacītības regula kā budžeta instruments neparedz tiesiskās aizsardzības līdzekļus vai tiesības uz tiesisko aizsardzību, ko sūdzības iesniedzējs var pieprasīt (61). Sūdzības iesniedzēji, kas vēlas saņemt tiem adresētus korektīvus pasākumus, tostarp zaudējumu atlīdzību, nevar tos saņemt no Komisijas, bet var apsvērt iespēju iesniegt sūdzības valsts iestādēm vai iesniegt prasības valsts tiesās. Eiropas Savienība piedāvā līdzekļus sūdzību iesniegšanai ES līmenī. Jo īpaši gadījumā, ja dalībvalsts neievēro Savienības tiesību aktus, ikviens iedzīvotājs, uzņēmums vai cita ieinteresētā persona var ziņot Komisijai par pārkāpumu (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Pēc tam, kad būs saņemta sūdzība par Nosacītības regulu, Komisijas dienesti izvērtēs, vai tajā ir ietverta pamatota informācija un pierādījumi, ko Komisija var izmantot novērtējumā saskaņā ar Nosacītības regulu. Šajā sakarā jānorāda, ka sūdzības, kas attiecas uz tiesiskuma principu pārkāpumiem, nenorādot, kā tie varētu ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, vai riskus, ko tie var radīt, nebūs pietiekamas, lai uzskatītu, ka ir izpildīti regulas nosacījumi, ja vien Komisija šādu ietekmi vai riskus nenosaka papildu iemeslu dēļ. Atkarībā no katras lietas apstākļiem Komisijas dienesti var aicināt sūdzības iesniedzēju konkrētā termiņā sniegt papildu informāciju, lai pamatotu sūdzību. Ja noteiktajā termiņā papildu informācija netiks sniegta, Komisija reģistrēs iesniegto informāciju, bet tā nedrīkst veikt turpmākus pasākumus saistībā ar sūdzību. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Ja iesniegtā informācija ir pietiekami pamatota un būtiska Komisijas novērtējuma vajadzībām, Komisijas dienesti vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu informāciju vai pierādījumus. Ja to uzskata par lietderīgu, Komisijas dienesti var tikties arī ar sūdzības iesniedzēju vai tā pārstāvjiem, lai noskaidrotu izteiktos apgalvojumus un apspriestu konkrētus ar sūdzību saistītus jautājumus. Komisijas dienesti var arī sazināties ar citām struktūrām vai iestādēm saistībā ar sūdzības iesniedzēja iesniegto informāciju, lai apstiprinātu vai papildinātu sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju un pierādījumus saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisija [astoņos mēnešos] no sūdzības saņemšanas dienas centīsies informēt sūdzības iesniedzējus par rīcību, ko tā ierosina veikt saistībā ar sūdzību. Tomēr tas ir atkarīgs no konkrētās lietas apstākļiem un jo īpaši no tā, vai Komisija ir saņēmusi pietiekamu informāciju no sūdzības iesniedzēja. Ja Komisija nolemj uzsākt ar Nosacītības regulas 6. pantu noteikto procedūru un ierosināt Padomei attiecīgus pasākumus, tā principā informē sūdzības iesniedzēju 1) pēc paziņojuma vēstules nosūtīšanas dalībvalstij un 2) pēc priekšlikuma nosūtīšanas Padomei. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu saskaņā ar Nosacītības regulu, Komisija savā Budžeta ģenerāldirektorāta Centrālajā finanšu dienestā ir izveidojusi īpašu pastkastīti BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu, caur kuru trešā persona var vērst Komisijas uzmanību uz iespējamiem tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas attiecas uz Nosacītības regulu. Pamatnostādņu II pielikumā ir sniegta informācija, ko var iekļaut, sazinoties ar Komisiju, kā arī ieteicamā veidlapa, ko var izmantot šādu sūdzību iesniegšanai. Ja vien netiks panākta citāda vienošanās, sūdzības iesniedzēja identitāte tiks saglabāta stingri konfidenciāla, un Komisija nodrošinās, ka tiek ievēroti Direktīvā (ES) 2019/1937 (63) izklāstītie noteikumi. |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Sākotnējā saziņa ar attiecīgo dalībvalsti

| 72. | Pirms rakstiskā paziņojuma nosūtīšanas saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 1. punktu Komisija var sazināties ar attiecīgo dalībvalsti, ja tas ir nepieciešams tās sākotnējam novērtējumam. Tādējādi, ja pēc sūdzības saņemšanas vai pamatojoties uz jebkādu citu savāktu informāciju Komisija vēl nevar noteikt, vai tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka 4. pantā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, tai vajadzētu būt iespējai sazināties ar attiecīgo dalībvalsti, lai vāktu informāciju vai paskaidrojumus, kas tai var būt vajadzīgi pieņemamā un atbilstīgā termiņā. Tajā pašā termiņā dalībvalsts var izmantot iespēju labot situāciju. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Šādos gadījumos Komisija centīsies veidot atklātu dialogu ar attiecīgo dalībvalsti, lai veicinātu ciešāku sadarbību un, iespējams, jau agrīnā posmā risinātu problēmas. Šī pieeja atspoguļo arī lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 4. panta 3. punktā, kā arī to, ka viens no Nosacītības regulas galvenajiem mērķiem ir novēršana. Ja Komisija no dalībvalsts pieprasīs sākotnējus rakstiskus paskaidrojumus, tā noteiks termiņus, kas atspoguļo pieprasīto skaidrojumu plašumu un sarežģītību. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Ja attiecīgā dalībvalsts nereaģē vai nesadarbojas Komisijas noteiktajā termiņā, Komisija nekavējoties pabeigs sākotnējo novērtējumu, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisija piemēros tos pašus objektivitātes un taisnīguma principus attiecībā uz visām dalībvalstīm visā sākotnējā saziņā ar dalībvalstīm gadījumos, kad šāda iepriekšēja saziņa ir uzskatīta par nepieciešamu, tāpat kā tā to darīs visā procedūras un tās novērtējuma laikā. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Oficiāla procedūra saskaņā ar Nosacītības regulas 6. pantu

| 76. | Ja Komisija konstatē, ka tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka nosacījumi pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Nosacītības regulu ir izpildīti un ka citas Savienības tiesību aktos noteiktās procedūras tai neļautu efektīvāk aizsargāt Savienības budžetu, tā attiecīgajai dalībvalstij nosūtīs rakstisku paziņojumu, izklāstot faktiskos elementus un konkrētos iemeslus, uz kuriem tā balstījusi savus konstatējumus, un sāks procedūru saskaņā ar Nosacītības regulas 6. pantu (“procedūra”). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz prasītā informācija un tā var ierosināt vai pieņemt korektīvus pasākumus, lai novērstu Komisijas konstatējumus, kas izklāstīti rakstiskajā paziņojumā vai lūgumā sniegt apsvērumus saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 7. punktu, Komisijas noteiktā termiņā, kas ir vismaz viens mēnesis un ne vairāk kā trīs mēneši no paziņojuma vai apsvērumu pieprasījuma dienas (64). Pēc Nosacītības regulas 6. panta 1. līdz 7. punktā paredzētās informācijas apmaiņas, ja Komisija konstatēs, ka ir izpildīti nosacījumi, lai piemērotu Nosacītības regulu, un uzskatīs, ka iespējamie piedāvātie korektīvie pasākumi nav piemēroti, tā ierosinās Padomei pieņemt pasākumus, lai aizsargātu Savienības budžetu vai Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Pieņemot lēmumu par to, vai ierosināt pasākumus, Komisija visā procedūras laikā (65) pienācīgi izvērtēs saņemto informāciju un jebkādus attiecīgās dalībvalsts apsvērumus, kā arī procedūras gaitā ierosināto korektīvo pasākumu piemērotību. Lai veiktu to pasākumu novērtējumu, kuri var tikt ierosināti, Komisija balstīsies arī uz visu informāciju, kas savākta saistībā ar jebkādu iespējamu sākotnēju saziņu ar attiecīgo dalībvalsti, tostarp attiecīgā gadījumā pirms procedūras sākšanas, kā arī visu attiecīgo informāciju no pieejamajiem avotiem, tostarp Savienības iestāžu un struktūru, citu attiecīgo starptautisko organizāciju un citu atzīto iestāžu lēmumiem, secinājumiem un ieteikumiem. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Papildus tam, lai nodrošinātu attiecīgās dalībvalsts procesuālo tiesību garantēšanu, procedūra tiks veikta arī saskaņā ar objektivitātes, ---nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes pret dalībvalstīm principiem, kā arī saskaņā ar neitrālu un faktos balstītu pieeju (66). Saskaņā ar Nosacītības regulas 23. apsvērumu Komisija ir apņēmusies pēc iespējas atbilstošāk izmantot savas tiesības saskaņā ar LESD 237. pantu un Padomes reglamentu (67), lai nodrošinātu, ka Padome savlaicīgi pieņem lēmumu par pasākumu priekšlikumu (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Pasākumu atcelšanas procedūra

| 80. | Pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi pasākumus, Komisija regulāri uzraudzīs situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Saskaņā ar Nosacītības regulas 7. panta 2. punktu pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas un ne vēlāk kā vienu gadu pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi pasākumus, Komisija atkārtoti izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī, ņemot vērā visus attiecīgās dalībvalsts iesniegtos pierādījumus, kā arī jebkādu jaunu attiecīgās dalībvalsts pieņemtu korektīvu pasākumu piemērotību. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Attiecīgā dalībvalsts var jebkurā laikā pieņemt jaunus korektīvus pasākumus un iesniegt Komisijai rakstisku paziņojumu, kurā ietverti pierādījumi, lai parādītu, ka pasākumu pieņemšanas nosacījumi vairs nav izpildīti. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Izvērtējot attiecīgās dalībvalsts iesniegto rakstisko paziņojumu vai jebkādu citu informāciju, ko Komisija savākusi pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi pasākumus, Komisija rīkosies saskaņā ar šo pamatnostādņu 5.1. iedaļā izklāstīto metodiku un objektivitātes un taisnīguma principiem. Lai veiktu novērtējumu, Komisija balstīsies uz visiem šo pamatnostādņu 5.2. iedaļā minētajiem informācijas avotiem (69), kas savākti pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi pasākumus. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Ja pēc tam, kad ir izvērtēts dalībvalsts iesniegtais rakstiskais paziņojums vai izvērtēta jebkāda cita informācija, ko Komisija savākusi pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi pasākumus, Komisija saskaņā ar Nosacītības regulas 7. panta 2. punkta pēdējo daļu un 6. panta 4. punktu nevar pienācīgi noteikt, ka situācija, kuras rezultātā tika pieņemti pasākumi, ir novērsta, tā pirms novērtējuma pabeigšanas var pieprasīt papildu informāciju no attiecīgās dalībvalsts vai jebkuras trešās personas, kuras rīcībā var būt attiecīga informācija. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz prasītā informācija un tā var ierosināt vai pieņemt sākotnēji ierosinātus korektīvus pasākumus, lai kliedētu Komisijas bažas Komisijas noteiktā termiņā, kas ir vismaz viens mēnesis un ne vairāk kā trīs mēneši no paziņojuma vai apsvērumu pieprasījuma dienas (70). Pēc šīs informācijas apmaiņas un Komisijas galīgā novērtējuma, ja Komisija uzskatīs, ka situācija, kuras rezultātā tika pieņemti pasākumi, ir novērsta, tā iesniegs Padomei priekšlikumu īstenošanas lēmumam, ar ko atceļ pieņemtos pasākumus saskaņā ar Nosacītības regulas 7. panta 2. punktu. Ja Komisija uzskata, ka situācija, kuras dēļ tika pieņemti pasākumi, ir daļēji novērsta, tā iesniedz Padomei priekšlikumu īstenošanas lēmumam, ar ko pielāgo pieņemtos pasākumus. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Pasākumus var atcelt vai pielāgot, ja tiesiskuma principu pārkāpumi, neraugoties uz to turpināšanos, vairs neietekmē Savienības budžetu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību (71). Ja Komisija uzskata, ka situācija, kuras dēļ tika pieņemti pasākumi, nav novērsta, tā attiecīgajai dalībvalstij nosūta pamatotu lēmumu un par to informē Padomi. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Papildus tam, lai nodrošinātu attiecīgās dalībvalsts procesuālo tiesību garantēšanu, procedūra tiks veikta arī saskaņā ar objektivitātes, --nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes pret dalībvalstīm principiem, kā arī saskaņā ar neitrālu un faktos balstītu pieeju (72). Saskaņā ar Nosacītības regulas 23. apsvērumu Komisija ir apņēmusies pēc iespējas atbilstošāk izmantot savas tiesības saskaņā ar LESD 237. pantu un Padomes reglamentu (73), lai nodrošinātu, ka Padome savlaicīgi pieņem lēmumu par pasākumu atcelšanas un pielāgošanas priekšlikumu (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Savienības finansējuma galasaņēmēju un labuma guvēju likumīgo tiesību aizsardzība saskaņā ar nosacītības regulu

