# Uradni list C 80/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 80 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6518. februar 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 80

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6518. februar 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 80/01 | Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 80/01

Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 80/1

---

SPOROČILO KOMISIJE –

Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022

(2022/C 80/01)

Kazalo vsebine

| 1. | UVOD | 8 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Področje uporabe | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ukrepi pomoči, ki jih zajemajo te smernice | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Struktura smernic | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Opredelitve pojmov | 11 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | OCENA ZDRUŽLJIVOSTI NA PODLAGI ČLENA 107(3), TOČKA (C), POGODBE | 21 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Pozitivni pogoj pomoč mora pospeševati razvoj gospodarske dejavnosti | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Opredelitev gospodarske dejavnosti, ki se pospešuje z ukrepom, pozitivnih učinkov ukrepa za širšo družbo, po potrebi pa tudi njegova ustreznost za specifične politike Unije | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Spodbujevalni učinek | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Neobstoj kršitve ustreznih določb prava Unije | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Negativni pogoj: pomoč ne sme neupravičeno spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.1.1 | Nujnost pomoči | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Ustreznost | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.2.1 | Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.1

| 3.2.1.2.2 | Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti pomoči | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.2

| 3.2.1.3 | Sorazmernost | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.3.1 | Kumulacija | 27 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.1

| 3.2.1.4 | Preglednost | 27 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.4

| 3.2.2 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino | 28 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Primerjava pozitivnih učinkov pomoči z negativnimi učinki na konkurenco in trgovino | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 4. | VRSTE POMOČI | 30 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Pomoč za zmanjšanje in odvzem emisij toplogrednih plinov, med drugim s podporo za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost | 30 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Utemeljitev | 30 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 31 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.2.1 | Pomoč za energijo iz obnovljivih virov | 31 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Druga pomoč za zmanjšanje in odpravo emisij toplogrednih plinov in energijsko učinkovitost | 31 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2

| 4.1.3 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.1.3.1 | Nujnost pomoči | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.1

| 4.1.3.2 | Ustreznost | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.2

| 4.1.3.3 | Upravičenost | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.3

| 4.1.3.4 | Javno posvetovanje | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.4

| 4.1.3.5 | Sorazmernost | 34 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.5

| 4.1.4 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 37 |
| --- | --- | --- |

4.1.4

| 4.2 | Pomoč za izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb | 40 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Utemeljitev pomoči | 40 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 40 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Spodbujevalni učinek | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.4

| 4.2.4.1 | Ustreznost | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1

| 4.2.4.2 | Sorazmernost | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2

| 4.2.4.3 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 42 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.3

| 4.3 | Pomoč za čisto mobilnost | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Pomoč za nakup in najem čistih vozil in čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve ter za naknadno opremljanje vozil in mobilne opreme za spremljajoče storitve | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.1.1 | Utemeljitev pomoči | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1

| 4.3.1.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.2

| 4.3.1.3 | Spodbujevalni učinek | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3

| 4.3.1.4 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4

| 4.3.1.4.1 | Ustreznost | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.1

| 4.3.1.4.2 | Sorazmernost | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.2

| 4.3.1.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 46 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.5

| 4.3.2 | Pomoč za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Utemeljitev pomoči | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.3.1 | Nujnost pomoči | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.1

| 4.3.2.3.2 | Ustreznost | 48 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.2

| 4.3.2.3.3 | Sorazmernost | 48 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.3

| 4.3.2.4 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 49 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4

| 4.4 | Pomoč za učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo | 51 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Utemeljitev pomoči | 51 |
| --- | --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 51 |
| --- | --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Spodbujevalni učinek | 52 |
| --- | --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4

| 4.4.4.1 | Nujnost pomoči | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.1

| 4.4.4.2 | Ustreznost | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.2

| 4.4.4.3 | Sorazmernost | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.3

| 4.4.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino | 55 |
| --- | --- | --- |

4.4.5

| 4.5 | Pomoč za preprečevanje ali zmanjšanje onesnaževanja, ki ni onesnaževanje s toplogrednimi plini | 55 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Utemeljitev pomoči | 55 |
| --- | --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 55 |
| --- | --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Spodbujevalni učinek | 56 |
| --- | --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 56 |
| --- | --- | --- |

4.5.4

| 4.5.4.1 | Nujnost pomoči | 56 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.1

| 4.5.4.2 | Sorazmernost | 57 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.2

| 4.5.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino | 57 |
| --- | --- | --- |

4.5.5

| 4.6 | Pomoč za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev | 58 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Utemeljitev pomoči | 58 |
| --- | --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 58 |
| --- | --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Spodbujevalni učinek | 59 |
| --- | --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Sorazmernost | 59 |
| --- | --- | --- |

4.6.4

| 4.7 | Pomoč v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev | 59 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Pomoč v obliki znižanj okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1

| 4.7.1.1 | Utemeljitev pomoči | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1

| 4.7.1.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2

| 4.7.1.3 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3

| 4.7.1.3.1 | Nujnost | 61 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.1

| 4.7.1.3.2 | Ustreznost | 61 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.2

| 4.7.1.3.3 | Sorazmernost | 61 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.3

| 4.7.2 | Pomoč za varstvo okolja v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2

| 4.7.2.1 | Utemeljitev pomoči | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.1

| 4.7.2.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2

| 4.7.2.3 | Spodbujevalni učinek | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.3

| 4.7.2.4 | Sorazmernost | 63 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.4

| 4.7.2.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino | 63 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.5

| 4.8 | Pomoč za zanesljivo oskrbo z električno energijo | 63 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Utemeljitev pomoči | 63 |
| --- | --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 63 |
| --- | --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | Spodbujevalni učinek | 64 |
| --- | --- | --- |

4.8.3

| 4.8.4 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 64 |
| --- | --- | --- |

4.8.4

| 4.8.4.1 | Nujnost | 64 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.1

| 4.8.4.2 | Ustreznost | 65 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.2

| 4.8.4.3 | Upravičenost | 65 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.3

| 4.8.4.4 | Javno posvetovanje | 66 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.4

| 4.8.4.5 | Sorazmernost | 67 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.5

| 4.8.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 67 |
| --- | --- | --- |

4.8.5

| 4.9 | Pomoč za energetsko infrastrukturo | 69 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | Utemeljitev pomoči | 69 |
| --- | --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 70 |
| --- | --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.3

| 4.9.3.1 | Nujnost in ustreznost | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.1

| 4.9.3.2 | Sorazmernost pomoči | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.2

| 4.9.4 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.4

| 4.10 | Pomoč za daljinsko ogrevanje in hlajenje | 72 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.10.1 | Utemeljitev pomoči | 72 |
| --- | --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 72 |
| --- | --- | --- |

4.10.2

| 4.10.3 | Nujnost in ustreznost | 73 |
| --- | --- | --- |

4.10.3

| 4.10.4 | Sorazmernost ukrepa pomoči | 73 |
| --- | --- | --- |

4.10.4

| 4.10.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10.5

| 4.11 | Pomoč v obliki znižanj dajatev za električno energijo za energetsko intenzivne uporabnike | 74 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.11.1 | Utemeljitev pomoči | 74 |
| --- | --- | --- |

4.11.1

| 4.11.2 | Področje uporabe: dajatve, v zvezi s katerimi se lahko odobrijo znižanja | 75 |
| --- | --- | --- |

4.11.2

| 4.11.3 | Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine | 75 |
| --- | --- | --- |

4.11.3

| 4.11.3.1 | Upravičenost | 75 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.1

| 4.11.3.2 | Sorazmernost ukrepa pomoči | 76 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.2

| 4.11.3.3 | Oblika državne pomoči | 76 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.3

| 4.11.3.4 | Energetski pregledi in sistemi upravljanja | 77 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.4

| 4.11.3.5 | Prehodna pravila | 77 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.5

| 4.12 | Pomoč za zaprtje elektrarn, ki uporabljajo premog, šoto ali oljni skrilavec, in rudarskih obratov v zvezi s pridobivanjem premoga, šote ali oljnega skrilavca | 78 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 4.12.1 | Pomoč za predčasno zaprtje donosnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca | 78 |
| --- | --- | --- |

4.12.1

| 4.12.1.1 | Utemeljitev pomoči | 78 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.1

| 4.12.1.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.2

| 4.12.1.3 | Spodbujevalni učinek | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.3

| 4.12.1.4 | Nujnost in ustreznost | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.4

| 4.12.1.5 | Sorazmernost | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.5

| 4.12.1.6 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.6

| 4.12.2 | Pomoč za izredne stroške v zvezi z zaprtjem nekonkurenčnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2

| 4.12.2.1 | Utemeljitev pomoči | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.1

| 4.12.2.2 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.2

| 4.12.2.3 | Nujnost in ustreznost | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.3

| 4.12.2.4 | Spodbujevalni učinek in sorazmernost | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.4

| 4.12.2.5 | Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino | 81 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.5

| 4.13 | Pomoč za študije ali svetovalne storitve v zvezi s podnebjem, varstvom okolja in energijo | 81 |
| --- | --- | --- |

4.13

| 4.13.1 | Področje uporabe in podprte dejavnosti | 81 |
| --- | --- | --- |

4.13.1

| 4.13.2 | Spodbujevalni učinek | 81 |
| --- | --- | --- |

4.13.2

| 4.13.3 | Sorazmernost | 82 |
| --- | --- | --- |

4.13.3

| 5. | OCENJEVANJE | 82 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | POROČANJE IN SPREMLJANJE | 83 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | UPORABA | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | REVIZIJA | 83 |
| --- | --- | --- |

8.

1.   UVOD

| 1. | Komisija je evropski zeleni dogovor uvrstila med najpomembnejše politične prednostne naloge, s ciljem preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov, pri čemer ne bo nihče zapostavljen. Podnebne ambicije Komisije so bile okrepljene leta 2019 s sporočilom o evropskem zelenem dogovoru (1), v katerem je določen cilj, da EU v letu 2050 ne bo ustvarjala nobenih neto emisij toplogrednih plinov. Da bi Komisija usmerila naše gospodarstvo in družbo na pravično, zeleno in uspešno pot k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050, je predlagala tudi zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 (2). Ta ambiciozna cilja sta bila določena v evropskih podnebnih pravilih (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sveženj zakonodajnih predlogov, imenovan „Pripravljeni na 55“, podpira doseganje teh ciljev (4) in je Unijo usmeril na pot k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za izpolnjevanje ciljev podnebne nevtralnosti, prilagajanja podnebnim spremembam, učinkovite rabe virov in energijske učinkovitosti ter načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, krožnosti, ničelnega onesnaževanja in obnove biotske raznovrstnosti ter dopolnitev tega z zelenim prehodom bodo potrebna precejšnja prizadevanja in ustrezna podpora. Za izpolnitev ambicij, določenih v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, bodo potrebne precejšne naložbe, med drugim v obnovljive vire energije. Komisija je ocenila, da bodo za doseganje pred kratkim povečanih podnebnih in energetskih ciljev ter ciljev za promet za leto 2030 potrebne dodatne letne naložbe v višini 390 milijard EUR v primerjavi z ravnmi iz obdobja 2011–2020 (5), poleg tega pa bo potrebnih še 130 milijard EUR letno za druge, prej določene okoljske cilje (6). Zaradi velikosti tega naložbenega izziva je treba stroškovno učinkovito mobilizirati sredstva zasebnega sektorja in javna sredstva. To bo vplivalo na vse sektorje in celotno gospodarstvo Unije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Politika konkurence in zlasti pravila o državni pomoči imajo pomembno vlogo pri omogočanju Uniji, da izpolni svoje cilje politike iz zelenega dogovora, ter pri podpiranju Unije pri tem. V sporočilu o evropskem zelenem dogovoru je izrecno navedeno, da bodo pravila o državni pomoči revidirana, da bodo upoštevala navedene cilje politike, podpirala stroškovno učinkovit in pravičen prehod na podnebno nevtralnost ter olajšala postopno opuščanje fosilnih goriv, hkrati pa zagotavljala enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu. Te smernice izražajo navedeno revizijo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Da bi preprečili, da bi državna pomoč izkrivljala ali bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu in vplivala na trgovino med državami članicami, člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa načelo, da je državna pomoč prepovedana. Vendar je v določenih primerih lahko taka pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(2) in (3) Pogodbe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice morajo priglasiti državno pomoč v skladu s členom 108(3) Pogodbe, razen ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz uredbe o skupinskih izjemah, ki jo je Komisija sprejela v skladu s členom 1 Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 (7). |
| --- | --- |

6.

| 7. | V tem dokumentu so določene smernice, na podlagi katerih bo Komisija ocenila združljivost ukrepov pomoči za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja, in energijo, za katere velja obveznost priglasitve, na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe. V teh smernicah je treba sklice na „varstvo okolja“ razumeti kot sklice na varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe se lahko ukrep pomoči razglasi za združljivega z notranjim trgom, če sta izpolnjena dva pogoja, in sicer en pozitiven in en negativen. Pozitiven pogoj je, da mora pomoč pospeševati razvoj gospodarske dejavnosti. Negativen pogoj je, da pomoč ne sme spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Na splošno velja, da konkurenčni trgi prinašajo učinkovite rezultate v smislu cen, proizvodnje in rabe virov. Vendar pa je lahko potrebno posredovanje države za pospešitev razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, ki se brez pomoči sploh ne bi razvijale ali se ne bi razvijale enako hitro ali pod enakimi pogoji. Posredovanje tako prispeva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V okviru varstva okolja okoljske posledice, nepopolne informacije in pomanjkljivosti pri usklajevanju pomenijo, da udeleženci na trgu pri sprejemanju odločitev o porabi, naložbah in proizvodnji kljub regulativnim posredovanjem morda ne upoštevajo v celoti stroškov in koristi gospodarske dejavnosti. Taka nedelovanja trga, tj. okoliščine, v katerih trgi, če so prepuščeni sami sebi, verjetno ne bodo zagotovili učinkovitih rezultatov, ne prinašajo največjih koristi za potrošnike in širšo družbo, zaradi česar brez državne podpore povzročajo nezadostne ravni varstva okolja v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Organi držav članic bi morali zagotoviti, da ukrep pomoči, z njim povezani pogoji, postopki za njegovo sprejetje in podprta dejavnost niso v nasprotju z okoljskim pravom Unije. Organi držav članic bi morali tudi zagotoviti, da ima zadevna javnost možnost posvetovanja pri sprejemanju odločitev o pomočeh. Nazadnje, posamezniki in organizacije bi morali imeti možnost izpodbijati pomoč ali ukrepe za izvajanje pomoči pred nacionalnimi sodišči, če lahko predložijo dokaze, da okoljska zakonodaja Unije ni upoštevana (8). |
| --- | --- |

11.

2.   PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

2.1   Področje uporabe

| 12. | Te smernice se uporabljajo za državno pomoč, dodeljeno za pospeševanje razvoja gospodarskih dejavnosti na način, s katerim se izboljša varstvo narave, ter dejavnosti v energetskem sektorju, ki jih ureja Pogodba, kolikor so navedeni ukrepi pomoči zajeti v oddelku 2.2 teh smernic. Te smernice se torej uporabljajo tudi za sektorje, za katere veljajo posebna pravila Unije o državni pomoči, razen če ni v teh posebnih pravilih Unije določeno drugače ali če taka posebna pravila ne vsebujejo določb o pomoči za varstvo okolja ali pomoči v energetskem sektorju, ki se uporabljajo za isti ukrep, saj v takem primeru prevladajo posebna pravila za posamezne sektorje. Te smernice prevladajo nad točko 17(b) smernic o letalstvu (9) v zvezi z ukrepi okoljske pomoči v korist velikih letališč s številom potnikov več kot 5 milijonov na leto. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Te smernice se ne uporabljajo za:






  a) | državno pomoč za zasnovo in proizvodnjo okolju prijaznih izdelkov, strojev, opreme ali prevoznih sredstev, katerih cilj je delovati z manjšo količino naravnih virov, ter ukrepe, ki so bili sprejeti v obratih ali drugih proizvodnih enotah za izboljšanje varnosti ali higiene (10); |
| --- | --- | --- |

13.

a)

državno pomoč za zasnovo in proizvodnjo okolju prijaznih izdelkov, strojev, opreme ali prevoznih sredstev, katerih cilj je delovati z manjšo količino naravnih virov, ter ukrepe, ki so bili sprejeti v obratih ali drugih proizvodnih enotah za izboljšanje varnosti ali higiene (10);

| b) | državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, za katero veljajo pravila iz okvira za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (11); |
| --- | --- |

b)

državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, za katero veljajo pravila iz okvira za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (11);

| c) | državno pomoč, ki je zajeta v pravilih o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju (12) ali v sektorju ribištva in akvakulture (13); |
| --- | --- |

c)

državno pomoč, ki je zajeta v pravilih o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju (12) ali v sektorju ribištva in akvakulture (13);

| d) | državno pomoč za jedrsko energijo. |
| --- | --- |

d)

državno pomoč za jedrsko energijo.

| 14. | Pomoč za varstvo okolja in energijo se ne sme dodeliti podjetjem v težavah, kot so opredeljena v smernicah Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (14). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Komisija bo pri oceni pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za vračilo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, s katerim je bila pomoč razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, upoštevala znesek pomoči, ki ga je še treba vrniti (15). |
| --- | --- |

15.

2.2   Ukrepi pomoči, ki jih zajemajo te smernice

| 16. | Komisija je opredelila več kategorij ukrepov za varstvo okolja in energijo, v zvezi s katerimi je lahko državna pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe, in sicer:






  a) | pomoč za zmanjšanje in odvzem emisij toplogrednih plinov, tudi prek podpore za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

pomoč za zmanjšanje in odvzem emisij toplogrednih plinov, tudi prek podpore za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost;

| b) | pomoč za izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

b)

pomoč za izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb;

| c) | pomoč za nakup in najem čistih vozil (za zračni, cestni, železniški prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz) in čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve ter za naknadno opremljanje vozil in mobilne opreme za spremljajoče storitve; |
| --- | --- |

c)

pomoč za nakup in najem čistih vozil (za zračni, cestni, železniški prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz) in čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve ter za naknadno opremljanje vozil in mobilne opreme za spremljajoče storitve;

| d) | pomoč za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom za čista vozila; |
| --- | --- |

d)

pomoč za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom za čista vozila;

| e) | pomoč za učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

e)

pomoč za učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo;

| f) | pomoč za preprečevanje ali zmanjšanje onesnaževanja, ki ni onesnaževanje s toplogrednimi plini; |
| --- | --- |

f)

pomoč za preprečevanje ali zmanjšanje onesnaževanja, ki ni onesnaževanje s toplogrednimi plini;

| g) | pomoč za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev; |
| --- | --- |

g)

pomoč za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev;

| h) | pomoč v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev; |
| --- | --- |

h)

pomoč v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev;

| i) | pomoč za zanesljivost oskrbe z električno energijo; |
| --- | --- |

i)

pomoč za zanesljivost oskrbe z električno energijo;

| j) | pomoč za energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

j)

pomoč za energetsko infrastrukturo;

| k) | pomoč za daljinsko ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

k)

pomoč za daljinsko ogrevanje in hlajenje;

| l) | pomoč v obliki znižanj dajatev za električno energijo za energetsko intenzivne uporabnike; |
| --- | --- |

l)

pomoč v obliki znižanj dajatev za električno energijo za energetsko intenzivne uporabnike;

| m) | pomoč za zaprtje elektrarn, ki uporabljajo premog, šoto ali oljni skrilavec, in rudarskih obratov v zvezi s pridobivanjem premoga, šote ali oljnega skrilavca; |
| --- | --- |

m)

pomoč za zaprtje elektrarn, ki uporabljajo premog, šoto ali oljni skrilavec, in rudarskih obratov v zvezi s pridobivanjem premoga, šote ali oljnega skrilavca;

| n) | pomoč za študije ali svetovalne storitve v zvezi s podnebjem, varstvom okolja in energijo. |
| --- | --- |

n)

pomoč za študije ali svetovalne storitve v zvezi s podnebjem, varstvom okolja in energijo.

2.3   Struktura smernic

| 17. | V poglavju 3 so določena merila združljivosti, ki se na splošno uporabljajo za različne vrste pomoči, zajete v teh smernicah. Oddelek 3.2.1.3.1 o kumulaciji se uporablja za vse vrste pomoči, zajete v teh smernicah. V poglavju 4 so določena specifična merila združljivosti, ki se uporabljajo za ukrepe pomoči, zajete v posameznih oddelkih navedenega poglavja. Merila združljivosti iz poglavja 3 se uporabljajo, če posamezni namenski oddelki poglavja 4 ne vsebujejo bolj specifičnih določb. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Če ni določeno drugače, se pogoji iz teh smernic uporabljajo za sheme pomoči in individualno pomoč, ki temelji na shemi pomoči ali je dodeljena ad hoc. |
| --- | --- |

18.

2.4   Opredelitve pojmov

| 19. | V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  1) | „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči; |
| --- | --- | --- |

19.

1)

„ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

| 2) | „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov. Vse zneske je treba upoštevati pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, mora biti znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev. Pomoč, plačljivo v več obrokih, je treba izračunati v vrednosti ob dodelitvi. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči pri ugodnem posojilu (16), mora biti referenčna obrestna mera, ki se uporablja ob dodelitvi. Intenzivnost pomoči se izračuna na upravičenca; |
| --- | --- |

2)

„intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov. Vse zneske je treba upoštevati pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, mora biti znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev. Pomoč, plačljivo v več obrokih, je treba izračunati v vrednosti ob dodelitvi. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči pri ugodnem posojilu (16), mora biti referenčna obrestna mera, ki se uporablja ob dodelitvi. Intenzivnost pomoči se izračuna na upravičenca;

| 3) | „območja, ki prejemajo pomoč“ pomeni območja, ki so ob dodelitvi pomoči določena v odobreni karti regionalne pomoči v skladu s členom 107(3), točki (a) in (c), Pogodbe; |
| --- | --- |

3)

„območja, ki prejemajo pomoč“ pomeni območja, ki so ob dodelitvi pomoči določena v odobreni karti regionalne pomoči v skladu s členom 107(3), točki (a) in (c), Pogodbe;

| 4) | „izravnava“ za električno energijo pomeni izravnavo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

4)

„izravnava“ za električno energijo pomeni izravnavo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| 5) | „bilančno odgovorni akter“ pomeni bilančno odgovornega akterja, kot je opredeljen v členu 2, točka 14, Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

5)

„bilančno odgovorni akter“ pomeni bilančno odgovornega akterja, kot je opredeljen v členu 2, točka 14, Uredbe (EU) 2019/943;

| 6) | „biotska raznovrstnost“ pomeni biotsko raznovrstnost, kot je opredeljena v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
| --- | --- |

6)

„biotska raznovrstnost“ pomeni biotsko raznovrstnost, kot je opredeljena v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (18);

| 7) | „pogonska biogoriva“ pomeni pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 33, Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19); |
| --- | --- |

7)

„pogonska biogoriva“ pomeni pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 33, Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19);

| 8) | „bioplin“ pomeni bioplin, kot je opredeljen v členu 2, točka 28, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

8)

„bioplin“ pomeni bioplin, kot je opredeljen v členu 2, točka 28, Direktive (EU) 2018/2001;

| 9) | „druga tekoča biogoriva“ pomeni biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 32, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

9)

„druga tekoča biogoriva“ pomeni biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 32, Direktive (EU) 2018/2001;

| 10) | „biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele izdelkov, odpadkov in ostankov biološkega izvora, kot so opredeljeni v členu 2, točka 24, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

10)

„biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele izdelkov, odpadkov in ostankov biološkega izvora, kot so opredeljeni v členu 2, točka 24, Direktive (EU) 2018/2001;

| 11) | „biomasna goriva“ pomeni biomasna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 27, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

11)

„biomasna goriva“ pomeni biomasna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 27, Direktive (EU) 2018/2001;

| 12) | „mehanizem za zmogljivost“ pomeni mehanizem za zmogljivost, kot je opredeljen v členu 2, točka 22, Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

12)

„mehanizem za zmogljivost“ pomeni mehanizem za zmogljivost, kot je opredeljen v členu 2, točka 22, Uredbe (EU) 2019/943;

| 13) | „zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida“ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje ogljikovega dioksida (CO2), ki ga spuščajo industrijski obrati, vključno z emisijami, neločljivo povezanimi s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka za njegov prevoz na območje shranjevanja in vbrizgavanje v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje; |
| --- | --- |

13)

„zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida“ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje ogljikovega dioksida (CO2), ki ga spuščajo industrijski obrati, vključno z emisijami, neločljivo povezanimi s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka za njegov prevoz na območje shranjevanja in vbrizgavanje v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje;

| 14) | „zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida“ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje CO2, ki ga spuščajo industrijski obrati, vključno z emisijami, neločljivo povezanimi s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka in prevoz na kraj porabe ali uporabe CO2 za popolno uporabo zadevnega CO2; |
| --- | --- |

14)

„zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida“ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje CO2, ki ga spuščajo industrijski obrati, vključno z emisijami, neločljivo povezanimi s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka in prevoz na kraj porabe ali uporabe CO2 za popolno uporabo zadevnega CO2;

| 15) | „odvzem CO2“ pomeni antropogene dejavnosti za odstranjevanje CO2 iz ozračja in njegovo trajno shranjevanje v geoloških, kopenskih ali oceanskih zbiralnikih ali izdelkih. Vključuje obstoječo in morebitno antropogeno izboljševanje bioloških ali geokemičnih ponorov ter neposredno zajemanje iz zraka in shranjevanje, ne pa tudi naravne uporabe CO2, ki je ne povzročajo neposredno človekove dejavnosti; |
| --- | --- |

15)

„odvzem CO2“ pomeni antropogene dejavnosti za odstranjevanje CO2 iz ozračja in njegovo trajno shranjevanje v geoloških, kopenskih ali oceanskih zbiralnikih ali izdelkih. Vključuje obstoječo in morebitno antropogeno izboljševanje bioloških ali geokemičnih ponorov ter neposredno zajemanje iz zraka in shranjevanje, ne pa tudi naravne uporabe CO2, ki je ne povzročajo neposredno človekove dejavnosti;

| 16) | „shema obveznosti dobavitelja“ pomeni shemo, v okviru katere se ustvarja vrednost za ponujanje blaga ali storitev s certificiranjem tega blaga ali storitev in naložitvijo obveznosti nakupa certifikatov dobaviteljem ali potrošnikom; |
| --- | --- |

16)

„shema obveznosti dobavitelja“ pomeni shemo, v okviru katere se ustvarja vrednost za ponujanje blaga ali storitev s certificiranjem tega blaga ali storitev in naložitvijo obveznosti nakupa certifikatov dobaviteljem ali potrošnikom;

| 17) | „čista mobilna oprema za zemeljsko oskrbo“ pomeni mobilno opremo, ki se uporablja za spremljajoče storitvene storitve v zračnem ali pomorskem prometu in ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

17)

„čista mobilna oprema za zemeljsko oskrbo“ pomeni mobilno opremo, ki se uporablja za spremljajoče storitvene storitve v zračnem ali pomorskem prometu in ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

| 18) | „čista mobilna oprema za spremljajoče storitve“ pomeni čisto mobilno terminalsko opremo in čisto mobilno opremo za zemeljsko oskrbo; |
| --- | --- |

18)

„čista mobilna oprema za spremljajoče storitve“ pomeni čisto mobilno terminalsko opremo in čisto mobilno opremo za zemeljsko oskrbo;

| 19) | „čista mobilna terminalska oprema“ pomeni mobilno opremo za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga in intermodalnih nakladalnih enot ter prevoz tovora na območju terminalov, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2 ali, če ni alternativ z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2, precej manjše neposredne (izpušne) emisije CO2 kot običajna terminalska oprema; |
| --- | --- |

19)

„čista mobilna terminalska oprema“ pomeni mobilno opremo za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga in intermodalnih nakladalnih enot ter prevoz tovora na območju terminalov, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2 ali, če ni alternativ z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2, precej manjše neposredne (izpušne) emisije CO2 kot običajna terminalska oprema;

| 20) | „čisto vozilo“ pomeni:






  a) | za dvo- in trikolesna vozila ter štirikolesnike:






  i) | vozilo, ki spada na področje uporabe Uredbe (EU) št. 168/2013 ter ima ničelne izpušne emisije CO2, izračunane v skladu z zahtevami iz člena 24 navedene uredbe in Priloge V k navedeni uredbi; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

„čisto vozilo“ pomeni:

a)

za dvo- in trikolesna vozila ter štirikolesnike:

i)

vozilo, ki spada na področje uporabe Uredbe (EU) št. 168/2013 ter ima ničelne izpušne emisije CO2, izračunane v skladu z zahtevami iz člena 24 navedene uredbe in Priloge V k navedeni uredbi;

| b) | za lahka cestna vozila:






  i) | vozilo kategorije M1, M2 ali N1 z ničelnimi izpušnimi emisijami CO2, kot je določeno v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (20); |
| --- | --- | --- |

b)

za lahka cestna vozila:

i)

vozilo kategorije M1, M2 ali N1 z ničelnimi izpušnimi emisijami CO2, kot je določeno v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (20);

| ii) | čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(a), Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21); |
| --- | --- |

ii)

čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(a), Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21);

| c) | za težka cestna vozila:






  i) | brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 5, Direktive 2009/33/ES; |
| --- | --- | --- |

c)

za težka cestna vozila:

i)

brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 5, Direktive 2009/33/ES;

| ii) | do 31. decembra 2025 nizkoemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (22); |
| --- | --- |

ii)

do 31. decembra 2025 nizkoemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (22);

| iii) | do 31. decembra 2025 čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(b), Direktive 2009/33/ES in ki ne spada na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

iii)

do 31. decembra 2025 čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(b), Direktive 2009/33/ES in ki ne spada na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242;

| d) | za plovila za celinsko plovbo:






  i) | plovilo za celinsko plovbo za prevoz potnikov ali tovora z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2; |
| --- | --- | --- |

d)

za plovila za celinsko plovbo:

i)

plovilo za celinsko plovbo za prevoz potnikov ali tovora z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2;

| ii) | plovilo za celinsko plovbo za prevoz potnikov s hibridnim motorjem ali motorjem na kombinirano gorivo, ki pridobi vsaj 50 % energije za običajno delovanje iz goriv z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električnega omrežja; |
| --- | --- |

ii)

plovilo za celinsko plovbo za prevoz potnikov s hibridnim motorjem ali motorjem na kombinirano gorivo, ki pridobi vsaj 50 % energije za običajno delovanje iz goriv z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električnega omrežja;

| iii) | plovilo za celinsko plovbo za prevoz tovora, katerega neposredne (izpušne) emisije CO2 na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z uporabo operativnega kazalnika energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije, so za 50 % manjše od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

iii)

plovilo za celinsko plovbo za prevoz tovora, katerega neposredne (izpušne) emisije CO2 na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z uporabo operativnega kazalnika energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije, so za 50 % manjše od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242.

