# Den Europæiske Unions C 151I/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 151I |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang6. april 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 151I

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang6. april 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 151 I/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning til medlemsstaterne vedrørende direkte udenlandske investeringer fra Rusland og Belarus i lyset af den militære aggression mod Ukraine og de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i Rådets seneste forordninger om sanktioner | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 151 I/01

Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning til medlemsstaterne vedrørende direkte udenlandske investeringer fra Rusland og Belarus i lyset af den militære aggression mod Ukraine og de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i Rådets seneste forordninger om sanktioner

1

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 151/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Vejledning til medlemsstaterne vedrørende direkte udenlandske investeringer fra Rusland og Belarus i lyset af den militære aggression mod Ukraine og de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i Rådets seneste forordninger om sanktioner (1)

(2022/C 151 I/01)

Den Europæiske Union er åben over for udenlandske investeringer, hvilket er af afgørende betydning for vores økonomiske vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse og innovation. Mange europæiske virksomheder er godt integreret i globale forsyningskæder, som skal blive ved med at fungere. EU vil forblive et attraktivt mål for udenlandske direkte investeringer (FDI’er). Men denne åbenhed er ikke ubetinget, og den skal være ledsaget af passende redskaber til at beskytte vores sikkerhed og offentlige orden.

Som reaktion på Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine, der støttes aktivt af Belarus, har EU vedtaget en omfattende og solid pakke af restriktive foranstaltninger (»sanktioner«) over for både Rusland og Belarus. Sanktionerne mod Rusland har til formål at underminere Kremls evne til at finansiere krigen, påføre dem i Ruslands politiske elite, der er ansvarlige for invasionen, klare økonomiske og politiske omkostninger og reducere denne elites økonomiske grundlag. I lyset af Belarus’ materielle støtte til den russiske invasion har EU vedtaget yderligere sanktioner mod Belarus. Sanktionerne mod Belarus er udformet med henblik på at have en lignende virkning.

Forordning (EU) 2019/452 (2) (»forordningen om FDI-screening«) udgør en vigtig EU-dækkende ramme, inden for hvilken Europa-Kommissionen og medlemsstaterne kan koordinere deres foranstaltninger vedrørende udenlandske investeringer for at sikre beskyttelsen af sikkerheden og den offentlige orden, hvis sådanne mål trues af udenlandske direkte investeringer. Medlemsstaterne kan også screene investeringer, der ikke falder ind under anvendelsesområdet for forordningen om FDI-screening, forudsat at en sådan kontrol foretages i overensstemmelse med traktatens bestemmelser om fri bevægelighed for kapital og etableringsfriheden.

Mens FDI-screening og sanktioner er særskilte retlige instrumenter, som hver især har et forskelligt formål og fungerer forskelligt, kræver Ruslands militære aggression mod Ukraine større årvågenhed over for russiske og belarusiske direkte investeringer i det indre marked. Dette har en større rækkevidde end investeringer foretaget af personer eller enheder, der er omfattet af sanktioner. Under de nuværende omstændigheder er der en øget risiko for, at enhver investering, der direkte eller indirekte er knyttet til en person eller enhed, der er tilknyttet, kontrolleret af eller underlagt indflydelse fra den russiske eller belarusiske regering, i kritiske aktiver i EU, kan give rimelig grund til at konkludere, at investeringen kan udgøre en trussel mod sikkerheden eller den offentlige orden i medlemsstaterne.

Desuden finder EU’s sanktioner anvendelse på alle personer inden for EU’s område, på juridiske personer, enheder eller organer inden for eller uden for EU’s område, som er stiftet eller oprettet i henhold til en medlemsstats lovgivning, og på juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis udøves inden for EU. EU’s restriktive foranstaltninger kan derfor påvirke direkte investeringer fra Rusland og Belarus på flere måder. Forretningstransaktioner med udpegede personer og enheder kan f.eks. ikke gennemføres lovligt, medmindre lovgivningen undtagelsesvis tillader dem, og EU-banker skal indefryse betalinger fra udpegede russiske banker, der er omfattet af indefrysning af aktiver. Disse regler omtales nærmere i bilaget til denne meddelelse.

Kommissionen har i tidligere meddelelser, herunder i meddelelsen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« (3) opfordret alle medlemsstater til at oprette og håndhæve fuldt udbyggede mekanismer til FDI-screening for at håndtere tilfælde, hvor erhvervelse af eller kontrol over en bestemt virksomhed, infrastruktur eller teknologi ville udgøre en risiko for sikkerheden eller den offentlige orden i EU Dette er så meget desto mere presserende i den nuværende situation.

I den eksisterende institutionelle struktur ligger ansvaret for FDI-screening hos medlemsstaterne. Der findes allerede nationale screeningmekanismer i 18 medlemsstater (4). FDI-screening bør tage hensyn til indvirkningen på sikkerheden og den offentlige orden i EU som helhed. Når det skal afgøres, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden, kan medlemsstaterne også tage hensyn til navnlig, om den udenlandske investor direkte eller indirekte kontrolleres af regeringen, herunder et tredjelands statslige organer eller væbnede styrker, herunder gennem ejerforhold eller betydelig finansiering, om den udenlandske investor allerede har været involveret i aktiviteter, der påvirker sikkerheden eller den offentlige orden i en medlemsstat, eller om der er en alvorlig risiko for, at den udenlandske investor deltager i ulovlige eller kriminelle aktiviteter (5).

Anvendelsesområdet for forordningen om FDI-screening er begrænset til tilfælde, hvor erhvervelsen af en EU-enhed indebærer direkte investeringer foretaget af en eller flere enheder, der er etableret uden for EU. Omvendt falder sager, der kun vedrører investeringer foretaget af en eller flere enheder, der er etableret i EU i en anden medlemsstat, ikke ind under forordningens anvendelsesområde, bortset fra transaktioner, der indgår i en omgåelsesordning, der er etableret med det formål at forhindre, at forordningen finder anvendelse. Sådanne investeringer kan dog være underlagt national kontrol eller screeningmekanismer, og der kan træffes foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten og navnlig traktatens bestemmelser om fri bevægelighed for kapital og etableringsfrihed.