| 87. | Pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Nosacītības regulu, būs finansiāla vai ekonomiska ietekme. Tomēr šāda ietekme būtu jāattiecina tikai uz attiecīgo dalībvalsti vai — konkrētos gadījumos — uz konkrētām valsts struktūrām, kas pārvalda fondus. Ja vien lēmumā, ar ko pieņem pasākumus, pamatojoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem saskaņā ar piemērojamiem Savienības noteikumiem, nav paredzēts citādi, minēto pasākumu noteikšanai nebūtu jāietekmē valdības struktūru vai dalībvalstu iepriekš pastāvošie pienākumi veikt maksājumus galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, kuriem ir tiesības uz šādiem maksājumiem saskaņā ar attiecīgo Savienības programmu vai fondu. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Pasākumi var attiekties uz Savienības fondiem vai Savienības programmām saskaņā ar visiem Savienības budžeta pārvaldības veidiem, t. i., tie var tikt īstenoti tieši (ko pārvalda Komisijas struktūrvienības vai izpildaģentūras (75)), netieši (ko veic kāds no Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem subjektiem) vai kopīgi ar dalībvalstīm (dalīta pārvaldība (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Pasākumu noteikšana nemaina valdības struktūru vai dalībvalstu iepriekš pastāvošos pienākumus īstenot programmu vai fondu jebkādā pārvaldības veidā, jo īpaši to juridiskos pienākumus veikt maksājumus galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, kā paredzēts piemērojamajos Savienības instrumentos un konkrētajos tiesību aktos, ar kuriem šādi pienākumi radīti, ja vien lēmumā par pasākumu noteikšanu nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Citiem vārdiem sakot, valdības struktūras vai dalībvalstis nevar izmantot Padomes pieņemtos atbilstīgos pasākumus kā pamatojumu, lai atbrīvotu sevi no saviem iepriekš pastāvošajiem pienākumiem pret galasaņēmējiem vai labuma guvējiem attiecībā uz maksājumiem saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Nosacītības regulas 5. panta 2. punktā noteikts, ka atbilstīgu pasākumu noteikšana neskar valsts pārvaldes iestāžu vai dalībvalstu pienākumus īstenot programmu vai fondu, un jo īpaši pienākumus pret galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, ja vien lēmumā par pasākumu pieņemšanu nav noteikts citādi. Komisija uzskata, ka, lai izdarītu secinājumu par to, vai atbilstīgie pasākumi var pamatoti skart galasaņēmēju vai labuma guvēju tiesības, katrs konkrētais gadījums ir jāanalizē atsevišķi, un šajā saistībā Komisija izvērtēs visu attiecīgo informāciju. Šajā posmā tā uzskata, ka principā, ja saņēmējs vai labuma guvējs ir bijis iesaistīts situācijā, ko radījis tiesiskuma principu pārkāpums, piemēram, korupcijas, sistēmiskas krāpšanas un interešu konfliktu gadījumos, pasākumi, kas jāpieņem saskaņā ar Nosacītības regulu, var ietekmēt arī minēto saņēmēju vai labuma guvēju. Ja Komisija ir informēta par šādiem gadījumiem, Komisija savā priekšlikumā Padomei iekļaus i) secinājumu par to, vai ierosinātie pasākumi skar konkrētus galasaņēmējus vai labuma guvējus, ii) iemeslus, kas pamato šo secinājumu, un iii) savu konkrēto priekšlikumu attiecībā uz minētajiem saņēmējiem vai labuma guvējiem. |
| --- | --- |

91.

Informācijas rīki un ziņošana

| 92. | Savienības programmu vai fondu saņēmēji vai labuma guvēji būtu jāinformē par viņu tiesībām saskaņā ar Nosacītības regulu. Šajā nolūkā Komisija ir izveidojusi īpašu tīmekļa vietni https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_lv, kurā iedzīvotāji, tostarp saņēmēji vai labuma guvēji , var lūgt neformālus norādījumus. Tās var arī iesniegt Komisijai informāciju par jautājumiem, kas attiecas uz Nosacītības regulas piemērošanu, aizpildot un iesniedzot šajā tīmekļa vietnē pieejamo sūdzības veidlapu uz īpašu e-pasta adresi BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Komisija savā tīmekļa vietnē publicēs informāciju par pasākumiem, ko Padome pieņēmusi pēc Komisijas priekšlikuma, lai saņēmēji un labuma guvēji būtu informēti par katrai dalībvalstij noteiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Ja pēc tam, kad Padome ir noteikusi atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Nosacītības regulu, attiecīgā dalībvalsts atsakās veikt maksājumus Savienības programmu vai fondu, uz kuriem attiecas pasākumi, saņēmējiem vai labuma guvējiem, attiecīgajiem saņēmējiem vai labuma guvējiem vispirms būtu jāvēršas kompetentajās valsts iestādēs, izmantojot visas darbības, kas ir to rīcībā saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, tostarp sūdzības attiecīgās dalībvalsts attiecīgajai iestādei. Ja šāda darbība nav pieejama vai nav efektīva (77), saņēmējiem būtu jāinformē Komisija un, ja iespējams, jāsniedz attiecīgi pierādījumi par to. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesiskas darbības tiek pienācīgi uzraudzītas saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Saņēmēji vai labuma guvēji varētu informēt Komisiju par iespējamiem Nosacītības regulas 5. panta 2. punkta pārkāpumiem, ja tie ir tieši skarti. Iesniegtajos dokumentos saņēmējiem vai labuma guvējiem būtu skaidri jānorāda i) juridiskais pamats viņu tiesībām saņemt maksājumu no dalībvalsts, ii) dalībvalsts pienākuma veikt maksājumu saskaņā ar attiecīgās Savienības programmas vai fonda noteikumiem neizpilde, iii) jau veiktās tiesiskās darbības un ar tām saistītais iznākums, ja tāds ir, un jāiesniedz visi nepieciešamie pierādījumi un apliecinošie dokumenti, lai pierādītu, ka ir sāktas attiecīgas tiesiskas darbības, kā arī tas, ka dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Nosacītības regulas 5. pantu (ja tādi ir pieejami). Iesniegumos jāiekļauj visa šo pamatnostādņu III pielikumā prasītā informācija. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Saskaņā ar LESD 339. pantu Savienības ierēdņi un Civildienesta noteikumu 17. pantu ierēdņi un pārējie Savienības darbinieki nedrīkst izpaust informāciju, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Komisija arī nodrošinās, ka tiek ievēroti Direktīvā (ES) 2019/1937 izklāstītie noteikumi (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Īstenojot Savienības līdzekļus dalītā pārvaldībā, dalībvalstīm, uz kurām attiecas pasākumi, kas pieņemti, ievērojot Nosacītības regulu, ir pienākums ziņot Komisijai par konkrētiem pasākumiem, ko tās veikušas, lai izpildītu savus pienākumus maksāt galasaņēmējiem vai labuma guvējiem saskaņā ar skarto Savienības fondu vai programmu. Šādā ziņojumā būtu jāiekļauj informācija un pierādījumi par šo atbilstību (piemēram, attiecīgie grāmatvedības dokumenti un apliecinošie dokumenti), un šāds ziņojums būtu jāsniedz reizi trijos mēnešos pēc pasākumu pieņemšanas (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Pamatojoties uz ziņojumiem, kas paredzēti Nosacītības regulas 5. panta 2. punktā, un visiem citiem pierādījumiem, ko sniegusi attiecīgā dalībvalsts, vai citu savākto informāciju, tostarp informāciju, kas saņemta no galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, Komisija pārbaudīs, vai ir izpildītas Nosacītības regulā un citos piemērojamos Savienības tiesību aktos noteiktās maksājumu saistības pret galasaņēmējiem vai labuma guvējiem attiecībā uz finansējuma īstenošanu dalītā pārvaldībā. Vajadzības gadījumā tā darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka visas summas, kas pienākas no valdības struktūrām vai dalībvalstīm, tiek faktiski izmaksātas galasaņēmējiem vai labuma guvējiem saskaņā ar attiecīgajiem nozaru noteikumiem. Tas var ietvert, piemēram, finanšu korekciju piemērošanu saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem (80). Komisija var arī nolemt sākt pārkāpuma procedūru pret attiecīgo dalībvalsti, lai nodrošinātu, ka dalībvalsts pilda regulas 5. panta 2. punktā noteikto pienākumu. Pirms jebkādu pasākumu veikšanas, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savu pienākumu maksāt galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, Komisija nodrošinās, ka tiek ievērotas attiecīgās dalībvalsts procesuālās tiesības. |
| --- | --- |

97.

7.   Šo pamatnostādņu pārskatīšana

| 98. | Komisija var laikus pārskatīt šīs pamatnostādnes, lai ņemtu vērā savas prakses attīstību, attiecīgās izmaiņas Savienības tiesību aktos vai attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, vienlaikus nodrošinot juridisko noteiktību. Pārskatot pamatnostādnes, Komisija apspriedīsies ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Sk. 1986. gada 23. aprīļa spriedumu Les Verts / Parlaments,, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, 23. punkts. Sk. arī 2021. gada 20. aprīļa spriedumu Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, 61.–65. punkts.

(2)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 126. un 129. punkts.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433I, 22.12.2020, 1. lpp.).

(4)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 188. punkts.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

(7)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

(8)  Sk. LES 19. panta 1. punktu.

(9)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 165. punkts.

(10)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 288. punkts.

(11)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 154. punkts.

(12)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 227. punkts.

(13)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 229. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 324. punkts.

(14)  Tiesiskuma principu orientējošu pārkāpumu saraksts ir iekļauts arī pamatnostādņu I pielikumā.

(15)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 130. punkts. un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 148. punkts.

(16)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 131. punkts. un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 149. punkts.

(17)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 132. punkts. un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 150. punkts.

(18)  Šo konkrēto situāciju orientējošs saraksts ir iekļauts arī Pamatnostādņu I pielikumā.

(19)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 143. punkts.

(20)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, 143. punkts.

(21)  Sk. Nosacītības regulas 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu.

(22)  Sk. iepriekš minētās Padomes Regulas (ES) 2017/1939 attiecīgos noteikumus.

(23)  Tas neskar neiesaistīto dalībvalstu pienākumus sadarboties ar EPPO saskaņā ar piemērojamiem Savienības noteikumiem, kad tā īsteno savu kompetenci iesaistītajās dalībvalstīs un prasa šādu sadarbību.

(24)  Saskaņā ar iepriekš minēto Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

(25)  Šie pienākumi ir paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013. Pamatnostādnēs sniegtais saraksts nav izsmeļošs.

(26)  Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 8. pants.

(27)  Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 3. pants.

(28)  Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 7. panta 7. punkts.

(29)  Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 5. panta 5. punkts.

(30)  Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 11. panta 3. un 5. punkts.

(31)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu, Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 294. punkts.

(32)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu, Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 301. punkts, un spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 173. punkts.

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12 februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(34)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 186. punkts.

(35)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 265. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 297. punkts.

(36)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 331. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 361. punkts.

(37)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 332. punkts.

(38)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 262. punkts.

(39)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 266. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 298. punkts.

(40)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 262. punkts.

(41)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 288. punkts.

(42)  Sk. Finanšu regulas 135. pantu.

(43)  Sk. Finanšu regulas 101. panta 8. punktu. Sk. arī, piemēram, 96., 97. un 104. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“KNR”) (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.), un 52. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (2013. gada 17. decembris) (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

(44)  Sk. Finanšu regulas 63. panta 2. punktu. Sk. arī, piemēram, KNR 69. panta 3. punktu un 103. pantu, kā arī Regulas (ES) Nr. 1306/2013 58. pantu un no 2023. gada 1. janvāra — 57. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/2116 (2021. gada 2. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 187. lpp.).

(45)  Maksājumus var pārtraukt, ja: a) ir pierādījumi, kas liecina par būtisku trūkumu, attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi; b) Komisijai jāveic papildu verifikācijas pēc tam, kad ir saņemta informācija, ka maksājuma pieteikumā ietvertie izdevumi var būt saistīti ar pārkāpumu. Maksājumus var apturēt, ja: a) dalībvalsts nav veikusi darbību, kas vajadzīga, lai labotu situāciju, kuras dēļ ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar KNR 96. pantu; b) ir būtisks trūkums; c) izdevumi maksājuma pieteikumos ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts; d) saskaņā ar LESD 258. pantu ir sniegts Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru attiecībā uz jautājumu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību. Finanšu korekcijas veic, ja: a) ir kāds būtisks trūkums, kas apdraud atbalstu, kurš no fondiem jau izmaksāts programmai; b) akceptētajos pārskatos iekļautie izdevumi ir nepareizi, bet dalībvalsts to nav konstatējusi un paziņojusi; c) dalībvalsts nav izpildījusi 97. pantā noteiktos pienākumus, pirms Komisija sāk finanšu korekcijas procedūru.

(46)  Skatīt Padomes regulas 15. apsvērumu.

(47)  Sk. Nosacītības regulas 5. pantu.

(48)  Sk. Finanšu regulas 5. panta 3. punktu.

(49)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 112. punkts.

(50)  Sk. Finanšu regulas 5. panta 3. punktu.

(51)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 331. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 361. punkts.

(52)  Sk. Nosacītības regulas 18. apsvērumu.

(53)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 332. punkts.

(54)  Sk. Nosacītības regulas 5. panta 3. punktu.

(55)  Piemēram, gadījumos, kad tiesiskuma principu pārkāpuma ietekme tiks konstatēta attiecībā uz Savienības budžeta ieņēmumiem.

(56)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 275. punkts.

(57)  Sk. Nosacītības regulas 16. apsvērumu.

(58)  Sk. cita starpā 1988. gada 20. septembra spriedumu Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Padome,, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, 25. punkts. Attiecībā uz nesenāku lietu skat. 2020. gada 8. oktobra spriedumu Universitatea “Lucian Blaga” Sibiu u. c., C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, 44. punkts.

(59)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 233. un 235. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 265. un 283. punkts.

(60)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 240. punkts.

(61)  Tas neskar Savienības finansējuma galasaņēmēju un labuma guvēju likumīgo tiesību aizsardzību saskaņā ar Nosacītības regulu, sk.. 6. iedaļu turpmāk.

(62)  Šo citu resursu saraksts, tostarp sūdzības veidlapa par Savienības tiesību aktu pārkāpumu, ir pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_lv.

(63)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

(64)  Sk. Nosacītības regulas 6. panta 5. punktu.

(65)  Sk. Nosacītības regulas 6. panta 7. punktu.

(66)  Sk. Nosacītības regulas 26. apsvērumu.

(67)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

(68)  Sk. Nosacītības regulas 6. panta 10. punktu.

(69)  Saskaņā ar Nosacītības regulas 7. panta 2. punkta pēdējo daļu un 6. panta 3. punktu.

(70)  Sk. Nosacītības regulas 7. panta 2. punkta pēdējo teikumu saistībā ar 6. panta 5. punktu.

(71)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 178. punkts, un 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 217. punkts.

(72)  Sk. Nosacītības regulas 26. apsvērumu.

(73)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

(74)  Sk. Nosacītības regulas 6. panta 10. punktu.

(75)  Sk. Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

(76)  Sk. Finanšu regulas 63. pantu.

(77)  Piemēram, gadījumos, kad valsts iestādes nepamatoti atliek atbildi/lēmumu par saņēmēja darbībām.