Komisija bo pri ocenjevanju, ali se plovilo šteje za čisto vozilo, upoštevala razvoj v zadevnem sektorju, vključno s sklicevanjem na tehnična merila za pregled, na podlagi katerih se dejavnost šteje za dejavnost, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, kot je določeno v ustreznem delegiranem aktu na podlagi Uredbe (EU) 2020/852;

| e) | za morska plovila:






  i) | morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora, za pristaniške ali pomožne dejavnosti z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali |
| --- | --- | --- |

e)

za morska plovila:

i)

morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora, za pristaniške ali pomožne dejavnosti z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali

| ii) | morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora, za pristaniške ali pomožne dejavnosti s hibridnim motorjem ali motorjem na kombinirano gorivo, ki pridobi vsaj 25 % energije za običajno delovanje na morju in v pristaniščih iz goriv z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električnega omrežja ali katerega dosežena vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije je za 10 % nižja od zahtev glede navedenega indeksa, ki bodo veljavne 1. aprila 2022, plovilo pa lahko za pogon uporablja goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali goriva iz obnovljivih virov, ali |
| --- | --- |

ii)

morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora, za pristaniške ali pomožne dejavnosti s hibridnim motorjem ali motorjem na kombinirano gorivo, ki pridobi vsaj 25 % energije za običajno delovanje na morju in v pristaniščih iz goriv z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električnega omrežja ali katerega dosežena vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije je za 10 % nižja od zahtev glede navedenega indeksa, ki bodo veljavne 1. aprila 2022, plovilo pa lahko za pogon uporablja goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali goriva iz obnovljivih virov, ali

| iii) | morsko in obalno plovilo za prevoz tovora, ki se uporablja izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratke razdalje, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, ter katerega neposredne (izpušne) emisije CO2, izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti (EEDI), so 50 % manjše od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

iii)

morsko in obalno plovilo za prevoz tovora, ki se uporablja izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratke razdalje, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, ter katerega neposredne (izpušne) emisije CO2, izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti (EEDI), so 50 % manjše od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242.

Komisija bo pri ocenjevanju, ali se plovilo šteje za čisto vozilo, upoštevala razvoj v zadevnem sektorju, vključno s sklicevanjem na tehnična merila za pregled, na podlagi katerih se dejavnost šteje za dejavnost, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, kot je določeno v ustreznem delegiranem aktu na podlagi Uredbe (EU) 2020/852;

| f) | za tirna vozila:






  i) | tirno vozilo z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 |
| --- | --- | --- |

f)

za tirna vozila:

i)

tirno vozilo z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2

| ii) | ali tirno vozilo z ničelnimi neposrednimi izpušnimi emisijami CO2 pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, ki uporablja konvencionalen motor, če taka infrastruktura ni na voljo (bimodalno); |
| --- | --- |

ii)

ali tirno vozilo z ničelnimi neposrednimi izpušnimi emisijami CO2 pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, ki uporablja konvencionalen motor, če taka infrastruktura ni na voljo (bimodalno);

| g) | za zrakoplove:






  i) | zrakoplov z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2; |
| --- | --- | --- |

g)

za zrakoplove:

i)

zrakoplov z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2;

| ii) | zrakoplov z bistveno boljšo okoljsko učinkovitostjo v primerjavi z zrakoplovom z enako vzletno maso, ki ustreza splošno dostopni alternativi na trgu; |
| --- | --- |

ii)

zrakoplov z bistveno boljšo okoljsko učinkovitostjo v primerjavi z zrakoplovom z enako vzletno maso, ki ustreza splošno dostopni alternativi na trgu;

| 21) | „soproizvodnja“ ali soproizvodnja toplote in električne energije pomeni soproizvodnjo, kot je opredeljena v členu 2, točka 30, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23); |
| --- | --- |

21)

„soproizvodnja“ ali soproizvodnja toplote in električne energije pomeni soproizvodnjo, kot je opredeljena v členu 2, točka 30, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23);

| 22) | „onesnaženo območje“ pomeni območje, na katerem je potrjena prisotnost materialov ali snovi, ki jo je povzročila človekova dejavnost, do take stopnje, da predstavlja precejšnje tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ob upoštevanju sedanje in odobrene prihodnje rabe zemljišča, morskega dna ali rek; |
| --- | --- |

22)

„onesnaženo območje“ pomeni območje, na katerem je potrjena prisotnost materialov ali snovi, ki jo je povzročila človekova dejavnost, do take stopnje, da predstavlja precejšnje tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ob upoštevanju sedanje in odobrene prihodnje rabe zemljišča, morskega dna ali rek;

| 23) | „predstavitveni projekt“ pomeni predstavitveni projekt, kot je opredeljen v členu 2, točka 24, Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

23)

„predstavitveni projekt“ pomeni predstavitveni projekt, kot je opredeljen v členu 2, točka 24, Uredbe (EU) 2019/943;

| 24) | „digitalizacija“ pomeni uvedbo tehnologij za elektronske naprave in/ali sisteme, ki omogočajo povečanje funkcionalnosti izdelkov, razvoj spletnih storitev, posodobitev procesov ali prehod na poslovne modele, ki temeljijo na opuščanju posrednikov pri proizvodnji blaga in zagotavljanju storitev, ter imajo v končnem smislu transformativni učinek; |
| --- | --- |

24)

„digitalizacija“ pomeni uvedbo tehnologij za elektronske naprave in/ali sisteme, ki omogočajo povečanje funkcionalnosti izdelkov, razvoj spletnih storitev, posodobitev procesov ali prehod na poslovne modele, ki temeljijo na opuščanju posrednikov pri proizvodnji blaga in zagotavljanju storitev, ter imajo v končnem smislu transformativni učinek;

| 25) | „odstranjevanje“ pomeni odstranjevanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 19, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24); |
| --- | --- |

25)

„odstranjevanje“ pomeni odstranjevanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 19, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24);

| 26) | „operater distribucijskega sistema“ pomeni operaterja distribucijskega sistema, kot je opredeljen v členu 2, točka 29, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (25); |
| --- | --- |

26)

„operater distribucijskega sistema“ pomeni operaterja distribucijskega sistema, kot je opredeljen v členu 2, točka 29, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (25);

| 27) | „daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni daljinsko ogrevanje ali daljinsko hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 19, Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (26); |
| --- | --- |

27)

„daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni daljinsko ogrevanje ali daljinsko hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 19, Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (26);

| 28) | „sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja“ pomeni objekte za proizvodnjo toplote in/ali hlajenja (proizvodni obrati za ogrevanje/hlajenje), hranilnike toplote in distribucijsko omrežje (primarno omrežje (za prenos) in sekundarno omrežje cevovodov za oskrbo potrošnikov s toploto). Sklic na daljinsko ogrevanje je treba razlagati kot sklic na sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, odvisno od tega, ali omrežja zagotavljajo ogrevanje ali hlajenje skupaj ali ločeno; |
| --- | --- |

28)

„sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja“ pomeni objekte za proizvodnjo toplote in/ali hlajenja (proizvodni obrati za ogrevanje/hlajenje), hranilnike toplote in distribucijsko omrežje (primarno omrežje (za prenos) in sekundarno omrežje cevovodov za oskrbo potrošnikov s toploto). Sklic na daljinsko ogrevanje je treba razlagati kot sklic na sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, odvisno od tega, ali omrežja zagotavljajo ogrevanje ali hlajenje skupaj ali ločeno;

| 29) | „ekoinovacija“ pomeni vse oblike inovativnih dejavnosti, vključno z novimi proizvodnimi procesi, novimi izdelki ali storitvami ter novimi načini upravljanja in poslovanja, s katerimi se dosežeta precejšnje izboljšanje varstva okolja in precejšnje zmanjšanje vpliva onesnaževanja na okolje ali so namenjeni temu. Za namene te opredelitve se naslednje ne šteje za inovacije:






  a) | dejavnosti, s katerimi se dosežejo manjše spremembe ali izboljšave varstva okolja; |
| --- | --- | --- |

29)

„ekoinovacija“ pomeni vse oblike inovativnih dejavnosti, vključno z novimi proizvodnimi procesi, novimi izdelki ali storitvami ter novimi načini upravljanja in poslovanja, s katerimi se dosežeta precejšnje izboljšanje varstva okolja in precejšnje zmanjšanje vpliva onesnaževanja na okolje ali so namenjeni temu. Za namene te opredelitve se naslednje ne šteje za inovacije:

a)

dejavnosti, s katerimi se dosežejo manjše spremembe ali izboljšave varstva okolja;

| b) | povečanje v proizvodnih ali storitvenih zmogljivostih z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, ki so zelo podobni sistemom, ki so že v uporabi; |
| --- | --- |

b)

povečanje v proizvodnih ali storitvenih zmogljivostih z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, ki so zelo podobni sistemom, ki so že v uporabi;

| c) | spremembe poslovnih praks, organizacije delovnega mesta ali zunanjih odnosov, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki se že uporabljajo v podjetju; |
| --- | --- |

c)

spremembe poslovnih praks, organizacije delovnega mesta ali zunanjih odnosov, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki se že uporabljajo v podjetju;

| d) | spremembe strategije upravljanja; |
| --- | --- |

d)

spremembe strategije upravljanja;

| e) | združitve in pripojitve; |
| --- | --- |

e)

združitve in pripojitve;

| f) | prenehanje uporabe postopka; |
| --- | --- |

f)

prenehanje uporabe postopka;

| g) | preprosta kapitalska zamenjava ali razširitev; |
| --- | --- |

g)

preprosta kapitalska zamenjava ali razširitev;

| h) | spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev; prilagoditve, redne sezonske in druge ciklične spremembe; |
| --- | --- |

h)

spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev; prilagoditve, redne sezonske in druge ciklične spremembe;

| i) | trgovanje z novimi ali močno izboljšanimi izdelki; |
| --- | --- |

i)

trgovanje z novimi ali močno izboljšanimi izdelki;

| 30) | „ekosistem“ pomeni ekosistem, kot je opredeljen v členu 2, točka 13, Direktive (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

30)

„ekosistem“ pomeni ekosistem, kot je opredeljen v členu 2, točka 13, Direktive (EU) 2020/852;

| 31) | „energijska učinkovitost“ pomeni energijsko učinkovitost, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

31)

„energijska učinkovitost“ pomeni energijsko učinkovitost, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2012/27/EU;

| 32) | „shranjevanje energije“ pomeni shranjevanje energije v elektroenergetskem sistemu, kot je opredeljeno v členu 2, točka 59, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

32)

„shranjevanje energije“ pomeni shranjevanje energije v elektroenergetskem sistemu, kot je opredeljeno v členu 2, točka 59, Direktive (EU) 2019/944;

| 33) | „objekt za shranjevanje energije“ pomeni objekt za shranjevanje energije v elektroenergetskem sistemu, kot je opredeljen v členu 2, točka 60, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

33)

„objekt za shranjevanje energije“ pomeni objekt za shranjevanje energije v elektroenergetskem sistemu, kot je opredeljen v členu 2, točka 60, Direktive (EU) 2019/944;

| 34) | „učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ pomeni učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

34)

„učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ pomeni učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta;

| 35) | „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo, ki jo proizvedejo obrati, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, ter delež v smislu kurilne vrednosti energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi konvencionalne vire energije. Vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za shranjevanje, priključenih pri odjemalcu (nameščenih skupaj z napravo za energijo iz obnovljivih virov ali kot njen dodatek), vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za shranjevanje; |
| --- | --- |

35)

„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo, ki jo proizvedejo obrati, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, ter delež v smislu kurilne vrednosti energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi konvencionalne vire energije. Vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za shranjevanje, priključenih pri odjemalcu (nameščenih skupaj z napravo za energijo iz obnovljivih virov ali kot njen dodatek), vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za shranjevanje;

| 36) | „energetska infrastruktura“ (27) pomeni vso fizično opremo ali objekt, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki spada v naslednje kategorije:






  a) | za električno energijo:






  i) | prenosni in distribucijski sistemi, pri čemer „prenos“ pomeni transport električne energije na kopno in na morje na zelo visokonapetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu z namenom dobave električne energije končnim odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje oskrbe, „distribucija“ pa pomeni transport električne energije na kopno in na morje po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje oskrbe; |
| --- | --- | --- | --- |

36)

„energetska infrastruktura“ (27) pomeni vso fizično opremo ali objekt, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki spada v naslednje kategorije:

a)

za električno energijo:

i)

prenosni in distribucijski sistemi, pri čemer „prenos“ pomeni transport električne energije na kopno in na morje na zelo visokonapetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu z namenom dobave električne energije končnim odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje oskrbe, „distribucija“ pa pomeni transport električne energije na kopno in na morje po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje oskrbe;

| ii) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točke (i), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora na vseh ravneh napetosti in transformatorskimi postajami; |
| --- | --- |

ii)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točke (i), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora na vseh ravneh napetosti in transformatorskimi postajami;

| iii) | popolnoma integrirani omrežni elementi, kot so opredeljeni v členu 2, točka 51, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

iii)

popolnoma integrirani omrežni elementi, kot so opredeljeni v členu 2, točka 51, Direktive (EU) 2019/944;

| iv) | pametna električna omrežja, ki so sistemi in sestavni deli, ki povezujejo informacijske in komunikacijske tehnologije z operativnimi digitalnimi platformami, sistemi nadzora in tehnologijami tipal na prenosni in distribucijski ravni, katerih cilji so varnejše, učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur; |
| --- | --- |

iv)

pametna električna omrežja, ki so sistemi in sestavni deli, ki povezujejo informacijske in komunikacijske tehnologije z operativnimi digitalnimi platformami, sistemi nadzora in tehnologijami tipal na prenosni in distribucijski ravni, katerih cilji so varnejše, učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur;

| v) | električna omrežja na morju, kar pomeni vsako opremo ali napravo infrastrukture za prenos ali distribucijo električne energije, kot je opredeljena v točki (i), z dvojno funkcijo: povezovanje in prenos ali distribucija električne energije iz obnovljivih virov na morju s krajev proizvodnje na morju v dve ali več držav. To vključuje pametna omrežja ter vso bližnjo opremo ali naprave na morju, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter potrebnimi transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami; |
| --- | --- |

v)

električna omrežja na morju, kar pomeni vsako opremo ali napravo infrastrukture za prenos ali distribucijo električne energije, kot je opredeljena v točki (i), z dvojno funkcijo: povezovanje in prenos ali distribucija električne energije iz obnovljivih virov na morju s krajev proizvodnje na morju v dve ali več držav. To vključuje pametna omrežja ter vso bližnjo opremo ali naprave na morju, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter potrebnimi transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami;

| b) | za plin (zemeljski plin, bioplin – vključno z biometanom – in/ali plin iz obnovljivih virov nebiološkega izvora):






  i) | prenosni in distribucijski plinovodi za prenos plina, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi; |
| --- | --- | --- |

b)

za plin (zemeljski plin, bioplin – vključno z biometanom – in/ali plin iz obnovljivih virov nebiološkega izvora):

i)

prenosni in distribucijski plinovodi za prenos plina, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi;

| ii) | podzemni objekti za shranjevanje, povezani z visokotlačnimi plinovodi iz točke (i); |
| --- | --- |

ii)

podzemni objekti za shranjevanje, povezani z visokotlačnimi plinovodi iz točke (i);

| iii) | naprave za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali dekomprimiranje za utekočinjeni ali stisnjeni plin; |
| --- | --- |

iii)

naprave za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali dekomprimiranje za utekočinjeni ali stisnjeni plin;

| iv) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami; |
| --- | --- |

iv)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami;

| v) | pametna plinska omrežja, tj. katera koli od naslednje opreme ali naprav, katerih cilj je omogočiti in olajšati vključevanje plinov iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih plinov (vključno z vodikom ali plini nebiološkega izvora) v omrežje: digitalni sistemi in komponente, ki povezujejo informacijske in komunikacijske tehnologije, sisteme nadzora in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti ter upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe plina v plinskem omrežju. Poleg tega lahko taka pametna omrežja vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, in s tem povezane potrebne nadgradnje obstoječega omrežja; |
| --- | --- |

v)

pametna plinska omrežja, tj. katera koli od naslednje opreme ali naprav, katerih cilj je omogočiti in olajšati vključevanje plinov iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih plinov (vključno z vodikom ali plini nebiološkega izvora) v omrežje: digitalni sistemi in komponente, ki povezujejo informacijske in komunikacijske tehnologije, sisteme nadzora in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti ter upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe plina v plinskem omrežju. Poleg tega lahko taka pametna omrežja vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, in s tem povezane potrebne nadgradnje obstoječega omrežja;

| c) | za vodik (28):






  i) | prenosni cevovodi za visokotlačni prenos vodika in distribucijski cevovodi za lokalno distribucijo vodika, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način; |
| --- | --- | --- |

c)

za vodik (28):

i)

prenosni cevovodi za visokotlačni prenos vodika in distribucijski cevovodi za lokalno distribucijo vodika, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način;

| ii) | „objekt za shranjevanje“ kot objekt, ki se uporablja za skladiščenje vodika z visoko stopnjo čistosti, vključno z delom terminala za vodik, ki se uporablja za skladiščenje, vendar brez dela, ki se uporablja za proizvodne dejavnosti, in vključno z objekti, namenjenimi izključno operaterjem vodikovih omrežij pri opravljanju njihovih nalog. Zmogljivosti za shranjevanje vodika vključujejo podzemne objekte za shranjevanje, povezane z visokotlačnimi cevovodi za prenos ali distribucijo vodika iz točke (i); |
| --- | --- |

ii)

„objekt za shranjevanje“ kot objekt, ki se uporablja za skladiščenje vodika z visoko stopnjo čistosti, vključno z delom terminala za vodik, ki se uporablja za skladiščenje, vendar brez dela, ki se uporablja za proizvodne dejavnosti, in vključno z objekti, namenjenimi izključno operaterjem vodikovih omrežij pri opravljanju njihovih nalog. Zmogljivosti za shranjevanje vodika vključujejo podzemne objekte za shranjevanje, povezane z visokotlačnimi cevovodi za prenos ali distribucijo vodika iz točke (i);

| iii) | naprave za pošiljanje, sprejemanje, ponovno uplinjanje ali dekomprimiranje vodika ali vodika, vsebovanega v drugih kemičnih snoveh, za dovajanje vodika v omrežje bodisi za plin bodisi za vodik; |
| --- | --- |

iii)

naprave za pošiljanje, sprejemanje, ponovno uplinjanje ali dekomprimiranje vodika ali vodika, vsebovanega v drugih kemičnih snoveh, za dovajanje vodika v omrežje bodisi za plin bodisi za vodik;

| iv) | „terminali“, kar pomeni naprave za pretvorbo tekočega vodika v plinasti vodik za dovajanje v vodikovo omrežje. Vključujejo pomožno opremo in začasno skladiščenje, potrebno za postopek pretvorbe in poznejše dovajanje v vodikovo omrežje, vendar ne vključujejo nobenega dela terminala za vodik, ki se uporablja za shranjevanje; |
| --- | --- |

iv)

„terminali“, kar pomeni naprave za pretvorbo tekočega vodika v plinasti vodik za dovajanje v vodikovo omrežje. Vključujejo pomožno opremo in začasno skladiščenje, potrebno za postopek pretvorbe in poznejše dovajanje v vodikovo omrežje, vendar ne vključujejo nobenega dela terminala za vodik, ki se uporablja za shranjevanje;

| v) | „povezovalni plinovod“, kar pomeni vodikovo omrežje (ali njegov del), ki prečka ali povezuje mejo med državami članicami ali med državo članico in tretjo državo do ozemlja držav članic ali teritorialnega morja te države članice; |
| --- | --- |

v)

„povezovalni plinovod“, kar pomeni vodikovo omrežje (ali njegov del), ki prečka ali povezuje mejo med državami članicami ali med državo članico in tretjo državo do ozemlja držav članic ali teritorialnega morja te države članice;

| vi) | kakršna koli oprema ali naprava, bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema za vodik ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami; |
| --- | --- |

vi)

kakršna koli oprema ali naprava, bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema za vodik ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami;

| d) | za ogljikov dioksid (29):






  i) | cevovodi, razen pridobivalnih cevovodnih omrežij, za prenos ogljikovega dioksida iz več virov, tj. industrijskih obratov (vključno z elektrarnami), ki proizvajajo ogljikov dioksid pri sežiganju ali drugih kemičnih reakcijah s fosilnimi ali nefosilnimi spojinami, ki vsebujejo ogljik, za namene trajnega geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30) ali za uporabo ogljikovega dioksida kot surovine ali za izboljšanje donosa bioloških procesov; |
| --- | --- | --- |

d)

za ogljikov dioksid (29):

i)

cevovodi, razen pridobivalnih cevovodnih omrežij, za prenos ogljikovega dioksida iz več virov, tj. industrijskih obratov (vključno z elektrarnami), ki proizvajajo ogljikov dioksid pri sežiganju ali drugih kemičnih reakcijah s fosilnimi ali nefosilnimi spojinami, ki vsebujejo ogljik, za namene trajnega geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30) ali za uporabo ogljikovega dioksida kot surovine ali za izboljšanje donosa bioloških procesov;

| ii) | obrati za utekočinjanje in shranjevanje ogljikovega dioksida za njegov prenos ali shranjevanje; |
| --- | --- |

ii)

obrati za utekočinjanje in shranjevanje ogljikovega dioksida za njegov prenos ali shranjevanje;

| iii) | infrastruktura v geološki formaciji, ki se uporablja za trajno geološko shranjevanje ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES, ter s tem povezane površinske naprave in naprave za vbrizgavanje; |
| --- | --- |

iii)

infrastruktura v geološki formaciji, ki se uporablja za trajno geološko shranjevanje ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES, ter s tem povezane površinske naprave in naprave za vbrizgavanje;

| iv) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora. To lahko vključuje namenska mobilna sredstva za prenos in shranjevanje ogljikovega dioksida, če taka mobilna sredstva ustrezajo opredelitvi čistega vozila; |
| --- | --- |

iv)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora. To lahko vključuje namenska mobilna sredstva za prenos in shranjevanje ogljikovega dioksida, če taka mobilna sredstva ustrezajo opredelitvi čistega vozila;

| e) | infrastruktura za prenos ali distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin od več proizvajalcev/uporabnikov na podlagi uporabe energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote iz industrijskih postopkov; |
| --- | --- |

e)

infrastruktura za prenos ali distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin od več proizvajalcev/uporabnikov na podlagi uporabe energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote iz industrijskih postopkov;

| f) | projekti skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (31) in členu 171 Pogodbe; |
| --- | --- |

f)

projekti skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (31) in členu 171 Pogodbe;

| g) | druge kategorije infrastrukture v zvezi z infrastrukturo, ki omogoča fizično ali brezžično povezavo med proizvajalci in uporabniki za energijo iz obnovljivih ali brezogljičnih virov iz različnih dostopovnih in izhodnih točk ter do katere lahko dostopajo tretje osebe, ki niso del podjetij, ki imajo infrastrukturo v lasti ali jo upravljajo; |
| --- | --- |

g)

druge kategorije infrastrukture v zvezi z infrastrukturo, ki omogoča fizično ali brezžično povezavo med proizvajalci in uporabniki za energijo iz obnovljivih ali brezogljičnih virov iz različnih dostopovnih in izhodnih točk ter do katere lahko dostopajo tretje osebe, ki niso del podjetij, ki imajo infrastrukturo v lasti ali jo upravljajo;

| 37) | „energijska učinkovitost“ pomeni energetsko učinkovitost stavb, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2010/31/EU; |
| --- | --- |

37)

„energijska učinkovitost“ pomeni energetsko učinkovitost stavb, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2010/31/EU;

| 38) | „prihranek energije“ pomeni prihranek energije, kot je opredeljen v členu 2, točka 5, Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

38)

„prihranek energije“ pomeni prihranek energije, kot je opredeljen v členu 2, točka 5, Direktive 2012/27/EU;

| 39) | „varstvo okolja“ pomeni vse ukrepe ali dejavnosti, namenjene zmanjšanju ali preprečevanju onesnaževanja, negativnih vplivov na okolje ali druge škode, ki jo fizičnemu okolju (vključno z zrakom, vodo in tlemi), ekosistemom ali naravnim virom povzročajo človekove dejavnosti, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb, zmanjšanjem tveganja take škode, varovanjem ali obnovo biotske raznovrstnosti, ali zagotovitev učinkovitejše rabe naravnih virov, vključno z ukrepi za varčevanje z energijo in rabo obnovljivih virov energije ter drugimi tehnikami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter za prehod na modele krožnega gospodarstva za zmanjšanje uporabe neobdelanih materialov in povečanje učinkovitosti. Zajema tudi ukrepe za okrepitev prilagoditvene sposobnosti in čim večje zmanjšanje ranljivosti za podnebne vplive; |
| --- | --- |