Under de nuværende omstændigheder er der en betydelig øget risiko for, at russiske og belarusiske investorers direkte udenlandske investeringer kan udgøre en trussel mod sikkerheden og den offentlige orden. Inden for rammerne af de gældende regler bør sådanne udenlandske direkte investeringer derfor systematisk kontrolleres og undersøges meget nøje. Disse risici kan forværres af omfanget af russiske investeringer i EU og intensiteten af tidligere forretningsforbindelser mellem EU og russiske virksomheder. Desuden skal der lægges særlig vægt på de trusler, som investeringer foretaget af personer eller enheder med tilknytning til, kontrolleret af eller underlagt indflydelse fra de to regeringer udgør, fordi disse regeringer har et stærkt incitament til at blande sig i kritiske aktiviteter i EU og til at bruge deres evne til at kontrollere eller give anvisninger til russiske og belarusiske investorer i EU til dette formål.

Derfor opfordrer Europa-Kommissionen medlemsstaterne til:

| — | systematisk at anvende deres screeningmekanismer til at vurdere og forebygge trusler i forbindelse med russiske og belarusiske investeringer af hensyn til sikkerheden og den offentlige orden |
| --- | --- |

—

systematisk at anvende deres screeningmekanismer til at vurdere og forebygge trusler i forbindelse med russiske og belarusiske investeringer af hensyn til sikkerheden og den offentlige orden

| — | at sikre et tæt samarbejde mellem de nationale myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner (6), og dem, der har kompetence til at screene investeringer i forbindelse med gennemførelsen af EU-sanktioner samt identifikation af overtrædelser og pålæggelse af sanktioner |
| --- | --- |

—

at sikre et tæt samarbejde mellem de nationale myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner (6), og dem, der har kompetence til at screene investeringer i forbindelse med gennemførelsen af EU-sanktioner samt identifikation af overtrædelser og pålæggelse af sanktioner

| — | fuldt ud at gennemføre forordningen om FDI-screening, herunder gennem aktiv deltagelse i samarbejdsmekanismen mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem dem og Kommissionen, for at imødegå risici i forbindelse med sikkerheden eller den offentlige orden i forbindelse med udenlandske direkte investeringer fra Rusland og Belarus |
| --- | --- |

—

fuldt ud at gennemføre forordningen om FDI-screening, herunder gennem aktiv deltagelse i samarbejdsmekanismen mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem dem og Kommissionen, for at imødegå risici i forbindelse med sikkerheden eller den offentlige orden i forbindelse med udenlandske direkte investeringer fra Rusland og Belarus

| — | at sikre fuld overholdelse af kravene i direktivet om bekæmpelse af hvidvask (7) af penge for at forhindre misbrug af EU’s finansielle system og |
| --- | --- |

—

at sikre fuld overholdelse af kravene i direktivet om bekæmpelse af hvidvask (7) af penge for at forhindre misbrug af EU’s finansielle system og

| — | at sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes screeningmyndigheder, nationale kompetente myndigheder og nationale erhvervsfremmende banker og institutter samt internationale finansielle institutioner, som medlemsstaterne er aktionærer i, med henblik på at identificere investeringer, navnlig fra Rusland og Belarus, der kan påvirke sikkerheden eller den offentlige orden i EU, og fremme fuld overholdelse af sanktionerne i forbindelse med aktiviteter, der støttes af ovennævnte offentlige investeringsenheder. |
| --- | --- |

—

at sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes screeningmyndigheder, nationale kompetente myndigheder og nationale erhvervsfremmende banker og institutter samt internationale finansielle institutioner, som medlemsstaterne er aktionærer i, med henblik på at identificere investeringer, navnlig fra Rusland og Belarus, der kan påvirke sikkerheden eller den offentlige orden i EU, og fremme fuld overholdelse af sanktionerne i forbindelse med aktiviteter, der støttes af ovennævnte offentlige investeringsenheder.

Kommissionen opfordrer de medlemsstater, der i øjeblikket ikke har en screeningmekanisme, eller hvis screeningmekanismer ikke dækker alle relevante FDI-transaktioner eller ikke tillader screening, før der foretages investeringer, til hurtigst muligt at oprette en dækkende mekanisme til screening af udenlandske direkte investeringer og indtil da anvende andre egnede retlige instrumenter til at håndtere tilfælde, hvor erhvervelse af eller kontrol med en bestemt virksomhed, infrastruktur eller teknologi ville udgøre en risiko for sikkerheden eller den offentlige orden i EU.

Kommissionen opfordrer de medlemsstater, der er gået i gang med at oprette en sådan screeningmekanisme, til at fremskynde vedtagelsen og forberede gennemførelsen heraf, herunder støtte den med passende ressourcer.

Endelig beskrives det i bilaget til denne meddelelse, på hvilke betingelser medlemsstaterne kan få tilladelse til at indskrænke den frie bevægelighed for kapital og etableringsfriheden. Uden for EU’s ramme for FDI-screening opfordres de medlemsstater, der har indført foranstaltninger, i henhold til hvilke de kan screene investeringer inden for EU for på en forholdsmæssig måde at forfølge legitime mål for den offentlige politik, kraftigt til at anvende disse mekanismer i videst muligt omfang i forbindelse med investeringer, der i sidste ende kontrolleres af russiske eller belarusiske personer eller enheder, for at imødegå de risici, der påpeges i denne meddelelse.

---

(1)  Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 1), som ændret, og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 af 18. maj 2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus (EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1), som ændret.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79I af 21.3.2019, s. 1).

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (COM/2021/66/final).

(4)  En udtømmende liste over nationale screeningmekanismer og links til national lovgivning findes på http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm.

(5)  Artikel 4 i forordningen om FDI-screening.