(78)  Plašāka informācija par to, kā Komisija izskata sūdzības, ir pieejama šeit: https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_lv

(79)  Sk. Nosacītības regulas 5. panta 2. punktu un 19. apsvērumu.

(80)  Sk. Nosacītības regulas 19. apsvērumu.

---

I PIELIKUMS

Tiesiskuma principu pārkāpumi

Piemēri, kas norāda uz tiesiskuma principu pārkāpumiem (Nosacītības regulas 3. pants)

| a) | Tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana. Šajā jautājumā Nosacītības regulas 10. apsvērumā ir noteikts, ka “tiesu iestāžu neatkarība it īpaši paredz, ka attiecīgā tiesu iestāde spēj gan saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, gan praksē pildīt savas tiesas funkcijas pilnīgi neatkarīgi, bez hierarhiska ierobežojuma vai pakļautības citai iestādei un ne no viena nepieņemot nekādus rīkojumus vai norādījumus, tādējādi tiekot aizsargāta pret ārēju iejaukšanos vai spiedienu, kas varētu apdraudēt tās locekļu neatkarīgu spriedumu un ietekmēt viņu lēmumus. Neatkarības un objektivitātes garantijām ir nepieciešami noteikumi, jo īpaši attiecībā uz iestādes sastāvu un tās locekļu iecelšanu amatā, pilnvaru termiņu un noraidīšanas un atsaukšanas iemesliem, lai kliedētu jebkādas pamatotas cilvēku bažas par minētās iestādes spēju pretoties ārējiem faktoriem un tās neitralitāti attiecībā uz tajā aizstāvētajām interesēm.”

  Saskaņā ar EKT judikatūru “neatkarības jēdziens jo īpaši paredz, ka attiecīgā struktūra pilda savas tiesas funkcijas pilnīgi neatkarīgi, bez hierarhiska ierobežojuma vai pakļautības citai iestādei un ne no viena nepieņemot nekādus rīkojumus vai norādījumus, tādējādi tiekot aizsargāta pret ārēju iejaukšanos vai spiedienu, kas varētu apdraudēt tās locekļu neatkarīgu spriedumu un ietekmēt viņu lēmumus”
   (1). |
| --- | --- |

a)

Tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana. Šajā jautājumā Nosacītības regulas 10. apsvērumā ir noteikts, ka “tiesu iestāžu neatkarība it īpaši paredz, ka attiecīgā tiesu iestāde spēj gan saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, gan praksē pildīt savas tiesas funkcijas pilnīgi neatkarīgi, bez hierarhiska ierobežojuma vai pakļautības citai iestādei un ne no viena nepieņemot nekādus rīkojumus vai norādījumus, tādējādi tiekot aizsargāta pret ārēju iejaukšanos vai spiedienu, kas varētu apdraudēt tās locekļu neatkarīgu spriedumu un ietekmēt viņu lēmumus. Neatkarības un objektivitātes garantijām ir nepieciešami noteikumi, jo īpaši attiecībā uz iestādes sastāvu un tās locekļu iecelšanu amatā, pilnvaru termiņu un noraidīšanas un atsaukšanas iemesliem, lai kliedētu jebkādas pamatotas cilvēku bažas par minētās iestādes spēju pretoties ārējiem faktoriem un tās neitralitāti attiecībā uz tajā aizstāvētajām interesēm.”

Saskaņā ar EKT judikatūru “neatkarības jēdziens jo īpaši paredz, ka attiecīgā struktūra pilda savas tiesas funkcijas pilnīgi neatkarīgi, bez hierarhiska ierobežojuma vai pakļautības citai iestādei un ne no viena nepieņemot nekādus rīkojumus vai norādījumus, tādējādi tiekot aizsargāta pret ārēju iejaukšanos vai spiedienu, kas varētu apdraudēt tās locekļu neatkarīgu spriedumu un ietekmēt viņu lēmumus”
   (1).

| b) | publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu,







  — | patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana vai nesodīšana par tiem, |
| --- | --- | --- |

b)

publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu,

—

patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana vai nesodīšana par tiem,

| — | finanšu resursu un cilvēkresursu aizturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību, |
| --- | --- |

—

finanšu resursu un cilvēkresursu aizturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību,

| — | interešu konfliktu neesības nenodrošināšana. |
| --- | --- |

—

interešu konfliktu neesības nenodrošināšana.

Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru šīs “situācijas var izraisīt to, ka netiek ievērots princips, kas aizliedz izpildvaras patvaļīgu varas īstenošanu, vai efektīvas tiesību aizsardzības tiesā princips”
   (2).

| c) | tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar







  — | ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

c)

tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar

—

ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem,

| — | spriedumu neīstenošanu, |
| --- | --- |

—

spriedumu neīstenošanu,

| — | tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošanu. |
| --- | --- |

—

tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošanu.

Saistībā ar iepriekšminēto Nosacītības regulas 8. un 9. apsvērumā sacīts, ka:

| “(8) | Pareizu finanšu pārvaldību dalībvalstis var nodrošināt tikai tad, ja publiskās iestādes rīkojas saskaņā ar likumu, ja izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādes efektīvi rīkojas krāpšanas gadījumos, tostarp attiecībā uz krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju, interešu konfliktu vai citiem likumpārkāpumiem, un ja publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgi vai nelikumīgi lēmumi var tikt pakļauti efektīvai izskatīšanai tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas un Eiropas Savienības Tiesa. |
| --- | --- |

“(8)

| (9) | Vienmēr būtu jāgarantē tiesu iestāžu neatkarība un objektivitāte, un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēm būtu jāspēj pienācīgi veikt savas funkcijas. (...) Tiesu iestādēm un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēm būtu jāpiešķir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi un jānodrošina procedūras, lai tie darbotos efektīvi un tādā veidā, kas pilnībā ievēro tiesības uz taisnīgu tiesu, tostarp, ievērojot tiesības uz aizstāvību. Galīgie spriedumi būtu efektīvi jāīsteno. Minētie nosacījumi ir vajadzīgi kā garantijas minimums pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt Savienības finanšu interesēm.” |
| --- | --- |

(9)

Tādu konkrētu situāciju vai iestāžu rīcības piemēri (3)
  , kuras var skart tiesiskuma principu pārkāpumi (Nosacītības regulas 4. panta 2. punkts)

Tādu konkrētu situāciju vai iestāžu rīcības piemēri

3

, kuras var skart tiesiskuma principu pārkāpumi (Nosacītības regulas 4. panta 2. punkts)

| a) | To iestāžu pienācīga darbība, kuras īsteno Savienības budžetu, tostarp aizdevumus un citus instrumentus, ko garantē no Savienības budžeta, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām. |
| --- | --- |

a)

To iestāžu pienācīga darbība, kuras īsteno Savienības budžetu, tostarp aizdevumus un citus instrumentus, ko garantē no Savienības budžeta, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām.

To iestāžu pienācīga darbība, kuras īsteno Savienības budžetu, tostarp aizdevumus un citus instrumentus, ko garantē no Savienības budžeta, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām.

| b) | To iestāžu pienācīga darbība, kuras veic finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīga darbība. Šajā jautājumā Tiesa precizēja, ka jēdziens “efektīva un pārredzama finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēma” [...] attiecas uz jēdzienu “finanšu pārvaldība”, kas ietilpst jēdzienā “pareiza finanšu pārvaldība”, kurš ietverts Līgumos, jo īpaši LESD 310. panta 5. punktā un 317. panta pirmajā daļā, un Finanšu regulas 2. panta 59. punktā definēts kā budžeta izpilde saskaņā ar saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Jēdziens “finanšu pārskatatbildība” jo īpaši atspoguļo [Nosacītības regulas] 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos finanšu kontroles, uzraudzības un revīzijas pienākumus, savukārt “efektīvas un pārredzamas... sistēmas” nozīmē noteiktu noteikumu kopuma izveidi, kas efektīvi un pārredzami nodrošina minēto finanšu pārvaldību un pārskatatbildību
   (4).

  Tiesa arī precizēja, ka “finanšu pārskatatbildība” jo īpaši atspoguļo minētajā 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos finanšu kontroles, uzraudzības un revīzijas pienākumus, savukārt “efektīvas un pārredzamas... sistēmas” nozīmē noteiktu noteikumu kopuma izveidi, kas efektīvi un pārredzami nodrošina minēto finanšu pārvaldību un pārskatatbildību
   (5). |
| --- | --- |

b)

To iestāžu pienācīga darbība, kuras veic finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīga darbība. Šajā jautājumā Tiesa precizēja, ka jēdziens “efektīva un pārredzama finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēma” [...] attiecas uz jēdzienu “finanšu pārvaldība”, kas ietilpst jēdzienā “pareiza finanšu pārvaldība”, kurš ietverts Līgumos, jo īpaši LESD 310. panta 5. punktā un 317. panta pirmajā daļā, un Finanšu regulas 2. panta 59. punktā definēts kā budžeta izpilde saskaņā ar saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Jēdziens “finanšu pārskatatbildība” jo īpaši atspoguļo [Nosacītības regulas] 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos finanšu kontroles, uzraudzības un revīzijas pienākumus, savukārt “efektīvas un pārredzamas... sistēmas” nozīmē noteiktu noteikumu kopuma izveidi, kas efektīvi un pārredzami nodrošina minēto finanšu pārvaldību un pārskatatbildību
   (4).

To iestāžu pienācīga darbība, kuras veic finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīga darbība. Šajā jautājumā Tiesa precizēja, ka jēdziens “efektīva un pārredzama finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēma” [...] attiecas uz jēdzienu “finanšu pārvaldība”, kas ietilpst jēdzienā “pareiza finanšu pārvaldība”, kurš ietverts Līgumos, jo īpaši LESD 310. panta 5. punktā un 317. panta pirmajā daļā, un Finanšu regulas 2. panta 59. punktā definēts kā budžeta izpilde saskaņā ar saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Jēdziens “finanšu pārskatatbildība” jo īpaši atspoguļo [Nosacītības regulas] 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos finanšu kontroles, uzraudzības un revīzijas pienākumus, savukārt “efektīvas un pārredzamas... sistēmas” nozīmē noteiktu noteikumu kopuma izveidi, kas efektīvi un pārredzami nodrošina minēto finanšu pārvaldību un pārskatatbildību

4

Tiesa arī precizēja, ka “finanšu pārskatatbildība” jo īpaši atspoguļo minētajā 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos finanšu kontroles, uzraudzības un revīzijas pienākumus, savukārt “efektīvas un pārredzamas... sistēmas” nozīmē noteiktu noteikumu kopuma izveidi, kas efektīvi un pārredzami nodrošina minēto finanšu pārvaldību un pārskatatbildību
   (5).

Tiesa arī precizēja, ka “finanšu pārskatatbildība” jo īpaši atspoguļo minētajā 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos finanšu kontroles, uzraudzības un revīzijas pienākumus, savukārt “efektīvas un pārredzamas... sistēmas” nozīmē noteiktu noteikumu kopuma izveidi, kas efektīvi un pārredzami nodrošina minēto finanšu pārvaldību un pārskatatbildību

5

| c) | Izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu pienācīga darbība, tām veicot izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par:







  — | krāpšanu, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši, ja šāda krāpšana var izraisīt nodokļu, piemēram, PVN un muitas nodokļu, neiekasēšanu, kas tieši ietekmē resursus, kuri Savienībai vajadzīgi, lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, |
| --- | --- | --- |

c)

Izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu pienācīga darbība, tām veicot izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par:

Izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu pienācīga darbība, tām veicot izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par:

—

krāpšanu, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši, ja šāda krāpšana var izraisīt nodokļu, piemēram, PVN un muitas nodokļu, neiekasēšanu, kas tieši ietekmē resursus, kuri Savienībai vajadzīgi, lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku,

krāpšanu, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši, ja šāda krāpšana var izraisīt nodokļu, piemēram, PVN un muitas nodokļu, neiekasēšanu, kas tieši ietekmē resursus, kuri Savienībai vajadzīgi, lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku,

| — | korupciju vai citiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

korupciju vai citiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību.

korupciju vai citiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību.

| d) | Nosacītības regulas 4. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva izskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas.

  Konkrētāk, Nosacītības regulas 9. apsvērumā ir noteikts, ka “tiesu iestādēm un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēm būtu jāpiešķir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi un jānodrošina procedūras, lai tie darbotos efektīvi un tādā veidā, kas pilnībā ievēro tiesības uz taisnīgu tiesu, tostarp, ievērojot tiesības uz aizstāvību. Galīgie spriedumi būtu efektīvi jāīsteno. Minētie nosacījumi ir vajadzīgi kā garantijas minimums pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt Savienības finanšu interesēm.” |
| --- | --- |

d)

Nosacītības regulas 4. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva izskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas.

Nosacītības regulas 4. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva izskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas.

Konkrētāk, Nosacītības regulas 9. apsvērumā ir noteikts, ka “tiesu iestādēm un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēm būtu jāpiešķir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi un jānodrošina procedūras, lai tie darbotos efektīvi un tādā veidā, kas pilnībā ievēro tiesības uz taisnīgu tiesu, tostarp, ievērojot tiesības uz aizstāvību. Galīgie spriedumi būtu efektīvi jāīsteno. Minētie nosacījumi ir vajadzīgi kā garantijas minimums pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt Savienības finanšu interesēm.”

| e) | Krāpšanas, tostarp izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību novēršana un sodīšana par tiem, un efektīvu un atturošu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes. |
| --- | --- |

e)

Krāpšanas, tostarp izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību novēršana un sodīšana par tiem, un efektīvu un atturošu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes.

Krāpšanas, tostarp izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību novēršana un sodīšana par tiem, un efektīvu un atturošu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes.

| f) | Nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšana. |
| --- | --- |

f)

Nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšana.

Nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšana.

| g) | Efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un – ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts, – ar Eiropas Prokuratūru (EPPO) izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamajiem Savienības aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu. |
| --- | --- |

g)

Efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un – ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts, – ar Eiropas Prokuratūru (EPPO) izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamajiem Savienības aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu.

Efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un – ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts, – ar Eiropas Prokuratūru (EPPO) izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamajiem Savienības aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu.

---

(1)  2018. gada 27. februāra spriedums Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 44. punkts. Sk. arī 2019. gada 24. jūnija spriedumu Komisija/Polijas Republika, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, un 2021. gada 20. aprīļa spriedumu Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas

Komisija/Polijas Republika

Repubblika/Il-Prim Ministru

(2)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Ungārija/Parlaments un Padome, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 245. punkts un tajā minētā judikatūra.

2

Ungārija/Parlaments un Padome

(3)  Šie piemēri ir tikai orientējoši, jo uz citām situācijām vai iestāžu rīcību, kas attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, var attiekties arī Nosacītības regulas darbības joma (sk. 4. panta 2. punkta h) apakšpunktu).

3

(4)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 333. punkts.

4

Polija/Parlaments un Padome

(5)  Sk. 2022. gada 16. februāra spriedumu Polija/Parlaments un Padome, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 333. punkts.

5

Polija/Parlaments un Padome

---

II PIELIKUMS

Elementi, kas būtu jāiekļauj sūdzībā par iespējamiem tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar Nosacītības regulu

Sūdzības iesniedzējiem, sazinoties ar Komisiju par iespējamiem tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar Nosacītības regulu, būtu jāiekļauj šāda informācija:

| — | identitāte un kontaktinformācija (1), |
| --- | --- |

—

identitāte un kontaktinformācija (1),

| — | informācija par to, kā tiesiskums, iespējams, ir pārkāpts (tostarp par to, kādas publisko iestāžu darbības vai bezdarbība, iespējams, pārkāpj tiesiskuma principus) un attiecīgie pierādījumi, |
| --- | --- |

—

informācija par to, kā tiesiskums, iespējams, ir pārkāpts (tostarp par to, kādas publisko iestāžu darbības vai bezdarbība, iespējams, pārkāpj tiesiskuma principus) un attiecīgie pierādījumi,

| — | informācija par to, kā iespējamais pārkāpums ir saistīts ar Nosacītības regulu (apraksts par to, kā pārkāpums pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni apdraud Savienības budžetu vai Savienības finanšu intereses), un attiecīgie pierādījumi, |
| --- | --- |

—

informācija par to, kā iespējamais pārkāpums ir saistīts ar Nosacītības regulu (apraksts par to, kā pārkāpums pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni apdraud Savienības budžetu vai Savienības finanšu intereses), un attiecīgie pierādījumi,

| — | to apliecinošo dokumentu saraksts, kurus pēc pieprasījuma var nosūtīt Komisijai. |
| --- | --- |

—

to apliecinošo dokumentu saraksts, kurus pēc pieprasījuma var nosūtīt Komisijai.

Lai atvieglotu tādas informācijas iesniegšanu, kas ir būtiska Nosacītības regulas piemērošanai, un nodrošinātu, ka Komisija saņem attiecīgu un strukturētu informāciju, varētu izmantot turpmāk norādīto veidni, kas pieejama tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_lv.

EIROPAS KOMISIJA

Sūdzība — tiesiskuma principu, kas ietekmē Savienības budžetu vai finanšu intereses, pārkāpums

Regula (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (“Nosacītības regula”).

Šī sūdzības veidlapa ir paredzēta, lai Eiropas Komisijai paziņotu par tiesiskuma principu pārkāpumiem dalībvalstī, kuri pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību.

Lai paziņotu Eiropas Komisijai par jebkuru citu sūdzību, kas saistīta ar tiesiskumu, lūdzam izmantot sūdzības veidlapu, kas pieejama tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_lv/.

| Visas ar zvaigznīti (*) iezīmētās ailes ir aizpildāmas obligāti. Izsakieties kodolīgi un vajadzības gadījumā turpiniet uz atsevišķas lapas. |
| --- |

Visas ar zvaigznīti (*) iezīmētās ailes ir aizpildāmas obligāti. Izsakieties kodolīgi un vajadzības gadījumā turpiniet uz atsevišķas lapas.

1.   Identitāte un kontaktinformācija

| | Sūdzības iesniedzējs* | Jūsu pārstāvis (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- | --- |
| Uzruna* kgs/kdze | | |
| Vārds* | | |
| Uzvārds* | | |
| Organizācija: | | |
| Adrese* | | |
| Pilsēta/novads* | | |
| Pasta indekss* | | |
| Valsts* | | |
| Tālrunis | | |
| E-pasts | | |
| Valoda* | | |
| Vai saraksti sūtīt jums vai jūsu pārstāvim?* | ☐ | ☐ |

Sūdzības iesniedzējs*

Jūsu pārstāvis (attiecīgā gadījumā)

Uzruna* kgs/kdze

Vārds*

Uzvārds*

Organizācija:

Adrese*

Pilsēta/novads*

Pasta indekss*

Valsts*

Tālrunis

E-pasts

Valoda*

Vai saraksti sūtīt jums vai jūsu pārstāvim?*

☐

☐

2.   Uz ko attiecas sūdzība par tiesiskuma principu pārkāpumu?*

| Tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana | ☐ |
| --- | --- |
| Publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana vai nesodīšana par tiem, finanšu resursu un cilvēkresursu aizturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību | ☐ |
| Interešu konfliktu neesības nenodrošināšana | ☐ |
| Tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, un spriedumu neīstenošana | ☐ |
| Tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana | ☐ |
| Citi | Precizējiet. |

Tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana

☐

Publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana vai nesodīšana par tiem, finanšu resursu un cilvēkresursu aizturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību

☐

Interešu konfliktu neesības nenodrošināšana

☐

Tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, un spriedumu neīstenošana

☐

Tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana

☐

Citi

Precizējiet.

3.   Ko, jūsuprāt, ietekmē iepriekš 2. punktā minēto tiesiskuma principu iespējamais pārkāpums?*

(Ir iespējama vairāk nekā viena atbilde)

| To iestāžu pienācīgu darbību, kuras īsteno Savienības budžetu, tostarp aizdevumus un citus instrumentus, ko garantē no Savienības budžeta, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām | ☐ |
| --- | --- |
| To iestāžu pienācīgu darbību, kuras veic finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīgu darbību | ☐ |
| Izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu pienācīgu darbību, tām veicot izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju vai citiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību | ☐ |
| Iepriekš minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīvu izskatīšanu tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas | ☐ |
| Krāpšanas, tostarp izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību novēršanu un sodīšanu par tiem, un efektīvu un atturošu sodu piemērošanu saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes | ☐ |
| Nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu | ☐ |
| Efektīvu un savlaicīgu sadarbību ar OLAF izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamajiem Savienības aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu | ☐ |
| [Ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts] Efektīvu un savlaicīgu sadarbību ar EPPO izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu | ☐ |
| Citas situācijas vai iestāžu rīcību, kas attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. | ☐ |

To iestāžu pienācīgu darbību, kuras īsteno Savienības budžetu, tostarp aizdevumus un citus instrumentus, ko garantē no Savienības budžeta, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām

☐

To iestāžu pienācīgu darbību, kuras veic finanšu kontroli, uzraudzību un revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīgu darbību

☐

Izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu pienācīgu darbību, tām veicot izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju vai citiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību

☐

Iepriekš minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīvu izskatīšanu tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas

☐

Krāpšanas, tostarp izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību novēršanu un sodīšanu par tiem, un efektīvu un atturošu sodu piemērošanu saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes

☐

Nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu

☐

Efektīvu un savlaicīgu sadarbību ar OLAF izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamajiem Savienības aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu

☐

[Ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts] Efektīvu un savlaicīgu sadarbību ar EPPO izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, ievērojot lojālas sadarbības principu

☐

Citas situācijas vai iestāžu rīcību, kas attiecas uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību.

☐

4.   Kāds(-i) valsts pasākums(-i) vai prakse(-as), jūsuprāt, izraisa tiesiskuma principu pārkāpumu saskaņā ar Nosacītības regulu un kāpēc?*

| |
| --- |

5.   Aprakstiet problēmu, norādot uz faktiem un iemesliem, kas ir jūsu sūdzības pamatā* (maksimums 10 000 rakstzīmes):

| |
| --- |

6.   Kā iespējamais tiesiskuma principu pārkāpums dalībvalstī pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību?

| 6.1. | Kā pārkāpums ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību? |
| --- | --- |

6.1.

Kā pārkāpums ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību?

| 6.2. | Vai runa ir par atsevišķu vai sistēmisku pārkāpumu? Precizējiet. |
| --- | --- |

6.2.

Vai runa ir par atsevišķu vai sistēmisku pārkāpumu? Precizējiet.

| 6.3. | Vai ietekme uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību jau ir jūtama?
  Ja atbilde ir “jā”, paskaidrojiet, kā.
  Ja atbilde ir “nē”, paskaidrojiet, kāpēc pastāv nopietns risks Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai vai Savienības finanšu interešu aizsardzībai.
  Norādiet pietiekami tiešu saikni starp iespējamo pārkāpumu vai pārkāpumiem un ietekmi vai riskiem attiecībā uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

6.3.

Vai ietekme uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību jau ir jūtama?

Ja atbilde ir “jā”, paskaidrojiet, kā.

Ja atbilde ir “nē”, paskaidrojiet, kāpēc pastāv nopietns risks Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai vai Savienības finanšu interešu aizsardzībai.

Norādiet pietiekami tiešu saikni starp iespējamo pārkāpumu vai pārkāpumiem un ietekmi vai riskiem attiecībā uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību.

7.   Līdz šim veiktās darbības, lai atrisinātu problēmu*

Vai attiecīgajā valstī jau esat veikuši kādas darbības, lai mēģinātu atrisināt šo problēmu?*

| JA ATBILDE IR “JĀ”, vai tās bija: o administratīvas o juridiskas/tiesiskas?








  7.1. | Aprakstiet: a) attiecīgo iesaistīto struktūru, iestādi, tiesu un rezultātā pieņemtā lēmuma veidu, b) visas citas darbības, par kurām esat informēts. |
| --- | --- |

JA ATBILDE IR “JĀ”, vai tās bija: o administratīvas o juridiskas/tiesiskas?

7.1.

| 7.2. | Vai attiecīgā struktūra, iestāde, tiesa atrisināja jūsu sūdzību vai tā joprojām ir izskatīšanā? Ja lieta ir izskatīšanā, kad ir gaidāms lēmums?* |
| --- | --- |

7.2.

| JA ATBILDE IR “NĒ”, precizējiet zemāk pēc vajadzības






  o | Cita lieta par šo pašu problēmu pašlaik tiek izskatīta valsts tiesā vai ES Tiesā. |
| --- | --- |

JA ATBILDE IR “NĒ”, precizējiet zemāk pēc vajadzības

o

Cita lieta par šo pašu problēmu pašlaik tiek izskatīta valsts tiesā vai ES Tiesā.

| o | Nav nekādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu attiecībā uz šo problēmu. |
| --- | --- |

o

Nav nekādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu attiecībā uz šo problēmu.

| o | Tiesiskās aizsardzības līdzekļi pastāv, bet tie ir pārāk dārgi vai arī pārāk laikietilpīgi |
| --- | --- |

o

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi pastāv, bet tie ir pārāk dārgi vai arī pārāk laikietilpīgi

| o | Prasības iesniegšanas jeb rīkošanās termiņš ir beidzies |
| --- | --- |

o

Prasības iesniegšanas jeb rīkošanās termiņš ir beidzies

| o | Man nav juridiska pamata (man nav nekādu tiesību celt prasību tiesā). Paskaidrojiet, kāpēc. |
| --- | --- |

o

Man nav juridiska pamata (man nav nekādu tiesību celt prasību tiesā). Paskaidrojiet, kāpēc.

| o | Nav pieejama juridiskā palīdzība vai advokāts |
| --- | --- |

o

Nav pieejama juridiskā palīdzība vai advokāts

| o | Nezinu, kādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir pieejami šīs problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

o

Nezinu, kādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir pieejami šīs problēmas risināšanai.

| o | Cits variants (precizējiet). |
| --- | --- |

o

Cits variants (precizējiet).

8.   Ja jūs jau esat sazinājies ar ES iestādēm vai citiem dienestiem, kas risina šāda veida problēmas, norādiet jūsu lietas vai sarakstes atsauces numuru:

| o | Lūgumraksts Eiropas Parlamentam – Atsauce:... . |
| --- | --- |

o

Lūgumraksts Eiropas Parlamentam – Atsauce:... .

| o | Lūgumraksts Eiropas Komisijai – Atsauce:... . |
| --- | --- |

o

Lūgumraksts Eiropas Komisijai – Atsauce:... .

| o | Lūgumraksts Eiropas Ombudam – Atsauce:... . |
| --- | --- |

o

Lūgumraksts Eiropas Ombudam – Atsauce:... .

| o | Cits – tās iestādes vai struktūras nosaukums, kurā vērsāties (piem., SOLVIT, FIN-Net, Eiropas Patērētāju centri), un jūsu sūdzības atsauces numurs |
| --- | --- |

o

Cits – tās iestādes vai struktūras nosaukums, kurā vērsāties (piem., SOLVIT, FIN-Net, Eiropas Patērētāju centri), un jūsu sūdzības atsauces numurs

9.   Uzskaitiet visus papildu apliecinošos dokumentus/pierādījumus, ko jūs pēc pieprasījuma varētu nosūtīt Komisijai.

Image 1
  Nepievienojiet dokumentus šajā posmā.

| |
| --- |

10.   Persondati*

Vai atļaujat Komisijai atklāt jūsu identitāti saziņā ar iestādēm, par kurām jūs iesniedzat sūdzību?

o Jāo Nē

Image 2

  Jūsu atbilde neietekmēs to, kā jūsu sūdzība tiek izskatīta. Dažos gadījumos identitātes atklāšana var sekmēt jūsu sūdzības izskatīšanu.

---

(1)  Sūdzības iesniedzēju identitātes un attiecīgajai dalībvalstij iesniegtās informācijas izpaušanai ir jāsaņem viņu iepriekšēja piekrišana, un tai cita starpā ir jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK.