39)

„varstvo okolja“ pomeni vse ukrepe ali dejavnosti, namenjene zmanjšanju ali preprečevanju onesnaževanja, negativnih vplivov na okolje ali druge škode, ki jo fizičnemu okolju (vključno z zrakom, vodo in tlemi), ekosistemom ali naravnim virom povzročajo človekove dejavnosti, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb, zmanjšanjem tveganja take škode, varovanjem ali obnovo biotske raznovrstnosti, ali zagotovitev učinkovitejše rabe naravnih virov, vključno z ukrepi za varčevanje z energijo in rabo obnovljivih virov energije ter drugimi tehnikami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter za prehod na modele krožnega gospodarstva za zmanjšanje uporabe neobdelanih materialov in povečanje učinkovitosti. Zajema tudi ukrepe za okrepitev prilagoditvene sposobnosti in čim večje zmanjšanje ranljivosti za podnebne vplive;

| 40) | „okoljski davek ali davku podobna dajatev“ pomeni davek ali dajatev, ki se uporablja za posebno davčno osnovo, izdelke ali storitve, ki jasno negativno vplivajo na okolje ali s katerimi se poskušajo zaračunati določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje; |
| --- | --- |

40)

„okoljski davek ali davku podobna dajatev“ pomeni davek ali dajatev, ki se uporablja za posebno davčno osnovo, izdelke ali storitve, ki jasno negativno vplivajo na okolje ali s katerimi se poskušajo zaračunati določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje;

| 41) | „načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki zajema eno ali več shem pomoči in vsebuje vsaj naslednje minimalne vidike:






  a) | cilje, ki se ocenjujejo; |
| --- | --- | --- |

41)

„načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki zajema eno ali več shem pomoči in vsebuje vsaj naslednje minimalne vidike:

a)

cilje, ki se ocenjujejo;

| b) | vprašanja za oceno; |
| --- | --- |

b)

vprašanja za oceno;

| c) | kazalnike rezultatov; |
| --- | --- |

c)

kazalnike rezultatov;

| d) | predvideno metodologijo za izvedbo ocenjevanja; |
| --- | --- |

d)

predvideno metodologijo za izvedbo ocenjevanja;

| e) | zahteve za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

e)

zahteve za zbiranje podatkov;

| f) | predlagani časovni okvir ocenjevanja, vključno z datumom predložitve vmesnega in končnega ocenjevalnega poročila; |
| --- | --- |

f)

predlagani časovni okvir ocenjevanja, vključno z datumom predložitve vmesnega in končnega ocenjevalnega poročila;

| g) | opis neodvisnega organa, ki bo izvedel ocenjevanje, ali merila, ki se bodo uporabila za izbor tega organa, ter način, na katerega se bo zagotovilo, da bo ocena javno dostopna; |
| --- | --- |

g)

opis neodvisnega organa, ki bo izvedel ocenjevanje, ali merila, ki se bodo uporabila za izbor tega organa, ter način, na katerega se bo zagotovilo, da bo ocena javno dostopna;

| 42) | „shema razširjene odgovornosti proizvajalca“ pomeni shemo razširjene odgovornosti proizvajalca, kot je opredeljena v členu 3, točka 21, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

42)

„shema razširjene odgovornosti proizvajalca“ pomeni shemo razširjene odgovornosti proizvajalca, kot je opredeljena v členu 3, točka 21, Direktive 2008/98/ES;

| 43) | „proizvajalec“ pomeni podjetje, ki proizvaja električno energijo za komercialne namene; |
| --- | --- |

43)

„proizvajalec“ pomeni podjetje, ki proizvaja električno energijo za komercialne namene;

| 44) | „toplogredni plin“ pomeni vsak plin, ki z absorbiranjem infrardečega sevanja prispeva k učinku tople grede, vključno z ogljikovim dioksidom, metanom, dušikovim oksidom in fluoriranimi plini, kot so fluorirani ogljikovodiki; |
| --- | --- |

44)

„toplogredni plin“ pomeni vsak plin, ki z absorbiranjem infrardečega sevanja prispeva k učinku tople grede, vključno z ogljikovim dioksidom, metanom, dušikovim oksidom in fluoriranimi plini, kot so fluorirani ogljikovodiki;

| 45) | „soproizvodnja z visokim izkoristkom“ pomeni soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2, točka 34, Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

45)

„soproizvodnja z visokim izkoristkom“ pomeni soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2, točka 34, Direktive 2012/27/EU;

| 46) | „operater vodikovega omrežja“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki opravlja dejavnosti prenosa in je odgovorna za obratovanje vodikovega omrežja, zagotavljanje njegovega vzdrževanja in po potrebi za njegov razvoj na danem območju, za medsebojne povezave z drugimi vodikovimi omrežji, kadar je ustrezno, in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po transportu vodika; |
| --- | --- |

46)

„operater vodikovega omrežja“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki opravlja dejavnosti prenosa in je odgovorna za obratovanje vodikovega omrežja, zagotavljanje njegovega vzdrževanja in po potrebi za njegov razvoj na danem območju, za medsebojne povezave z drugimi vodikovimi omrežji, kadar je ustrezno, in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po transportu vodika;

| 47) | „odstopanje“ pomeni odstopanje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 8, Uredbe (EU) 2017/2195; |
| --- | --- |

47)

„odstopanje“ pomeni odstopanje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 8, Uredbe (EU) 2017/2195;

| 48) | „bilančni obračun“ pomeni bilančni obračun, kot je opredeljen v členu 2, točka 9, Uredbe (EU) 2017/2195; |
| --- | --- |

48)

„bilančni obračun“ pomeni bilančni obračun, kot je opredeljen v členu 2, točka 9, Uredbe (EU) 2017/2195;

| 49) | „bilančni obračunski interval“ pomeni bilančni obračunski interval, kot je opredeljen v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

49)

„bilančni obračunski interval“ pomeni bilančni obračunski interval, kot je opredeljen v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2019/943;

| 50) | „individualna pomoč“ pomeni ad hoc pomoč in pomoč, ki je dodeljena na podlagi sheme pomoči in jo je treba priglasiti; |
| --- | --- |

50)

„individualna pomoč“ pomeni ad hoc pomoč in pomoč, ki je dodeljena na podlagi sheme pomoči in jo je treba priglasiti;

| 51) | „prekinljiva shema“ pomeni ukrep za zanesljivost oskrbe z električno energijo, s katerim naj bi se zagotovila stabilna frekvenca v elektroenergetskem sistemu ali obravnavale kratkoročne težave z zanesljivostjo oskrbe, med drugim s prekinitvijo napajanja; |
| --- | --- |

51)

„prekinljiva shema“ pomeni ukrep za zanesljivost oskrbe z električno energijo, s katerim naj bi se zagotovila stabilna frekvenca v elektroenergetskem sistemu ali obravnavale kratkoročne težave z zanesljivostjo oskrbe, med drugim s prekinitvijo napajanja;

| 52) | „mikropodjetje“ pomeni podjetje, ki izpolnjuje pogoje za mikropodjetja iz priporočila Komisije o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij (32); |
| --- | --- |

52)

„mikropodjetje“ pomeni podjetje, ki izpolnjuje pogoje za mikropodjetja iz priporočila Komisije o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij (32);

| 53) | „sonaravna rešitev“, pomeni rešitev, ki ima navdih in podporo v naravi, ki je stroškovno učinkovita, hkrati zagotavlja okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomaga graditi odpornost in ki z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi posegi v mesta, kopenske in morske krajine prinaša več narave ter naravnih značilnosti in procesov ter njihovo večjo raznolikost; |
| --- | --- |

53)

„sonaravna rešitev“, pomeni rešitev, ki ima navdih in podporo v naravi, ki je stroškovno učinkovita, hkrati zagotavlja okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomaga graditi odpornost in ki z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi posegi v mesta, kopenske in morske krajine prinaša več narave ter naravnih značilnosti in procesov ter njihovo večjo raznolikost;

| 54) | „ukrep za prezasedenost omrežja“ pomeni ukrep za zanesljivost oskrbe z električno energijo, s katerim naj bi se nadomestila nezadostnost omrežja za prenos ali distribucijo električne energije; |
| --- | --- |

54)

„ukrep za prezasedenost omrežja“ pomeni ukrep za zanesljivost oskrbe z električno energijo, s katerim naj bi se nadomestila nezadostnost omrežja za prenos ali distribucijo električne energije;

| 55) | „onesnaževalo“ pomeni onesnaževalo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Direktive (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

55)

„onesnaževalo“ pomeni onesnaževalo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Direktive (EU) 2020/852;

| 56) | „onesnaževalec“ pomeni onesnaževalca, kot je opredeljen v Prilogi, točka 3, Priporočila Sveta 75/436/ Euratom, ESPJ, EGS (33); |
| --- | --- |

56)

„onesnaževalec“ pomeni onesnaževalca, kot je opredeljen v Prilogi, točka 3, Priporočila Sveta 75/436/ Euratom, ESPJ, EGS (33);

| 57) | „onesnaževanje“ pomeni onesnaževanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 2, Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34); |
| --- | --- |

57)

„onesnaževanje“ pomeni onesnaževanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 2, Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34);

| 58) | „načelo ‚onesnaževalec plača‘“ pomeni, da mora stroške ukrepov za boj proti onesnaževanju nositi onesnaževalec, ki povzroča onesnaževanje; |
| --- | --- |

58)

„načelo ‚onesnaževalec plača‘“ pomeni, da mora stroške ukrepov za boj proti onesnaževanju nositi onesnaževalec, ki povzroča onesnaževanje;

| 59) | „priprava za ponovno uporabo“ pomeni pripravo za ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 16, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

59)

„priprava za ponovno uporabo“ pomeni pripravo za ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 16, Direktive 2008/98/ES;

| 60) | „infrastruktura za polnjenje“ pomeni stacionarno ali mobilno infrastrukturo za oskrbo čistih vozil ali čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve z električno energijo; |
| --- | --- |

60)

„infrastruktura za polnjenje“ pomeni stacionarno ali mobilno infrastrukturo za oskrbo čistih vozil ali čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve z električno energijo;

| 61) | „predelava“ pomeni predelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

61)

„predelava“ pomeni predelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES;

| 62) | „recikliranje“ pomeni recikliranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 17, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

62)

„recikliranje“ pomeni recikliranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 17, Direktive 2008/98/ES;

| 63) | „referenčni projekt“ pomeni projekt, ki se uporablja kot primer in je reprezentativen za povprečni projekt v kategoriji upravičencev do sheme pomoči; |
| --- | --- |

63)

„referenčni projekt“ pomeni projekt, ki se uporablja kot primer in je reprezentativen za povprečni projekt v kategoriji upravičencev do sheme pomoči;

| 64) | „infrastruktura za oskrbo z gorivom“ pomeni stacionarno ali mobilno infrastrukturo za oskrbo z vodikom, zemeljskim plinom v plinasti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP), bioplinom in pogonskimi biogorivi, vključno z naprednimi pogonskimi biogorivi, ali sintetičnimi gorivi, proizvedenimi iz energije iz obnovljivih virov ali nizkoogljične energije; |
| --- | --- |

64)

„infrastruktura za oskrbo z gorivom“ pomeni stacionarno ali mobilno infrastrukturo za oskrbo z vodikom, zemeljskim plinom v plinasti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP), bioplinom in pogonskimi biogorivi, vključno z naprednimi pogonskimi biogorivi, ali sintetičnimi gorivi, proizvedenimi iz energije iz obnovljivih virov ali nizkoogljične energije;

| 65) | „rehabilitacija“ pomeni ukrep okoljskega upravljanja za ponovno vzpostavitev ravni delovanja ekosistema na degradiranih območjih, katerega namen sta obnovitev in nadaljnje zagotavljanje ekosistemskih storitev, ne biotske raznovrstnosti in celovitosti določenega naravnega ali polnaravnega referenčnega ekosistema; |
| --- | --- |

65)

„rehabilitacija“ pomeni ukrep okoljskega upravljanja za ponovno vzpostavitev ravni delovanja ekosistema na degradiranih območjih, katerega namen sta obnovitev in nadaljnje zagotavljanje ekosistemskih storitev, ne biotske raznovrstnosti in celovitosti določenega naravnega ali polnaravnega referenčnega ekosistema;

| 66) | „sanacija“ pomeni ukrepe okoljskega upravljanja, kot je odstranjevanje ali razstrupljanje onesnaževal ali presežka hranil iz tal in vode, z namenom odstranitve virov degradacije; |
| --- | --- |

66)

„sanacija“ pomeni ukrepe okoljskega upravljanja, kot je odstranjevanje ali razstrupljanje onesnaževal ali presežka hranil iz tal in vode, z namenom odstranitve virov degradacije;

| 67) | „električna energija iz obnovljivih virov“ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

67)

„električna energija iz obnovljivih virov“ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001;

| 68) | „skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

68)

„skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001;

| 69) | „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

69)

„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001;

| 70) | „obnovljiv vodik“ pomeni vodik, proizveden iz energije iz obnovljivih virov v skladu z metodologijami, določenimi za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora v Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

70)

„obnovljiv vodik“ pomeni vodik, proizveden iz energije iz obnovljivih virov v skladu z metodologijami, določenimi za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora v Direktivi (EU) 2018/2001;

| 71) | „tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu“ pomeni tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, kot so opredeljena v členu 2, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

71)

„tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu“ pomeni tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, kot so opredeljena v členu 2, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001;

| 72) | „zadostnost virov“ pomeni raven proizvedene zmogljivosti, ki se šteje kot zadostna za izpolnitev potreb na trgovalnem območju v katerem koli obdobju, na podlagi uporabe konvencionalnega statističnega kazalnika, kot ga uporabljajo organizacije, ki po presoji institucij Unije opravljajo bistveno vlogo pri vzpostavljanju enotnega trga z električno energijo, na primer Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E); |
| --- | --- |

72)

„zadostnost virov“ pomeni raven proizvedene zmogljivosti, ki se šteje kot zadostna za izpolnitev potreb na trgovalnem območju v katerem koli obdobju, na podlagi uporabe konvencionalnega statističnega kazalnika, kot ga uporabljajo organizacije, ki po presoji institucij Unije opravljajo bistveno vlogo pri vzpostavljanju enotnega trga z električno energijo, na primer Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E);

| 73) | „učinkovita raba virov“ pomeni zmanjšanje količine surovin, potrebnih za enoto proizvodnje, ali nadomestitev primarnih surovin s sekundarnimi; |
| --- | --- |

73)

„učinkovita raba virov“ pomeni zmanjšanje količine surovin, potrebnih za enoto proizvodnje, ali nadomestitev primarnih surovin s sekundarnimi;

| 74) | „obnova“ pomeni postopek za podporo okrevanju ekosistema kot način ohranjanja biotske raznovrstnosti in povečanja odpornosti ekosistema, zlasti proti podnebnim spremembam. Obnova ekosistemov vključuje ukrepe, sprejete za izboljšanje stanja ekosistema in ponovno oblikovanje ali ponovno vzpostavitev ekosistema, kadar se je stanje poslabšalo, ter izboljšanje odpornosti ekosistema proti podnebnim spremembam in njegovega prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

74)

„obnova“ pomeni postopek za podporo okrevanju ekosistema kot način ohranjanja biotske raznovrstnosti in povečanja odpornosti ekosistema, zlasti proti podnebnim spremembam. Obnova ekosistemov vključuje ukrepe, sprejete za izboljšanje stanja ekosistema in ponovno oblikovanje ali ponovno vzpostavitev ekosistema, kadar se je stanje poslabšalo, ter izboljšanje odpornosti ekosistema proti podnebnim spremembam in njegovega prilagajanja podnebnim spremembam;

| 75) | „ponovna uporaba“ pomeni ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 13, Direktive 2008/98/ES, in vključuje vsak postopek, pri katerem se proizvodi ali sestavni deli, ki niso odpadki, ponovno uporabijo za namene, za katere so bili prvotno izdelani; |
| --- | --- |

75)

„ponovna uporaba“ pomeni ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 13, Direktive 2008/98/ES, in vključuje vsak postopek, pri katerem se proizvodi ali sestavni deli, ki niso odpadki, ponovno uporabijo za namene, za katere so bili prvotno izdelani;

| 76) | „malo podjetje“ pomeni podjetje, ki izpolnjuje pogoje za mala podjetja iz priporočila Komisije o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

76)

„malo podjetje“ pomeni podjetje, ki izpolnjuje pogoje za mala podjetja iz priporočila Komisije o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij;

| 77) | „malo in srednje podjetje“ (MSP) pomeni podjetje, ki izpolnjuje pogoje iz priporočila Komisije o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

77)

„malo in srednje podjetje“ (MSP) pomeni podjetje, ki izpolnjuje pogoje iz priporočila Komisije o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij;

| 78) | „malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni MSP in ima največ 499 zaposlenih, izračunano v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (35), ter katerega letni promet ne presega 100 milijonov EUR ali katerega letna bilanca stanja ne presega 86 milijonov EUR. Več subjektov se šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli od pogojev iz člena 3, točka 3, Priloge I k Uredbi (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

78)

„malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni MSP in ima največ 499 zaposlenih, izračunano v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (35), ter katerega letni promet ne presega 100 milijonov EUR ali katerega letna bilanca stanja ne presega 86 milijonov EUR. Več subjektov se šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli od pogojev iz člena 3, točka 3, Priloge I k Uredbi (EU) št. 651/2014;

| 79) | „pametno polnjenje“ pomeni polnjenje, pri katerem se intenzivnost električne energije, dobavljene akumulatorju, prilagodi v realnem času na podlagi informacij, prejetih prek elektronske komunikacije; |
| --- | --- |

79)

„pametno polnjenje“ pomeni polnjenje, pri katerem se intenzivnost električne energije, dobavljene akumulatorju, prilagodi v realnem času na podlagi informacij, prejetih prek elektronske komunikacije;

| 80) | „pripravljenost na pametne sisteme“ pomeni zmogljivost stavb ali stavbnih enot, da svoje delovanje prilagodijo potrebam uporabnika, vključno z optimizacijo energijske in splošne učinkovitosti, ter da prilagodijo svoje delovanje v odziv na signale iz omrežja; |
| --- | --- |

80)

„pripravljenost na pametne sisteme“ pomeni zmogljivost stavb ali stavbnih enot, da svoje delovanje prilagodijo potrebam uporabnika, vključno z optimizacijo energijske in splošne učinkovitosti, ter da prilagodijo svoje delovanje v odziv na signale iz omrežja;

| 81) | „standardne bilančne odgovornosti“ pomeni nediskriminatorne bilančne odgovornosti ne glede na tehnologijo, v okviru katerih noben proizvajalec ni izvzet iz bilančne odgovornosti, kot je določeno v členu 5 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

81)

„standardne bilančne odgovornosti“ pomeni nediskriminatorne bilančne odgovornosti ne glede na tehnologijo, v okviru katerih noben proizvajalec ni izvzet iz bilančne odgovornosti, kot je določeno v členu 5 Uredbe (EU) 2019/943;

| 82) | „začetek del“ pomeni prvo odločno zavezo (na primer za naročilo opreme ali začetek gradnje), po kateri naložbe ni več mogoče preklicati. Nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s kupljeno poslovno enoto; |
| --- | --- |

82)

„začetek del“ pomeni prvo odločno zavezo (na primer za naročilo opreme ali začetek gradnje), po kateri naložbe ni več mogoče preklicati. Nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s kupljeno poslovno enoto;

| 83) | „strateška rezerva“ pomeni mehanizem za zmogljivost, pri katerem se zmogljivost v zvezi z električno energijo, kot je proizvodnja, shranjevanje ali prilagajanje odjema, hrani zunaj trga električne energije in dispečira le v posebnih okoliščinah; |
| --- | --- |

83)

„strateška rezerva“ pomeni mehanizem za zmogljivost, pri katerem se zmogljivost v zvezi z električno energijo, kot je proizvodnja, shranjevanje ali prilagajanje odjema, hrani zunaj trga električne energije in dispečira le v posebnih okoliščinah;

| 84) | „skupni stroški lastništva“ pomeni skupne stroške pridobitve in lastništva vozila v njegovi življenjski dobi, vključno s stroški pridobitve in najema vozila, stroški goriva, stroški vzdrževanja in popravil, stroški zavarovanja, stroški financiranja in davki; |
| --- | --- |

84)

„skupni stroški lastništva“ pomeni skupne stroške pridobitve in lastništva vozila v njegovi življenjski dobi, vključno s stroški pridobitve in najema vozila, stroški goriva, stroški vzdrževanja in popravil, stroški zavarovanja, stroški financiranja in davki;

| 85) | „operater prenosnega sistema“ pomeni operaterja prenosnega sistema, kot je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

85)

„operater prenosnega sistema“ pomeni operaterja prenosnega sistema, kot je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944;

| 86) | „vozilo“ pomeni kar koli od naslednjega:






  a) | cestno vozilo kategorije M1, M2, N1, M3, N2, N3 ali L; |
| --- | --- | --- |

86)

„vozilo“ pomeni kar koli od naslednjega:

a)

cestno vozilo kategorije M1, M2, N1, M3, N2, N3 ali L;

| b) | plovilo za celinsko plovbo ali morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora; |
| --- | --- |

b)

plovilo za celinsko plovbo ali morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora;

| c) | tirna vozila; |
| --- | --- |

c)

tirna vozila;

| d) | zrakoplov; |
| --- | --- |

d)

zrakoplov;

| 87) | „obdelava“ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 14, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

87)

„obdelava“ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 14, Direktive 2008/98/ES;

| 88) | „najnižja davčna stopnja Unije“ pomeni najnižjo raven obdavčitve, določeno v zakonodaji Unije; v zvezi z energenti in električno energijo to pomeni najnižjo raven obdavčitve iz Priloge I k Direktivi Sveta 2003/96/ES (36); |
| --- | --- |

88)

„najnižja davčna stopnja Unije“ pomeni najnižjo raven obdavčitve, določeno v zakonodaji Unije; v zvezi z energenti in električno energijo to pomeni najnižjo raven obdavčitve iz Priloge I k Direktivi Sveta 2003/96/ES (36);

| 89) | „standard Unije“ pomeni:






  a) | obvezni standard Unije, ki določa stopnje, ki jih morajo posamezna podjetja doseči pri varstvu okolja, razen standardov ali ciljev, določenih na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja; |
| --- | --- | --- |

89)

„standard Unije“ pomeni:

a)

obvezni standard Unije, ki določa stopnje, ki jih morajo posamezna podjetja doseči pri varstvu okolja, razen standardov ali ciljev, določenih na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja;

| b) | obveznost uporabe najboljših razpoložljivih tehnologij, kot so opredeljene v Direktivi 2010/75/EU, in zagotavljanja, da ravni emisij ne presegajo ravni, ki bi bile dosežene z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije; kadar so ravni emisij, povezane z najboljšo razpoložljivo tehnologijo (37), opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi Direktive 2010/75/EU ali drugih direktiv, ki se uporabljajo, se bodo za namen teh smernic uporabljale te ravni; kadar so te ravni izražene kot razpon, se bo uporabljala mejna vrednost, za katero se prvič doseže najboljša razpoložljiva tehnologija za zadevno podjetje; |
| --- | --- |

b)

obveznost uporabe najboljših razpoložljivih tehnologij, kot so opredeljene v Direktivi 2010/75/EU, in zagotavljanja, da ravni emisij ne presegajo ravni, ki bi bile dosežene z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije; kadar so ravni emisij, povezane z najboljšo razpoložljivo tehnologijo (37), opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi Direktive 2010/75/EU ali drugih direktiv, ki se uporabljajo, se bodo za namen teh smernic uporabljale te ravni; kadar so te ravni izražene kot razpon, se bo uporabljala mejna vrednost, za katero se prvič doseže najboljša razpoložljiva tehnologija za zadevno podjetje;

| 90) | „odpadek“ pomeni odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

90)

„odpadek“ pomeni odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES;

| 91) | „odvečna toplota“ pomeni odvečno toploto, kot je opredeljena v členu 2, točka 9, Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

91)

„odvečna toplota“ pomeni odvečno toploto, kot je opredeljena v členu 2, točka 9, Direktive (EU) 2018/2001.

3.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI NA PODLAGI ČLENA 107(3), TOČKA (c), POGODBE

| 20. | Te smernice določajo merila za združljivost ukrepov pomoči za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja, in energetskih ciljev, za katere velja obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija lahko na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe za združljivo z notranjim trgom šteje državno pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti v Uniji (pozitivni pogoj), kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (negativni pogoj). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pri ocenjevanju, ali se pomoč za varstvo okolja in energijo lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe, bo Komisija proučila naslednje vidike:






  a) | v zvezi s prvim (pozitivnim) pogojem, da pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti:






  i) | opredelitev gospodarske dejavnosti, ki se pospešuje z ukrepom, pozitivnih učinkov ukrepa za širšo družbo, po potrebi pa tudi njegove ustreznosti za specifične politike Unije (glej oddelek 3.1.1); |
| --- | --- | --- | --- |

22.

a)

v zvezi s prvim (pozitivnim) pogojem, da pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti:

i)

opredelitev gospodarske dejavnosti, ki se pospešuje z ukrepom, pozitivnih učinkov ukrepa za širšo družbo, po potrebi pa tudi njegove ustreznosti za specifične politike Unije (glej oddelek 3.1.1);

| ii) | spodbujevalni učinek pomoči (glej oddelek 3.1.2); |
| --- | --- |

ii)

spodbujevalni učinek pomoči (glej oddelek 3.1.2);

| iii) | neobstoj kršitve ustreznih določb prava Unije (glej oddelek 3.1.3); |
| --- | --- |

iii)

neobstoj kršitve ustreznih določb prava Unije (glej oddelek 3.1.3);

| b) | v zvezi z drugim (negativnim) pogojem, da pomoč nima neutemeljenega vpliva na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi:






  i) | potrebo po posredovanju države (glej oddelek 3.2.1.1); |
| --- | --- | --- |

b)

v zvezi z drugim (negativnim) pogojem, da pomoč nima neutemeljenega vpliva na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi:

i)

potrebo po posredovanju države (glej oddelek 3.2.1.1);

| ii) | ustreznost pomoči (glej oddelek 3.2.1.2); |
| --- | --- |

ii)

ustreznost pomoči (glej oddelek 3.2.1.2);

| iii) | sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo, ki je potrebna za doseganje cilja), vključno s kumulacijo (glej oddelek 3.2.1.3); |
| --- | --- |

iii)

sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo, ki je potrebna za doseganje cilja), vključno s kumulacijo (glej oddelek 3.2.1.3);

| iv) | preglednost pomoči (glej oddelek 3.2.1.4); |
| --- | --- |

iv)

preglednost pomoči (glej oddelek 3.2.1.4);

| v) | preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov pomoči na konkurenco in trgovino (glej oddelek 3.2.2) ter |
| --- | --- |

v)

preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov pomoči na konkurenco in trgovino (glej oddelek 3.2.2) ter

| vi) | primerjavo pozitivnih in negativnih učinkov pomoči (glej oddelek 3.3). |
| --- | --- |

vi)

primerjavo pozitivnih in negativnih učinkov pomoči (glej oddelek 3.3).