(6)  Listen over de nationale myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner, findes på https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

---

BILAG

1.   Oversigt over russiske og belarusiske aktiver i EU (1)

1.1.   Russiske investeringer i EU

Hvad angår antallet af transaktioner, der er blevet gennemført mellem 2015 og 2021, var Rusland den 11.-største udenlandske investor i EU, der tegnede sig for 0,9 % af antallet af investeringer og 0,7 % af værdien af investeringer fra alle jurisdiktioner uden for EU. Dette svarer til 643 transaktioner til en samlet værdi af 15 mia. EUR (værdi foreligger ikke for 34 % af transaktionerne), herunder fusioner og overtagelser samt minoritets-, portefølje- og greenfieldinvesteringer. Selv om tilstrømningen af russiske investeringer i de seneste år ud fra data fra 2020 synes relativt begrænset, kontrollerer russiske enkeltpersoner eller enheder ca. 17 000 EU-virksomheder (2) og har potentielt kontrollerende andele (3) i yderligere 7 000 virksomheder og minoritetsandele i yderligere 4 000 virksomheder (4). I mange tilfælde har virksomheder flere russiske aktionærer, som hver især har en andel på under 50 %, men som tilsammen tegner sig for mere end 50 % af kapitalen i EU’s virksomhed. I 57,7 % af de EU-virksomheder, der er under russisk kontrol eller indflydelse, ejes aktiverne af en fysisk person, 9,7 % af en virksomhed og 1,1 % af en offentlig myndighed/stat.

Tabel 1

Antal EU-27-virksomheder med russisk indflydelse eller kontrol, opdelt efter type kontrollerende enhed

| Type kontrollerende enhed (global endelig ejer) | Antal virksomheder | Andel |
| --- | --- | --- |
| En eller flere navngivne enkeltpersoner eller familier | 17 510 | 57,7  % |
| foreligger ikke | 9 204 | 30,4  % |
| Selskaber | 2 931 | 9,7  % |
| Offentlige myndigheder/stater/regeringer | 343 | 1,1  % |
| Finansielle selskaber | 149 | 0,5  % |
| Gensidige fonde og pensionsfonde/stråmænd/truster/formueforvaltere | 83 | 0,3  % |
| Banker | 81 | 0,3  % |
| Fonde, forskningsinstitutter | 18 | 0,1  % |
| Forsikringsselskaber | 1 | 0,0  % |
| Kapitalfonde | 1 | 0,0  % |
| Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. I tilfælde af russisk indflydelse (ikke kontrol) kan EU-virksomheden være kontrolleret af en enhed fra ethvert andet land. De sager, hvor der ikke foreligger data, vedrører EU-virksomheder med russisk indflydelse, som ikke indberetter nogen majoritetsaktionær. |

Type kontrollerende enhed (global endelig ejer)

Antal virksomheder

Andel

En eller flere navngivne enkeltpersoner eller familier

17 510

57,7  %

foreligger ikke

9 204

30,4  %

Selskaber

2 931

9,7  %

Offentlige myndigheder/stater/regeringer

343

1,1  %

Finansielle selskaber

149

0,5  %

Gensidige fonde og pensionsfonde/stråmænd/truster/formueforvaltere

83

0,3  %

Banker

81

0,3  %

Fonde, forskningsinstitutter

18

0,1  %

Forsikringsselskaber

1

0,0  %

Kapitalfonde

1

0,0  %

Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. I tilfælde af russisk indflydelse (ikke kontrol) kan EU-virksomheden være kontrolleret af en enhed fra ethvert andet land. De sager, hvor der ikke foreligger data, vedrører EU-virksomheder med russisk indflydelse, som ikke indberetter nogen majoritetsaktionær.

Aktiver, der indehaves af den russiske regering, er investeret i »selskaber« (5) i 79,9 % af tilfældene og i banker eller andre finansielle institutioner, hvad resten angår (tabel 2).

Tabel 2

Antal EU-27-virksomheder, hvor den russiske regering har kontrol eller indflydelse, opdelt efter type kontrolleret EU-virksomhed

| EU-virksomhedens type enhed | Antal virksomheder | Andel i alt (%) |
| --- | --- | --- |
| Selskaber | 262 | 79,9 |
| Finansielle selskaber | 37 | 11,3 |
| Banker | 17 | 5,2 |
| Gensidige fonde og pensionsfonde | 11 | 3,4 |
| Kapitalfonde | 1 | 0,3 |
| Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. |

EU-virksomhedens type enhed

Antal virksomheder

Andel i alt (%)

Selskaber

262

79,9

Finansielle selskaber

37

11,3

Banker

17

5,2

Gensidige fonde og pensionsfonde

11

3,4

Kapitalfonde

1

0,3

Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022.

De sektorer, der har den største tilstedeværelse af russisk kontrol, er engroshandel, fast ejendom, liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser samt finansiering og forsikring. De sektorer, der har den største tilstedeværelse af russisk indflydelse, ligner meget: engroshandel, fast ejendom, liberale, videnskabelige og tekniske aktiviteter og fremstillingsvirksomhed (tabel 3).

Tabel 3

Antal EU-27-virksomheder med russisk indflydelse eller kontrol, opdelt efter målsektor, 2020

| EU27 |
| --- |
| | Kontrol | Indflydelse | I alt |
| Sektor | Antal virksomheder | Antal virksomheder | Andel (*1) i % | Antal virksomheder |
| Landbrug, skovbrug og fiskeri | 137 | 137 | 62 | 274 |
| Råstofudvinding | 19 | 15 | 28 | 34 |
| Fremstillingsvirksomhed | 904 | 883 | 56 | 1 787 |
| Levering af elektricitet, gas, damp og airconditioneret luft | 61 | 45 | 40 | 106 |
| Vandforsyning, kloakvæsen, affaldshåndtering | 32 | 24 | 56 | 56 |
| Bygge- og anlægsvirksomhed | 744 | 621 | 50 | 1 365 |
| Engroshandel og detailhandel | 4 530 | 3 607 | 63 | 8 137 |
| Transport og godshåndtering | 666 | 417 | 51 | 1 083 |
| Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed | 612 | 675 | 52 | 1 287 |
| Information og kommunikation | 763 | 668 | 55 | 1 431 |
| Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring | 1 199 | 625 | 46 | 1 824 |
| Fast ejendom | 2 714 | 2 470 | 70 | 5 184 |
| Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser | 1 721 | 1 272 | 60 | 2 993 |
| Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester | 886 | 746 | 55 | 1 632 |
| Offentlig forvaltning og forsvar | 1 | 6 | 35 | 7 |
| Uddannelse | 103 | 76 | 56 | 179 |
| Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger | 70 | 56 | 46 | 126 |
| Kultur, forlystelser og fritid | 160 | 170 | 50 | 330 |
| Anden servicevirksomhed | 254 | 245 | 52 | 499 |
| Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. Hvis et selskab har flere russiske aktionærer med minoritetsinteresser, beregnes summen af andele for alle russiske aktionærer i det pågældende selskab. |