---

III PIELIKUMS

Elementi, kuriem vajadzētu būt daļai no informācijas, ko sniedz ES finansējuma saņēmēji/labuma guvēji

Informācijai, ko saņēmēji vai labuma guvēji iesniedz Komisijai par iespējamiem Nosacītības regulas 5. panta 2. punkta pārkāpumiem, principā vajadzētu ietvert šādus elementus:

| — | identitāte un kontaktinformācija (1), |
| --- | --- |

—

identitāte un kontaktinformācija (1),

| — | informācija par attiecīgo programmu/fondu, |
| --- | --- |

—

informācija par attiecīgo programmu/fondu,

| — | informācija par iespējamo Nosacītības regulas 5. panta 2. punkta pārkāpumu, |
| --- | --- |

—

informācija par iespējamo Nosacītības regulas 5. panta 2. punkta pārkāpumu,

| — | apliecinošie dokumenti (tostarp pierādījums, ka attiecīgais galasaņēmējs vai labuma guvējs ir iesniedzis oficiālu sūdzību attiecīgās dalībvalsts attiecīgajā iestādē, un visa informācija un dokumenti par šādas sūdzības iznākumu, ja tādi ir pieejami). |
| --- | --- |

—

apliecinošie dokumenti (tostarp pierādījums, ka attiecīgais galasaņēmējs vai labuma guvējs ir iesniedzis oficiālu sūdzību attiecīgās dalībvalsts attiecīgajā iestādē, un visa informācija un dokumenti par šādas sūdzības iznākumu, ja tādi ir pieejami).

---

(1)  Sūdzības iesniedzēju identitātes un attiecīgajai dalībvalstij iesniegtās informācijas izpaušanai ir jāsaņem viņu iepriekšēja piekrišana, un tai cita starpā ir jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK.

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/38

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 123/03)

Komisija 2022. gada 11. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10600. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10600. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/39

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 123/04)

Komisija 2022. gada 4. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10541. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10541. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/40

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 123/05)

Komisija 2022. gada 28. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10621. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10621. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/41

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 17. marts

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1051 |
| JPY | Japānas jena | 131,27 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4439 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84315 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4503 |
| CHF | Šveices franks | 1,0385 |
| ISK | Islandes krona | 142,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7800 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,777 |
| HUF | Ungārijas forints | 372,05 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6889 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9465 |
| TRY | Turcijas lira | 16,3123 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5055 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3998 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6391 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6130 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4980 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 340,02 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,5286 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,0176 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5730 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 835,97 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6364 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,690 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,767 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6339 |
| MXN | Meksikas peso | 22,7880 |
| INR | Indijas rūpija | 83,8435 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1051

JPY

Japānas jena

131,27

DKK

Dānijas krona

7,4439

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84315

SEK

Zviedrijas krona

10,4503

CHF

Šveices franks

1,0385

ISK

Islandes krona

142,10

NOK

Norvēģijas krona

9,7800

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,777

HUF

Ungārijas forints

372,05

PLN

Polijas zlots

4,6889

RON

Rumānijas leja

4,9465

TRY

Turcijas lira

16,3123

AUD

Austrālijas dolārs

1,5055

CAD

Kanādas dolārs

1,3998

HKD

Hongkongas dolārs

8,6391

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6130

SGD

Singapūras dolārs

1,4980

KRW

Dienvidkorejas vona

1 340,02

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,5286

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,0176

HRK

Horvātijas kuna

7,5730

IDR

Indonēzijas rūpija

15 835,97

MYR

Malaizijas ringits

4,6364

PHP

Filipīnu peso

57,690

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,767

BRL

Brazīlijas reāls

5,6339

MXN

Meksikas peso

22,7880

INR

Indijas rūpija

83,8435

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/42

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 123/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Swiss Life International Holding AG (“Swiss Life”, Šveice), |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG (“Swiss Life”, Šveice),

| — | Elips Life AG (“ELAG”, Lihtenšteina) un Elips Versicherungen AG apdrošināšanas portfelis A&H (“A&H”, Lihtenšteina, kopā ar ELAG turpmāk tekstā – “ELAG-A&H”), kurus abus kontrolē elipsLife EMEA Holding B.V. (Nīderlande), ko savukārt kontrolē Swiss Re Ltd (Šveice). |
| --- | --- |

—

Elips Life AG (“ELAG”, Lihtenšteina) un Elips Versicherungen AG apdrošināšanas portfelis A&H (“A&H”, Lihtenšteina, kopā ar ELAG turpmāk tekstā – “ELAG-A&H”), kurus abus kontrolē elipsLife EMEA Holding B.V. (Nīderlande), ko savukārt kontrolē Swiss Re Ltd (Šveice).

Uzņēmums Swiss Life Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār uzņēmumu ELAG-A&H.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Swiss Life nodrošina dzīvības apdrošināšanu, risku, pensiju, aktīvu pārvaldību un citus finanšu produktus Eiropā, |
| --- | --- |

—

Swiss Life nodrošina dzīvības apdrošināšanu, risku, pensiju, aktīvu pārvaldību un citus finanšu produktus Eiropā,

| — | ELAG-A&H ir Eiropas apdrošināšanas sabiedrība, kas sniedz dažādus apdrošināšanas pakalpojumus institucionālajiem klientiem (B2B (uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem) uzņēmējdarbība). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H ir Eiropas apdrošināšanas sabiedrība, kas sniedz dažādus apdrošināšanas pakalpojumus institucionālajiem klientiem (B2B (uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem) uzņēmējdarbība).

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/44

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 123/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. (“Samsung BioLogics”, Dienvidkoreja), ko kontrolē Samsung Group (Dienvidkoreja), un |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. (“Samsung BioLogics”, Dienvidkoreja), ko kontrolē Samsung Group (Dienvidkoreja), un

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. (“Bioepis”, Dienvidkoreja), ko pašlaik kopīgi kontrolē Biogen Therapeutics Inc. (ASV) un Samsung BioLogics. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. (“Bioepis”, Dienvidkoreja), ko pašlaik kopīgi kontrolē Biogen Therapeutics Inc. (ASV) un Samsung BioLogics.

Samsung BioLogics Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār Bioepis.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Samsung BioLogics ir uzņēmums, kas nodarbojas ar biofarmācijas produktu izstrādi un ražošanu visā pasaulē, |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics ir uzņēmums, kas nodarbojas ar biofarmācijas produktu izstrādi un ražošanu visā pasaulē,

| — | Bioepis ir uzņēmums, kas nodarbojas ar biolīdzīgu zāļu izstrādi un komercializāciju. |
| --- | --- |

—

Bioepis ir uzņēmums, kas nodarbojas ar biolīdzīgu zāļu izstrādi un komercializāciju.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/45

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10339 —KKR/Landal)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 123/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Sandy HoldCo B.V. (“Roompot”, Nīderlande), ko kontrolē uzņēmums KKR & Co. Inc. (“KKR”, ASV), |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V. (“Roompot”, Nīderlande), ko kontrolē uzņēmums KKR & Co. Inc. (“KKR”, ASV),

| — | Vacation Rental B.V. (“Landal”, Nīderlande). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. (“Landal”, Nīderlande).

Uzņēmums Roompot Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Landal.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | KKR: ir pasaules mērogā strādājoša ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas piedāvā risinājumus alternatīvu aktīvu pārvaldības un kapitāla tirgus, kā arī apdrošināšanas jomā, Roompot pārvalda, uztur un darbojas kā rezervācijas aģentūra brīvdienu parkiem un kempingiem, |
| --- | --- |

—

KKR: ir pasaules mērogā strādājoša ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas piedāvā risinājumus alternatīvu aktīvu pārvaldības un kapitāla tirgus, kā arī apdrošināšanas jomā, Roompot pārvalda, uztur un darbojas kā rezervācijas aģentūra brīvdienu parkiem un kempingiem,

| — | Landal: preču zīmes Landal GreenParks brīvdienu parku īpašnieks, pārvaldnieks un franšīzes devējs. |
| --- | --- |

—

Landal: preču zīmes Landal GreenParks brīvdienu parku īpašnieks, pārvaldnieks un franšīzes devējs.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10339 — KKR/Landal

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1.lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 123/46

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 123/10)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Irpinia”

PDO-IT-A0279-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 17. decembris

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Jauni produktu veidi

| — | Pievienoti šādi veidi: Spumante Bianco (dzirkstošais baltvīns), Spumante Rosso (dzirkstošais sarkanvīns), Spumante Rosato (dzirkstošais sārtvīns), Spumante“Aglianico” (dzirkstošais “Aglianico” vīns), Spumante“Aglianico”vinificato in bianco (bez mizām raudzēts dzirkstošais “Aglianico” vīns), “Falanghina”Passito (žuvušu vīnogu vīns), “Aglianico”vinificato in bianco (bez mizām raudzēts “Aglianico” vīns). |
| --- | --- |

—

Pievienoti šādi veidi: Spumante Bianco (dzirkstošais baltvīns), Spumante Rosso (dzirkstošais sarkanvīns), Spumante Rosato (dzirkstošais sārtvīns), Spumante“Aglianico” (dzirkstošais “Aglianico” vīns), Spumante“Aglianico”vinificato in bianco (bez mizām raudzēts dzirkstošais “Aglianico” vīns), “Falanghina”Passito (žuvušu vīnogu vīns), “Aglianico”vinificato in bianco (bez mizām raudzēts “Aglianico” vīns).

Šis grozījums ir saistīts ar vajadzību aizsargāt un popularizēt ar KCVN “Irpinia” apzīmētos produktus, izceļot to specifiskās īpašības, kuru pamatā ir vietējā apgabala daudzpusība. Mērķis ir paplašināt iespējas attiecībā uz apgabala īpašību atspoguļošanu un piedāvāt visaptverošāku produktu klāstu. Ar pievienotajiem jaunajiem veidiem varēs labāk raksturot apgabalu un nosaukumu. Tā varēs iegūt plašāku vietu tirgū un galapatērētājiem sniegt plašāku piedāvājumu, kas ietver vīna veidus, kuri iepriekš ražoti ar tipisko ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (IGT) vai kā vispārīgo kategoriju vīni.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 1., 2., 4., 5., 6., 7. un 8. punktu un vienotā dokumenta 4. un 5. punktu.

2.   Izmaiņas pašreizējo vīna veidu šķirņu maisījumā un jauno veidu šķirņu maisījuma iekļaušana

| — | Baltvīniem izmantotais šķirņu maisījums ir mainīts, tekstu ““Greco” — no 40 % līdz 50 %; “Fiano” — no 40 % līdz 50 %” aizstājot ar tekstu ““Fiano” un “Greco” atsevišķi vai kopā — vismaz 50 %”. Šķirņu maisījums ir pārskatīts attiecībā uz galveno šķirņu [kuras izmanto maisījumos] procentuālo daudzumu. Tas darīts, lai labāk izmantotu citas audzētās šķirnes un varētu ražot šā veida vīnus, kuriem var būt dažādas īpašības. |
| --- | --- |

—

Baltvīniem izmantotais šķirņu maisījums ir mainīts, tekstu ““Greco” — no 40 % līdz 50 %; “Fiano” — no 40 % līdz 50 %” aizstājot ar tekstu ““Fiano” un “Greco” atsevišķi vai kopā — vismaz 50 %”. Šķirņu maisījums ir pārskatīts attiecībā uz galveno šķirņu [kuras izmanto maisījumos] procentuālo daudzumu. Tas darīts, lai labāk izmantotu citas audzētās šķirnes un varētu ražot šā veida vīnus, kuriem var būt dažādas īpašības.

| — | Tāds pats šķirņu maisījums ir noteikts arī jaunajam dzirkstošā baltvīna veidam. |
| --- | --- |

—

Tāds pats šķirņu maisījums ir noteikts arī jaunajam dzirkstošā baltvīna veidam.

| — | Šķirņu maisījums sarkanvīniem, sārtvīniem un Novello [jauniem] vīniem ir mainīts, tekstu “vismaz 70 % “Aglianico”” aizstājot ar tekstu “vismaz 50 % “Aglianico””. Šķirņu maisījums ir pārskatīts attiecībā uz galveno šķirņu procentuālo daudzumu. Tas darīts, lai labāk izmantotu citas audzētās šķirnes un varētu ražot šā veida vīnus, kuriem var būt dažādas īpašības. |
| --- | --- |

—

Šķirņu maisījums sarkanvīniem, sārtvīniem un Novello [jauniem] vīniem ir mainīts, tekstu “vismaz 70 % “Aglianico”” aizstājot ar tekstu “vismaz 50 % “Aglianico””. Šķirņu maisījums ir pārskatīts attiecībā uz galveno šķirņu procentuālo daudzumu. Tas darīts, lai labāk izmantotu citas audzētās šķirnes un varētu ražot šā veida vīnus, kuriem var būt dažādas īpašības.

| — | Tāds pats šķirņu maisījums ir noteikts arī jaunajiem dzirkstošo sarkanvīnu un dzirkstošo sārtvīnu veidiem. |
| --- | --- |

—

Tāds pats šķirņu maisījums ir noteikts arī jaunajiem dzirkstošo sarkanvīnu un dzirkstošo sārtvīnu veidiem.

| — | Šķirņu maisījums ir noteikts jaunajiem dzirkstošo vīnu veidiem, kas ražoti no “Aglianico” vīnogām, t. i., dzirkstošajam “Aglianico” vīnam un bez mizām raudzētam dzirkstošajam “Aglianico” vīnam. |
| --- | --- |

—

Šķirņu maisījums ir noteikts jaunajiem dzirkstošo vīnu veidiem, kas ražoti no “Aglianico” vīnogām, t. i., dzirkstošajam “Aglianico” vīnam un bez mizām raudzētam dzirkstošajam “Aglianico” vīnam.

| — | Attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem ar norādītu vīnogu šķirni specifikācijā tagad ir noteikts, ka sekundāro šķirņu vīnogām jābūt tādā pašā krāsā kā norādītās šķirnes vīnogām. Šis ir aprakstu papildinošs formulējuma grozījums, kurā sniegta sīkāka informācija par iespējām dažādajiem vīna veidiem izmantot sekundārās vīnogu šķirnes. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem ar norādītu vīnogu šķirni specifikācijā tagad ir noteikts, ka sekundāro šķirņu vīnogām jābūt tādā pašā krāsā kā norādītās šķirnes vīnogām. Šis ir aprakstu papildinošs formulējuma grozījums, kurā sniegta sīkāka informācija par iespējām dažādajiem vīna veidiem izmantot sekundārās vīnogu šķirnes.

| — | Šķirņu maisījums ir noteikts arī pārējiem vīna veidiem, proti, bez mizām raudzētam “Aglianico” un “Falanghina”Passito vīnam. |
| --- | --- |

—

Šķirņu maisījums ir noteikts arī pārējiem vīna veidiem, proti, bez mizām raudzētam “Aglianico” un “Falanghina”Passito vīnam.

| — | Jaunajiem vīna veidiem izmantotajām vīnogu šķirnēm jābūt arī piemērotām audzēšanai konkrēti Avellīno [Avellino] provincē, nevis plašākā Kampānijas reģionā kopumā. Izņēmumus piemēro “Aglianico” vīnogu desertvīniem un Campi Taurasini apakšapgabala vīniem, kuriem vīnogas var būt iegūtas jebkurā vietā Kampānijas reģionā. Šis ir formulējuma grozījums, kura mērķis ir labāk aprakstīt vīndārzu reģistrā iekļautās dažādās vīnogu šķirnes. |
| --- | --- |

—

Jaunajiem vīna veidiem izmantotajām vīnogu šķirnēm jābūt arī piemērotām audzēšanai konkrēti Avellīno [Avellino] provincē, nevis plašākā Kampānijas reģionā kopumā. Izņēmumus piemēro “Aglianico” vīnogu desertvīniem un Campi Taurasini apakšapgabala vīniem, kuriem vīnogas var būt iegūtas jebkurā vietā Kampānijas reģionā. Šis ir formulējuma grozījums, kura mērķis ir labāk aprakstīt vīndārzu reģistrā iekļautās dažādās vīnogu šķirnes.