3.1   Pozitivni pogoj pomoč mora pospeševati razvoj gospodarske dejavnosti

3.1.1   Opredelitev gospodarske dejavnosti, ki se pospešuje z ukrepom, pozitivnih učinkov ukrepa za širšo družbo, po potrebi pa tudi njegova ustreznost za specifične politike Unije

| 23. | Države članice morajo pri priglasitvi pomoči opredeliti gospodarske dejavnosti, ki se bodo pospeševale s pomočjo, in navesti, kako se bo podpiral razvoj navedenih dejavnosti. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pomoč za preprečevanje ali zmanjševanje negativnih učinkov gospodarskih dejavnosti na podnebje ali okolje lahko pospešuje razvoj gospodarskih dejavnosti s povečanjem trajnostnosti zadevne gospodarske dejavnosti. Poleg tega se lahko s pomočjo zagotovi, da se lahko ta dejavnost v prihodnosti nadaljuje, ne da bi povzročala nesorazmerno okoljsko škodo, ter s podpiranjem ustvarjanja novih gospodarskih dejavnosti in storitev (podpiranjem razvoja tako imenovanega „zelenega gospodarstva“). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Države članice morajo navesti tudi, ali bo pomoč prispevala k doseganju ciljev podnebne, okoljske in energetske politike Unije, ter opisati, kako, ter, natančneje, pričakovane koristi pomoči v smislu njenega konkretnega prispevka k varstvu okolja, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb, ali učinkovitemu delovanju notranjega trga z energijo. |
| --- | --- |

25.

3.1.2   Spodbujevalni učinek

| 26. | Za pomoč se lahko šteje, da pospešuje gospodarsko dejavnost, samo, če ima spodbujevalni učinek. Pomoč ima spodbujevalni učinek, če upravičenca spodbudi k spremembi ravnanja ali izvajanju dodatne gospodarske dejavnosti ali okolju prijaznejše gospodarske dejavnosti, ki je brez pomoči ne bi izvajal ali bi jo izvajal v omejenem obsegu ali na drugačen način. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pomoč ne sme podpirati stroškov dejavnosti, ki bi jo upravičenec do pomoči v vsakem primeru opravljal, in ne sme biti nadomestilo za običajno poslovno tveganje gospodarske dejavnosti (38). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Dokazovanje spodbujevalnega učinka vključuje opredelitev dejanskega scenarija in verjetnega hipotetičnega scenarija brez pomoči (39). Komisija bo to proučila na podlagi količinske opredelitve iz oddelka 3.2.1.3. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Komisija meni, da pomoč nima spodbujevalnega učinka za upravičenca, če se je delo pri projektu ali dejavnosti začelo, preden je upravičenec nacionalnim organom predložil pisno vlogo za pomoč. Kadar upravičenec začne izvajati projekt, preden predloži vlogo za pomoč, se nobena pomoč, dodeljena za ta projekt, načeloma ne bo štela za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vloga za pomoč je lahko v različnih oblikah, na primer v obliki ponudbe v okviru konkurenčnega postopka zbiranja ponudb. Vsaka vloga mora vsebovati vsaj ime prosilca, opis projekta ali dejavnosti, vključno z lokacijo projekta ali dejavnosti, in znesek pomoči, potreben za izvedbo. |
| --- | --- |

30.

| 31. | V nekaterih izjemnih primerih ima lahko pomoč spodbujevalni učinek tudi pri projektih, ki so se začeli pred predložitvijo vloge za pomoč. Za pomoč se šteje, da ima spodbujevalni učinek, zlasti kadar:






  a) | se pomoč dodeli samodejno v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter brez nadaljnjega uveljavljanja diskrecijske pravice države članice, ukrep pa je bil sprejet in je začel veljati, preden se je projekt ali dejavnost, za katero je bila dodeljena pomoč, začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že bila zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

se pomoč dodeli samodejno v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter brez nadaljnjega uveljavljanja diskrecijske pravice države članice, ukrep pa je bil sprejet in je začel veljati, preden se je projekt ali dejavnost, za katero je bila dodeljena pomoč, začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že bila zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti;

| b) | nacionalni organi pred začetkom del objavijo obvestilo o nameri za določitev predlaganega ukrepa pomoči, ki ga mora Komisija potrditi v skladu s členom 108(3) Pogodbe. To obvestilo je treba objaviti na javnem spletnem mestu ali v drugem javnem mediju s podobno širokim in enostavnim dostopom ter v njem jasno navesti vrsto projektov, ki so po predlogu države članice upravičeni, in datum, po katerem namerava država članica šteti take projekte za upravičene. Predlagana upravičenost ne sme biti neutemeljeno omejena. Upravičenec mora organ, ki dodeli pomoč, pred začetkom del obvestiti, da je predlagani ukrep pomoči obravnaval kot pogoj za sprejete odločitve o naložbi. Kadar se država članica pri dokazovanju spodbujevalnega učinka opira na tako obvestilo, mora pri priglasitvi državne pomoči predložiti izvod obvestila in povezavo na spletno mesto, na katerem je bilo objavljeno, ali ustrezno dokazilo, da je obvestilo na voljo javnosti; |
| --- | --- |

b)

nacionalni organi pred začetkom del objavijo obvestilo o nameri za določitev predlaganega ukrepa pomoči, ki ga mora Komisija potrditi v skladu s členom 108(3) Pogodbe. To obvestilo je treba objaviti na javnem spletnem mestu ali v drugem javnem mediju s podobno širokim in enostavnim dostopom ter v njem jasno navesti vrsto projektov, ki so po predlogu države članice upravičeni, in datum, po katerem namerava država članica šteti take projekte za upravičene. Predlagana upravičenost ne sme biti neutemeljeno omejena. Upravičenec mora organ, ki dodeli pomoč, pred začetkom del obvestiti, da je predlagani ukrep pomoči obravnaval kot pogoj za sprejete odločitve o naložbi. Kadar se država članica pri dokazovanju spodbujevalnega učinka opira na tako obvestilo, mora pri priglasitvi državne pomoči predložiti izvod obvestila in povezavo na spletno mesto, na katerem je bilo objavljeno, ali ustrezno dokazilo, da je obvestilo na voljo javnosti;

| c) | pomoč za tekoče poslovanje se dodeli obstoječim obratom za okolju prijazno proizvodnjo, pri čemer „začetka del“ ni, ker ni nobene pomembne nove naložbe. V teh primerih je mogoče spodbujevalni učinek dokazati na podlagi spremembe za okolju prijazno obratovanje obrata, namesto cenejšega in okolju manj prijaznega, alternativnega obratovanja. |
| --- | --- |

c)

pomoč za tekoče poslovanje se dodeli obstoječim obratom za okolju prijazno proizvodnjo, pri čemer „začetka del“ ni, ker ni nobene pomembne nove naložbe. V teh primerih je mogoče spodbujevalni učinek dokazati na podlagi spremembe za okolju prijazno obratovanje obrata, namesto cenejšega in okolju manj prijaznega, alternativnega obratovanja.

| 32. | Komisija meni, da pomoč, dodeljena le za kritje stroškov prilagoditve standardom Unije, načeloma nima spodbujevalnega učinka. Splošno pravilo je, da ima lahko spodbujevalni učinek samo pomoč za preseganje standardov Unije. Če je bil ustrezni standard Unije že sprejet, vendar še ni začel veljati, pa ima lahko pomoč spodbujevalni učinek, če spodbuja izvedbo in dokončanje naložbe vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda, razen če je v oddelkih 4.1 do 4.13 navedeno drugače. Da se držav članic ne bi odvrnilo od določitve obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji ali ambicioznejši od ustreznih standardov Unije, imajo lahko ukrepi pomoči spodbujevalni učinek ne glede na obstoj takih nacionalnih standardov. Enako velja za pomoč, ki se dodeli, če so bili v primeru neobstoja standardov Unije sprejeti obvezni nacionalni standardi. |
| --- | --- |

32.

3.1.3   Neobstoj kršitve ustreznih določb prava Unije

| 33. | Če podprta dejavnost ali ukrep pomoči ali pogoji, ki veljajo zanj, vključno z načinom financiranja, če je sestavni del ukrepa, vključujejo kršitev ustreznega prava Unije, pomoči ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom. To se lahko zgodi, na primer, kadar za pomoč veljajo določbe, v skladu s katerimi je pomoč neposredno ali posredno pogojena s poreklom izdelkov ali opreme, na primer kadar zanjo velja zahteva, da mora upravičenec kupiti domače izdelke. |
| --- | --- |

33.

3.2   Negativni pogoj: pomoč ne sme neupravičeno spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi

3.2.1   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

3.2.1.1   Nujnost pomoči

| 34. | Predlagani ukrep državne pomoči mora biti ciljno usmerjen v okoliščine, v katerih lahko zagotovi konkreten razvoj, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravljanjem nedelovanja trga v zvezi s projekti ali dejavnostmi, za katere se dodeli pomoč. Čeprav na splošno velja, da konkurenčni trgi po navadi zagotavljajo učinkovite rezultate v smislu razvoja gospodarskih dejavnosti, cen, proizvodnje in rabe virov, se lahko v primeru nedelovanja trga z javnim posredovanjem v obliki državne pomoči poveča učinkovitost delovanja trgov in s tem prispeva k razvoju gospodarske dejavnosti, kolikor trg sam ne doseže učinkovitega rezultata. Država članica bi morala opredeliti nedelovanja trga, ki preprečujejo doseganje ustrezne ravni varstva okolja ali učinkovitega notranjega trga z energijo. Glavna nedelovanja trga, povezana z varstvom okolja in energijo, ki lahko preprečijo najboljše rezultate in povzročijo neučinkovitost, so:






  a) | Negativne eksternalije: pri ukrepih okoljske pomoči so te najpogostejše, nastanejo pa zaradi neustrezne cene onesnaževanja, kar pomeni, da zadevno podjetje ne nosi vseh stroškov onesnaževanja. V tem primeru podjetja, ki delujejo v lastnem interesu, nimajo zadostnih spodbud, da bi pri izbiri določene tehnologije ali odločanju o ravni proizvodnje upoštevala negativne eksternalije, ki so posledica njihove gospodarske dejavnosti. Povedano drugače, stroški, ki jih ima podjetje, ne odražajo v celoti stroškov, ki jih imajo potrošniki in širša družba. Zato podjetja običajno nimajo zadostnih spodbud za znižanje ravni onesnaževanja, ki ga povzročajo, ali za sprejetje posameznih ukrepov za varstvo okolja. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Negativne eksternalije: pri ukrepih okoljske pomoči so te najpogostejše, nastanejo pa zaradi neustrezne cene onesnaževanja, kar pomeni, da zadevno podjetje ne nosi vseh stroškov onesnaževanja. V tem primeru podjetja, ki delujejo v lastnem interesu, nimajo zadostnih spodbud, da bi pri izbiri določene tehnologije ali odločanju o ravni proizvodnje upoštevala negativne eksternalije, ki so posledica njihove gospodarske dejavnosti. Povedano drugače, stroški, ki jih ima podjetje, ne odražajo v celoti stroškov, ki jih imajo potrošniki in širša družba. Zato podjetja običajno nimajo zadostnih spodbud za znižanje ravni onesnaževanja, ki ga povzročajo, ali za sprejetje posameznih ukrepov za varstvo okolja.

| b) | Pozitivne eksternalije: ker bodo imeli del koristi poleg vlagatelja tudi drugi udeleženci na trgu, bodo podjetja morda vlagala premalo. Pozitivne eksternalije se lahko na primer pojavijo pri naložbah v ekoinovacije, stabilnost sistema, nove in inovativne tehnologije za energijo iz obnovljivih virov ter inovativne ukrepe za prilagajanje odjema ali v primeru energetske infrastrukture ali ukrepov za zanesljivost oskrbe z električno energijo, ki koristijo številnim državam članicam ali večjemu številu potrošnikov. |
| --- | --- |

b)

Pozitivne eksternalije: ker bodo imeli del koristi poleg vlagatelja tudi drugi udeleženci na trgu, bodo podjetja morda vlagala premalo. Pozitivne eksternalije se lahko na primer pojavijo pri naložbah v ekoinovacije, stabilnost sistema, nove in inovativne tehnologije za energijo iz obnovljivih virov ter inovativne ukrepe za prilagajanje odjema ali v primeru energetske infrastrukture ali ukrepov za zanesljivost oskrbe z električno energijo, ki koristijo številnim državam članicam ali večjemu številu potrošnikov.

| c) | Asimetrične informacije: običajno se pojavijo na trgih, na katerih so razlike med informacijami, ki so na voljo eni strani trga, in informacijami, ki so na voljo drugi strani trga. Tak položaj lahko na primer nastane, kadar zunanji finančni vlagatelji nimajo informacij glede verjetnih donosov projekta in tveganj v zvezi s projektom. Nastane lahko tudi pri sodelovanju na področju čezmejne infrastrukture, kadar ima ena stran manj informacij kot druga. Čeprav tveganje ali negotovost samo po sebi ne povzroča nedelovanja trga, je težava zaradi asimetričnih informacij povezana s stopnjo takega tveganja in negotovosti. Oboje je po navadi večje pri okoljskih naložbah, pri katerih je obdobje amortizacije običajno daljše, kar krepi poudarek na kratkoročnem obdobju, ki je lahko zaradi pogojev financiranja za take naložbe, zlasti za MSP, še večji. |
| --- | --- |

c)

Asimetrične informacije: običajno se pojavijo na trgih, na katerih so razlike med informacijami, ki so na voljo eni strani trga, in informacijami, ki so na voljo drugi strani trga. Tak položaj lahko na primer nastane, kadar zunanji finančni vlagatelji nimajo informacij glede verjetnih donosov projekta in tveganj v zvezi s projektom. Nastane lahko tudi pri sodelovanju na področju čezmejne infrastrukture, kadar ima ena stran manj informacij kot druga. Čeprav tveganje ali negotovost samo po sebi ne povzroča nedelovanja trga, je težava zaradi asimetričnih informacij povezana s stopnjo takega tveganja in negotovosti. Oboje je po navadi večje pri okoljskih naložbah, pri katerih je obdobje amortizacije običajno daljše, kar krepi poudarek na kratkoročnem obdobju, ki je lahko zaradi pogojev financiranja za take naložbe, zlasti za MSP, še večji.

| d) | Neuspešno usklajevanje: to lahko prepreči razvoj projekta ali njegovo učinkovito načrtovanje zaradi različnih interesov in spodbud vlagateljev (tako imenovanih ločenih spodbud), stroškov sklepanja pogodb ali sporazumov o zavarovanju odgovornosti, negotovosti glede skupnega rezultata in učinkov omrežja, na primer neprekinjene oskrbe z električno energijo. Tako neuspešno usklajevanje se lahko na primer pojavi v razmerju med lastnikom stavbe in najemnikom glede energijsko učinkovitih rešitev. Še dodatno ga lahko poslabšajo težave pri obveščanju, zlasti kadar so povezane z asimetričnimi informacijami. Nastane lahko tudi zaradi potrebe po doseganju določene kritične mase, preden je začetek projekta tržno privlačen, kar je lahko zlasti pomembno pri (čezmejnih) infrastrukturnih projektih. |
| --- | --- |

d)

Neuspešno usklajevanje: to lahko prepreči razvoj projekta ali njegovo učinkovito načrtovanje zaradi različnih interesov in spodbud vlagateljev (tako imenovanih ločenih spodbud), stroškov sklepanja pogodb ali sporazumov o zavarovanju odgovornosti, negotovosti glede skupnega rezultata in učinkov omrežja, na primer neprekinjene oskrbe z električno energijo. Tako neuspešno usklajevanje se lahko na primer pojavi v razmerju med lastnikom stavbe in najemnikom glede energijsko učinkovitih rešitev. Še dodatno ga lahko poslabšajo težave pri obveščanju, zlasti kadar so povezane z asimetričnimi informacijami. Nastane lahko tudi zaradi potrebe po doseganju določene kritične mase, preden je začetek projekta tržno privlačen, kar je lahko zlasti pomembno pri (čezmejnih) infrastrukturnih projektih.

| 35. | Samo nedelovanje trga v določenih okoliščinah pa ni zadostna utemeljitev nujnosti državne pomoči. Za obravnavo nekaterih ugotovljenih nedelovanj trga so morda že vzpostavljene druge politike in ukrepi, na primer sektorski predpisi, obvezni standardi Unije glede onesnaževanja, obveznosti glede oskrbe, mehanizmi oblikovanja cen, kot je sistem Unije za trgovanje z emisijami (EU ETS), in davki na ogljikov dioksid. Dodatni ukrepi, vključno z državno pomočjo, so lahko usmerjeni samo na preostala nedelovanja trga, tj. tista, ki se ne obravnavajo z navedenimi drugimi politikami in ukrepi. Prav tako je treba dokazati, kako državna pomoč krepi druge vzpostavljene politike in ukrepe za odpravo istih nedelovanj trga. Zato je težje dokazati, da je državna pomoč potrebna, če je v nasprotju z drugimi politikami, usmerjenimi v ista nedelovanja trga. Zato bi morala država članica opredeliti tudi vse morebitne obstoječe politike in ukrepe, ki so že ciljno usmerjeni v opredeljene regulativne pomanjkljivosti ali nedelovanja trga. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Komisija bo štela pomoč za nujno, če država članica dokaže, da je dejansko ciljno usmerjena v preostala nedelovanja trga ob upoštevanju vseh morebitnih drugih politik in ukrepov, že vzpostavljenih za obravnavo nekaterih opredeljenih nedelovanj trga. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kadar se državna pomoč dodeli za projekte ali dejavnosti, ki so po tehnološki vsebini, stopnji tveganja in obsegu podobni tistim, že izvedenim v Uniji pod tržnimi pogoji, bo Komisija načeloma predpostavljala, da nedelovanja trga ni, ter zahtevala dodatne dokaze za potrebo po državni pomoči. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Da bi država članica dokazala nujnost pomoči, mora dokazati, da projekt ali – v primeru shem – referenčni projekt brez pomoči ne bi bil izveden. Komisija bo to ocenila na podlagi količinske opredelitve iz oddelka 3.2.1.3 ali specifične analize na podlagi dokazov, ki jo predloži država članica in ki dokazuje nujnost pomoči. |
| --- | --- |

38.

3.2.1.2   Ustreznost

| 39. | Predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje predvidenega cilja pomoči, kar pomeni, da ne sme obstajati manj izkrivljajoč instrument politike in pomoči, s katerim bi bilo mogoče doseči enake rezultate. |
| --- | --- |

39.

3.2.1.2.1   Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike

| 40. | Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je na voljo državam članicam za spodbujanje višje ravni varstva okolja ali zagotavljanje učinkovitega notranjega trga z energijo. Na voljo so morda drugi, ustreznejši instrumenti, kot so tržni instrumenti ali ukrepi na strani odjema, ki vključujejo predpise, skladnost z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ (40), javno naročanje ali standardizacijo, ter povečanje financiranja javne infrastrukture in splošni davčni ukrepi. Tudi mehki instrumenti, kot so prostovoljni okoljski znaki in razširjanje okolju prijaznih tehnologij, imajo lahko pomembno vlogo pri doseganju višje ravni varstva okolja (41). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Različni ukrepi za odpravo istega nedelovanja trga so si lahko v nasprotju. To velja v primerih, kadar je uveden učinkovit tržni mehanizem, ki je posebej namenjen reševanju težave eksternalij, kot je sistem Unije za trgovanje z emisijami. Dodaten podporni ukrep za odpravo istega nedelovanja trga bi lahko zmanjšal učinkovitost tržnega mehanizma. Zato je treba shemo pomoči, namenjeno obravnavanju preostalih nedelovanj trga, načrtovati tako, da ne ogroža učinkovitosti tržnega mehanizma. |
| --- | --- |

41.

| 42. | S spoštovanjem načela „onesnaževalec plača“ na podlagi okoljske zakonodaje naj bi se zagotovila odprava nedelovanja trga, povezanega z negativnimi eksternalijami. Državna pomoč zato ni ustrezen instrument in je ni mogoče dodeliti, če je bilo upravičencu do pomoči na podlagi obstoječe zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje mogoče pripisati odgovornost za onesnaževanje. |
| --- | --- |

42.

3.2.1.2.2   Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti pomoči

| 43. | Državna pomoč za varstvo okolja in energijo se lahko dodeli v različnih oblikah. Država članica pa bi morala zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki bo verjetno povzročila najmanjše izkrivljanje trgovine in konkurence. |
| --- | --- |

43.

| 44. | V zvezi s tem mora država članica utemeljiti, zakaj so druge, morebitno manj izkrivljajoče oblike pomoči, kot so vračljiva predplačila v primerjavi z neposrednimi nepovratnimi sredstvi, davčni dobropisi v primerjavi z nižjo obdavčitvijo ali oblike pomoči, ki temeljijo na finančnih instrumentih, kot so dolžniški instrumenti v primerjavi z lastniškimi, vključno na primer s posojili z nizko obrestno mero ali subvencijami obrestne mere, državnimi jamstvi ali drugačnim financiranjem pod ugodnimi pogoji, manj ustrezne. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Izbira instrumenta pomoči bi morala ustrezati nedelovanju trga, ki naj bi se odpravilo z ukrepom pomoči. Kadar so dejanski prihodki negotovi, kot je to v primeru ukrepov za prihranek energije, je lahko najustreznejši instrument vračljivo predplačilo. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Država članica mora dokazati, da sta pomoč in njena zasnova ustrezni za doseganje cilja ukrepa, v katerega je pomoč ciljno usmerjena. |
| --- | --- |

46.

3.2.1.3   Sorazmernost

| 47. | Šteje se, da je pomoč sorazmerna, če je znesek pomoči na upravičenca omejen na najnižji znesek, potreben za izvedbo projekta ali dejavnosti, za katero se dodeli pomoč. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Splošno načelo je, da se pomoč šteje za omejeno na najmanjšo potrebno za izvedbo projekta ali dejavnosti, za katero se dodeli pomoč, če ustreza neto dodatnim stroškom (vrzeli v financiranju), potrebnim za izpolnitev cilja ukrepa pomoči, v primerjavi s hipotetičnim scenarijem brez pomoči. Neto dodatni stroški se določijo na podlagi razlike med gospodarskimi prihodki in stroški (vključno z naložbami in poslovanjem) projekta, za katerega se dodeli pomoč, ter prihodki in stroški alternativnega projekta, ki bi ga upravičenec do pomoči verjetno izvedel brez pomoči. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Podrobna ocena neto dodatnih stroškov ne bo potrebna, če se zneski pomoči določijo na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, saj ta zagotavlja zanesljivo oceno najmanjše pomoči, ki jo potrebujejo potencialni upravičenci (42). Zato Komisija meni, da je sorazmernost pomoči zagotovljena, če so izpolnjena naslednja merila:






  a) | postopek zbiranja ponudb je konkurenčen, kar pomeni, da je odprt, jasen, pregleden in nediskriminatoren, temelji na objektivnih merilih, ki so predhodno določena v skladu s ciljem ukrepa ter zagotavljajo čim manjše tveganje strateških ponudb; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

postopek zbiranja ponudb je konkurenčen, kar pomeni, da je odprt, jasen, pregleden in nediskriminatoren, temelji na objektivnih merilih, ki so predhodno določena v skladu s ciljem ukrepa ter zagotavljajo čim manjše tveganje strateških ponudb;

| b) | merila se objavijo dovolj časa pred rokom za predložitev ponudb, da se omogoči učinkovita konkurenca (43); |
| --- | --- |

b)

merila se objavijo dovolj časa pred rokom za predložitev ponudb, da se omogoči učinkovita konkurenca (43);

| c) | proračun ali obseg, povezan s postopkom zbiranja ponudb, je zavezujoč, saj se lahko pričakuje, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči, pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence, zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, pa se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca; |
| --- | --- |

c)

proračun ali obseg, povezan s postopkom zbiranja ponudb, je zavezujoč, saj se lahko pričakuje, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči, pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence, zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, pa se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca;

| d) | naknadne prilagoditve rezultata postopka zbiranja ponudb (kot so poznejša pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se preprečijo, saj lahko ogrozijo učinkovitost rezultata postopka. |
| --- | --- |

d)

naknadne prilagoditve rezultata postopka zbiranja ponudb (kot so poznejša pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se preprečijo, saj lahko ogrozijo učinkovitost rezultata postopka.

| 50. | Pogoji za sodelovanje, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in nazadnje za dodelitev pomoči v konkurenčnem razpisnem postopku, morajo praviloma zagotoviti prispevek h glavnim ciljem ukrepa, ki je neposredno ali posredno povezan z zneskom pomoči, ki ga prosilec zahteva. To se lahko izrazi na primer kot pomoč na enoto varstva okolja ali pomoč na enoto energije (44). Morda je primerno vključiti tudi druge pogoje za sodelovanje, ki niso neposredno ali posredno povezani z glavnimi cilji ukrepa. V takih primerih ti drugi pogoji ne smejo predstavljati več kot 30 % ponderjev vseh pogojev za sodelovanje. Država članica mora predložiti razloge za predlagani pristop in zagotoviti, da ustreza zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kadar se pomoč ne dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, je treba neto dodatne stroške določiti na podlagi primerjave dobičkonosnosti po dejanskem in hipotetičnem scenariju. Za določitev vrzeli v financiranju v takih primerih mora država članica za dejanski in verodostojen hipotetični scenarij predložiti količinsko opredelitev vseh glavnih stroškov in prihodkov, oceno tehtanega povprečja stroškov kapitala (WACC) upravičencev za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov ter neto sedanjo vrednost v življenjski dobi projekta za dejanski in hipotetični scenarij. Komisija bo preverila, ali je ta hipotetični scenarij realističen (45). Država članica mora predložiti razloge za predpostavke, uporabljene za vsak vidik količinske opredelitve, ter pojasniti in utemeljiti vse uporabljene metodologije. Običajne neto dodatne stroške je mogoče oceniti na podlagi razlike med neto sedanjo vrednostjo po dejanskem scenariju in neto sedanjo vrednostjo po hipotetičnem scenariju v življenjski dobi referenčnega projekta. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Upravičenec po hipotetičnem scenariju morda ne izvede dejavnosti ali naložbe ali posluje brez sprememb. Kadar dokazi kažejo, da je tak hipotetični scenarij najverjetnejši, se lahko približek neto dodatnih stroškov izračuna na podlagi negativne neto sedanje vrednosti projekta po dejanskem scenariju brez pomoči v življenjski dobi projekta (pri čemer se implicitno predpostavlja, da je neto sedanja vrednost hipotetičnega scenarija enaka nič) (46). To lahko zlasti velja za infrastrukturne projekte. |
| --- | --- |

52.

| 53. | V primeru individualne pomoči in shem, ki koristijo precej omejenemu številu upravičencev, je treba izračune in napovedi iz točke 51 predstaviti na ravni podrobnega poslovnega načrta projekta, v primeru shem pomoči pa na podlagi enega ali več referenčnih projektov. Če se uporablja točka 52, je podobno treba ustrezna dokazila predstaviti na ravni podrobnega poslovnega načrta projekta, v primeru shem pomoči pa na podlagi enega ali več referenčnih projektov. |
| --- | --- |

53.

| 54. | V nekaterih okoliščinah je morda težko v celoti opredeliti koristi in stroške upravičenca ter tako količinsko opredeliti neto sedanjo vrednost po dejanskem in hipotetičnem scenariju. V takih primerih se lahko uporabijo alternativni pristopi za specifične vrste pomoči iz poglavja 4. V navedenih primerih se lahko pomoč šteje za sorazmerno, kadar njen znesek ne presega največje intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kadar se konkurenčni postopek zbiranja ponudb ne uporabi ter so zneski prihodnjih stroškov in prihodkov zelo negotovi, informacije pa zelo asimetrične, bo država članica morda morala uvesti take modele nadomestila, ki nadomestila ne določajo v celoti vnaprej, ampak se to deloma določi vnaprej in deloma naknadno, ali naknadno uvesti mehanizme za vračanje sredstev ali spremljanje stroškov ob ohranjanju spodbud za upravičence za čim večje zmanjšanje njihovih stroškov in učinkovitejši postopni razvoj njihove poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

55.