EU27

Kontrol

Indflydelse

I alt

Sektor

Antal virksomheder

Antal virksomheder

Andel (*1) i %

Antal virksomheder

Landbrug, skovbrug og fiskeri

137

137

62

274

Råstofudvinding

19

15

28

34

Fremstillingsvirksomhed

904

883

56

1 787

Levering af elektricitet, gas, damp og airconditioneret luft

61

45

40

106

Vandforsyning, kloakvæsen, affaldshåndtering

32

24

56

56

Bygge- og anlægsvirksomhed

744

621

50

1 365

Engroshandel og detailhandel

4 530

3 607

63

8 137

Transport og godshåndtering

666

417

51

1 083

Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed

612

675

52

1 287

Information og kommunikation

763

668

55

1 431

Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring

1 199

625

46

1 824

Fast ejendom

2 714

2 470

70

5 184

Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser

1 721

1 272

60

2 993

Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester

886

746

55

1 632

Offentlig forvaltning og forsvar

1

6

35

7

Uddannelse

103

76

56

179

Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger

70

56

46

126

Kultur, forlystelser og fritid

160

170

50

330

Anden servicevirksomhed

254

245

52

499

Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. Hvis et selskab har flere russiske aktionærer med minoritetsinteresser, beregnes summen af andele for alle russiske aktionærer i det pågældende selskab.

1.2.   Belarusiske investeringer i EU

På grundlag af data fra 2020 kontrollerer belarusiske enkeltpersoner og enheder ca. 1 550 EU-virksomheder, og de har potentielt kontrollerende andele (6) i yderligere 600 virksomheder og minoritetsandele i 400 virksomheder (7). Ligesom med de russiske investeringer har nogle virksomheder flere belarusiske minoritetsaktionærer, som tilsammen ejer mere end 50 % af kapitalen i EU-virksomheden. I 63,2 % af de EU-virksomheder, der er under belarusisk kontrol eller indflydelse, ejes aktiverne af en fysisk person, 5,1 % af en virksomhed og 0,4 % af en offentlig myndighed/stat (tabel 4).

Tabel 4

Antal EU-27-virksomheder med belarusisk indflydelse eller kontrol, opdelt efter type kontrollerende enhed

| Type kontrollerende enhed (GUO — global endelig ejer) | Antal virksomheder | Andel |
| --- | --- | --- |
| En eller flere navngivne enkeltpersoner eller familier | 1 687 | 63,18  % |
| Selskaber | 135 | 5,06  % |
| Offentlige myndigheder/stater/regeringer | 11 | 0,41  % |
| Banker | 1 | 0,04  % |
| Gensidige fonde og pensionsfonde/nominelle ejere/truster/formueforvaltere | 1 | 0,04  % |
| Finansielle selskaber | 1 | 0,04  % |
| Fonde, forskningsinstitutter | 1 | 0,04  % |
| foreligger ikke | 833 | 31,20  % |
| Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. I tilfælde af belarusisk indflydelse (ikke kontrol) kan EU-virksomheden være kontrolleret af en enhed fra ethvert andet land. De sager, hvor der ikke foreligger data, vedrører EU-virksomheder med belarusisk indflydelse, som ikke indberetter nogen majoritetsaktionær. |

Type kontrollerende enhed (GUO — global endelig ejer)

Antal virksomheder

Andel

En eller flere navngivne enkeltpersoner eller familier

1 687

63,18  %

Selskaber

135

5,06  %

Offentlige myndigheder/stater/regeringer

11

0,41  %

Banker

1

0,04  %

Gensidige fonde og pensionsfonde/nominelle ejere/truster/formueforvaltere

1

0,04  %

Finansielle selskaber

1

0,04  %

Fonde, forskningsinstitutter

1

0,04  %

foreligger ikke

833

31,20  %

Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. I tilfælde af belarusisk indflydelse (ikke kontrol) kan EU-virksomheden være kontrolleret af en enhed fra ethvert andet land. De sager, hvor der ikke foreligger data, vedrører EU-virksomheder med belarusisk indflydelse, som ikke indberetter nogen majoritetsaktionær.

Aktiver, der indehaves af den belarusiske regering, er hovedsagelig investeret i engroshandel, jf. tabel 5.

Tabel 5

Antal EU-27-virksomheder, der kontrolleres af staten eller en offentlig myndighed fra Belarus, opdelt efter sektor, som den kontrollerede virksomhed tilhører

| Sektor, som EU-virksomheden har aktiviteter i | Antal virksomheder | Aktiver i alt (mio. EUR) |
| --- | --- | --- |
| Engroshandel med reservedele og tilbehør til motorkøretøjer | 1 | 1,49 |
| Engroshandel på honorar- eller kontraktbasis | 1 | foreligger ikke |
| Agenturhandel med brændstoffer, malme, metaller og kemiske produkter til industrien | 1 | 2,80 |
| Engroshandel med landbrugsmaskiner, -udstyr og tilbehør hertil | 2 | 38,98 |
| Engroshandel med fast, flydende og luftformigt brændstof og lignende varer | 2 | 26,14 |
| Engroshandel med kemiske produkter | 1 | 4,23 |
| Lufttransport | 1 | foreligger ikke |
| Lufttransport af passagerer | 1 | 0,22 |
| Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. |

Sektor, som EU-virksomheden har aktiviteter i

Antal virksomheder

Aktiver i alt (mio. EUR)

Engroshandel med reservedele og tilbehør til motorkøretøjer

1

1,49

Engroshandel på honorar- eller kontraktbasis

1

foreligger ikke

Agenturhandel med brændstoffer, malme, metaller og kemiske produkter til industrien

1

2,80

Engroshandel med landbrugsmaskiner, -udstyr og tilbehør hertil

2

38,98

Engroshandel med fast, flydende og luftformigt brændstof og lignende varer

2

26,14

Engroshandel med kemiske produkter

1

4,23

Lufttransport

1

foreligger ikke

Lufttransport af passagerer

1

0,22

Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022.