Šie grozījumi attiecas uz specifikācijas 2. punktu.

3.   Ražošanas apgabalā uzskaitīto produktu veidu atjaunināšana

| — | Pievienots vārds “arī”, lai audzēšanas apgabala definīcijā varētu iekļaut dzirkstošo vīnu jaunos veidus, kā arī esošos vīnus ar norādītu vīnogu šķirni. |
| --- | --- |

—

Pievienots vārds “arī”, lai audzēšanas apgabala definīcijā varētu iekļaut dzirkstošo vīnu jaunos veidus, kā arī esošos vīnus ar norādītu vīnogu šķirni.

| — | Pievienota jaunā kategorija “bez mizām raudzēts “Aglianico””, lai to varētu iekļaut tādu audzēšanas apgabalu aprakstā, kuros iegūst visu kategoriju vīnu. |
| --- | --- |

—

Pievienota jaunā kategorija “bez mizām raudzēts “Aglianico””, lai to varētu iekļaut tādu audzēšanas apgabalu aprakstā, kuros iegūst visu kategoriju vīnu.

Apgabals nav paplašināts. Šie ir formulējuma grozījumi, ar kuriem tikai atjaunina specifikācijas 3. punktā noteiktos produktu veidus.

4.   Maksimālā vīnogu raža no hektāra un minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma %

| — | Dzirkstošajiem vīniem ar norādītu vīnogu šķirni spirta saturs ir samazināts no 10,50 uz 10,00, lai varētu ražot svaigākus un vieglākus vīnus. Ar tādām pašām robežvērtībām ir pievienots jaunais “Aglianico” veids. |
| --- | --- |

—

Dzirkstošajiem vīniem ar norādītu vīnogu šķirni spirta saturs ir samazināts no 10,50 uz 10,00, lai varētu ražot svaigākus un vieglākus vīnus. Ar tādām pašām robežvērtībām ir pievienots jaunais “Aglianico” veids.

| — | Ar tādām pašām robežvērtībām “Falanghina” vīna aprakstam ir pievienots jaunais veids ““Falanghina”Passito”. |
| --- | --- |

—

Ar tādām pašām robežvērtībām “Falanghina” vīna aprakstam ir pievienots jaunais veids ““Falanghina”Passito”.

| — | Pievienoti noteikumi par vīnogu ražu un spirta saturu attiecībā uz jaunajiem vīna veidiem, proti, bez mizām raudzētu “Aglianico” vīnu, dzirkstošo baltvīnu, dzirkstošo sārtvīnu un dzirkstošo sarkanvīnu. |
| --- | --- |

—

Pievienoti noteikumi par vīnogu ražu un spirta saturu attiecībā uz jaunajiem vīna veidiem, proti, bez mizām raudzētu “Aglianico” vīnu, dzirkstošo baltvīnu, dzirkstošo sārtvīnu un dzirkstošo sarkanvīnu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 4. punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

5.   Ierobežojumi attiecībā uz vīndārzu atrašanās vietām

| — | Svītrots ierobežojums par to, ka vīndārziem jāatrodas augstumā, kas nepārsniedz 600 metrus virs jūras līmeņa. Tas darīts tāpēc, ka pašreizējās specifikācijas ierobežojumu nepiemēro vīndārziem, kuri atrodas tādu pašvaldību teritorijā, kas iekļautas apgabalos, kuros ražo ar citiem Irpīnijas nosaukumiem, proti, KGCVN (kontrolēti un garantēti cilmes vietas nosaukumi) “Fiano di Avellino”, “Greco di Tufo” un “Taurasi”, apzīmētus produktus, un vīndārziem Campi Taurasini apakšapgabalā. Turklāt klimata pārmaiņu ietekmes dēļ šajā apgabalā vīnogulājus arvien biežāk audzē lielākā augstumā. |
| --- | --- |

—

Svītrots ierobežojums par to, ka vīndārziem jāatrodas augstumā, kas nepārsniedz 600 metrus virs jūras līmeņa. Tas darīts tāpēc, ka pašreizējās specifikācijas ierobežojumu nepiemēro vīndārziem, kuri atrodas tādu pašvaldību teritorijā, kas iekļautas apgabalos, kuros ražo ar citiem Irpīnijas nosaukumiem, proti, KGCVN (kontrolēti un garantēti cilmes vietas nosaukumi) “Fiano di Avellino”, “Greco di Tufo” un “Taurasi”, apzīmētus produktus, un vīndārziem Campi Taurasini apakšapgabalā. Turklāt klimata pārmaiņu ietekmes dēļ šajā apgabalā vīnogulājus arvien biežāk audzē lielākā augstumā.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 4. punktu.

6.   Atkāpes attiecībā uz vīndarības darbībām ārpus apgabala

| — | Svītrota iedaļa, kurā bija ietvertas iespējamās atkāpes attiecībā uz darbībām, kas veiktas ārpus apgabala, to vidū vīndarību, nogatavināšanu, pārveidi dzirkstošajā vīnā un izturēšanu. Jau piešķirtās atkāpes ir apstiprinātas. Ar pārformulēto tekstu apstiprina atļaujas attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 5. punktu KCVN “Irpinia” specifikācijā ministrijas 2005. gada 13. septembra dekrēta pielikumā. |
| --- | --- |

—

Svītrota iedaļa, kurā bija ietvertas iespējamās atkāpes attiecībā uz darbībām, kas veiktas ārpus apgabala, to vidū vīndarību, nogatavināšanu, pārveidi dzirkstošajā vīnā un izturēšanu. Jau piešķirtās atkāpes ir apstiprinātas. Ar pārformulēto tekstu apstiprina atļaujas attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 5. punktu KCVN “Irpinia” specifikācijā ministrijas 2005. gada 13. septembra dekrēta pielikumā.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

7.   Dzirkstošā vīna ražošana

| — | Lai ņemtu vērā jaunos vīna veidus, ir grozīta informācija attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem, kuri ražoti, izmantojot tradicionālo metodi ar otrējo raudzēšanu pudelē vai izmantojot tvertņu metodi, ko dēvē arī par Charmat procesu. Dzirkstošo vīnu, kas ražoti, izmantojot tradicionālo metodi ar otrējo raudzēšanu pudelē, minimālais izturēšanas periods līdz nodošanai patēriņam ir samazināts no 20 uz 18 mēnešiem. |
| --- | --- |

—

Lai ņemtu vērā jaunos vīna veidus, ir grozīta informācija attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem, kuri ražoti, izmantojot tradicionālo metodi ar otrējo raudzēšanu pudelē vai izmantojot tvertņu metodi, ko dēvē arī par Charmat procesu. Dzirkstošo vīnu, kas ražoti, izmantojot tradicionālo metodi ar otrējo raudzēšanu pudelē, minimālais izturēšanas periods līdz nodošanai patēriņam ir samazināts no 20 uz 18 mēnešiem.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 5.1. punktu.

8.   Ģeogrāfiskais apgabals pārveidei dzirkstošajā vīnā

| — | Svītrota atsauce uz ģeogrāfisko apgabalu, kurā veic pārveidi dzirkstošajā vīnā. Tas darīts tāpēc, ka šis noteikums jau ir iekļauts iedaļā par iespējamajām atkāpēm attiecībā uz darbībām, kas veiktas ārpus apgabala, to vidū vīndarību, nogatavināšanu, pārveidi dzirkstošajā vīnā un izturēšanu. |
| --- | --- |

—

Svītrota atsauce uz ģeogrāfisko apgabalu, kurā veic pārveidi dzirkstošajā vīnā. Tas darīts tāpēc, ka šis noteikums jau ir iekļauts iedaļā par iespējamajām atkāpēm attiecībā uz darbībām, kas veiktas ārpus apgabala, to vidū vīndarību, nogatavināšanu, pārveidi dzirkstošajā vīnā un izturēšanu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu.

9.   
  Passito vīni ar norādītu vīnogu šķirni

Pievienota jaunā vīna kategorija ““Falanghina”Passito”. Atjaunināts saraksts, kurā iekļauti passito vīni ar norādītu vīnogu šķirni. Turklāt jēdziens “gatavots” ir aizstāts ar jēdzienu “ražots”, kas šajā kontekstā ir piemērotāks.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu.

10.   
  Campi Taurasini apakšapgabals; datums, kurā produktu nodod patēriņam

Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīnu “izturēšanas periods” ir aizstāts ar “datumu, kurā produktu nodod patēriņam”, un šis datums ir 1. septembris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas. Mērķis ir minēto informāciju saskaņot ar pašreizējās specifikācijas 6. panta priekšpēdējo daļu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu.

11.   Jauno produktu veidu apraksti un grozījumi dažās jau iekļautajās vīnu īpašībās

| — | Pievienotas ķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības attiecībā uz jaunajiem veidiem, proti, dzirkstošo baltvīnu, dzirkstošo sarkanvīnu, dzirkstošo sārtvīnu, dzirkstošo “Aglianico” vīnu, bez mizām raudzēto dzirkstošo “Aglianico” vīnu, bez mizām raudzēto “Aglianico” vīnu un “Falanghina”Passito vīnu.
  Pievienojot jaunos veidus, bija jādefinē patēriņam nodoto vīnu ķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības. Rūpīgi izvērtētie un detalizētie analītiskie dati un apraksti liecina, ka šie ir kvalitatīvi produkti. |
| --- | --- |

—

Pievienotas ķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības attiecībā uz jaunajiem veidiem, proti, dzirkstošo baltvīnu, dzirkstošo sarkanvīnu, dzirkstošo sārtvīnu, dzirkstošo “Aglianico” vīnu, bez mizām raudzēto dzirkstošo “Aglianico” vīnu, bez mizām raudzēto “Aglianico” vīnu un “Falanghina”Passito vīnu.

Pievienojot jaunos veidus, bija jādefinē patēriņam nodoto vīnu ķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības. Rūpīgi izvērtētie un detalizētie analītiskie dati un apraksti liecina, ka šie ir kvalitatīvi produkti.

| — | Apzīmējums “pussauss” ir pievienots šādiem vīniem: baltvīnam, sarkanvīnam, “Coda di Volpe” vīnam, “Falanghina” vīnam, “Fiano” vīnam, “Greco” vīnam (kura garšas aprakstā svītrots apzīmējums “intensīvs”), “Piedirosso” vīnam, “Sciascinoso” vīnam, “Aglianico” vīnam un Campi Taurasini apakšapgabala vīniem.
  Attiecībā uz atlikumcukuru saturu apzīmējums “sauss” grozījumos ir aizstāts ar plašāku apzīmējumu “sauss vai pussauss”. Šī ir reaģēšana uz patērētāju izvēles attīstību; tie dod priekšroku maigākiem, pieejamiem un viegli dzeramiem vīniem. Vērtības tika rūpīgi novērtētas, pamatojoties uz līdzīgu apgabalā ražotu veidu analīzēm. |
| --- | --- |

—

Apzīmējums “pussauss” ir pievienots šādiem vīniem: baltvīnam, sarkanvīnam, “Coda di Volpe” vīnam, “Falanghina” vīnam, “Fiano” vīnam, “Greco” vīnam (kura garšas aprakstā svītrots apzīmējums “intensīvs”), “Piedirosso” vīnam, “Sciascinoso” vīnam, “Aglianico” vīnam un Campi Taurasini apakšapgabala vīniem.

Attiecībā uz atlikumcukuru saturu apzīmējums “sauss” grozījumos ir aizstāts ar plašāku apzīmējumu “sauss vai pussauss”. Šī ir reaģēšana uz patērētāju izvēles attīstību; tie dod priekšroku maigākiem, pieejamiem un viegli dzeramiem vīniem. Vērtības tika rūpīgi novērtētas, pamatojoties uz līdzīgu apgabalā ražotu veidu analīzēm.

| — | Sārtvīnu un Novello (jauno) vīnu minimālais kopējais skābums ir samazināts no 5,0 uz 4,5 gramiem uz litru.
  Kopējā skābuma minimālais līmenis bija jāsamazina klimata pārmaiņu ietekmes un vīnogu nogatavošanās periodu dēļ. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu un Novello (jauno) vīnu minimālais kopējais skābums ir samazināts no 5,0 uz 4,5 gramiem uz litru.