3.2.1.3.1   Kumulacija

| 56. | Pomoč se lahko dodeli sočasno na podlagi več shem pomoči ali skupaj z ad hoc pomočjo ali pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če skupni znesek pomoči za posamezni projekt ali dejavnost ne vodi do prekomernega nadomestila ali ne presega najvišjega dovoljenega zneska pomoči na podlagi teh smernic. Če država članica dovoli kumulacijo pomoči na podlagi enega ukrepa in pomoči na podlagi drugih ukrepov, mora za vsak ukrep navesti metodo, uporabljeno za zagotovitev izpolnjevanja pogojev iz te točke. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Sredstva Unije, ki se upravljajo centralno in niso neposredno ali posredno pod nadzorom države članice, ne pomenijo državne pomoči. Kadar se taka sredstva Unije združijo z državno pomočjo, je treba zagotoviti, da skupni znesek javnega financiranja, dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne privede do prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

57.

3.2.1.4   Preglednost

| 58. | Za zmanjšanje negativnih učinkov z zagotovitvijo, da imajo konkurenti dostop do ustreznih informacij o dejavnostih, ki se podpirajo, mora zadevna država članica zagotoviti, da se na spletišču Komisije za preglednost pri dodeljevanju pomoči (47) ali na celovitem spletišču o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavijo:






  (a) | celotno besedilo odobrene sheme pomoči ali sklepa o dodelitvi individualne pomoči in njegovih izvedbenih določb ali povezava nanj; |
| --- | --- | --- |

58.

(a)

celotno besedilo odobrene sheme pomoči ali sklepa o dodelitvi individualne pomoči in njegovih izvedbenih določb ali povezava nanj;

| (b) | informacije o vsaki individualni pomoči, ki je bila dodeljena ad hoc ali v okviru sheme pomoči, odobrene na podlagi teh smernic, in ki presega 100 000 EUR (48). |
| --- | --- |

(b)

informacije o vsaki individualni pomoči, ki je bila dodeljena ad hoc ali v okviru sheme pomoči, odobrene na podlagi teh smernic, in ki presega 100 000 EUR (48).

| 59. | Države članice morajo svoja celovita spletišča o državni pomoči, na katerih se objavijo informacije, ki se zahtevajo v skladu s tem oddelkom, organizirati tako, do omogočijo preprost dostop do informacij. Informacije morajo biti objavljene v obliki nelastniških preglednic, ki omogočajo učinkovito iskanje, izpis in prenos podatkov ter njihovo preprosto objavo na spletu, na primer v formatu CSV ali XML. Širša javnost mora imeti neomejen dostop do spletišča. Za dostop do spletišča se ne sme zahtevati predhodna registracija uporabnika. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Za sheme v obliki davčnih ugodnosti ali ugodnosti v zvezi z davkom podobnimi dajatvami se šteje, da so pogoji iz točke 58(b) izpolnjeni, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualne pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

60.

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; |
| --- | --- |

100–250;

| | 250 in več. |
| --- | --- |

250 in več.

| 61. | Informacije iz točke 58(b) je treba objaviti v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, v primeru pomoči v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi (49). Če gre za nezakonito, vendar združljivo pomoč, morajo države članice zagotoviti, da se te informacije objavijo naknadno v šestih mesecih od datuma sklepa Komisije, s katerim je bila pomoč razglašena za združljivo. Da se omogoči izvrševanje pravil o državni pomoči v skladu s Pogodbo, morajo biti informacije na voljo najmanj deset let od datuma dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Komisija bo na svojem spletišču objavila povezave do spletišč o državni pomoči iz točke 59. |
| --- | --- |

62.

3.2.2   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino

| 63. | V skladu s točko (c) člena 107(3) Pogodbe lahko Komisija razglasi pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij za združljivo, ampak samo, če „takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Za uporabo tega negativnega pogoja je treba najprej oceniti izkrivljajoči učinek zadevne pomoči na trgovinske pogoje. Vsak ukrep pomoči po svoji naravi povzroča ali lahko povzroča izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami, saj se z njim okrepi konkurenčni položaj upravičencev, in to tudi, če je ukrep pomoči nujen, ustrezen, sorazmeren in pregleden. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Pomoč za okoljske namene po svoji naravi praviloma daje prednost okolju prijaznim izdelkom in tehnologijam na račun drugih, bolj onesnažujočih, pri čemer se ta učinek pomoči načeloma ne šteje za neupravičeno izkrivljanje konkurence, saj se z njim obravnavajo nedelovanja trga, zaradi katerih je pomoč potrebna. Poleg tega podpora za podnebju prijazne izdelke in tehnologije spodbuja doseganje ciljev evropskih podnebnih pravil za leti 2030 in 2050. Zato bo Komisija v zvezi z ukrepi za varstvo okolja obravnavala zlasti izkrivljajoče učinke na konkurente, ki prav tako poslujejo okolju prijazno, tudi brez pomoči. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Komisija meni, da imajo ali verjetno imajo sheme, odprte širšemu krogu potencialnih upravičencev, bolj omejen izkrivljajoči učinek za konkurenco kot podpora, ciljno usmerjena zgolj na omejeno število specifičnih upravičencev, zlasti kadar obseg ukrepa pomoči vključuje vse konkurente, ki so pripravljeni zagotoviti isto storitev, izdelek ali korist. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Državna pomoč za okoljske in energetske cilje lahko nenamerno ogrozi nagrajevanje najučinkovitejših in najbolj inovativnih proizvajalcev, ki ga zagotavlja trg, ter spodbude, ki jih zagotavlja najmanj učinkovitim za izboljšanje delovanja, prestrukturiranje ali izstop s trga. To lahko povzroči tudi neučinkovite ovire za vstop učinkovitejših ali bolj inovativnih potencialnih konkurentov. Dolgoročno lahko taka izkrivljanja ovirajo inovacije, učinkovitost in sprejemanje čistejših tehnologij. Ti izkrivljajoči učinki so lahko pomembni zlasti, kadar se pomoč dodeli projektom, ki zagotavljajo omejeno začasno korist, vendar dolgoročneje izključijo čistejše tehnologije, vključno s tistimi, ki so potrebne za doseganje srednje- in dolgoročnih podnebnih ciljev, določenih v evropskih podnebnih pravilih. Primer tega je lahko podpora nekaterim dejavnostim, pri katerih se uporabljajo fosilna goriva ter s katerimi se zagotovi takojšnje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vendar počasnejše dolgoročno zmanjševanje emisij. Če je vse ostalo nespremenjeno, velja, da čim manjši časovni razmak med naložbo, za katero se dodeli pomoč, in ustreznim ciljnim datumom, pomeni tem večjo verjetnost, da so njene začasne koristi manjše od morebitnih dejavnikov, ki odvračajo od čistejših tehnologij. Zato bo Komisija pri svoji oceni upoštevala te morebitne kratkoročne in dolgoročne negativne učinke za konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Pomoč lahko izkrivlja konkurenco tudi z okrepitvijo ali ohranitvijo znatne tržne moči upravičenca. Tudi kadar pomoč znatne tržne moči ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno, z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem novih konkurentov od vstopa. To je treba upoštevati zlasti, kadar je ukrep podpore ciljno usmerjen na omejeno število specifičnih upravičencev ali kadar so prvotni akterji pridobili tržno moč pred liberalizacijo trga, kar občasno velja na primer za trge z energijo. To je pomembno tudi pri konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb na nastajajočih trgih, kadar obstaja tveganje, da bo akter z močnim tržnim položajem uspešen z večino ponudb in bo preprečil pomembne nove vstope. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Poleg izkrivljanj na proizvodnih trgih lahko pomoč vpliva tudi na trgovino in izbiro lokacije. Navedena izkrivljanja se lahko pojavijo v vseh državah članicah, bodisi ko podjetja med seboj konkurirajo na čezmejni ravni bodisi ko proučujejo različne lokacije za naložbe. Pomoč, ki je namenjena ohranjanju gospodarske dejavnosti v eni regiji ali privabljanju dejavnosti iz drugih regij na notranjem trgu, lahko povzroči selitev dejavnosti ali naložb iz ene regije v drugo brez neto vpliva na okolje. Komisija bo preverila, ali ima pomoč očitne negativne učinke na konkurenco in trgovino. Na primer, pomoč za okoljske in energetske cilje, ki zgolj povzroči spremembo lokacije gospodarske dejavnosti brez izboljšanja obstoječe ravni varstva okolja v državah članicah, se ne bo štela za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisija bo ukrepe na podlagi teh smernic odobrila za največ deset let, vendar je to lahko v nekaterih primerih dodatno omejeno (glej točko 76). Če želi država članica razširiti trajanje ukrepa tako, da bo presegalo najdaljše obdobje, lahko znova priglasi ukrep. To pomeni, da bi se lahko pomoč na podlagi odobrenih ukrepov dodelila za največ deset let od datuma obvestila o sklepu Komisije o razglasitvi državne pomoči za združljivo. |
| --- | --- |

70.

3.3   Primerjava pozitivnih učinkov pomoči z negativnimi učinki na konkurenco in trgovino

| 71. | Komisija bo nazadnje primerjala ugotovljene negativne učinke ukrepa pomoči za konkurenco in trgovinske pogoje ter pozitivne učinke načrtovane pomoči za gospodarsko dejavnost, za katero se zagotovi podpora, vključno z njenim prispevkom k varstvu okolja in ciljem energetske politike ter, natančneje, k prehodu na okoljsko trajnostne dejavnosti in doseganju pravno zavezujočih ciljev iz evropskih podnebnih pravil ter energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Pri tem bo posebno pozornost namenila členu 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno (50), ali drugim primerljivim metodologijam. Poleg tega bo Komisija pri oceni negativnih učinkov za konkurenco in trgovino po potrebi upoštevala tudi negativne eksternalije dejavnosti, za katero se dodeli pomoč, kadar take eksternalije z ustvarjanjem ali povečevanjem neučinkovitosti trga negativno vplivajo na konkurenco in trgovino med državami članicami v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, zlasti eksternalije, ki lahko ovirajo doseganje podnebnih ciljev na podlagi prava Unije (51). |
| --- | --- |

72.

| 73. | Komisija bo štela ukrep pomoči za združljivega z notranjim trgom le, kadar pozitivni učinki presegajo negativne. Kadar se s predlaganim ukrepom pomoči primerno opredeljeno nedelovanje trga ne obravnava na ustrezen in sorazmeren način, na primer zaradi začasne narave koristi in dolgoročnih izkrivljanj, kot je navedeno v točki 67, so negativni izkrivljajoči učinki ukrepa za konkurenco praviloma večji od njegovih pozitivnih učinkov. Zato bo Komisija verjetno sklenila, da je predlagani ukrep pomoči nezdružljiv. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Ukrepi, ki vključujejo neposredno ali posredno podporo fosilnim gorivom, zlasti najbolj onesnažujočim, verjetno ne bodo pozitivno vplivali na okolje, pogosto pa imajo pomembne negativne vplive, saj lahko povečajo negativne okoljske eksternalije na trgu. Enako velja za ukrepe, ki vključujejo nove naložbe v zemeljski plin, razen če dokazano nimajo učinka vezanosti (52). To bo načeloma pomenilo, da ni verjetno, da bo skupni učinek takih ukrepov pozitiven, kot je podrobneje pojasnjeno v poglavju 4. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisija bo na splošno ugodno obravnavala značilnosti ukrepov, ki jih države članice predlagajo za olajšanje udeležbe MSP in po potrebi skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb, če pozitivni učinki zagotavljanja udeležbe in sprejemanja presegajo morebitne izkrivljajoče učinke. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Dodatni dejavniki, ki jih je treba v nekaterih primerih upoštevati za ugotavljanje skupnega učinka določenih kategorij shem pomoči, so:






  a) | zahteva za naknadno ocenjevanje, kot je opisana v poglavju 5; v takih primerih lahko Komisija omeji trajanje shem (običajno na štiri leta ali manj) z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja; |
| --- | --- | --- |

76.

a)

zahteva za naknadno ocenjevanje, kot je opisana v poglavju 5; v takih primerih lahko Komisija omeji trajanje shem (običajno na štiri leta ali manj) z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja;

| b) | kadar se ne uporabi konkurenčni postopek zbiranja ponudb, zahteva za posamično priglasitev projektov podpore določenega obsega ali z določenimi značilnostmi; |
| --- | --- |

b)

kadar se ne uporabi konkurenčni postopek zbiranja ponudb, zahteva za posamično priglasitev projektov podpore določenega obsega ali z določenimi značilnostmi;

| c) | zahteva za časovno omejitev ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

c)

zahteva za časovno omejitev ukrepov pomoči.

4.   VRSTE POMOČI

4.1   Pomoč za zmanjšanje in odvzem emisij toplogrednih plinov, med drugim s podporo za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost

4.1.1   Utemeljitev

| 77. | Unija je v evropskih podnebnih pravilih določila zavezujoče in ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in leta 2050. V Uredbi (EU) št. 2018/1999 je določila energetske in podnebne cilje za leto 2030. V direktivi o energetski učinkovitosti je določila zavezujoče cilje glede energijske učinkovitosti do leta 2030. Za podporo doseganju teh ciljev Unije in povezanih nacionalnih prispevkov je morda potrebna državna pomoč. |
| --- | --- |

77.

4.1.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 78. | V oddelku 4.1 so določena pravila o združljivosti za ukrepe za energijo iz obnovljivih virov, vključno s pomočjo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali sintetičnih goriv, proizvedenih z uporabo energije iz obnovljivih virov. V njem so določena tudi pravila o združljivosti za ukrepe pomoči, ki vključujejo širok nabor drugih tehnologij, namenjenih zlasti zmanjšanju emisij toplogrednih plinov (53). |
| --- | --- |

78.

4.1.2.1   Pomoč za energijo iz obnovljivih virov

| 79. | V tem ukrepu so določena pravila o združljivosti za ukrepe za podpiranje vseh vrst energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Podpora za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, bioplin (vključno z biometanom) in biomasna goriva se lahko odobri samo, če goriva, za katera se dodeli pomoč, izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Pomoč za proizvodnjo energije iz odpadkov se lahko šteje za združljivo s tem oddelkom, če je omejena na odpadke, ki spadajo v opredelitev obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Pomoč za proizvodnjo obnovljivega vodika (54) se lahko oceni v skladu s tem oddelkom. |
| --- | --- |

82.

4.1.2.2   Druga pomoč za zmanjšanje in odpravo emisij toplogrednih plinov in energijsko učinkovitost

| 83. | Načeloma so upravičene vse tehnologije, ki prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, vključno s pomočjo za proizvodnjo nizkoogljične energije ali sintetičnih goriv, proizvedenih z uporabo nizkoogljične energije, pomočjo za energijsko učinkovitost, vključno s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, pomočjo za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida/zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida, pomočjo za prilagajanje odjema in shranjevanje energije, če se s tem zmanjšujejo emisije, ter pomočjo za zmanjšanje ali preprečevanje emisij iz industrijskih procesov, vključno s predelavo surovin. Zajeta je tudi podpora za odvzem toplogrednih plinov iz okolja. Ta oddelek se ne uporablja za ukrepe, katerih glavni cilj ni zmanjšati ali odstraniti emisije toplogrednih plinov. Kadar ukrep prispeva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in preprečevanju ali zmanjševanju onesnaževanja, ki ni onesnaževanje zaradi emisij toplogrednih plinov, se združljivost ukrepa oceni na podlagi tega oddelka ali oddelka 4.5, odvisno od tega, kateri od teh dveh ciljev je glavni. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Ta oddelek zajema tudi projekte namenske infrastrukture (vključno z namensko infrastrukturo za vodik, druge nizkoogljične pline ter za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida/zajemanje in uporabo ogljika), ki ne ustreza opredelitvi energetske infrastrukture, ter projekte, ki vključujejo namensko infrastrukturo ali energetsko infrastrukturo ali obe, združene s proizvodnjo ali porabo/uporabo. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Ta oddelek se uporablja tudi za pomoč MSP in malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, za olajšanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2(27) Direktive 2012/27/EU, kolikor ta pomoč olajšuje naložbe za izboljšanje energijske učinkovitosti industrijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Pomoč za proizvodnjo energije iz odpadkov se lahko šteje za združljivo na podlagi tega oddelka, če je omejena na odpadke za obratovanje naprav, ki spadajo v opredelitev soproizvodnje z visokim izkoristkom. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Pomoč za proizvodnjo nizkoogljičnega vodika se lahko oceni v skladu s tem oddelkom. |
| --- | --- |

87.

| 88. | V skladu s tem oddelkom se lahko oceni tudi pomoč za podporo elektrifikaciji z električno energijo iz obnovljivih virov in/ali nizkoogljično električno energijo, vključno s podporo za ogrevanje in industrijske procese. |
| --- | --- |

88.

4.1.3   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.1.3.1   Nujnost pomoči

| 89. | Točke 34 do 37 se ne uporabljajo za ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Država članica mora opredeliti ukrepe politike, ki so že vzpostavljeni za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Čeprav sistem Unije za trgovanje z emisijami ter povezane politike in ukrepi zagotavljajo internalizacijo nekaterih stroškov emisij toplogrednih plinov, se ti stroški morda še ne internalizirajo v celoti. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Država članica bi morala dokazati, da je za predlagane dejavnosti potrebna pomoč v skladu s točko 38 ter ob upoštevanju hipotetičnega stanja (55) ter ustreznih stroškov in prihodkov, vključno s stroški in prihodki, povezanimi s sistemom za trgovanje z emisijami ter povezanimi politikami in ukrepi iz točke 89. V primeru precejšnje negotovosti glede prihodnjega razvoja trga, povezane z velikim delom gospodarske upravičenosti (ki lahko obstaja na primer pri naložbah v obnovljive vire energije, pri katerih prihodki od električne energije niso povezani z vhodnimi stroški), se lahko podpora v obliki določenega zajamčenega nadomestila za omejitev izpostavljenosti negativnim scenarijem šteje za potrebno za zagotovitev izvedbe zasebnih naložb. V takih primerih so morda potrebne omejitve dobičkonosnosti in/ali vračil sredstev, povezanih z morebitnimi pozitivnimi scenariji, da se zagotovi sorazmernost. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Kadar država članica v skladu s točko 90 dokaže, da je pomoč potrebna, Komisija predpostavlja, da še naprej obstaja preostalo nedelovanje trga, ki ga je mogoče odpraviti s pomočjo za razogljičenje, razen če nima dokazov o nasprotnem. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Za sheme, ki trajajo več kot tri leta, bi morala potrditi, da bo posodobila svojo analizo ustreznih stroškov in prihodkov vsaj vsake tri leta, v primeru shem, ki vključujejo manj pogosto dodeljevanje, pa pred dodelitvijo pomoči, da zagotovi, da pomoč ostane nujna za vsako upravičeno kategorijo upravičenca. Kadar pomoč za posamezno kategorijo upravičenca ni več potrebna, bi bilo treba to kategorijo izključiti pred nadaljnjo dodelitvijo pomoči (56). |
| --- | --- |

92.

4.1.3.2   Ustreznost

| 93. | Oddelek 3.2.1.2 se ne uporablja za ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Če so izpolnjeni vsi drugi pogoji za združljivost, Komisija predpostavlja, da je lahko državna pomoč načeloma ustrezen ukrep za doseganje ciljev razogljičenja, saj drugi instrumenti politike praviloma ne zadostujejo za doseganje navedenih ciljev. Glede na obseg in nujnost izziva razogljičenja se lahko uporabijo različni instrumenti, vključno z neposrednimi nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Pomoč za olajševanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije iz točke 85 je lahko le v eni od naslednjih oblik:






  a) | posojilo ali jamstvo za ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti na podlagi pogodbe o zagotavljanju prihranka energije; |
| --- | --- | --- |

94.

a)

posojilo ali jamstvo za ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti na podlagi pogodbe o zagotavljanju prihranka energije;

| b) | finančni produkt za refinanciranje zadevnega ponudnika (npr. odkup terjatev z regresom ali brez njega ali forfetiranje). |
| --- | --- |

b)

finančni produkt za refinanciranje zadevnega ponudnika (npr. odkup terjatev z regresom ali brez njega ali forfetiranje).

4.1.3.3   Upravičenost

| 95. | Predvideti je mogoče, da bodo ukrepi za razogljičenje, ki so ciljno usmerjeni v specifične dejavnosti, konkurenčne drugim dejavnostim, za katere se ne zagotavljajo subvencije, povzročili večje izkrivljanje konkurence kot ukrepi, odprti za vse konkurenčne dejavnosti. Zato bi morala država članica navesti razloge za ukrepe, ki ne vključujejo vseh konkurenčnih tehnologij in projektov, na primer vseh projektov, ki se izvajajo na trgu električne energije, ali vseh podjetij, ki proizvajajo nadomestljive izdelke in imajo tehnične zmogljivosti, da učinkovito prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (57). Ti razlogi bi morali temeljiti na objektivnih vidikih, povezanih na primer z učinkovitostjo, stroški ali drugimi ustreznimi okoliščinami. Kadar je ustrezno, lahko temeljijo na dokazih, zbranih v okviru javnega posvetovanja iz oddelka 4.1.3.4. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Komisija bo ocenila navedene razloge in bo na primer sklenila, da bolj omejena upravičenost ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence v naslednjih primerih:






  a) | ukrep je ciljno usmerjen v specifičen sektorski ali tehnološki cilj, določen v pravu Unije (58), kot je shema za energijo iz obnovljivih virov ali energijsko učinkovitost (59); |
| --- | --- | --- |

96.

a)

ukrep je ciljno usmerjen v specifičen sektorski ali tehnološki cilj, določen v pravu Unije (58), kot je shema za energijo iz obnovljivih virov ali energijsko učinkovitost (59);

| b) | ukrep je posebej namenjen podpori predstavitvenim projektom; |
| --- | --- |

b)

ukrep je posebej namenjen podpori predstavitvenim projektom;

| c) | ukrep ni namenjen samo obravnavi razogljičenja, ampak tudi kakovosti zraka ali druge vrste onesnaževanja; |
| --- | --- |

c)

ukrep ni namenjen samo obravnavi razogljičenja, ampak tudi kakovosti zraka ali druge vrste onesnaževanja;

| d) | država članica opredeli razloge za pričakovanje, da lahko upravičeni sektorji ali inovativne tehnologije dolgoročno pomembno in stroškovno učinkovito prispevajo k varstvu okolja in temeljitemu razogljičenju; |
| --- | --- |

d)

država članica opredeli razloge za pričakovanje, da lahko upravičeni sektorji ali inovativne tehnologije dolgoročno pomembno in stroškovno učinkovito prispevajo k varstvu okolja in temeljitemu razogljičenju;

| e) | ukrep je potreben za zagotovitev diverzifikacije, potrebne za preprečitev poslabšanja težav, povezanih s stabilnostjo omrežja (60); |
| --- | --- |

e)

ukrep je potreben za zagotovitev diverzifikacije, potrebne za preprečitev poslabšanja težav, povezanih s stabilnostjo omrežja (60);

| f) | predvideti je mogoče, da bodo z bolj selektivnim pristopom doseženi nižji stroški zagotavljanja varstva okolja (npr. z nižjimi stroški integracije v sistem zaradi diverzifikacije, tudi med obnovljivimi viri, kar bi lahko vključevalo tudi prilagajanje odjema in/ali shranjevanje) in/ali manjša izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

f)

predvideti je mogoče, da bodo z bolj selektivnim pristopom doseženi nižji stroški zagotavljanja varstva okolja (npr. z nižjimi stroški integracije v sistem zaradi diverzifikacije, tudi med obnovljivimi viri, kar bi lahko vključevalo tudi prilagajanje odjema in/ali shranjevanje) in/ali manjša izkrivljanja konkurence;

| g) | projekt je bil izbran na javnem razpisu kot del velikega integriranega čezmejnega projekta, ki ga je skupaj načrtovalo več držav članic in katerega cilj je pomembno prispevati k varstvu okolja v skupnem interesu Unije, ter uporablja inovativno tehnologijo, ki izhaja iz dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, ki jo izvaja upravičenec ali drug subjekt, če ta pridobi pravice do uporabe rezultatov prejšnjih raziskav, razvoja in inovacij ali je med prvimi uporabniki inovativne tehnologije v svojem sektorju. |
| --- | --- |

g)

projekt je bil izbran na javnem razpisu kot del velikega integriranega čezmejnega projekta, ki ga je skupaj načrtovalo več držav članic in katerega cilj je pomembno prispevati k varstvu okolja v skupnem interesu Unije, ter uporablja inovativno tehnologijo, ki izhaja iz dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, ki jo izvaja upravičenec ali drug subjekt, če ta pridobi pravice do uporabe rezultatov prejšnjih raziskav, razvoja in inovacij ali je med prvimi uporabniki inovativne tehnologije v svojem sektorju.

| 97. | Države članice morajo redno pregledovati pravila o upravičenosti in morebitna povezana pravila, da bi zagotovile veljavnost predloženih razlogov za utemeljitev bolj omejene upravičenosti med celotnim trajanjem vsake sheme, tj. da bi zagotovile, da bi bilo mogoče vse omejitve upravičenosti utemeljiti tudi, kadar bi bile razvite nove tehnologije ali pristopi ali kadar bi bilo na voljo več podatkov. |
| --- | --- |

97.

4.1.3.4   Javno posvetovanje

| 98. | Oddelek 4.1.3.4 se uporablja od 1. julija 2023. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah morajo države članice pred priglasitvijo pomoči izvesti javno posvetovanje o vplivih ukrepov, ki jih je treba priglasiti na podlagi tega oddelka, na konkurenco in o njihovi sorazmernosti. Obveznost posvetovanja se ne uporablja v zvezi s spremembami že odobrenih ukrepov, zaradi katerih se njihovo področje uporabe ali upravičenost ne spremeni oziroma zaradi katerih ne trajajo dlje kot deset let od datuma obvestila o prvotnem sklepu Komisije, v katerem je bila ugotovljena združljivost pomoči, niti v primerih iz točke 100. Za ugotavljanje utemeljenosti ukrepa ob upoštevanju meril iz teh smernic je treba opraviti naslednje javno posvetovanje (61):






  a) | za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša vsaj 150 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj šest tednov in zajema:






  i) | upravičenost; |
| --- | --- | --- | --- |

99.

a)

za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša vsaj 150 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj šest tednov in zajema:

i)

upravičenost;

| ii) | metodo in oceno subvencije na tono preprečenih emisij ekvivalenta CO2 (62) (na projekt ali referenčni projekt); |
| --- | --- |

ii)

metodo in oceno subvencije na tono preprečenih emisij ekvivalenta CO2 (62) (na projekt ali referenčni projekt);

| iii) | predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme; |
| --- | --- |

iii)

predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme;

| iv) | glavne parametre za postopek dodelitve pomoči (63), tudi za omogočanje konkurence med različnimi vrstami upravičencev (64); |
| --- | --- |

iv)

glavne parametre za postopek dodelitve pomoči (63), tudi za omogočanje konkurence med različnimi vrstami upravičencev (64);

| v) | glavne predpostavke, na katerih temelji količinska opredelitev, uporabljena za dokazovanje spodbujevalnega učinka, nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

v)

glavne predpostavke, na katerih temelji količinska opredelitev, uporabljena za dokazovanje spodbujevalnega učinka, nujnosti in sorazmernosti;

| vi) | če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije ali industrijsko proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev združljivosti s podnebnimi cilji Unije (glej točko 129); |
| --- | --- |

vi)

če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije ali industrijsko proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev združljivosti s podnebnimi cilji Unije (glej točko 129);

| b) | za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša manj kot 150 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj štiri tedne in zajema:






  i) | upravičenost; |
| --- | --- | --- |

b)

za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša manj kot 150 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj štiri tedne in zajema:

i)

upravičenost;

| ii) | predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme; |
| --- | --- |

ii)

predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme;

| iii) | če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije ali industrijsko proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev združljivosti s podnebnimi cilji Unije (glej točko 129). |
| --- | --- |

iii)

če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije ali industrijsko proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev združljivosti s podnebnimi cilji Unije (glej točko 129).

| 100. | Za ukrepe iz točke 99(b) ni treba izvesti javnega posvetovanja, če se uporabijo konkurenčni postopki zbiranja ponudb in ukrep ni namenjen podpori naložbam v proizvodnjo energije, proizvodnjo ali druge dejavnosti na osnovi fosilnih goriv. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Vprašalnike za posvetovanje je treba objaviti na javnem spletnem mestu. Države članice morajo objaviti odziv na posvetovanje, pri čemer morajo povzeti in obravnavati prejete prispevke. Pri tem bi morale pojasniti, kako se s področjem uporabe ali upravičenostjo predlaganega ukrepa čim bolj zmanjšajo morebitni negativni vplivi na konkurenco. Države članice morajo predložiti povezavo na odziv na posvetovanje v okviru priglasitve ukrepov pomoči na podlagi tega oddelka. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Komisija lahko v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih upošteva alternativne metode posvetovanja, če se stališča zainteresiranih strani upoštevajo pri (nadaljnjem) izvajanju pomoči. V takih primerih je morda treba alternativne metode združiti s popravnimi ukrepi za čim večje zmanjšanje morebitnih izkrivljajočih učinkov ukrepa. |
| --- | --- |

102.