De sektorer, der har den største tilstedeværelse af belarusisk kontrol, er engroshandel, liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser, transport og godshåndtering samt fast ejendom. De sektorer, der har den største tilstedeværelse af belarusisk indflydelse, ligner meget: engroshandel, fast ejendom, liberale, videnskabelige og tekniske aktiviteter og fremstillingsvirksomhed (tabel 6).

Tabel 6

Antal EU-27-virksomheder med belarusisk indflydelse eller kontrol, opdelt efter målsektor, 2020

| | Kontrol | Indflydelse | I alt |
| --- | --- | --- | --- |
| Sektor | Antal virksomheder | Antal virksomheder | Andel (*2) i % | Antal virksomheder |
| Landbrug, skovbrug og fiskeri | 7 | 10 | 48 | 17 |
| Råstofudvinding | 1 | 0 | foreligger ikke | 1 |
| Fremstillingsvirksomhed | 73 | 100 | 51 | 173 |
| Levering af elektricitet, gas, damp og airconditioneret luft | 1 | 3 | 53 | 4 |
| Vandforsyning, kloakvæsen, affaldshåndtering | 4 | 4 | 32 | 8 |
| Bygge- og anlægsvirksomhed | 107 | 76 | 54 | 183 |
| Engros- og detailhandel | 568 | 377 | 60 | 945 |
| Transport og godshåndtering | 122 | 91 | 61 | 213 |
| Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed | 45 | 32 | 46 | 77 |
| Information og kommunikation | 97 | 74 | 55 | 171 |
| Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring | 48 | 26 | 51 | 74 |
| Fast ejendom | 109 | 108 | 53 | 217 |
| Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser | 141 | 116 | 47 | 257 |
| Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester | 73 | 41 | 55 | 114 |
| Uddannelse | 7 | 4 | 75 | 11 |
| Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger | 5 | 7 | 32 | 12 |
| Kultur, forlystelser og fritid | 17 | 5 | 69 | 22 |
| Anden servicevirksomhed | 22 | 22 | 54 | 44 |
| Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. Hvis et selskab har flere belarusiske aktionærer med minoritetsinteresser, beregnes summen af andele for alle belarusiske aktionærer i det pågældende selskab. |

Kontrol

Indflydelse

I alt

Sektor

Antal virksomheder

Antal virksomheder

Andel (*2) i %

Antal virksomheder

Landbrug, skovbrug og fiskeri

7

10

48

17

Råstofudvinding

1

0

foreligger ikke

1

Fremstillingsvirksomhed

73

100

51

173

Levering af elektricitet, gas, damp og airconditioneret luft

1

3

53

4

Vandforsyning, kloakvæsen, affaldshåndtering

4

4

32

8

Bygge- og anlægsvirksomhed

107

76

54

183

Engros- og detailhandel

568

377

60

945

Transport og godshåndtering

122

91

61

213

Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed

45

32

46

77

Information og kommunikation

97

74

55

171

Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring

48

26

51

74

Fast ejendom

109

108

53

217

Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser

141

116

47

257

Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester

73

41

55

114

Uddannelse

7

4

75

11

Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger

5

7

32

12

Kultur, forlystelser og fritid

17

5

69

22

Anden servicevirksomhed

22

22

54

44

Kilde: Analyse fra JRC på grundlag af data fra Bureau van Dijk. Tal baseret på balancedata for 2020. Data indsamlet i marts 2022. Hvis et selskab har flere belarusiske aktionærer med minoritetsinteresser, beregnes summen af andele for alle belarusiske aktionærer i det pågældende selskab.

2.   Virkningen af restriktive foranstaltninger (sanktioner) over for udenlandske direkte investeringer fra Rusland og Belarus og due diligence hos EU-virksomheder

EU’s restriktive foranstaltninger finder bl.a. anvendelse på alle personer inden for og uden for EU’s område, som er statsborgere i en medlemsstat, på juridiske personer, enheder eller organer inden for eller uden for EU’s område, som er stiftet eller oprettet i henhold til en medlemsstats lovgivning, og på juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis udøves inden for EU’s.

EU’s restriktive foranstaltninger kan påvirke direkte investeringer fra Rusland og Belarus på flere måder. Det kan være i form af opførelse på lister eller sektorforanstaltninger.

Visse russiske og belarusiske personer og enheder er omfattet af individuelle finansielle restriktioner, som omfatter indefrysning af aktiver og et forbud mod direkte eller indirekte at stille pengemidler eller økonomiske ressourcer til rådighed for de personer og enheder, der er opført på listerne.

Udpegede personer eller enheder er ude af stand til at anvende deres pengemidler (dvs. finansielle aktiver og ydelser af enhver art) og økonomiske ressourcer (aktiver af enhver art), der indefryses, og ingen pengemidler eller økonomiske ressourcer må stilles til rådighed for dem. Det betyder, at EU-borgere og -virksomheder ikke må foretage betalinger eller levere varer eller andre aktiver til dem. Forretningstransaktioner med udpegede personer eller enheder kan nemlig ikke lovligt gennemføres, medmindre lovgivningen giver dem mulighed herfor.

Kommissionen er af den opfattelse, at indefrysning af aktiver omfatter aktiver tilhørende enhver enhed, der ikke er opført på listen, men som ejes eller kontrolleres af en udpeget person eller enhed, medmindre det kan bevises, at de pågældende aktiver i praksis ikke ejes eller kontrolleres af den udpegede person eller enhed. Tilsvarende bør pengemidler eller økonomiske ressourcer ikke stilles til rådighed for en enhed, der ikke er opført på listen, men som ejes eller kontrolleres af en udpeget person eller enhed, medmindre det kan bevises, at pengemidlerne eller de økonomiske ressourcer i praksis ikke vil nå frem til den udpegede person (8). Renter og udbytte betragtes som »midler«, der skal indefryses.