Kopējā skābuma minimālais līmenis bija jāsamazina klimata pārmaiņu ietekmes un vīnogu nogatavošanās periodu dēļ.

| — | Dzirkstošā “Falanghina”, dzirkstošā “Fiano” un dzirkstošā “Greco” vīna cukuru līmeņa diapazons ir paplašināts no sausa līdz saldam. |
| --- | --- |

—

Dzirkstošā “Falanghina”, dzirkstošā “Fiano” un dzirkstošā “Greco” vīna cukuru līmeņa diapazons ir paplašināts no sausa līdz saldam.

| — | Dzirkstošā “Falanghina”, dzirkstošā “Fiano” un dzirkstošā “Greco” vīna minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir samazināts no 11,50 uz 11,00.
  Ar šiem grozījumiem ir paplašināti dažādie salduma līmeņi garšas īpašībās, un to mērķis ir apmierināt komerciālās prasības. Minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir samazināts, lai varētu ražot svaigākus un vieglākus vīnus.
  Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu. |
| --- | --- |

—

Dzirkstošā “Falanghina”, dzirkstošā “Fiano” un dzirkstošā “Greco” vīna minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir samazināts no 11,50 uz 11,00.

Ar šiem grozījumiem ir paplašināti dažādie salduma līmeņi garšas īpašībās, un to mērķis ir apmierināt komerciālās prasības. Minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir samazināts, lai varētu ražot svaigākus un vieglākus vīnus.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

12.   Marķējumā norādāmo aprakstošo apzīmējumu atjaunināšana

| — | No aizliegto aprakstošo apzīmējumu saraksta ir svītroti īpašības vārdi “ekstra” un “izsmalcināts”, jo tos izmanto, lai aprakstītu noteiktu veidu vīnu īpašības.
  Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu. |
| --- | --- |

—

No aizliegto aprakstošo apzīmējumu saraksta ir svītroti īpašības vārdi “ekstra” un “izsmalcināts”, jo tos izmanto, lai aprakstītu noteiktu veidu vīnu īpašības.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu.

13.   Norāde “raudzēts bez mizām”

| — | Pievienota informācija par norādes “raudzēts bez mizām” burtiem un novietojumu jaunā bez mizām raudzētā “Aglianico” vīna veida marķējumā. Norāde “raudzēts bez mizām” ir obligāta. Tai jāatrodas tieši zem nosaukuma “Irpinia “Aglianico””, un tai jāizmanto burti, kas nav lielāki par cilmes vietas nosaukuma burtiem.
  Šis grozījums ir saistīts ar vajadzību reglamentēt norādes izmantošanu jauniekļautajam vīna veidam.
  Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu. |
| --- | --- |

—

Pievienota informācija par norādes “raudzēts bez mizām” burtiem un novietojumu jaunā bez mizām raudzētā “Aglianico” vīna veida marķējumā. Norāde “raudzēts bez mizām” ir obligāta. Tai jāatrodas tieši zem nosaukuma “Irpinia “Aglianico””, un tai jāizmanto burti, kas nav lielāki par cilmes vietas nosaukuma burtiem.

Šis grozījums ir saistīts ar vajadzību reglamentēt norādes izmantošanu jauniekļautajam vīna veidam.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

14.   Norāde “vairāku gadu raža” dzirkstošajiem vīniem

Tagad ir noteikts atbrīvojums no prasības uz non millesimato (vairāku gadu ražas) dzirkstošā vīna pudelēm norādīt vīnogu ražas gadu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

15.   Grozījumi attiecībā uz iepakojumu, nominālo tilpumu, aizvariem un traukiem

| — | Lai punkta virsrakstu padarītu konkrētāku, jēdziens “aizbāžņi” ir aizstāts ar jēdzienu “aizvari”. |
| --- | --- |

—

Lai punkta virsrakstu padarītu konkrētāku, jēdziens “aizbāžņi” ir aizstāts ar jēdzienu “aizvari”.

| — | Lai reaģētu uz jaunajiem patērētāju ieradumiem un ārvalstu tirgu prasībām, ir iekļauta iespēja izmantot traukus, kas nav stikla trauki, piemēram, “bag in box” iepakojumu [elastīgu ietvaru kastē]. |
| --- | --- |

—

Lai reaģētu uz jaunajiem patērētāju ieradumiem un ārvalstu tirgu prasībām, ir iekļauta iespēja izmantot traukus, kas nav stikla trauki, piemēram, “bag in box” iepakojumu [elastīgu ietvaru kastē].

| — | Pievienots noteikums, kas “bag in box” iepakojumu aizliedz izmantot vīniem, kuri augstāka prestiža dēļ šādiem traukiem tiek uzskatīti par nepiemērotiem. |
| --- | --- |

—

Pievienots noteikums, kas “bag in box” iepakojumu aizliedz izmantot vīniem, kuri augstāka prestiža dēļ šādiem traukiem tiek uzskatīti par nepiemērotiem.

| — | Pievienots noteikums, kas “bag in box” iepakojumu aizliedz izmantot šādiem vīniem: “Irpinia”Campi Taurasini, “Irpinia”“Fiano”Passito, “Irpinia”“Greco”Passito, “Irpinia”“Falanghina”Passito, “Irpinia”“Aglianico”Passito un “Irpinia”“Aglianico” desertvīnam. Ņemot vērā šo vīnu prestižu, tos šādiem traukiem uzskata par nepiemērotiem. |
| --- | --- |

—

Pievienots noteikums, kas “bag in box” iepakojumu aizliedz izmantot šādiem vīniem: “Irpinia”Campi Taurasini, “Irpinia”“Fiano”Passito, “Irpinia”“Greco”Passito, “Irpinia”“Falanghina”Passito, “Irpinia”“Aglianico”Passito un “Irpinia”“Aglianico” desertvīnam. Ņemot vērā šo vīnu prestižu, tos šādiem traukiem uzskata par nepiemērotiem.

| — | Atjaunināta norāde par aizvēršanas sistēmām, lai to saskaņotu ar noteikumos atļautajām sistēmām, izņemot kroņkorķus. Papildus tam attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem ir noteikts, ka stikla pudelēm jāizmanto tradicionālie aizvari raksturīgajā sēnes formā. Ja nominālais tilpums pārsniedz 0,200 litrus, nedrīkst izmantot plastmasas traukus.
  Šie grozījumi attiecas uz specifikācijas 8. punktu. |
| --- | --- |

—

Atjaunināta norāde par aizvēršanas sistēmām, lai to saskaņotu ar noteikumos atļautajām sistēmām, izņemot kroņkorķus. Papildus tam attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem ir noteikts, ka stikla pudelēm jāizmanto tradicionālie aizvari raksturīgajā sēnes formā. Ja nominālais tilpums pārsniedz 0,200 litrus, nedrīkst izmantot plastmasas traukus.

Šie grozījumi attiecas uz specifikācijas 8. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Irpinia

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 3. | Desertvīns |
| --- | --- |

3.

Desertvīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 15. | Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   “Irpinia” Bianco (“Irpinia” baltvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, līdzsvarota, savdabīga; minimālais kopējais spirta saturs — 10,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 15,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   “Irpinia” dzirkstošais baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganu vai zeltainu nokrāsu; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts;

garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 15,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   “Irpinia” Rosso (“Irpinia” sarkanvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — ziedains, augļains, ilgstošs; garša — sausa vai pussausa, līdzsvarota, savdabīga;

minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   “Irpinia” Rosso spumante (“Irpinia” dzirkstošais sarkanvīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   “Irpinia” Rosato (“Irpinia” sārtvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rozā; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   “Irpinia” Rosato spumante (“Irpinia” dzirkstošais sārtvīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes rozā; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   “Irpinia” Novello (“Irpinia” jaunvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — purpursarkana; aromāts — vīnains, augļains, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, svaiga, intensīva; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 17,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8.   “Irpinia”“Coda di Volpe”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9.   “Irpinia”“Falanghina”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — salmu dzeltena ar zaļganām nokrāsām, aromāts — ziedains, augļains, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10.   “Irpinia”“Falanghina” dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganām vai zeltainām nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11.   “Irpinia”“Falanghina” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tumša salmu dzeltena, kas var būt zeltaina, dažkārt ar dzintara nokrāsām; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs;

garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska vīnogu šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,50 tilp. %, no kuriem faktiskais spirta saturs ir vismaz 12,00 tilp. %; minimālais kopējais skābums — 4,5 g/l; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,00 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,00

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12.   “Irpinia”“Fiano”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — augļains, ziedains, savdabīgs; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13.   “Irpinia”“Fiano” spumante (“Irpinia”“Fiano” dzirkstošais vīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganām vai zeltainām nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14.   “Irpinia”“Fiano” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tipiska izmantotajai vīnogu šķirnei; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs; garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,00 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,00

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15.   “Irpinia”“Greco”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16.   “Irpinia”“Greco” dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganām vai zeltainām nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

17.   “Irpinia”“Greco” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tipiska izmantotajai vīnogu šķirnei; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs; garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,00 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,00

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

18.   “Irpinia”“Piedirosso”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — augļains, ilgstošs un intensīvs; garša — sausa vai pussausa, patīkama tanīnu garša; minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

19.   “Irpinia”“Sciascinoso”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — augļains, savdabīgs, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, maiga, līdzsvarota;

minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

20.   “Irpinia”“Aglianico”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — savdabīgs, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, patīkama tanīnu garša, līdzsvarota;

minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

21.   “Irpinia”“Aglianico” spumante (“Irpinia”“Aglianico” dzirkstošais vīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes rozā vai sarkana; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei;

garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 5,0 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

5,0

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

22.   Bez mizām raudzēts “Irpinia”“Aglianico”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena ar sudrabainām vai rozā nokrāsām; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, izsmalcināta, līdzsvarota, patīkama; minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 17,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

23.   Bez mizām raudzēts “Irpinia”“Aglianico” dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena ar sudrabainām vai rozā nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

24.   “Irpinia”“Aglianico” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tipiska izmantotajai vīnogu šķirnei; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs; garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,00 tilp.%; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,00 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,00

Minimālais kopējais skābums

4,5

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

25.   “Irpinia”“Aglianico” desertvīns

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — intensīvi rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana; aromāts — ēterisks, intensīvs, savdabīgs; garša — pilnīga, samtaina, silta, sausa vai izteikti noapaļota pussausā, pussaldā un saldā vīna kategorijai; minimālais kopējais spirta saturs — 16,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 15,00 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

15,00

Minimālais kopējais skābums

4,5

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

26.   Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīns

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana; aromāts — intensīvs, ilgstošs, savdabīgs un patīkams; garša — sausa vai pussausa, patīkama tanīnu garša, maiga, miesīga; minimālais kopējais spirta saturs — 12,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 22,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Dzirkstošā vīna ražošana

Īpašā vīndarības metode

Dzirkstošos vīnus gatavo, izmantojot otrējo raudzēšanu pudelē (tradicionālo metodi) vai tvertņu metodi (Charmat procesu).

2.   Raudzēšana bez mizām

Īpašā vīndarības metode

Sarkano vīnogu raudzēšana bez mizām — bez saskares ar mizām — ar mērķi iegūt baltu misu.

3.   Izturēšana

Īpašā vīndarības metode

Vīni ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu (KCVN) “Irpinia” un norādītu Campi Taurasini apakšapgabalu ir jānodod patēriņam no 1. septembra nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Dzirkstošos vīnus, kas gatavoti, izmantojot tradicionālo metodi, nedrīkst nodot patēriņam agrāk kā 18 mēnešus no tā gada 1. oktobra, kurā novāktas pēdējās vīnogas, kas iekļautas maisījumā.

b.   Maksimālās ražas

| 1. | “Irpinia” — baltvīns, ieskaitot dzirkstošo baltvīnu, sārtvīns, ieskaitot dzirkstošo sārtvīnu, sarkanvīns, ieskaitot dzirkstošo sarkanvīnu, jaunvīns
  10 000 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

1.

“Irpinia” — baltvīns, ieskaitot dzirkstošo baltvīnu, sārtvīns, ieskaitot dzirkstošo sārtvīnu, sarkanvīns, ieskaitot dzirkstošo sarkanvīnu, jaunvīns

10 000 kilogrami vīnogu no hektāra

| 2. | “Irpinia” — “Coda di Volpe”, “Falanghina”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu, “Fiano”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu, “Greco”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu
  12 000 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

2.

“Irpinia” — “Coda di Volpe”, “Falanghina”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu, “Fiano”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu, “Greco”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu

12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

| 3. | “Irpinia” — “Piedirosso”, “Sciascinoso”, “Aglianico”, ieskaitot dzirkstošo vīnu, bez mizām raudzēts “Aglianico”, ieskaitot dzirkstošo vīnu
  12 000 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

3.

“Irpinia” — “Piedirosso”, “Sciascinoso”, “Aglianico”, ieskaitot dzirkstošo vīnu, bez mizām raudzēts “Aglianico”, ieskaitot dzirkstošo vīnu

12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

| 4. | “Irpinia” — “Aglianico”Passito, “Aglianico” desertvīns
  12 000 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

4.

“Irpinia” — “Aglianico”Passito, “Aglianico” desertvīns

12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

| 5. | Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīns — “Aglianico”
  11 000 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

5.

Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīns — “Aglianico”

11 000 kilogrami vīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visu veidu “Irpinia” vīnu, izņemot vīnus ar norādītu apakšapgabalu, vīnogulāju audzēšanai ir piemēroti apgabali visā Avellīno provinces administratīvajā teritorijā; attiecībā uz Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīnu piemērota ir visa šādu pašvaldību administratīvā teritorija: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “Aglianico N” — “Ellenica” |
| --- | --- |

“Aglianico N” — “Ellenica”

| | “Coda di Volpe Bianca B” — “Coda di Volpe” |
| --- | --- |

“Coda di Volpe Bianca B” — “Coda di Volpe”

| | “Falanghina B” |
| --- | --- |

“Falanghina B”

| | “Fiano B” |
| --- | --- |

“Fiano B”

| | “Greco B” |
| --- | --- |

“Greco B”

| | “Piedirosso N” — “Palombina” |
| --- | --- |

“Piedirosso N” — “Palombina”

| | “Sciascinoso N” |
| --- | --- |

“Sciascinoso N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Irpīnija

Irpīnija ir vēsturisks un ģeogrāfisks Dienviditālijas reģions, kas tagad ir daļa no Avellīno provinces. Tā atrodas Kampānijas centrālajā austrumu daļā. Sauszemes ieskautais apgabals lielākoties ir kalnains.