4.1.3.5   Sorazmernost

| 103. | Pomoč za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov je načeloma treba dodeliti na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, kot je opisan v točkah 49 in 50, da se zagotovi doseganje ciljev ukrepa (65) na sorazmeren način, ki čim bolj zmanjšuje izkrivljanje konkurence in trgovine. Proračun ali obseg, povezan s postopkom zbiranja ponudb, je zavezujoč, saj se lahko pričakuje, da vsi ponudniki ne bodo prejeli pomoči, pričakovano število ponudnikov zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence, zasnova postopkov zbiranja ponudb, v okviru katerih med izvajanjem sheme ni bilo prejetih dovolj ponudb, pa se popravi, da se v nadaljnjih postopkih zbiranja ponudb ali čim prej ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca (66). |
| --- | --- |

103.

| 104. | Načeloma bi moral biti postopek zbiranja ponudb odprt za vse upravičence, ki izpolnjujejo pogoje, da se omogoči stroškovno učinkovito dodeljevanje pomoči in zmanjšajo izkrivljanja konkurence. Postopek zbiranja ponudb je lahko omejen na eno ali več specifičnih kategorij upravičencev, kadar se predložijo dokazi, vključno z vsemi ustreznimi dokazi, pridobljenimi v okviru javnega posvetovanja, ki kažejo na primer naslednje:






  a) | z enotnim postopkom, odprtim za vse upravičence, ki izpolnjujejo pogoje, ne bi bil zagotovljen optimalen rezultat ali pa ne bi bilo mogoče doseči ciljev ukrepa; navedena utemeljitev se lahko nanaša na merila iz točke 96; |
| --- | --- | --- |

104.

a)

z enotnim postopkom, odprtim za vse upravičence, ki izpolnjujejo pogoje, ne bi bil zagotovljen optimalen rezultat ali pa ne bi bilo mogoče doseči ciljev ukrepa; navedena utemeljitev se lahko nanaša na merila iz točke 96;

| b) | med pričakovanimi višinami ponudb različnih kategorij upravičencev obstajajo precejšnje razlike (na splošno to velja v primerih, kadar se pričakovane višine konkurenčnih ponudb – opredeljene na podlagi analize, ki se zahteva v skladu s točko 90 – razlikujejo za več kot 10 %); v tem primeru se lahko uporabijo ločeni konkurenčni postopki zbiranja ponudb, da med seboj konkurirajo kategorije upravičencev s podobnimi stroški. |
| --- | --- |

b)

med pričakovanimi višinami ponudb različnih kategorij upravičencev obstajajo precejšnje razlike (na splošno to velja v primerih, kadar se pričakovane višine konkurenčnih ponudb – opredeljene na podlagi analize, ki se zahteva v skladu s točko 90 – razlikujejo za več kot 10 %); v tem primeru se lahko uporabijo ločeni konkurenčni postopki zbiranja ponudb, da med seboj konkurirajo kategorije upravičencev s podobnimi stroški.

| 105. | Kadar se država članica za shemo, ki bo trajala več kot tri leta, zanaša na izjeme iz točke 104(b), bi bilo treba pri analizi, ki se zahteva v skladu s točko 92, proučiti tudi, ali se je mogoče še vedno zanašati na te izjeme. Zlasti mora država članica potrditi, da se bodo take sheme z leti prilagajale, da se zagotovi, da se bodo razpisi za tehnologije, za katere se pričakuje, da se bodo z njimi povezane ponudbe med seboj razhajale za največ 10 %, objavljali v okviru istega konkurenčnega postopka zbiranja ponudb. Podobno se lahko država članica odloči organizirati ločene razpise, kadar posodobljena analiza na podlagi točke 92 pokaže, da se ponudbe razlikujejo za več kot 10 %. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Kadar analiza, ki se zahteva v skladu s točko90, pokaže, da lahko obstajajo precejšnje razlike med pričakovanimi višinami ponudb različnih kategorij upravičencev, bi morale države članice upoštevati tveganje prekomernega nadomestila za cenejše tehnologije. To bo pri oceni upoštevala tudi Komisija. Kadar je ustrezno, bodo morda potrebne zgornje meje za ponudbe, da se omeji najvišja ponudba posameznih ponudnikov v posebnih kategorijah. Vsako zgornjo mejo bi bilo treba utemeljiti s sklicevanjem na količinsko opredelitev za referenčne projekte iz točk 51, 52 in 53. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Izjeme od zahteve za dodelitev pomoči in določitev njene ravni na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb je mogoče utemeljiti, kadar se predložijo dokazi, vključno z dokazi, pridobljenimi v okviru javnega posvetovanja, o enem od naslednjega:






  a) | potencialna ponudba ali število potencialnih ponudnikov sta premajhna, da bi bilo mogoče zagotoviti konkurenco; v tem primeru mora država članica dokazati, da konkurence ni mogoče po potrebi povečati z zmanjšanjem proračuna ali olajšanjem udeležbe v postopku zbiranja ponudb (npr. z opredelitvijo dodatnih zemljišč za razvoj ali prilagoditvijo predkvalifikacijskih zahtev); |
| --- | --- | --- |

107.

a)

potencialna ponudba ali število potencialnih ponudnikov sta premajhna, da bi bilo mogoče zagotoviti konkurenco; v tem primeru mora država članica dokazati, da konkurence ni mogoče po potrebi povečati z zmanjšanjem proračuna ali olajšanjem udeležbe v postopku zbiranja ponudb (npr. z opredelitvijo dodatnih zemljišč za razvoj ali prilagoditvijo predkvalifikacijskih zahtev);

| b) | upravičenci so majhni projekti, opredeljeni, kot sledi:






  i) | za projekte proizvodnje ali shranjevanja električne energije – projekti z inštalirano močjo, enako 1 MW ali manj; |
| --- | --- | --- |

b)

upravičenci so majhni projekti, opredeljeni, kot sledi:

i)

za projekte proizvodnje ali shranjevanja električne energije – projekti z inštalirano močjo, enako 1 MW ali manj;

| ii) | za porabo električne energije – projekti, pri katerih je najvišji odjem enak 1 MW ali manj; |
| --- | --- |

ii)

za porabo električne energije – projekti, pri katerih je najvišji odjem enak 1 MW ali manj;

| iii) | za tehnologije za proizvodnjo toplote in plina – projekti z inštalirano močjo, enako 1 MW ali manj, ali ekvivalentni projekti; |
| --- | --- |

iii)

za tehnologije za proizvodnjo toplote in plina – projekti z inštalirano močjo, enako 1 MW ali manj, ali ekvivalentni projekti;

| iv) | za projekte v stoodstotni lasti MSP ali projekte skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, z inštalirano močjo ali najvišjim odjemom 6 MW ali manj; |
| --- | --- |

iv)

za projekte v stoodstotni lasti MSP ali projekte skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, z inštalirano močjo ali najvišjim odjemom 6 MW ali manj;

| v) | za projekte, ki so v stoodstotni lasti malih in mikropodjetij ali projekte skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, samo za proizvodnjo vetrne energije, z inštalirano močjo, enako 18 MW ali manj; |
| --- | --- |

v)

za projekte, ki so v stoodstotni lasti malih in mikropodjetij ali projekte skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, samo za proizvodnjo vetrne energije, z inštalirano močjo, enako 18 MW ali manj;

| vi) | za ukrepe za energijsko učinkovitost, ki ne vključujejo proizvodnje energije, od katere imajo MSP koristi, pri čemer upravičenci prejmejo manj kot 300 000 EUR na projekt; |
| --- | --- |

vi)

za ukrepe za energijsko učinkovitost, ki ne vključujejo proizvodnje energije, od katere imajo MSP koristi, pri čemer upravičenci prejmejo manj kot 300 000 EUR na projekt;

| c) | posamezni projekti izpolnjujejo oba naslednja pogoja:






  i) | projekt je bil izbran na javnem razpisu, da bi postal del velikega integriranega čezmejnega projekta, ki ga je skupaj načrtovalo več držav članic in katerega cilj je pomembno prispevati k varstvu okolja v skupnem interesu Unije; |
| --- | --- | --- |

c)

posamezni projekti izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

i)

projekt je bil izbran na javnem razpisu, da bi postal del velikega integriranega čezmejnega projekta, ki ga je skupaj načrtovalo več držav članic in katerega cilj je pomembno prispevati k varstvu okolja v skupnem interesu Unije;

| ii) | projekt uporablja inovativno tehnologijo, ki izhaja iz dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, ki jo izvaja upravičenec ali drug subjekt, če ta pridobi pravice do uporabe rezultatov prejšnje dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij ali je med prvimi uporabniki inovativne tehnologije v svojem sektorju. |
| --- | --- |

ii)

projekt uporablja inovativno tehnologijo, ki izhaja iz dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, ki jo izvaja upravičenec ali drug subjekt, če ta pridobi pravice do uporabe rezultatov prejšnje dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij ali je med prvimi uporabniki inovativne tehnologije v svojem sektorju.

| 108. | Države članice lahko za določitev zneska pomoči in njeno dodelitev uporabijo tudi konkurenčne sheme certifikatov ali obveznosti dobaviteljev, in sicer pod naslednjimi pogoji:






  a) | opredeljeni odjem v okviru sheme je manjši od potencialne ponudbe; |
| --- | --- | --- |

108.

a)

opredeljeni odjem v okviru sheme je manjši od potencialne ponudbe;

| b) | cena odkupa ali kazen, ki se uporablja za potrošnika ali dobavitelja, ki ne kupi zahtevanega števila certifikatov (tj. cena, ki pomeni najvišji znesek, ki ga je mogoče plačati za podporo), je dovolj visoka, da spodbuja izpolnjevanje obveznosti. Vendar bi morala kazen temeljiti na količinski opredelitvi iz točk 51, 52 in 53, da ne bi previsoka kazen vodila do prekomernega nadomestila; |
| --- | --- |

b)

cena odkupa ali kazen, ki se uporablja za potrošnika ali dobavitelja, ki ne kupi zahtevanega števila certifikatov (tj. cena, ki pomeni najvišji znesek, ki ga je mogoče plačati za podporo), je dovolj visoka, da spodbuja izpolnjevanje obveznosti. Vendar bi morala kazen temeljiti na količinski opredelitvi iz točk 51, 52 in 53, da ne bi previsoka kazen vodila do prekomernega nadomestila;

| c) | kadar sheme vključujejo podporo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, morajo države članice upoštevati informacije o že prejeti podpori iz dokumentacije o sistemu masne bilance na podlagi člena 30 Direktive (EU) 2018/2001, da preprečijo prekomerno nadomestilo. |
| --- | --- |

c)

kadar sheme vključujejo podporo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, morajo države članice upoštevati informacije o že prejeti podpori iz dokumentacije o sistemu masne bilance na podlagi člena 30 Direktive (EU) 2018/2001, da preprečijo prekomerno nadomestilo.

| 109. | Države članice lahko oblikujejo tudi sheme podpore, ki so ciljno usmerjene v razogljičenje ali energijsko učinkovitost, v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev, kot so dajatve za financiranje ciljev okoljske politike. Uporaba konkurenčnega postopka zbiranja ponudb za take sheme ni obvezna. Vendar je treba tako pomoč načeloma dodeliti enako za vsa upravičena podjetja, ki poslujejo v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so v zvezi s cilji ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju. Država članica, ki je priglasila pomoč, mora vzpostaviti mehanizem za spremljanje na letni ravni, da se preveri, ali je pomoč še potrebna. Ta oddelek ne zajema znižanja davkov ali dajatev, ki odražajo nujne stroške zagotavljanja energije ali povezanih storitev. Področje uporabe tega oddelka tako ne zajema na primer znižanja omrežnin ali plačil, s katerimi se financirajo mehanizmi za zmogljivost. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Kadar se zaradi znižanja davkov ali davkom podobnih dajatev znižajo ponavljajoči se stroški poslovanja, znesek pomoči ne sme presegati razlike med stroški okolju prijaznega projekta ali dejavnosti in okolju manj prijaznega hipotetičnega scenarija. Kadar bi se lahko z okolju prijaznejšim projektom ali dejavnostjo prihranili stroški ali ustvarili dodatni prihodki, je treba prihranke oziroma dodatne prihodke upoštevati pri ugotavljanju sorazmernosti pomoči. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Država članica mora pri načrtovanju shem pomoči upoštevati informacije o že prejeti podpori iz dokumentacije o sistemu masne bilance na podlagi člena 30 Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Kadar se v okviru ukrepov pomoči dodelijo koncesije ali druge ugodnosti, na primer pravica do uporabe zemljišča, morskega dna ali rek ali pravica do priključitve infrastrukture, morajo države članice zagotoviti, da se take koncesije podelijo na podlagi objektivnih in preglednih meril, povezanih s cilji ukrepa (glej točko 50). |
| --- | --- |

112.

| 113. | Kadar ima pomoč obliko prednostnega posojila ponudniku ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti na podlagi pogodbe o zagotavljanju prihranka energije, bi bilo treba s posojilnimi instrumenti zagotoviti znatno stopnjo sofinanciranja komercialnih ponudnikov dolžniškega financiranja. Predvidoma to velja, če ta stopnja ni nižja od 30 % vrednosti osnovnega portfelja pogodb ponudnika o zagotavljanju prihranka energije. Odplačilo ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti mora biti vsaj enakovredno nominalni vrednosti posojila. Kadar se pomoč dodeli v obliki jamstva, javno jamstvo ne sme presegati 80 % glavnice osnovnega posojila, kreditna institucija in država pa morata utrpeti izgube sorazmerno in pod enakimi pogoji. Zajamčeni znesek se mora zmanjševati sorazmerno, tako da jamstvo nikoli ne krije več kot 80 % neodplačanega posojila. Javno posojilo ali jamstvo za ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti mora biti omejeno na največ 10 let. |
| --- | --- |

113.

4.1.4   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 114. | Razen točke 70 se oddelka 3.2.2 in 3.3 ne uporabljata za ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Ta točka se uporablja od 1. julija 2023. Za vsak projekt ali, v primeru shem, vsak referenčni projekt je treba oceniti subvencijo na tono preprečenih emisij ekvivalenta CO2 ter predložiti predpostavke in metodologijo za ta izračun. Kolikor je mogoče, bi bilo treba v taki oceni opredeliti neto zmanjšanje emisij iz dejavnosti ob upoštevanju nastalih ali zmanjšanih emisij v življenjskem ciklu. Poleg tega bi bilo treba proučiti kratko- in dolgoročne interakcije z vsemi drugimi ustreznimi politikami ali ukrepi, vključno s sistemom Unije za trgovanje z emisijami. Da bi bilo mogoče primerjati stroške različnih ukrepov za varstvo okolja, bi morala biti metodologija načeloma podobna za vse ukrepe, ki jih spodbuja država članica (67). |
| --- | --- |

115.

| 116. | Da bi se zagotovili pozitivni vplivi na okolje v zvezi z razogljičenjem, pomoč ne sme zgolj povzročiti selitve emisij iz enega sektorja v drugega, ampak mora zagotoviti splošno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Za preprečitev tveganja dvojnih subvencij in zagotovitev preverjanja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov je treba s pomočjo za razogljičenje industrijskih dejavnosti zmanjšati emisije, ki nastanejo neposredno pri zadevni industrijski dejavnosti. S pomočjo za izboljšanje energijske učinkovitosti industrijskih dejavnosti je treba izboljšati energijsko učinkovitost dejavnosti upravičencev. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Z odstopanjem od zahteve iz zadnjega stavka točke 117 je mogoče izboljšanje energijske učinkovitosti industrijskih dejavnosti podpreti s pomočjo, dodeljeno za olajšanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Če se pomoč za olajšanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije ne dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, je treba državno pomoč načeloma dodeliti enako za vsa upravičena podjetja, ki poslujejo v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so v zvezi s cilji ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Za preprečitev dodelitve proračuna projektom, ki se ne izvedejo, in morebitnega onemogočanja novega vstopa na trg morajo države članice dokazati, da bodo sprejeti razumni ukrepi za zagotovitev, da se bodo projekti, za katere se dodeli pomoč, dejansko izvedli, na primer določitev jasnih rokov za izvedbo projekta, preverjanje izvedljivosti projekta v okviru predkvalifikacijskega postopka za pridobitev pomoči, zahteva po zavarovanju, ki ga morajo plačati upravičenci, ali spremljanje načrtovanja in razvoja projekta. Države članice pa lahko zagotovijo večjo prožnost v zvezi s predkvalifikacijskimi zahtevami za projekte, ki jih razvijajo in so v stoodstotni lasti MSP ali skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, da zmanjšajo ovire za njihovo udeležbo (68). |
| --- | --- |

120.

| 121. | Pomoč za razogljičenje ima lahko različne oblike, med drugim obliko nepovratnih sredstev, ki se izplačajo vnaprej, in pogodb za tekoča plačila pomoči, kot so pogodbe na razliko (69). Pomoč za kritje stroškov, ki so večinoma povezani s poslovanjem, namesto z naložbami, bi se morala uporabiti samo, kadar država članica dokaže, da se tako zagotovijo okolju prijaznejše odločitve o poslovanju. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Kadar je pomoč potrebna predvsem za kritje kratkoročnih stroškov, ki so morda spremenljivi, kot so stroški biomasnega goriva ali dovoda električne energije, in se izplača v obdobjih, daljših od enega leta, bi morale države članice potrditi, da se bodo proizvodni stroški, na katerih temelji znesek pomoči, spremljali in da bo znesek vsaj enkrat letno posodobljen. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Pomoč mora biti načrtovana tako, da se prepreči vsako neupravičeno izkrivljanje učinkovitega delovanja trgov ter zlasti ohranijo učinkovite spodbude za poslovanje in cenovne signale. Na primer, upravičenci bi morali biti še naprej izpostavljeni tveganju sprememb cen in tržnemu tveganju, če to ne ogroža doseganja ciljev pomoči. Zlasti se upravičencev ne bi smelo spodbujati k ponujanju produkta po ceni, nižji od njihovih mejnih stroškov, in ne smejo prejeti pomoči za proizvodnjo v obdobjih, ko je tržna vrednost navedene proizvodnje negativna (70). |
| --- | --- |

123.

| 124. | Komisija bo za ukrepe, ki vključujejo namenske infrastrukturne projekte, opravila oceno za vsak primer posebej. Pri oceni bo med drugim obravnavala velikost infrastrukture glede na zadevni trg, vpliv na verjetnost dodatnih tržnih naložb, obseg, v katerem je infrastruktura prvotno namenjena posameznemu uporabniku ali skupini uporabnikov, ter to, ali obstaja verodostojen načrt ali odločna zaveza za priključitev na širše omrežje, trajanje morebitnih odstopanj ali izjem od zakonodaje o notranjem trgu, strukturo zadevnega trga in položaj upravičencev na njem. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Na primer, kadar infrastruktura prvotno povezuje zgolj omejeno število uporabnikov, je mogoče izkrivljajoči učinek zmanjšati, če je del načrta za razvoj širšega omrežja Unije, na podlagi naslednjih meril:






  a) | obračunavanje za infrastrukturo bi moralo biti ločeno od vseh drugih dejavnosti, stroški dostopa in uporabe pa pregledni; |
| --- | --- | --- |

125.

a)

obračunavanje za infrastrukturo bi moralo biti ločeno od vseh drugih dejavnosti, stroški dostopa in uporabe pa pregledni;

| b) | za pomoč bi morale veljati zaveze glede odprtja infrastrukture (71) tretjim osebam po poštenih, razumnih in nediskriminatornih pogojih (vključno z javnimi razpisi za zahteve za priključitev pod enakimi pogoji), če to ne ogroža doseganja cilja pomoči; |
| --- | --- |

b)

za pomoč bi morale veljati zaveze glede odprtja infrastrukture (71) tretjim osebam po poštenih, razumnih in nediskriminatornih pogojih (vključno z javnimi razpisi za zahteve za priključitev pod enakimi pogoji), če to ne ogroža doseganja cilja pomoči;

| c) | prednost, ki jo upravičenci pridobijo do razvoja širšega omrežja, je morda treba izravnati, na primer s podporo dodatni razširitvi omrežja; |
| --- | --- |

c)

prednost, ki jo upravičenci pridobijo do razvoja širšega omrežja, je morda treba izravnati, na primer s podporo dodatni razširitvi omrežja;

| d) | prednost, ki jo pridobijo namenski uporabniki, je morda treba omejiti in/ali deliti z drugimi akterji. |
| --- | --- |

d)

prednost, ki jo pridobijo namenski uporabniki, je morda treba omejiti in/ali deliti z drugimi akterji.

| 126. | Da ne bi bil ogrožen cilj ukrepa ali drugi cilji Unije za varstvo okolja, se spodbude ne smejo zagotavljati za proizvodnjo energije, ki bi izpodrinila manj onesnažujoče oblike energije. Na primer, v primeru podpore soproizvodnji na osnovi neobnovljivih virov ali podpore proizvodnji energije iz biomase se je treba čim bolj izogibati zagotavljanju spodbud za proizvodnjo električne energije ali toplote, če bi to pomenilo omejevanje obnovljivih virov energije, ki ne onesnažujejo zraka. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Pomoč za razogljičenje lahko povzroči neupravičeno izkrivljanje konkurence, kadar izpodrine naložbe v čistejše alternative, ki so že na voljo na trgu, ali kadar ima učinek vezanosti na določene tehnologije ter tako ovira širši razvoj trga za čistejše rešitve in njihovo uporabo. Zato bo Komisija preverila tudi, ali ukrep pomoči spodbuja ali podaljšuje porabo fosilnih goriv in energije na osnovi fosilnih goriv (72) ter tako ovira razvoj čistejših alternativ in precej zmanjšuje splošno okoljsko korist naložbe. Države članice bi morale pojasniti, kako nameravajo preprečiti to tveganje, med drugim z zavezami uporabi predvsem goriv iz obnovljivih virov ali nizkoogljičnih goriv ali postopnemu odpravljanju virov na osnovi fosilnih goriv. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Komisija meni, da imajo nekateri ukrepi pomoči negativne učinke na konkurenco in trgovino, ki verjetno ne bodo izravnani. Zlasti lahko nekateri ukrepi pomoči poslabšajo nedelovanja trga in ustvarijo neučinkovitosti v škodo potrošnikov in družbe. Na primer, ukrepi, ki spodbujajo nove naložbe v proizvodnjo energije ali industrijsko proizvodnjo na osnovi najbolj onesnažujočih fosilnih goriv, kot so premog, dizel, lignit, nafta, šota in oljni skrilavec, povečujejo negativne okoljske eksternalije na trgu. Za ta goriva se ne bo štelo, da kakor koli pozitivno vplivajo na okolje, saj so nezdružljiva s podnebnimi cilji Unije. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Podobno se lahko z ukrepi, ki spodbujajo nove naložbe v proizvodnjo energije ali industrijsko proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina, kratkoročno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov in drugih onesnaževal, dolgoročno pa poslabšajo negativne okoljske eksternalije v primerjavi z alternativnimi naložbami. Da bi se štelo, da naložbe v zemeljski plin pozitivno vplivajo na okolje, morajo države članice pojasniti, kako bodo zagotovile, da bo naložba prispevala k doseganju podnebnega cilja Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050. Zlasti morajo pojasniti, kako bodo preprečile učinek vezanosti na to opremo za proizvodnjo energije na plin ali proizvodnjo na plin. To lahko temelji na primer na nacionalnem načrtu za razogljičenje z zavezujočimi cilji in/ali vključuje zaveze upravičenca v zvezi z izvajanjem tehnologij za razogljičenje, kot je tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida/zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida, ali nadomestitvijo zemeljskega plina s plinom iz obnovljivih virov ali nizkoogljičnim plinom ali zaprtjem obrata v roku, skladnem s podnebnimi cilji Unije. Zaveze bi morale vključevati enega ali več verodostojnih mejnikov pri zmanjševanju emisij za doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Proizvodnja pogonskih biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, lahko povzroči dodatno povpraševanje po zemljiščih in širitev kmetijskih zemljišč na območja z visoko zalogo ogljika, kot so gozdovi, mokrišča in šotišča, kar povzroča dodatne emisije toplogrednih plinov. Zato Direktiva (EU) 2018/2001 omejuje količino pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ki se lahko upoštevajo pri ciljih za energijo iz obnovljivih virov. Komisija meni, da lahko določeni ukrepi pomoči poslabšajo posredne negativne eksternalije. Zato bo načeloma štela, da državna pomoč za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, bioplin in biomasna goriva v količinah, ki presegajo zgornje mejne vrednosti, ki določajo njihovo upravičenost za izračun bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov v zadevni državi članici v skladu s členom 26 Direktive (EU) 2018/2001, verjetno ne bo imela pozitivnih učinkov, ki bi lahko presegali negativne učinke ukrepa. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Kadar se ugotovijo tveganja dodatnih izkrivljanj konkurence ali so ukrepi posebno novi ali zapleteni, lahko Komisija naloži pogoje iz točke 76. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Za ukrepe ali sheme individualne pomoči, ki koristijo posebno omejenemu številu upravičencev ali upravičencu, ki je prvotni akter, bi morale države članice dokazati še, da predlagani ukrep pomoči ne bo povzročil izkrivljanja konkurence, na primer s povečanjem tržne moči. Tudi kadar pomoč tržne moči ne poveča neposredno, jo lahko poveča posredno, z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, s spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem novih konkurentov od vstopa. Pri oceni negativnih učinkov takih ukrepov pomoči bo Komisija svojo analizo osredotočila na predvidljivi učinek, ki ga lahko ima pomoč na konkurenco med podjetji na zadevnem proizvodnem trgu, po potrebi tudi na nabavnih in podrejenih trgih, ter na tveganje presežne zmogljivosti. Komisija bo ocenila tudi morebitne negativne učinke na trgovino, vključno s tveganjem, da bodo države članice tekmovale za subvencije, kar se lahko pojavi zlasti v zvezi z izbiro lokacije. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Kadar se pomoč dodeli brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, ukrep pa koristi posebno omejenemu številu upravičencev ali upravičencu, ki je prvotni akter, lahko Komisija zahteva, naj država članica zagotovi, da upravičenec razširja strokovno znanje, pridobljeno zaradi projekta, za katerega se dodeli pomoč, da bi se pospešilo uvajanje uspešno predstavljenih tehnologij. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Če so vsi drugi pogoji za združljivost izpolnjeni, bo Komisija običajno ugotovila, da je ravnovesje ukrepov za razogljičenje pozitivno (tj. pozitivni učinki presegajo izkrivljanja notranjega trga) v smislu njihovega prispevka k blažitvi podnebnih sprememb, ki je opredeljena kot okoljski cilj v Uredbi (EU) 2020/852, ter/ali njihovega prispevka k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije, če ni očitnih znakov neupoštevanja načela, da se ne škoduje bistveno (73). Če se zgornja predpostavka ne uporablja, bo Komisija ocenila, ali so pozitivni učinki (vključno s skladnostjo s točkami iz oddelka 4.1.4 in vsemi zavezami, povezanimi s točko 129) večji od negativnih učinkov na notranjem trgu. |
| --- | --- |

134.