Dertil kommer, at banker, der er stiftet eller oprettet i henhold til en medlemsstats lovgivning eller driver forretning i EU, skal indefryse betalinger modtaget fra enhver udpeget person eller enhed (omfattet af indefrysning af aktiver), som er opført på listen i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014. Det betyder, at overførsler fra en udpeget person — eller fra en ikke-udpeget person, som er foretaget gennem en udpeget bank (9) — ikke afvises, eller at midlerne returneres til afsenderen, men at disse midler i stedet forbliver indefrosset i EU-banken. Det er muligt at anmode den nationale kompetente myndighed med ansvar for sanktioner om frigivelse af disse midler, f.eks. i henhold til undtagelsen i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (10) vedrørende en udpeget persons eller enheds betaling, der skal falde i henhold til en kontrakt, der er indgået før datoen for opførelsen på listen.

EU har også vedtaget sektorspecifikke restriktive foranstaltninger. For eksempel er visse russiske og belarusiske banker blevet afkoblet fra specialiserede tjenester til finansielle betalingsmeddelelser, navnlig SWIFT, hvilket i høj grad hæmmer deres mulighed for at foretage internationale betalinger. Restriktive foranstaltninger har også bremset de finansielle tilstrømninger fra Rusland og Belarus til EU ved at forbyde, at EU-værdipapircentraler accepterer nye indskud, der overstiger visse værdier, fra russiske og belarusiske statsborgere eller indbyggere og juridiske personer, enheder eller organer etableret i Rusland eller Belarus, at EU-værdipapircentraler fører russiske og belarusiske kunders konti, og at værdipapirer i euro sælges til russiske eller belarusiske kunder. Desuden har EU-aktører forbud mod at yde finansiering, herunder egenkapital, til ikke-EU-aktører, der er aktive i energisektoren i Rusland. Dette kan indirekte påvirke udenlandske direkte investeringer i EU afhængigt af den påtænkte specifikke finansieringsordning.

Desuden er frigivelse af kontrolleret teknologi (herunder viden eller immaterielle produkter) til udenlandske personer en form for immateriel teknologioverførsel, også kendt som »ligestillet med eksport«. Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 med senere ændringer forbyder direkte eller indirekte at sælge, overføre eller eksportere visse produkter og teknologier, der er omfattet af foranstaltningerne, til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i henholdsvis Rusland og Belarus eller til brug i henholdsvis Rusland og Belarus. Kravene til kontrol med teknisk bistand udvider kontrollen til også at omfatte udenlandske statsborgere i EU. Virksomhederne bør derfor begrænse russisk og belarusisk personales adgang til denne viden eller teknologi, hvis denne viden og teknologi anvendes i Rusland eller Belarus.

Det er forbudt for EU-virksomheder bevidst eller forsætlig at deltage i aktiviteter, der har til formål eller til følge at omgå restriktionerne. I alle situationer bør EU-virksomheder, og navnlig virksomheder med interessenter af russisk eller belarusisk nationalitet, udvise passende rettidig omhu i forhold til deres forretningspartnere og den endelige destination for pengemidler eller økonomiske ressourcer. Disse procedurer kan omfatte screening, risikovurdering, due diligence på flere niveauer og løbende overvågning.

3.   Screening af udenlandske direkte investeringer fra Rusland og Belarus af hensyn til sikkerheden eller den offentlige orden inden for rammerne af forordning (EU) 2019/452

Forordning (EU) 2019/452 (11) (»forordningen om FDI-screening«) omfatter udenlandske direkte investeringer fra tredjelande, dvs. de investeringer »der etablerer eller opretholder varige og direkte forbindelser mellem investorer fra tredjelande, herunder statslige enheder, og virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i en medlemsstat (12).«

Sager, der udelukkende omfatter investeringer fra en eller flere enheder, der er etableret inden for EU, hører ikke under forordningens anvendelsesområde. Sådanne transaktioner kan falde ind under medlemsstaternes nationale screeninglovgivning inden for rammerne af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om etableringsret og kapitalbevægelser. TEUF giver navnlig medlemsstaterne mulighed for at opretholde foranstaltninger, der er nødvendige af hensyn til den offentlige orden eller sikkerhed, eller foranstaltninger, der er begrundet i tvingende almene hensyn, som er anerkendt i Den Europæiske Unions Domstols retspraksis. Medlemsstaternes ret til at vedtage sådanne foranstaltninger, der begrænser de frie kapitalbevægelser, forklares nærmere i næste afsnit. Status som etableret i Den Europæiske Union, dvs. et selskab i Den Europæiske Union som omhandlet i TEUF, er i henhold til artikel 54 i TEUF baseret på placeringen af det vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontoret eller hovedvirksomheden samt den retsorden, hvorunder selskabet er oprettet, og ikke på aktionærernes nationalitet. Sådanne virksomheders investeringer falder ikke ind under anvendelsesområdet for forordningen om FDI-screening. Forordningen om FDI-screening indeholder én undtagelse fra denne regel: investeringer foretaget af EU-enheder kan være omfattet af anvendelsesområdet, hvis de falder ind under antiomgåelsesklausulen. Omgåelse er ikke som sådan defineret i forordningen, men i forordningens betragtning 10 er det specificeret, at antiomgåelsesforanstaltninger »bør omfatte investeringer internt i EU, som foretages ved hjælp af kunstige strukturer, der ikke afspejler den økonomiske virkelighed og omgår screeningmekanismerne og -afgørelserne, når investoren i sidste ende er ejet eller kontrolleret af en fysisk person eller en virksomhed i et tredjeland«. Det er derfor vigtigt at fastslå, hvorvidt investoren er en del af en omgåelsesordning, der er etableret med det formål at forhindre, at forordningen finder anvendelse. Visse udenlandske investorer angiver eksempelvis specifikt, at den direkte investor er et europæisk holdingselskab, som de har etableret med henblik på den foreslåede transaktion. En sådan ordning kan oprettes af legitime forretningsmæssige årsager. Selv om der ikke er tilgængelig dokumentation for en subjektiv hensigt om at omgå forordningen, er den manglende økonomiske aktivitet i investorvirksomheden og ordningernes objektive evne til at omgå reglerne i forordningen imidlertid tilstrækkelige til at skabe en formodning om, at denne ordning er kunstig. Det mest almindelige eksempel på omgåelse i henhold til betragtning 10 er det tilfælde, hvor udenlandske investeringer i EU kanaliseres gennem et rent EU-baseret »skal-/skuffeselskab«, hvor der hverken direkte eller indirekte er en reel økonomisk aktivitet, men som udelukkende har til formål at fungere som juridisk instrument (13) for investeringen. Hvorvidt der er tale om omgåelse, skal fastslås fra sag til sag under hensyntagen til den enkelte sags specifikke omstændigheder og på grundlag af relevant dokumentation.