Provincē ir senas vīnkopības tradīcijas. To raksturo ievērojama augsnes un klimatisko īpašību daudzveidība, ko rada Partenio un Terminio kalnu grēdas, kuras stiepjas tieši cauri apgabalam. Šīs daudzveidības dēļ radušies dažādi vīnkopības veidi, kuru atšķirības galvenokārt ietver attālumu starp stādījumiem un vīnogulāju audzēšanu. Zemes Irpīnijas apgabalā ir ļoti daudzveidīgas atkarībā no to atrašanās vietas.

Zeme sastāv no ielejām un pauguriem, un tai cauri plūst daudzas upes un strauti. Ievērojamāko upju vidū ir Calore Irpino, Ofanto un Sele.

Īpašs elements ir Apenīnu grēda, kas Irpīnijas apgabalu sadala divās daļās. No vienas puses ir Tirēnu jūras puses nogāzes, kas ietver Avellīno apkaimi. No otras puses ir Adrijas jūras puses nogāzes, kuras ietver Sant’Angelo dei Lombardi un Ariano Irpino apkaimi.

Irpīnijas reljefu veido pauguri un kalni. Līdzenākajā daļā ir vairākas augstienes ar dažādu līmeņu nelīdzenumu un daži ierobežoti ielejas pamatnes apgabali.

Kalnaino daļu veido divas Apenīnu grēdas — Terminio un Partenio —, kas stiepjas tieši caur apgabalu. To dēļ pastāv dažādi vīnkopības veidi, kuru atšķirības galvenokārt ietver attālumu starp stādījumiem un vīnogulāju audzēšanu. Zemes Irpīnijas apgabalā ir ļoti daudzveidīgas atkarībā no to atrašanās vietas.

Ir daudz apgabalu ar irdenām augsnēm. Tām ir līdzīgas īpašības kā augsnēm Vezuva apkārtnē, jo tajās ir vulkāniskie pelni, it īpaši provinces centrālajā apgabalā, kurš ietver Avellīno baseinu, un tās sniedzas līdz apgabaliem, kuri izveidojušies uz eocēna un pliocēna nogulumiem. Augsnes nav akmeņainas, bet ir bagātas ar mālu un barības vielām, un tās ir pārsvarā sārmainas, jo īpaši ziemeļu nogāzes paugurainajos apgabalos un austrumu apgabalā.

Šeit var atrast labākos Kampānijas vīnkopības piemērus, proti, baltvīnus, kas ražoti no “Fiano”, “Greco”, “Coda di Volpe” un “Falanghina” vīnogām, un sarkanvīnus, kuri ražoti no “Aglianico”, “Piedirosso” un “Sciascinoso” vīnogām.

Ļoti svarīgi ir ar šo ražošanas apgabalu saistītie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori, kuri, ievērojot senu tradīciju, ir palīdzējuši ražot “Irpinia” vīnus.

Vīnogulāji šajā apgabalā ir audzēti kopš neatminamiem laikiem. Vienmēr ir pastāvējusi cieša saikne ar Sabato upi, kura plūst cauri apgabalam un kuras nosaukums radies no sabīņu tautas nosaukuma. Saskaņā ar Līvija teikto tā bija samnītu cilts, kas apmetās Sabato upes baseinā.

Kad Tufo pašvaldības teritorijā 19. gadsimtā tika atklātas milzīgas sēra nogulas, šis apgabals kļuva par vīnkopības stiprināšanas un attīstības centru. Sēra pieejamība veicināja vīnogulāju audzēšanas uzplaukumu visā Irpīnijas apkaimē un ļāva radīt paņēmienu, saskaņā ar kuru vīnogas tika apstrādātas ar sēra produktiem, lai aizsargātu ķekarus pret ārējiem patogēniem.

Ar vīnu saistītās ekonomikas lielā attīstība Irpīnijā mūsdienās notika 19. gadsimta beigās, kad sākās liela mēroga vīnu eksports no Irpīnijas uz Franciju. Irpīnijas vīns kļuva ļoti pieprasīts, un tā vidējā cena bija no 25 līdz 30 lirām par centara (75 kg). Vīnogulāji kļuva par svarīgāko labklājības nodrošināšanas avotu provincē (A. Valente). Apstādītā platība tolaik pārsniedza 63 000 hektārus, no kuriem vairāk nekā 2 000 hektāru bija specializēti (F. Madaluni, 1929).

1835. gadā Il Giornale Economico del Principato Ulteriore [Principato Ultra ekonomikas žurnāls] publikācijā tika ziņots par jaunu vīna darītavu būvniecību šajā apgabalā, kā arī par esošo iekārtu un aprīkojuma modernizāciju, un tas ir neapstrīdams pagātnes pierādījums. Raksta beigās ir uzskaitītas stratēģijas, kas jāievēro.

Pārliecinošu pierādījumu sniedz arī ieraksti, ko veikusi Lauksaimniecības komiteja, kura izveidota Principato Ultra ekonomikas sabiedrības reformas ietvaros saskaņā ar lauksaimniecības ministra 1866. gada 23. decembra karalisko dekrētu.

Vēsturiski vīnogu un vīna ražošana bija svarīgs ienākumu avots vietējai lauksaimniecībai. Ilgu laiku Irpīnija Itālijas provinču vidū bija līdere vīnogu ražošanā. 1923. gadā Itālijas vīnkopības gadagrāmatas priekšvārdā senators Arturo Marescalchi paziņoja, ka Irpīnija ierindojas trešajā vietā Itālijas provinču vidū, un tās vīna produkcijas apjoms ir 2 319 000 hektolitri.

Apgabalos, kuriem raksturīgas ar vulkāniskajiem pelniem bagātas augsnes, filoksēra viegli neizplatījās. Tāpēc, kad citos vīnkopības apgabalos raža tika zaudēta, epidēmijas skartajiem ražotājiem Irpīnija bija svarīga jaunu krājumu glabātava.

1934. gada ziņojumā “I vini dell’Avellinese” (“Avellīno apgabala vīni”) Amedeo Jannacone teica šādi: “Vīna rūpniecība Irpīnijā nepārprotami ir plaša mēroga lauksaimnieciskā darbība, kas savukārt nozīmē ievērojamu apgrozībā esošo kapitālu, no kura katru gadu labumu gūst daudzas lauku ģimenes.” Daudzu Avellīno provinces ciematu ekonomiskā labklājība galvenokārt ir saistīta ar vīna ražošanu un pārdošanu. Šī labklājība radīja neapšaubāmu progresu visās lauksaimnieciskās darbības jomās un arī lauku iedzīvotāju dzīvē.

19. gadsimtā produkcijas apjoms pārsniedza miljonu hektolitru, un tā tika plaši eksportēta. Vīnkopība visā provincē gadiem ilgi bija lauksaimniecības ekonomikas virzītājspēks. Lauksaimniecības zemes reģistrā ir redzamas milzīgas naudas summas — tolaik aptuveni 500 miljonu liru apmērā —, kas ieguldītas lauku ekonomikā un sabiedrībā. Lai atbalstītu darbību turpmāku attīstību, Irpīnijā tika uzbūvēts pirmais dzelzceļš. Drīz tas kļuva pazīstams kā “ferrovia del vino” [vīna dzelzceļš], jo lielākos un labākos Sabato un Calore pauguru vīnkopības apgabalus tieši savienoja ar lielākajiem Itālijas un Eiropas tirgiem. Jo īpaši apgabalā, kurā audzē šķirni “Greco”, joprojām darbojas daudzas stacijas, proti, Tufo, Prata, Taurasi un Montemiletto.

1878. gadā pēc Avellīno Karaliskās vīnkopības un vīndarības skolas nodibināšanas apgabals kļuva par vienu no svarīgākajiem Itālijas vīnkopības centriem.

Kā liecina avoti, skola bija sociālā un ekonomiskā progresa virzītājspēks, un tās dēļ Avellīno vīnkopības nozarē kļuva par vienu no vadošajām Itālijas provincēm vīna ražošanas un eksportēšanas — galvenokārt uz Franciju — ziņā.

Tā rezultātā tika sākti arī izmēģinājumi, kuru mērķis bija uzlabot ražošanas paņēmienus, lai izveidotu augstas kvalitātes vīnogulājus un vīnus, kā arī paplašināt un attīstīt tirgojamo produktu klāstu. Tāpat tika veikti pirmie soļi dzirkstošo vīnu ražošanā no vietējām vīnogu šķirnēm, jo īpaši “Fiano”, “Greco” un “Aglianico”, un tie tika ražoti, vai nu izmantojot tvertņu metodi, vai pudelēs — izmantojot tradicionālo metodi.

Spēcīgā Irpīnijas vīnkopības nozare veicināja stipra atbalsta sektora attīstību, radot darbnīcas, kas specializējas sūkņu smidzinātāju un cita šāda specializēta vīnkopības aprīkojuma, kā arī vīndarības aparātu, mucu un muciņu ražošanā un pārdošanā.

Zinātniskā līmenī Irpīnijas vīnu tehniskā un ekonomiskā vērtība ir vairākkārt atzīta vīnogu šķirņu un vīndarības pētījumos.

Gadsimtiem ilgās plašās un rūpīgās Irpīnijas vīnogulāju pārvaldības rezultātā šajā apgabalā tika izveidotas efektīvas vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kas atbilst ar audzēto šķirņu vīnogu fizioloģiju saistītajām tehniskajām un ražošanas prasībām.

To vidū ir tipiskā audzēšanas sistēma “Alberata Taurasina” jeb “Antico Sistema Taurasino”, kas radusies no etrusku metodēm un ko izmanto “Aglianico” un sarkanogu šķirnēm. Vēl viena sistēma ir “Avellinese”, ko plaši izmanto tādu baltogu šķirņu audzēšanā kā “Greco”, “Fiano”, “Coda di Volpe” u. c.

Gadsimtiem ilgās plašās un rūpīgās Irpīnijas vīnogulāju pārvaldības rezultātā šajā apgabalā tika izveidotas efektīvas vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kas atbilst ar audzēto vīnogulāju šķirņu fizioloģiju saistītajām tehniskajām un ražošanas prasībām. Svarīgi ir arī tas, ka Irpīnijā ir mērens klimats bez pārmērīgām temperatūrām, skarbām ziemām, slapja sniega vai sniega. Vasaras ir salīdzinoši maigas. Gada laikā ir daudz nokrišņu, proti, no 800 līdz 1 200 milimetriem atkarībā no apgabala.

Apgabala īpašās temperatūras, nokrišņu daudzums un vēju režīms praktiski nodrošina perfektus apstākļus raksturīgi pakāpeniskajam nogatavošanās procesam un cukuru un skābuma līdzsvaram, kas ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus.

Šī labvēlīgā situācija nepārprotami ir saistīta ar ģeogrāfisko atrašanās vietu, nelīdzeno ainavu un būtiskajām temperatūras svārstībām dienā un naktī. Īpaši izdevīga vīnogām tā ir augļu nobriešanas perioda sākumā un nogatavošanās periodā.

Šie apstākļi ir lieliski piemēroti vīnogulāju augšanai un visu raksturīgo sastāvdaļu pakāpeniskai attīstībai vīnogās, kad tās gatavojas. Tie arī ļauj iegūt tādas vīnogas ar perfektu skābuma un cukuru līdzsvaru, no kurām izdodas dzirkstošie vīni ar ļoti savdabīgām organoleptiskajām niansēm. Būtu jānorāda arī tas, ka pēc Otrā pasaules kara šī province bija viena no pirmajiem Itālijas apgabaliem, kuros tika attīstīta tādu kvalitatīvu baltvīnu ražošana, ko tolaik bija grūti uzglabāt un transportēt. Augsnes un klimatisko īpašību dēļ ar moderno tehnoloģiju palīdzību iegūst baltvīnus, sārtvīnus, kā arī sarkano vīnogu baltvīnus ar izšķirīgām un savdabīgām īpašībām. 20. gadsimta 70. gados minētie vīni apstiprināja, ka šis apgabals ir viens no prestižākajiem apgabaliem, kuros ražo askētiskus baltvīnus ar izšķirīgām un savdabīgām īpašībām.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Vīndarības apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vīni ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Irpinia” un norādītu vīnogu šķirni vai bez tās, kā arī ar norādītu Campi Taurasini apakšapgabalu ir jāgatavo un jāvinificē Avellīno provinces teritorijā. Arī pārveidei dzirkstošajā vīnā vai izturēšanai ir jānotiek šajā provincē.

Spēkā paliek atļaujas attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 5. pantu KCVN “Irpinia” specifikācijā ministrijas 2005. gada 13. septembra dekrēta pielikumā.

Apraksts un noformējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

aprakstot un noformējot ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Irpinia” apzīmētos vīnus, marķējumā attiecīgā gadījumā pēc nosaukuma “Irpinia” jābūt norādītai vīnogu šķirnei. Burti nedrīkst būt lielāki par burtiem, kas izmantoti cilmes vietas nosaukumam.

Vīnu veidam “bez mizām raudzēts “Irpinia”“Aglianico”” un dzirkstošajiem vīniem obligāta ir norāde “raudzēts bez mizām”. Tai jāatrodas tieši zem nosaukuma ““Irpinia”“Aglianico””, un tās burti nedrīkst būt lielāki par burtiem, kas izmantoti cilmes vietas nosaukumam.

Gads

Uz pudelēm, kurās iepildīts ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Irpinia” apzīmētais vīns, vienmēr jānorāda vīnogu ražošanas gads. Izņēmumu piemēro vairāku gadu ražas dzirkstošajiem vīniem un desertvīniem.

“Vigna” [vīndārzs]

Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem etiķetēs ir atļauts norādīt apzīmējumu “vigna”, pēc kura norādīts attiecīgais vietas nosaukums.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---