4.2   Pomoč za izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb

4.2.1   Utemeljitev pomoči

| 135. | Ukrepi za izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb so ciljno usmerjeni v negativne eksternalije, in sicer ustvarjajo posamezne spodbude za doseganje ciljev za prihranke energije ter zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal. Poleg splošnih nedelovanj trga, opredeljenih v poglavju 3, se lahko specifična nedelovanja trga pojavijo na področju energijske in okoljske učinkovitosti stavb. Na primer, pri prenovi stavb ukrepi za energijsko in okoljsko učinkovitost običajno ne koristijo samo lastniku stavbe, ki po navadi krije stroške prenove, ampak tudi najemniku. Zato Komisija meni, da je lahko za spodbujanje naložb za izboljšanje energijske in okoljske učinkovitosti stavb potrebna državna pomoč. |
| --- | --- |

135.

4.2.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 136. | Pomoč se lahko dodeli za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Taka pomoč se lahko združi s pomočjo za vse ali katerega koli od naslednjih ukrepov:






  a) | namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad; |
| --- | --- | --- |

137.

a)

namestitev integriranih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ki proizvajajo električno energijo, toploto ali hlad;

| b) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za energijo iz obnovljivih virov na kraju samem; |
| --- | --- |

b)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za energijo iz obnovljivih virov na kraju samem;

| c) | izgradnja in namestitev infrastrukture za polnjenje, namenjene uporabnikom stavbe, in povezane infrastrukture, kot so vodi, če je parkirišče v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

c)

izgradnja in namestitev infrastrukture za polnjenje, namenjene uporabnikom stavbe, in povezane infrastrukture, kot so vodi, če je parkirišče v stavbi ali neposredno ob njej;

| d) | namestitev opreme za digitalizacijo okoljskega in energetskega upravljanja ter nadzora stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturirano napeljavo kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča; |
| --- | --- |

d)

namestitev opreme za digitalizacijo okoljskega in energetskega upravljanja ter nadzora stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturirano napeljavo kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom pasivnega omrežja na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča;

| e) | druge naložbe, ki izboljšujejo energijsko ali okoljsko učinkovitost stavbe, vključno z naložbami v zelene strehe in opremo za zbiranje deževnice. |
| --- | --- |

e)

druge naložbe, ki izboljšujejo energijsko ali okoljsko učinkovitost stavbe, vključno z naložbami v zelene strehe in opremo za zbiranje deževnice.

| 138. | Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energijske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi. Pomoč za opremo za ogrevanje in hlajenje, ki je neposredno povezana s sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja, se bo ocenila pod pogoji, ki se uporabljajo za pomoč za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz oddelka 4.10. Pomoč za izboljšanje energijske učinkovitosti proizvodnih procesov in opremo za proizvodnjo energije, ki se uporablja za delovanje strojev, se bo ocenila pod pogoji, ki se uporabljajo za pomoč za zmanjšanje in odvzem emisij toplogrednih plinov iz oddelka 4.1. |
| --- | --- |

138.

| 139. | S pomočjo je treba zagotoviti:






  a) | v primeru prenove obstoječih stavb izboljšanje energijske učinkovitosti, na podlagi katerega se povpraševanje po primarni energiji zmanjša za vsaj 20 % v primerjavi s stanjem pred naložbo, ali, kadar je izboljšanje del postopne prenove, zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za vsaj 30 % v primerjavi s stanjem pred naložbo v petletnem obdobju, |
| --- | --- | --- |

139.

a)

v primeru prenove obstoječih stavb izboljšanje energijske učinkovitosti, na podlagi katerega se povpraševanje po primarni energiji zmanjša za vsaj 20 % v primerjavi s stanjem pred naložbo, ali, kadar je izboljšanje del postopne prenove, zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za vsaj 30 % v primerjavi s stanjem pred naložbo v petletnem obdobju,

| b) | v primeru ukrepov za prenovo, ki se nanašajo na namestitev ali zamenjavo samo ene vrste elementov stavbe (74) v smislu člena 2, točka 9, Direktive 2010/31/EU, zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za vsaj 10 % v primerjavi s stanjem pred naložbo, če država članica dokaže, da ima ukrep na ravni sheme splošno pomemben učinek v smislu zmanjšanja povpraševanja po primarni energiji, |
| --- | --- |

b)

v primeru ukrepov za prenovo, ki se nanašajo na namestitev ali zamenjavo samo ene vrste elementov stavbe (74) v smislu člena 2, točka 9, Direktive 2010/31/EU, zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za vsaj 10 % v primerjavi s stanjem pred naložbo, če država članica dokaže, da ima ukrep na ravni sheme splošno pomemben učinek v smislu zmanjšanja povpraševanja po primarni energiji,

| c) | v primeru novih stavb izboljšanje energijske učinkovitosti, na podlagi katerega se povpraševanje po primarni energiji zmanjša za vsaj 10 % v primerjavi s pragom, določenim za zahteve za skoraj nič-energijske stavbe v okviru nacionalnih ukrepov za izvedbo Direktive 2010/31/EU. |
| --- | --- |

c)

v primeru novih stavb izboljšanje energijske učinkovitosti, na podlagi katerega se povpraševanje po primarni energiji zmanjša za vsaj 10 % v primerjavi s pragom, določenim za zahteve za skoraj nič-energijske stavbe v okviru nacionalnih ukrepov za izvedbo Direktive 2010/31/EU.

| 140. | Pomoč za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb se lahko dodeli tudi MSP in malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, za olajšanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2(27) Direktive 2012/27/EU. |
| --- | --- |

140.

4.2.3   Spodbujevalni učinek

| 141. | Zahteve iz točk 142 in 143 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Komisija meni, da pomoč za projekte z vračilno dobo (75), krajšo od pet let, načeloma nima spodbujevalnega učinka. Vendar lahko država članica predloži dokaze o tem, da je pomoč potrebna, da se spodbudi sprememba ravnanja, tudi v primeru projektov s krajšo vračilno dobo. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Kadar pravo Unije za podjetja določa minimalne standarde glede energijske učinkovitosti, ki izpolnjujejo pogoje za standarde Unije, se bo štelo, da ima pomoč za vse naložbe, potrebne za to, da podjetja izpolnijo navedene standarde, spodbujevalni učinek, če se pomoč dodeli, preden zahteve postanejo obvezne za zadevno podjetje (76). Država članica mora zagotoviti, da upravičenci predložijo natančen načrt in časovni okvir prenove, ki dokazuje, da prenova, za katero se dodeli pomoč, zadostuje vsaj za to, da bo stavba izpolnjevala navedene minimalne standarde glede energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

143.

4.2.4   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.2.4.1   Ustreznost

| 144. | Zahteva iz točke 145 se uporablja poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.2. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Pomoč za olajšanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije ima lahko obliko posojila ali jamstva za ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti na podlagi pogodbe o zagotavljanju prihranka energije ali finančnega produkta za financiranje zadevnega ponudnika (npr. odkup terjatev z regresom ali brez njega, forfetiranje). |
| --- | --- |

145.

4.2.4.2   Sorazmernost

| 146. | Upravičeni stroški so stroški naložbe, ki so neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske ali okoljske učinkovitosti. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Intenzivnost pomoči ne sme presegati 30 % upravičenih stroškov za ukrepe iz točke 139(a) in (c). Za ukrepe iz točke 139(b) intenzivnost pomoči ne sme presegati 25 %. Kadar se pomoč za naložbe, s katero lahko podjetja izpolnijo minimalne standarde glede energijske učinkovitosti, ki izpolnjujejo pogoje za standarde Unije, dodeli manj kot 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standardov Unije, intenzivnost pomoči ne sme presegati 20 % upravičenih stroškov za ukrepe iz točke 139(a) in (c) ali 15 % upravičenih stroškov za ukrepe iz točke 139(b). |
| --- | --- |

147.

| 148. | Kar zadeva pomoč, dodeljeno za izboljšanje energijske učinkovitosti obstoječih stavb, se lahko intenzivnost pomoči poveča za 15 odstotnih točk, kadar se z izboljšanjem energijske učinkovitosti zagotovi zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za vsaj 40 %. To povečanje intenzivnosti pomoči se ne uporablja, kadar izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe na podlagi projekta, s katerim se sicer zagotovi zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za 40 % ali več, ne presega ravni, določene z minimalnimi standardi glede energijske učinkovitosti, ki izpolnjujejo pogoje za standarde Unije, ki začnejo veljati v manj kot 18 mesecih. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, ali za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, ali za 5 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Glede na specifične značilnosti ukrepa lahko država članica na podlagi analize vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 48, 51 in 52, dokaže tudi, da je potreben višji znesek pomoči. Znesek pomoči ne sme presegati vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 51 in 52. Kadar se pomoč za naložbe, s katero lahko podjetja izpolnijo minimalne standarde glede energijske učinkovitosti, ki izpolnjujejo pogoje za standarde Unije, dodeli manj kot 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standardov Unije, najvišji znesek pomoči ne sme presegati 70 % vrzeli v financiranju. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Kadar se pomoč dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50, se znesek pomoči šteje za sorazmernega. Kadar se pomoč za naložbe, s katero lahko podjetja izpolnijo minimalne standarde glede energijske učinkovitosti, ki izpolnjujejo pogoje za standarde Unije, dodeli manj kot 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standardov Unije, mora država članica zagotoviti ustrezno obravnavo tveganja prekomernega nadomestila, na primer z določitvijo zgornjih meja za ponudbe. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Največje intenzivnosti pomoči iz točk 147 do 151 se ne uporabljajo za pomoč, dodeljeno v obliki finančnih instrumentov. Kadar se pomoč dodeli v obliki jamstva, to ne bi smelo presegati 80 % osnovnega posojila. Kadar se pomoč dodeli v obliki posojila, mora biti odplačilo lastnikov stavbe skladu za energijsko učinkovitost ali skladu za energijo iz obnovljivih virov ali drugemu finančnemu posredniku vsaj enakovredno nominalni vrednosti posojila. |
| --- | --- |

153.

4.2.4.3   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 154. | Zahteve iz točk 155 do 157 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.2. |
| --- | --- |

154.

| 155. | S pomočjo za naložbe v opremo, ki uporablja zemeljski plin, za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb se lahko kratkoročno zagotovi zmanjšanje povpraševanja po energiji, dolgoročno pa poslabšajo negativne okoljske eksternalije v primerjavi z alternativnimi naložbami. Poleg tega lahko pomoč za namestitev opreme, ki uporablja zemeljski plin, povzroči neupravičeno izkrivljanje konkurence, kadar izpodrine naložbe v čistejše alternative, ki so že na voljo na trgu, ali kadar ima učinek vezanosti na določene tehnologije ter tako ovira razvoj trga za čistejše tehnologije in njihovo uporabo. Pozitivni učinki ukrepov, ki povzročajo tako izpodrivanje ali imajo tak učinek vezanosti, verjetno ne presegajo njihovih negativnih učinkov za konkurenco. Komisija bo v okviru ocene proučila, ali oprema, ki uporablja zemeljski plin, nadomešča opremo za proizvodnjo energije, ki uporablja najbolj onesnažujoča fosilna goriva, kot sta nafta in premog. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Alternative opremi za proizvodnjo energije na osnovi fosilnih goriv, ki povzročajo onesnaževanje, kot sta nafta in premog, so že na voljo na trgu. V okviru tega se ne šteje, da ima pomoč za namestitev energijsko učinkovite opreme za proizvodnjo energije na osnovi takih goriv enake pozitivne učinke kot pomoč za namestitev čistejše opreme za proizvodnjo energije. Prvič, majhna izboljšava v smislu zmanjšanja povpraševanja po energiji ne odtehta večjih emisij ogljika, povezanih z uporabo fosilnih goriv. Drugič, dodelitev pomoči za namestitev opreme za proizvodnjo energije z uporabo trdnih ali tekočih fosilnih goriv vključuje precejšnje tveganje vezanosti na tehnologije, ki temeljijo na fosilnih gorivih, ter izpodrivanja naložb v čistejše in bolj inovativne alternative, ki so na voljo na trgu, s preusmeritvijo odjema stran od opreme za proizvodnjo energije, ki ne uporablja trdnih ali tekočih fosilnih goriv. To bi tudi preprečilo nadaljnji razvoj trga za tehnologije, ki ne temeljijo na fosilnih gorivih. Zato Komisija meni, da negativni učinki pomoči za opremo za proizvodnjo energije z uporabo trdnih ali tekočih fosilnih goriv za konkurenco verjetno ne bodo izravnani. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Kadar se pomoč dodeli skladu za energijsko učinkovitost ali skladu za energijo iz obnovljivih virov ali drugemu finančnemu posredniku v obliki finančnih sredstev, lastniškega kapitala, jamstva ali posojila, bo Komisija preverila, ali so vzpostavljeni pogoji za zagotovitev, da sklad za energijsko učinkovitost ali sklad za energijo iz obnovljivih virov ali drug finančni posrednik ne bo prejel neupravičene prednosti in da bo uporabljal tržno razumno naložbeno strategijo za izvajanje ukrepa pomoči za energijsko učinkovitost. Izpolnjeni morajo biti zlasti naslednji pogoji:






  a) | finančne posrednike ali upravljavce sklada je treba izbrati v odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku, izvedenem v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki se uporabljata; |
| --- | --- | --- |

157.

a)

finančne posrednike ali upravljavce sklada je treba izbrati v odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku, izvedenem v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki se uporabljata;

| b) | vzpostavljeni so pogoji za zagotovitev, da se bodo finančni posredniki, vključno s skladi za energijsko učinkovitost ali energijo iz obnovljivih virov, upravljali na komercialni podlagi in zagotavljali odločitve o financiranju, usmerjene v dobiček; |
| --- | --- |

b)

vzpostavljeni so pogoji za zagotovitev, da se bodo finančni posredniki, vključno s skladi za energijsko učinkovitost ali energijo iz obnovljivih virov, upravljali na komercialni podlagi in zagotavljali odločitve o financiranju, usmerjene v dobiček;

| c) | upravljavci sklada za energijsko učinkovitost ali sklada za energijo iz obnovljivih virov ali drug finančni posrednik v največjem možnem obsegu prenese prednost na končne upravičence (lastnike stavbe ali najemnike) v obliki večjega obsega financiranja, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer. |
| --- | --- |

c)

upravljavci sklada za energijsko učinkovitost ali sklada za energijo iz obnovljivih virov ali drug finančni posrednik v največjem možnem obsegu prenese prednost na končne upravičence (lastnike stavbe ali najemnike) v obliki večjega obsega financiranja, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer.

4.3   Pomoč za čisto mobilnost

| 158. | V oddelkih 4.3.1 in 4.3.2 so navedeni pogoji, pod katerimi lahko državna pomoč za nekatere naložbe za zmanjšanje ali preprečitev emisij CO2 ali drugih onesnaževal v sektorju zračnega, cestnega, železniškega, vodnega in pomorskega prevoza na okolju prijazen način pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti, ne da bi spreminjala trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi Unije. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Pomoč za naložbe v lahka in težka cestna vozila, ki uporabljajo plin (zlasti UZP, SZP in bioplin), ter v ustrezno cestno infrastrukturo za oskrbo s plinom, razen za infrastrukturo za utekočinjeni zemeljski plin, izključno za polnjenje težkih cestnih vozil, ne spada na področje uporabe teh smernic. Na podlagi trenutne stopnje razvoja trga se pričakuje, da imajo te tehnologije v primerjavi s čistejšimi in inovativnejšimi alternativami bistveno manjši potencial za prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in zmanjšanju onesnaženosti zraka, zato se pričakuje, da bodo neupravičeno izkrivljale konkurenco z izpodrivanjem naložb v take čistejše alternative in učinkom vezanosti na rešitve mobilnosti, ki niso v skladu s cilji za leti 2030 in 2050. |
| --- | --- |

159.

4.3.1   Pomoč za nakup in najem čistih vozil in čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve ter za naknadno opremljanje vozil in mobilne opreme za spremljajoče storitve

4.3.1.1   Utemeljitev pomoči

| 160. | Da bi se dosegel pravno zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti EU do leta 2050, je bil v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru določen cilj, da se do leta 2050 emisije v prometu zmanjšajo za vsaj 90 % v primerjavi z ravnmi leta 1990. Sporočilo z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost (77) določa pot do doseganja navedenega cilja z razogljičenjem posameznih načinov prevoza in celotne prometne verige (78). |
| --- | --- |

160.

| 161. | Čeprav lahko obstoječe politike z določitvijo zavezujočih ciljev glede emisij CO2 za nova čista vozila v proizvajalčevem voznem parku (79), internalizacijo podnebnih in okoljskih eksternalij (80) ali spodbujanjem povpraševanja po vozilih na podlagi javnega naročanja (81) zagotavljajo spodbude za uporabo čistih vozil, morda ne zadostujejo za to, da bi v celoti odpravile nedelovanja trga, ki vplivajo na zadevni sektor. Kljub obstoječim politikam so lahko nekatere tržne ovire in nedelovanja trga še naprej prisotna, vključno s cenovno dostopnostjo čistih vozil v primerjavi s konvencionalnimi vozili, omejeno razpoložljivostjo infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom in obstojem okoljskih eksternalij. Zato lahko države članice zagotovijo pomoč za odpravo navedenih preostalih nedelovanj trga in podporo razvoju sektorja čiste mobilnosti. |
| --- | --- |

161.

4.3.1.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 162. | Pomoč se lahko dodeli za nakup in najem novih ali rabljenih čistih vozil ter za nakup in najem čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Pomoč se lahko dodeli tudi za naknadno opremljanje, predelavo in prilagoditev vozil ali mobilne opreme za spremljajoče storitve v naslednjih primerih:






  (a) | kadar se tako omogoči, da se navedena vozila ali oprema štejejo za čista vozila oziroma čisto mobilno opremo za spremljajoče storitve, ali |
| --- | --- | --- |

163.

(a)

kadar se tako omogoči, da se navedena vozila ali oprema štejejo za čista vozila oziroma čisto mobilno opremo za spremljajoče storitve, ali

| (b) | kadar je to potrebno za to, da lahko plovila in zrakoplovi poleg ali namesto fosilnih goriv uporabljajo biogoriva in sintetična goriva, vključno s tekočimi in plinastimi gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenimi uporabi v prometu, ali povečajo njihov delež ali |
| --- | --- |

(b)

kadar je to potrebno za to, da lahko plovila in zrakoplovi poleg ali namesto fosilnih goriv uporabljajo biogoriva in sintetična goriva, vključno s tekočimi in plinastimi gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenimi uporabi v prometu, ali povečajo njihov delež ali

| (c) | kadar je to potrebno za to, da lahko plovila uporabljajo vetrni pogon. |
| --- | --- |

(c)

kadar je to potrebno za to, da lahko plovila uporabljajo vetrni pogon.

4.3.1.3   Spodbujevalni učinek

| 164. | Pogoji iz točk 165 do 169 se uporabljajo poleg pogojev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Država članica mora predložiti verodostojen hipotetičen scenarij brez pomoči. Hipotetični scenarij ustreza naložbi z enako zmogljivostjo, življenjsko dobo in po potrebi drugimi ustreznimi tehničnimi značilnostmi kot pri okolju prijazni naložbi. Kadar se naložba nanaša na nakup ali najem čistih vozil ali čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve, se hipotetični scenarij navadno nanaša na nakup ali najem vozil ali mobilne opreme za spremljajoče storitve iste kategorije in z isto zmogljivostjo, ki po potrebi izpolnjuje vsaj standarde Unije in bi bila kupljena ali najeta brez pomoči. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Hipotetični scenarij lahko ustreza ohranjanju obratovanja obstoječega vozila ali mobilne opreme za spremljajoče storitve za obdobje, ki ustreza življenjski dobi okolju prijazne naložbe. V tem primeru bi bilo treba upoštevati diskontirane stroške vzdrževanja, popravil in posodobitve v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

166.

| 167. | V drugih primerih lahko hipotetični scenarij vključuje poznejšo zamenjavo vozila ali mobilne opreme za spremljajoče storitve. V tem primeru bi bilo treba upoštevati diskontirano vrednost vozila ali mobilne opreme za spremljajoče storitve ter izravnati razliko v zadevni ekonomski življenjski dobi opreme. Ta pristop je lahko ustrezen zlasti pri vozilih z daljšo ekonomsko življenjsko dobo, kot so plovila, železniška tirna vozila ali zrakoplovi. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Kadar so vozila ali mobilna oprema za spremljajoče storitve predmet sporazumov o najemu, bi bilo treba diskontirano vrednost najema čistih vozil ali čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve primerjati z diskontirano vrednostjo najema okolju manj prijaznega vozila ali mobilne opreme za spremljajoče storitve, ki bi se uporabljala brez pomoči. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Kadar naložba vključuje dodajanje opreme obstoječemu vozilu ali mobilni opremi za spremljajoče storitve za izboljšanje njene okoljske učinkovitosti (npr. naknadno opremljanje s sistemi za nadzorovanje onesnaževanja), lahko upravičeni stroški zajemajo skupne stroške naložbe. |
| --- | --- |

169.

4.3.1.4   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.3.1.4.1   Ustreznost

| 170. | Zahteve iz točke 171 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.2. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Pri preverjanju ustreznosti v primerjavi z drugimi instrumenti politike bi bilo treba upoštevati možnosti za vrste ukrepov, ki niso državna pomoč, za spodbujanje razvoja trga za čisto mobilnost in njihov predvideni vpliv v primerjavi z vplivom predlaganega ukrepa. Take druge vrste ukrepov lahko vključujejo uvedbo splošnih ukrepov za spodbujanje nakupa čistih vozil, kot so sheme ekoloških bonusov ali sheme za razrez ali vzpostavljanje območij z nizkimi emisijami v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

171.

4.3.1.4.2   Sorazmernost

| 172. | Pomoč ne sme presegati stroškov, potrebnih za pospeševanje razvoja zadevne gospodarske dejavnosti na način, s katerim se poviša raven varstva okolja (tj. s prehodom s konvencionalnih vozil na čista vozila in čisto mobilno opremo za spremljajoče storitve) v primerjavi s hipotetičnim scenarijem brez pomoči. Državna pomoč se lahko šteje za sorazmerno, kadar so izpolnjeni pogoji iz točk 173 do 181. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Splošno pravilo je, da je treba pomoč dodeliti na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Če so v okviru konkurenčnega postopka zbiranja ponudb vključena druga merila kot znesek pomoči, ki ga zahteva prosilec, se uporablja točka 50. Pogoji za sodelovanje se lahko nanašajo na primer na predvidene okoljske koristi naložbe v zvezi z zmanjšanjem ekvivalenta CO2 ali drugih onesnaževal v celotni življenjski dobi naložbe. Da bi država članica v takih primerih olajšala opredelitev okoljskih koristi, lahko zahteva, naj prosilci v svojih ponudbah navedejo predvideno raven zmanjšanja emisij na podlagi naložbe v primerjavi z ravnjo emisij primerljivega vozila, ki izpolnjuje standarde Unije, kadar je ustrezno. Okoljska merila, ki se uporabijo v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, lahko vključujejo tudi vidike življenjskega cikla, kot je vpliv ravnanja z izrabljenim izdelkom na okolje. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Zasnova konkurenčnega postopka zbiranja ponudb mora zagotoviti, da se ohranijo zadostne spodbude za prosilce za predložitev ponudb za projekte v zvezi z nakupom brezemisijskih vozil, ki so na splošno dražja od okolju manj prijaznih alternativ, če so ta na voljo v navedenem načinu prevoza. To vključuje zagotovitev, da ti projekti ob uporabi pogojev za sodelovanje niso v slabšem položaju v primerjavi z drugimi čistimi vozili, ki se ne štejejo za brezemisijska. Na primer, okoljska merila so lahko zasnovana kot bonusi, na podlagi katerih se lahko bolje ocenijo projekti z okoljskimi koristmi, ki presegajo koristi na podlagi zahtev za upravičenost ali primarnega cilja ukrepa. Kadar je ustrezno, bodo morda potrebne zgornje meje za ponudbe, da se omeji najvišja ponudba posameznih ponudnikov v posebnih kategorijah. Vsako zgornjo mejo bi bilo treba utemeljiti s sklicevanjem na količinsko opredelitev za referenčne projekte iz točk 51, 52 in 53. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Z odstopanjem od točk 173 do 175 se lahko v naslednjih primerih pomoč dodeli brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb:






  a) | kadar predvideno število udeležencev ne zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence ali preprečitev strateških ponudb; |
| --- | --- | --- |

176.

a)

kadar predvideno število udeležencev ne zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence ali preprečitev strateških ponudb;

| b) | kadar država članica zadovoljivo utemelji, da konkurenčni postopek zbiranja ponudb, kot je opisan v točkah 49 in 50, ni ustrezen za zagotavljanje sorazmernosti pomoči ter da se z uporabo alternativnih metod iz točk 177 do 180 ne bi povečalo tveganje neupravičenega izkrivljanja konkurence (82), odvisno od značilnosti ukrepa ali zadevnih sektorjev ali načinov prevoza, ali |
| --- | --- |

b)

kadar država članica zadovoljivo utemelji, da konkurenčni postopek zbiranja ponudb, kot je opisan v točkah 49 in 50, ni ustrezen za zagotavljanje sorazmernosti pomoči ter da se z uporabo alternativnih metod iz točk 177 do 180 ne bi povečalo tveganje neupravičenega izkrivljanja konkurence (82), odvisno od značilnosti ukrepa ali zadevnih sektorjev ali načinov prevoza, ali

| c) | kadar se dodeli za nakup ali najem vozil, predvidenih za podjetja, ki delujejo v sektorju javnega kopenskega, železniškega ali vodnega prevoza potnikov. |
| --- | --- |

c)

kadar se dodeli za nakup ali najem vozil, predvidenih za podjetja, ki delujejo v sektorju javnega kopenskega, železniškega ali vodnega prevoza potnikov.

| 177. | V primerih iz točke 176 se lahko pomoč šteje za sorazmerno, če ne presega 40 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za brezemisijska vozila in za 10 odstotnih točk za srednja podjetja ali za 20 odstotnih točk za mala podjetja. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Upravičeni stroški so neto dodatni stroški naložbe. Izračunajo se kot razlika med skupnimi stroški lastništva čistega vozila, predvidenega za nakup ali najem, na eni strani in skupnimi stroški lastništva v hipotetičnem scenariju na drugi strani. Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni varstva okolja, niso upravičeni. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Kar zadeva naknadno opremljanje vozil ali mobilne opreme za spremljajoče storitve, so lahko upravičeni stroški v skladu s točko 169 skupni stroški naknadnega opremljanja, če po hipotetičnem scenariju vozila ali mobilna oprema za spremljajoče storitve brez naknadnega opremljanja ohrani isto ekonomsko življenjsko dobo. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Glede na specifične značilnosti ukrepa lahko država članica na podlagi analize vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 48, 51 in 52, dokaže tudi, da je potreben višji znesek pomoči. V takem primeru mora država članica izvajati naknadno spremljanje, da preveri predpostavke o potrebni ravni pomoči, in vzpostaviti mehanizem za vračanje sredstev, kot je določen v točki 55. Znesek pomoči ne sme presegati vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 51 in 52. |
| --- | --- |

180.

| 181. | V primeru individualne pomoči je treba znesek pomoči določiti na podlagi analize vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 48, 51 in 52. V teh primerih mora država članica izvajati naknadno spremljanje, da preveri predpostavke o potrebni ravni pomoči, in vzpostaviti mehanizem za vračanje sredstev, kot je določen v točki 55. |
| --- | --- |

181.