Forordningen om FDI-screening finder anvendelse på alle sektorer inden for økonomien og er ikke omfattet af tærskler. Behovet for at screene en transaktion hænger ofte ikke sammen med selve transaktionens værdi. Ved forordningen tillægges medlemsstaterne beføjelse til at vurdere investeringer inden for forordningens anvendelsesområde af hensyn til den nationale sikkerhed og den offentlige orden og til at træffe foranstaltninger for at tage højde for bestemte risici.

Termerne »sikkerhed« og »offentlig orden« er ikke defineret i forordningen. I artikel 4 i forordningen specificeres det dog, hvilke faktorer der skal overvejes, når det skal afgøres, om en FDI vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden. Disse faktorer inkluderer de mulige virkninger af FDI’en på kritisk infrastruktur, kritiske teknologier, forsyningen af kritiske råvarer, adgang til følsomme oplysninger og mediernes frihed og pluralisme. Aspekter vedrørende investoren er også relevante for denne vurdering, såsom hvorvidt den udenlandske investor kontrolleres af en regering. Når det f.eks. skal afgøres, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden, kan medlemsstaterne og Kommissionen tage hensyn til, om den udenlandske investor direkte eller indirekte kontrolleres af regeringen, herunder et tredjelands statslige organer eller væbnede styrker, herunder gennem ejerforhold eller betydelig finansiering, om den udenlandske investor allerede har været involveret i aktiviteter, der påvirker sikkerheden eller den offentlige orden i en medlemsstat, eller om der er en alvorlig risiko for, at den udenlandske investor deltager i ulovlige eller kriminelle aktiviteter.

Det er i sidste ende medlemsstaternes ansvar at foretage en vurdering og om nødvendigt at træffe foranstaltninger med henblik på at indføre forbud mod eller at stille betingelser i forbindelse med en investering inden for forordningens anvendelsesområde af hensyn til sikkerheden og den offentlige orden. Kommissionen kan afgive udtalelser, hvori den anbefaler specifikke foranstaltninger til den medlemsstat, hvor investeringen finder sted, navnlig hvis der er risiko for, at investeringen påvirker sikkerheden eller den offentlige orden i mere end én medlemsstat eller projekter og programmer af interesse for EU.

Under de nuværende omstændigheder er der en betydeligt øget risiko for, at russiske og belarusiske investorers direkte udenlandske investeringer, navnlig fra regeringskontrollerede enheder, kan udgøre en trussel mod sikkerheden og den offentlige orden, fordi den russiske og belarusiske regering kan have et stærkere incitament til at blande sig i kritiske aktiviteter i EU og til at bruge deres evne til at kontrollere eller give anvisninger til russiske og belarusiske investorer i EU til dette formål. Derfor bør sådanne udenlandske direkte investeringer systematisk kontrolleres og undersøges meget nøje med henblik på at identificere eventuelle trusler.

Selv om medlemsstaternes screening normalt foretages inden afslutningen af FDI-transaktionen, giver forordningen om FDI-screening medlemsstaterne mulighed for at opretholde mekanismer, der muliggør screening af en FDI-transaktion, efter at den er gennemført. Hvis en medlemsstat indleder den formelle screening af en udenlandsk direkte investering, er den omfattet af samarbejdsmekanismen, uanset om den har status som planlagt eller afsluttet. Desuden kan samarbejdsmekanismen indledes, senest 15 måneder efter at investeringen er gennemført, hvis en investering ikke er underlagt screening på nationalt plan (14). Dette kan forekomme, hvis medlemsstaten ikke har en screeningmekanisme, eller hvis medlemsstaten har en screeningmekanisme, men den specifikke FDI-transaktion ikke blev forelagt af parterne til forudgående screening. Det kan føre til, at den medlemsstat, hvor investeringen har fundet sted, træffer foranstaltninger, herunder de nødvendige afhjælpende foranstaltninger.

4.   Mulige foranstaltninger til begrænsning af investeringer inden for de grænser, der er fastsat i reglerne om fri bevægelighed for kapital og etableringsfrihed

Artikel 63 i TEUF foreskriver fri bevægelighed for kapital ikke blot inden for EU, men også mellem medlemsstaterne og tredjelande. Artikel 49 i TEUF indeholder ligeledes et forbud mod restriktioner, som hindrer statsborgere i en medlemsstat i frit at etablere sig på en anden medlemsstats område. Begge bestemmelser forbyder alle restriktioner for kapitalbevægelser, medmindre de forfølger legitime mål for den offentlige orden. Sådanne mål er defineret i TEUF eller i Den Europæiske Unions Domstols retspraksis som tvingende almene hensyn. Sådanne mål bør ikke være rent økonomiske (15).

Medlemsstaterne kan screene investeringer, der ikke falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EU) 2019/452, dvs. porteføljeinvesteringer eller direkte investeringer inden for EU, f.eks. dem, der i sidste ende kontrolleres af russiske eller belarusiske enheder, forudsat at en sådan screening foretages i overensstemmelse med EU-retten og navnlig TEUF’s bestemmelser om fri bevægelighed for kapital og etableringsfrihed. Porteføljeinvesteringer, som ikke giver investoren effektiv indflydelse på ledelsen af og kontrollen med en virksomhed, kan alt efter omstændighederne også være relevante for den offentlige orden eller sikkerhed.

Medlemsstaterne kan kun påberåbe sig hensynet til den offentlige orden og sikkerhed (jf. artikel 65, stk. 1, litra b), i TEUF) for at begrænse investeringer, hvis der foreligger en virkelig og tilstrækkeligt alvorlig trussel mod en grundlæggende samfundsinteresse (16), og hvis mindre restriktive foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at imødegå en sådan trussel.

Domstolen præciserede, at begrebet offentlig sikkerhed i artikel 65, stk. 1, litra b), i TEUF omfatter såvel statens indre som ydre sikkerhed (17). Der kan også indføres restriktioner for kapitalbevægelser for at imødegå trusler mod den finansielle stabilitet (18).

I analysen af begrundelse og proportionalitet kan restriktioner for kapitalbevægelser til og fra tredjelande baseres på andre overvejelser end restriktioner for kapitalbevægelser inden for EU (19). Dette betyder, at yderligere begrundelser for en restriktion i henhold til TEUF kan accepteres i forbindelse med restriktioner over for transaktioner, der involverer tredjelande.

5.   Overholdelse af reglerne om bekæmpelse af hvidvask af penge

Medlemsstaterne opfordres indtrængende til at sikre fuld overholdelse af kravene i EU’s direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge (20) for at forhindre misbrug af EU’s finansielle system, herunder i forbindelse med kundekendskabskrav og internationalt samarbejde. Desuden er der behov for en effektiv gennemsigtighed vedrørende de reelle ejere af juridiske personer og juridiske arrangementer, som fastsat i hvidvaskdirektivet, for at sikre en effektiv anvendelse af sanktioner.

I denne forbindelse bliver dette endnu mere afgørende for at forbedre afsløringen af mistænkelige transaktioner og aktiviteter og lukke smuthuller, som kriminelle bruger til at hvidvaske ulovligt udbytte gennem det finansielle system. Dette er i overensstemmelse med den pakke om bekæmpelse af hvidvask af penge, som Kommissionen vedtog i juli 2021.

6.   Samarbejde mellem medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner, screeningmyndigheder og erhvervsfremmende banker og institutter samt relevante internationale finansielle institutioner

Medlemsstaternes screeningmyndigheder og nationale erhvervsfremmende banker og institutter samt internationale finansielle institutioner, som medlemsstaterne er aktionærer i, bør udveksle oplysninger og opretholde et tæt samarbejde (via de ministerier eller organer, som disse institutioner er afhængige af, og/eller deres forvaltningsorganer) med henblik på at identificere udenlandske direkte investeringer, navnlig fra Rusland og Belarus, som kan påvirke sikkerheden eller den offentlige orden i den pågældende medlemsstat. Medlemsstaternes screeningmyndigheder opfordres til at øge opmærksomheden på de faktorer, der kan tages i betragtning for at afgøre, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden.

Sikring af et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner, screeningmyndigheder, nationale erhvervsfremmende banker eller institutter, som medlemsstaterne er aktionærer i, herunder Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, vil bidrage til at beskytte EU’s sikkerhed og offentlige orden og fremme fuld overholdelse af sanktionerne i forbindelse med aktiviteter, der støttes af ovennævnte offentlige investeringsenheder.

---

(1)  Med henblik på denne analyse forstås ved »aktiver« enhver virksomhed, der er registreret i EU, og som kontrolleres/påvirkes af en russisk eller belarusisk investor.

(2)  Der er ca. 23 mio. virksomheder i EU (senest tilgængelige år 2018, Eurostat erhvervsdemografi).

(3)  Dette er tilfældet, hvor der er flere russiske aktionærer med en samlet aktieandel på over 50 %, men hvor ingen hver for sig har en aktieandel på over 50 %.

(4)  Der er yderligere 2 000 virksomheder med en indberettet ikke-kontrollerende russisk aktionær, for hvilke aktieandelen ikke er indberettet.

(5)  Denne kategori omfatter alle virksomheder, der ikke er banker, finansielle selskaber eller forsikringsselskaber.

(*1)  Tallene i tabellen er de gennemsnitlige andele på tværs af virksomheder i hver sektor. I en konservativ tilgang tager vi kun hensyn til andele på det første ejerskabsniveau (direkte andele), idet der ses bort fra kapitalandele på højere niveau, dvs. aktionærers aktionærer.

(6)  Dette er tilfældet, hvor der er flere belarusiske aktionærer med en samlet aktieandel på over 50 %, men hvor ingen hver for sig har en aktieandel på over 50 %.

(7)  Der er yderligere 100 virksomheder med en indberettet ikke-kontrollerende belarusisk aktionær, for hvilke aktieandelen ikke er indberettet.

(*2)  Tallene i tabellen er de gennemsnitlige andele på tværs af virksomheder i hver sektor. I en konservativ tilgang tager vi kun hensyn til andele på det første ejerskabsniveau (direkte andele), idet der ses bort fra kapitalandele på højere niveau, dvs. aktionærers aktionærer.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10)  Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79I af 21.3.2019, s. 1).

(12)  Jf. betragtning 9 i forordningen om FDI-screening.

(13)  For at løse problemet med skuffeselskaber i EU fremsatte Kommissionen den 22. december 2021 et forslag til Rådets direktiv om regler til forebyggelse af misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål og om ændring af direktiv 2011/16/EU (COM(2021) 565 final). Medlemsstaterne kan lade sig inspirere af de gennemsigtighedsstandarder, som forslaget fastsætter omkring brugen af skuffeselskaber, f.eks. indkomst, personale og lokaler.

(14)  I praksis kan en udenlandsk investering, der er gennemført nu (marts 2022), gøres til genstand for efterfølgende bemærkninger fra medlemsstaterne eller udtalelser fra Kommissionen indtil juni 2023 (15 måneder efter investeringens gennemførelse).

(15)  Sag C-463/00, Kommissionen mod Spanien, ECLI:EU:C:2003:272, præmis 35.

(16)  Sag C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, præmis 17 og C-503/99, Kommissionen mod Belgien, ECLI:EU:C:2002:328, præmis 47, C-463/00, Kommissionen mod Spanien, ECLI:EU:C:2003:272, præmis 72.

(17)  Sag T-315/01, Kadi mod Rådet og Kommissionen, ECLI:EU:T:2005:332, præmis 110.

(18)  Jf. Kommissionens erklæring om kontrol af kapitalbevægelser, der blev indført af de græske myndigheder, af 29. juni 2015, som er tilgængelig på adressen: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/STATEMENT_15_5271.

(19)  Sag C-446/04, Test Claimants in the FII Group Litigation, ECLI:EU:C:2006:774, præmis 171.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

---