4.3.1.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 182. | Zahteve iz točk 183 do 189 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.2. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Komisija meni, da se lahko s pomočjo za naložbe v vozila in mobilno opremo za spremljajoče storitve na zemeljski plin kratkoročno zagotovi zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal, dolgoročno pa poslabšajo negativne okoljske eksternalije v primerjavi z alternativnimi naložbami. Pomoč za nakup vozil in mobilne opreme za spremljajoče storitve na zemeljski plin povzroči neupravičeno izkrivljanje konkurence, kadar izpodrine naložbe v čistejše alternative, ki so že na voljo na trgu, ali kadar ima učinek vezanosti na določene tehnologije ter tako ovira razvoj trga za čistejše tehnologije in njihovo uporabo. Zato Komisija meni, da v navedenih primerih negativni učinki pomoči za vozila in mobilno opremo za spremljajoče storitve na zemeljski plin verjetno ne bodo izravnani. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Za pomoč za nakup ali najem vozil za vodni promet in mobilne opreme za spremljajoče storitve na SZP in UZP pa se lahko šteje, da nima dolgoročnih učinkov vezanosti ali ne izpodriva naložb v čistejše tehnologije, če država članica dokaže, da čistejše alternative niso splošno dostopne na trgu in se ne pričakuje, da bodo kmalu postale razpoložljive (83). |
| --- | --- |

184.

| 185. | Alternative vozilom na najbolj onesnažujoča fosilna goriva, kot je dizel, nafta ali utekočinjeni naftni plin (UNP), so že na voljo na trgu za uporabo v sektorjih cestnega, vodnega in železniškega prevoza. Dodelitev pomoči za navedena vozila vključuje precejšnje tveganje vezanosti na konvencionalne tehnologije in izpodrivanja naložb v čistejše alternative, ki so na voljo na trgu, s preusmeritvijo povpraševanja stran od okolju prijaznejših vozil. To bi tudi preprečilo nadaljnji razvoj trga za tehnologije, ki ne temeljijo na fosilnih gorivih. V okviru tega se šteje, da pomoč za nakup ali najem navedenih vozil, vključno z vozili naslednje generacije, ki presegajo standarde Unije, kjer je to ustrezno, nima enakih pozitivnih učinkov kot pomoč za nakup ali najem čistih vozil z nižjimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2. Zato Komisija meni, da negativni učinki pomoči za vozila, ki uporabljajo najbolj onesnažujoča fosilna goriva, kot je dizel, nafta ali UNP, na konkurenco verjetno ne bodo izravnani. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Ni pričakovati, da bodo brezemisijski električni zrakoplovi ali brezemisijski zrakoplovi na vodik v kratkem dostopni na trgu. Na podlagi tega Komisija meni, da lahko negativne učinke državne pomoči za čiste zrakoplove, ki niso brezemisijski zrakoplovi, izravnajo njeni pozitivni učinki, če prispeva k uvedbi na trgu ali hitrejši uporabi novih, učinkovitejših in okolju veliko prijaznejših zrakoplovov v skladu s potjo k doseganju podnebne nevtralnosti, brez blokiranja nekaterih tehnologij in izpodrivanja naložb v čistejše alternative. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Kar zadeva zračni promet, lahko Komisija, kadar je to primerno za ublažitev posebej izkrivljajočih učinkov pomoči, tudi ob upoštevanju tržnega položaja upravičenca, ali za povečanje pozitivnih učinkov ukrepov zahteva, da upravičenec razgradi enakovredno število okolju manj prijaznih zrakoplovov, ki imajo podobno vzletno maso kot zrakoplovi, kupljeni ali najeti z državno pomočjo. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Komisija bo pri oceni izkrivljanja konkurence, ki ga povzroča pomoč za nakup ali najem vozil ali mobilne opreme za spremljajoče storitve, proučila, ali bi začetek uporabe novih vozil povzročil nedelovanje trga ali poslabšal že obstoječa nedelovanja, na primer presežno zmogljivost v zadevnem sektorju. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Za obravnavo pričakovanih večjih izkrivljajočih učinkov ukrepov, s katerimi se ciljno usmerjena podpora brez konkurenčnega zbiranja ponudb (84) dodeli posameznemu upravičencu ali omejenemu številu specifičnih upravičencev, mora država članica v takih primerih ustrezno utemeljiti zasnovo ukrepa in dokazati, da se večja tveganja izkrivljanja konkurence ustrezno obravnavajo (85). |
| --- | --- |

189.

4.3.2   Pomoč za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom

4.3.2.1   Utemeljitev pomoči

| 190. | Da bi se omogočila obsežna uporaba čistih vozil in prehod na brezemisijsko mobilnost, je potrebno celovito omrežje infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom. Omejena razpoložljivost infrastrukture za polnjenje ali oskrbo čistih vozil z gorivom je dejansko posebno kritična ovira za njihovo uveljavljanje na trgu. Poleg tega navedena infrastruktura ni enakomerno razporejena po državah članicah. Dokler je delež čistih vozil v prometu omejen, trg sam morda ne bo mogel zagotoviti potrebne infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (86) vzpostavlja skupni okvir ukrepov za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva za promet v Uniji in določa okvir skupnih ukrepov za vzpostavitev take infrastrukture. Poleg tega lahko druge politike za spodbujanje uporabe čistih vozil že zagotavljajo naložbene signale za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom. Vendar te politike same morda ne zadostujejo za odpravo vseh opredeljenih nedelovanj trga. Zato lahko države članice dodelijo pomoč za odpravo navedenih preostalih nedelovanj trga ter podporo uvedbi infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom. |
| --- | --- |

191.

4.3.2.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 192. | Pomoč se lahko dodeli za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Projekti lahko vključujejo tudi naprave za pametno polnjenje in proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika na kraju samem, neposredno povezane z infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ter enote za shranjevanje električne energije ali obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, ki se uporablja kot gorivo za prevoz, na kraju samem. Nazivna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije ali vodika na kraju samem bi morala biti sorazmerna z nazivno izhodno močjo ali zmogljivostjo infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom, s katero je naprava povezana. |
| --- | --- |

193.

4.3.2.3   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.3.2.3.1   Nujnost pomoči

| 194. | Država članica mora preveriti nujnost pomoči za spodbujanje vzpostavitve infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom iste kategorije, kot je infrastruktura, ki bi bila vzpostavljena z državno pomočjo (87), na podlagi predhodnega odprtega javnega posvetovanja, neodvisne tržne študije ali drugih ustreznih dokazov, kot je določeno v oddelku 3.2.1.1. Zlasti mora dokazati, da se podobna infrastruktura pod komercialnimi pogoji verjetno ne bo kmalu razvila (88), in po potrebi obravnavati učinek sistema za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Pri oceni nujnosti pomoči za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom, odprte uporabnikom, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, vključno z javno infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, se lahko upošteva delež čistih vozil, ki bi jim bila taka infrastruktura namenjena, na trgu in obseg prometa v zadevni regiji ali regijah. |
| --- | --- |

195.

4.3.2.3.2   Ustreznost

| 196. | Zahteva iz točke 197 se uporablja poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.2. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Pri preverjanju ustreznosti v primerjavi z drugimi instrumenti politike bi bilo treba upoštevati možnosti za nove regulativne ukrepe za spodbujanje prehoda na čisto mobilnost in njihov predvideni vpliv v primerjavi z vplivom predlaganega ukrepa. |
| --- | --- |

197.

4.3.2.3.3   Sorazmernost

| 198. | Pomoč ne sme presegati stroškov, potrebnih za pospeševanje razvoja zadevne gospodarske dejavnosti na način, s katerim se poviša raven varstva okolja. Pomoč se lahko šteje za sorazmerno, kadar so izpolnjeni pogoji iz točk 199 do 204. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Pomoč je treba dodeliti na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50. Zasnova konkurenčnega postopka zbiranja ponudb mora zagotoviti, da se ohranijo zadostne spodbude za prosilce za predložitev ponudb za projekte v zvezi z infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, namenjeno zgolj oskrbi z električno energijo iz obnovljivih virov ali obnovljivim vodikom. Projekti, povezani z infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ki je namenjena zgolj oskrbi z električno energijo iz obnovljivih virov ali obnovljivim vodikom, pri uporabi meril za oddajo ne smejo biti v slabšem položaju v primerjavi s projekti, povezanimi z infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ki omogoča tudi oskrbo z električno energijo ali vodikom z večjo ogljično intenzivnostjo v primerjavi z električno energijo iz obnovljivih virov ali obnovljivim vodikom ali električno energijo, ki ni iz obnovljivih virov, ali vodikom, ki ni obnovljiv. Kadar je ustrezno, bodo morda potrebne zgornje meje za ponudbe, da se omeji najvišja ponudba posameznih ponudnikov v posebnih kategorijah. Vsako zgornjo mejo bi bilo treba utemeljiti s sklicevanjem na količinsko opredelitev za referenčne projekte iz točk 51, 52 in 53. |
| --- | --- |

199.

| 200. | Z odstopanjem od točke 199 se lahko pomoč namesto na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb v naslednjih primerih dodeli na podlagi drugih metod:






  a) | kadar predvideno število udeležencev ne zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence ali preprečitev strateških ponudb; |
| --- | --- | --- |

200.

a)

kadar predvideno število udeležencev ne zadostuje za zagotovitev učinkovite konkurence ali preprečitev strateških ponudb;

| b) | kadar konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, navedenega v točkah 49 in 50, ni mogoče organizirati; |
| --- | --- |

b)

kadar konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, navedenega v točkah 49 in 50, ni mogoče organizirati;

| c) | kadar se pomoč dodeli za infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, predvideno izključno ali predvsem za podjetja, ki delujejo v sektorju javnega kopenskega, železniškega ali vodnega prevoza potnikov (89); |
| --- | --- |

c)

kadar se pomoč dodeli za infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, predvideno izključno ali predvsem za podjetja, ki delujejo v sektorju javnega kopenskega, železniškega ali vodnega prevoza potnikov (89);

| d) | kadar se pomoč dodeli za infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ki je predvidena izključno ali predvsem za upravičenca do pomoči in ni dostopna javnosti (90), če zadevna država članica to ustrezno utemelji, ali |
| --- | --- |

d)

kadar se pomoč dodeli za infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ki je predvidena izključno ali predvsem za upravičenca do pomoči in ni dostopna javnosti (90), če zadevna država članica to ustrezno utemelji, ali

| e) | kadar se pomoč dodeli za infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, predvideno za določene vrste vozil, za katere je zadevna stopnja prodora na trg (na ustrezno vrsto vozila) v zadevni državi članici ali obseg prometa v zadevni regiji oziroma regijah zelo omejen (91). |
| --- | --- |

e)

kadar se pomoč dodeli za infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, predvideno za določene vrste vozil, za katere je zadevna stopnja prodora na trg (na ustrezno vrsto vozila) v zadevni državi članici ali obseg prometa v zadevni regiji oziroma regijah zelo omejen (91).

| 201. | V primerih iz točke 200 se lahko znesek pomoči določi na podlagi analize vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 48, 51 in 52. Država članica mora izvajati naknadno spremljanje, da preveri predpostavke o potrebni ravni pomoči, in vzpostaviti mehanizem za vračanje sredstev, kot je določen v točki 55. |
| --- | --- |

201.

| 202. | Kot alternativa za točko 201 se lahko pomoč šteje za sorazmerno, če ne presega 30 % upravičenih stroškov, kjer je infrastruktura za polnjenje ali oskrbo z gorivom namenjena zgolj oskrbi z električno energijo iz obnovljivih virov ali obnovljivim vodikom, pa 40 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in za 20 odstotnih točk za mala podjetja. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, ali za 5 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe. |
| --- | --- |

202.

| 203. | V takih primerih so upravičeni stroški vsi stroški naložbe za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom. Vključujejo lahko na primer stroške za:






  a) | infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom in povezano tehnično opremo; |
| --- | --- | --- |

203.

a)

infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom in povezano tehnično opremo;

| b) | namestitev ali nadgradnjo električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in transformatorji, potrebnimi za priključitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika ter za zagotovitev pripravljenosti infrastrukture za polnjenje na pametne sisteme; |
| --- | --- |

b)

namestitev ali nadgradnjo električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in transformatorji, potrebnimi za priključitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika ter za zagotovitev pripravljenosti infrastrukture za polnjenje na pametne sisteme;

| c) | nizke gradnje, prilagoditve zemljišč ali cest, namestitev in pridobivanja povezanih dovoljenj. |
| --- | --- |

c)

nizke gradnje, prilagoditve zemljišč ali cest, namestitev in pridobivanja povezanih dovoljenj.

| 204. | Kadar projekt vključuje proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika na kraju samem ali shranjevanje električne energije ali obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika na kraju samem, lahko upravičeni stroški vključujejo stroške naložbe proizvodnih enot ali objektov za shranjevanje. |
| --- | --- |

204.

4.3.2.4   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 205. | Zahteve iz točk 206 do 216 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.2. |
| --- | --- |

205.

| 206. | Nova infrastruktura za polnjenje, ki omogoča prenos električne energije z izhodno močjo do 22 kW, mora podpirati funkcije pametnega polnjenja. To bi zagotovilo optimizacijo postopkov polnjenja in njihovo upravljanje na način, ki ne povzroča zastojev ter v celoti izkorišča razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. |
| --- | --- |

206.

| 207. | Za preprečevanje podvajanja infrastrukture in uporabo sredstev, ki še niso na koncu svoje ekonomske življenjske dobe, mora država članica v primeru infrastrukture za oskrbo s sintetičnimi gorivi, vključno s tekočimi in plinastimi gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenimi uporabi v prometu, ali pogonskimi biogorivi (92) utemeljiti potrebo po novi infrastrukturi, pri čemer mora upoštevati tehnične lastnosti goriva, za katero je predvidena navedena infrastruktura. V primeru nadomestnih (93) sintetičnih goriv ali pogonskih biogoriv mora upoštevati obseg, v katerem se lahko obstoječa infrastruktura uporablja za oskrbo z nadomestnimi sintetičnimi gorivi ali pogonskimi biogorivi. |
| --- | --- |

207.

| 208. | Pomoč za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev infrastrukture za oskrbo z gorivom lahko povzroči neupravičeno izkrivljanje konkurence, kadar izpodrine naložbe v čistejše alternative, ki so že na voljo na trgu, ali kadar ima učinek vezanosti na določene tehnologije ter tako ovira razvoj trga za čistejše tehnologije in njihovo uporabo. Zato Komisija meni, da v navedenih primerih negativni učinki pomoči za infrastrukturo za oskrbo z gorivi na osnovi zemeljskega plina za konkurenco verjetno ne bodo izravnani. |
| --- | --- |

208.

| 209. | Glede na trenutno stopnjo razvoja trga za čiste mobilne tehnologije v sektorjih vodnega prometa se lahko za pomoč za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev infrastrukture za oskrbo s SZP in UZP za vodni promet šteje, da nima dolgoročnega učinka vezanosti in ne izpodriva naložb v čistejše tehnologije, če država članica dokaže, da čistejše alternative niso splošno na voljo na trgu in se ne pričakuje, da bodo kmalu postale razpoložljive (94), ter da bi se infrastruktura uporabila za spodbuditev prehoda na nizkoogljična goriva. Komisija bo pri ocenjevanju take pomoči upoštevala, ali je naložba del verodostojne poti k razogljičenju in ali pomoč prispeva k doseganju ciljev iz zakonodaje Unije o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Na področju cestnega prometa so brezemisijska vozila že realna možnost, zlasti za lahka vozila. Kar zadeva težka vozila, se pričakuje, da bodo v bližnji prihodnosti postala bolj dostopna na trgu. Zato bo pomoč za infrastrukturo za oskrbo z UZP za težka vozila, dodeljena po letu 2025, predvidoma imela negativne učinke za konkurenco, ki jih pozitivni učinki verjetno ne bodo izravnali. Komisija bo pri ocenjevanju pomoči za infrastrukturo za oskrbo z gorivom za težka vozila upoštevala, ali pomoč prispeva k doseganju ciljev iz zakonodaje Unije o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva. |
| --- | --- |

210.

| 211. | Alternative fosilnim gorivom so že na voljo na trgu za uporabo v sektorjih cestnega ter v nekaterih delih vodnega in železniškega prometa. V okviru tega se ne šteje, da ima pomoč za vzpostavitev infrastrukture za oskrbo z gorivi, ki se proizvajajo z uporabo fosilnih virov ali energije iz fosilnih virov, kot je vodik iz fosilnih goriv (95), enake pozitivne učinke kot pomoč za vzpostavitev infrastrukture za oskrbo z nefosilnimi ali nizkoogljičnimi gorivi. Prvič, zmanjšanje emisij CO2, doseženo v prometnem sektorju, verjetno ne odtehta nadaljevanja emisij CO2, povezanih s proizvodnjo in uporabo fosilnih goriv, zlasti kadar se ne zajemajo in shranjujejo učinkovito. Drugič, dodelitev pomoči za infrastrukturo za oskrbo s fosilnimi gorivi, ki niso nizkoogljična, lahko pomeni tveganje za vezanost na nekatere proizvodne tehnologije in s tem izpodrivanje naložb v čistejše alternative s preusmeritvijo povpraševanja s proizvodnih postopkov, ki ne vključujejo uporabe fosilnih virov ali energije iz fosilnih virov ali ki so nizkoogljični. To bi tudi preprečilo razvoj trga za čiste tehnologije za brezemisijsko mobilnost, ki ne temeljijo na fosilnih gorivih, ter proizvodnjo nefosilnih goriv in energije iz nefosilnih virov. Komisija zato meni, da je malo verjetno, da bi se negativni učinki pomoči za infrastrukturo za oskrbo s fosilnimi gorivi, vključno z vodikom iz fosilnih goriv, pri kateri toplogredni plini, ki nastajajo pri proizvodnji vodika, niso učinkovito zajeti, za konkurenco izravnali, če srednjeročno ne bo verodostojnega načina za oskrbo z gorivi iz obnovljivih virov ali nizkoogljičnimi gorivi in njihovo uporabo. |
| --- | --- |

211.

| 212. | Za pomoč za infrastrukturo za oskrbo z vodikom, ki se ne uporablja izključno za oskrbo z obnovljivim ali nizkoogljičnim vodikom, se zato lahko šteje, da nima dolgoročnega učinka vezanosti ali da ne izpodriva naložb v čistejše tehnologije, če država članica dokaže verodostojen način za postopne opustitve uporabe vodika, ki ni obnovljiv ali nizkoogljičen, za vzpostavitev infrastrukture za oskrbo z vodikom do leta 2035. |
| --- | --- |

212.

| 213. | Brez ustreznih zaščitnih ukrepov lahko pomoč povzroči nastanek ali okrepitev tržne moči, kar lahko prepreči ali ovira učinkovito konkurenco na nastajajočih trgih ali trgih v razvoju. Zato mora država članica zagotoviti, da so v zasnovo ukrepa pomoči vključeni ustrezni zaščitni ukrepi za obravnavo navedenega tveganja. Taki zaščitni ukrepi lahko na primer vključujejo določitev največjega deleža proračuna za ukrep, ki se lahko dodeli enemu podjetju. |
| --- | --- |

213.

| 214. | Komisija bo po potrebi ocenila, ali so vzpostavljeni zadostni zaščitni ukrepi za zagotovitev, da upravljavci infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ki na svoji infrastrukturi ponujajo ali omogočajo pogodbena plačila, ne diskriminirajo neupravičeno ponudnikov storitev mobilnosti, na primer z uporabo neupravičenih prednostnih pogojev dostopa ali z neupravičenimi razlikami v cenah. Če taki zaščitni ukrepi niso vzpostavljeni, Komisija meni, da bi ukrep lahko povzročil neupravičene negativne učinke za konkurenco na trgu storitev mobilnosti. |
| --- | --- |

214.

| 215. | Kakršna koli koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za upravljanje infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom se dodeli na konkurenčni, pregledni in nediskriminatorni podlagi ob ustreznem upoštevanju pravil Unije o javnem naročanju, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

215.

| 216. | Kadar se pomoč dodeli za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom, do katere lahko dostopajo uporabniki, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, vključno z javno dostopno infrastrukturo za polnjenje ali oskrbo z gorivom, mora biti ta infrastruktura dostopna javnosti ter uporabnikom zagotavljati nediskriminatoren dostop, med drugim v zvezi s tarifami, metodami avtentikacije in plačila ter drugimi pogoji uporabe, kjer je to ustrezno. Poleg tega mora država članica zagotoviti, da pristojbine, zaračunane uporabnikom, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, za uporabo infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom, ustrezajo tržni ceni. |
| --- | --- |

216.

4.4   Pomoč za učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo

4.4.1   Utemeljitev pomoči

| 217. | Akcijski načrt za krožno gospodarstvo (96) določa v prihodnost usmerjen načrt za pospeševanje prehoda Unije na krožno gospodarstvu v okviru preobrazbene spremembe, ki jo spodbuja sporočilo o evropskem zelenem dogovoru. Akcijski načrt za krožno gospodarstvo spodbuja procese krožnega gospodarstva, trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter je namenjen zagotavljanju preprečevanja nastajanja odpadkov in čim daljšega ohranjanja virov v gospodarstvu Unije. Navedeni cilji so tudi predpogoj za doseganje cilja Unije za podnebno nevtralnost do leta 2050 ter čistejšega in bolj trajnostnega gospodarstva. |
| --- | --- |

217.

| 218. | V akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo je izrecno navedena potreba, da se cilji, povezani s krožnim gospodarstvom, upoštevajo pri reviziji smernic o državni pomoči na področju okolja in energije. V okviru tega ima lahko finančna podpora v obliki državne pomoči, povezana s širokimi, jasnimi in doslednimi pravili, ključno vlogo pri podpiranju krožnosti v proizvodnih procesih v okviru širše preobrazbe industrije Unije naproti podnebni nevtralnosti in dolgoročni konkurenčnosti. Poleg tega lahko bistveno pripomore k oblikovanju dobro delujočega trga Unije za sekundarne surovine, s katerimi se bo zmanjšal pritisk na naravne vire, ustvarila trajnostna rast in delovna mesta ter okrepila odpornost. |
| --- | --- |

218.

| 219. | V akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo je poleg tega priznan vse večji pomen bioloških virov kot ključnega prispevka h gospodarstvu EU. V skladu s strategijo EU za biogospodarstvo (97) biogospodarstvo podpira cilje evropskega zelenega dogovora, saj prispeva k ogljično nevtralnemu gospodarstvu, krepi okoljsko, gospodarsko in socialno trajnostnost ter spodbuja zeleno rast. Finančna podpora v obliki državne pomoči ima lahko ključno vlogo pri podpiranju uvajanja trajnostnih praks biogospodarstva, kot je podpora trajnostno proizvedenim biološkim materialom in izdelkom, ki lahko pomagajo doseči podnebno nevtralnost in jih trg sam ne bi sprejel. |
| --- | --- |

219.

4.4.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 220. | Pomoč iz tega oddelka se lahko dodeli za naslednje vrste naložb:






  a) | naložbe za izboljšanje učinkovite rabe virov na podlagi katere koli od naslednjih možnosti:






  i) | neto zmanjšanja virov, ki se porabijo pri proizvodnji iste količine produkta (98); |
| --- | --- | --- | --- |

220.

a)

naložbe za izboljšanje učinkovite rabe virov na podlagi katere koli od naslednjih možnosti:

i)

neto zmanjšanja virov, ki se porabijo pri proizvodnji iste količine produkta (98);

| ii) | nadomestitve primarnih surovin s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali recikliranimi) ali predelanimi surovinami ali |
| --- | --- |

ii)

nadomestitve primarnih surovin s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali recikliranimi) ali predelanimi surovinami ali

| iii) | nadomestitve fosilnih surovin s surovinami na biološki osnovi; |
| --- | --- |

iii)

nadomestitve fosilnih surovin s surovinami na biološki osnovi;

| b) | naložbe za zmanjšanje, preprečevanje nastajanja, pripravo za ponovno uporabo, snovno predelavo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov (99), ki nastanejo pri upravičencu; |
| --- | --- |

b)

naložbe za zmanjšanje, preprečevanje nastajanja, pripravo za ponovno uporabo, snovno predelavo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov (99), ki nastanejo pri upravičencu;

| c) | naložbe za pripravo za ponovno uporabo, snovno predelavo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov, ki nastanejo pri tretjih osebah in bi se sicer odstranili ali obdelali s postopkom, ki je nižje na hierarhiji ravnanja z odpadki (100), ali na način, pri katerem je učinkovitost rabe virov manjša, ali bi pripeljali do slabše kakovosti recikliranja; |
| --- | --- |

c)

naložbe za pripravo za ponovno uporabo, snovno predelavo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov, ki nastanejo pri tretjih osebah in bi se sicer odstranili ali obdelali s postopkom, ki je nižje na hierarhiji ravnanja z odpadki (100), ali na način, pri katerem je učinkovitost rabe virov manjša, ali bi pripeljali do slabše kakovosti recikliranja;

| d) | naložbe za zmanjšanje, preprečevanje nastajanja, pripravo za ponovno uporabo, snovno predelavo, dekontaminacijo, ponovno uporabo in recikliranje drugih izdelkov, materialov ali snovi (101), ki nastanejo pri upravičencu ali tretji osebi, ne veljajo nujno za odpadke in bi sicer ostali neuporabljeni, bi se odstranili ali predelali na način, pri katerem je učinkovitost rabe virov manjša, bi veljali za odpadke, če se ne bi ponovno uporabili, ali bi pripeljali do slabše kakovosti recikliranja; |
| --- | --- |

d)

naložbe za zmanjšanje, preprečevanje nastajanja, pripravo za ponovno uporabo, snovno predelavo, dekontaminacijo, ponovno uporabo in recikliranje drugih izdelkov, materialov ali snovi (101), ki nastanejo pri upravičencu ali tretji osebi, ne veljajo nujno za odpadke in bi sicer ostali neuporabljeni, bi se odstranili ali predelali na način, pri katerem je učinkovitost rabe virov manjša, bi veljali za odpadke, če se ne bi ponovno uporabili, ali bi pripeljali do slabše kakovosti recikliranja;

| e) | naložbe za ločeno zbiranje (102) in sortiranje odpadkov ali drugih izdelkov, materialov ali snovi za pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje. |
| --- | --- |

e)

naložbe za ločeno zbiranje (102) in sortiranje odpadkov ali drugih izdelkov, materialov ali snovi za pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje.

| 221. | Pod nekaterimi pogoji se lahko pomoč za kritje stroškov poslovanja dodeli za ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov v zvezi s specifičnimi tokovi odpadkov ali vrstami odpadkov (glej točko 247). |
| --- | --- |

221.

| 222. | Pomoč v zvezi z izrabo preostanka toplotne energije iz proizvodnih procesov ali pomoč v zvezi z zajemanjem in uporabo ogljikovega dioksida se bo ocenila na podlagi pogojev, ki se uporabljajo za pomoč za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz oddelka 4.1. |
| --- | --- |

222.

| 223. | Pomoč v zvezi s proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina in biomasnih goriv iz odpadkov se bo ocenila na podlagi pogojev, ki se uporabljajo za pomoč za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz oddelka 4.1. |
| --- | --- |

223.

| 224. | Pomoč za proizvodnjo energije iz odpadkov se bo ocenila na podlagi pogojev, ki se uporabljajo za pomoč za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz oddelka 4.1. Če se pomoč za proizvodnjo energije ali toplote iz odpadkov nanaša na naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja ali za njihovo delovanje, se bo ocenila na podlagi pogojev, ki se uporabljajo za pomoč za daljinsko ogrevanje ali hlajenje iz oddelka 4.10. |
| --- | --- |

224.

4.4.3   Spodbujevalni učinek

| 225. | Zahteve iz točk 226 do 233 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

225.

| 226. | Kar zadeva zahtevo, da država članica opredeli verodostojen hipotetični scenarij, iz točke 28, bo hipotetični scenarij na splošno ustrezal naložbi z enako zmogljivostjo, življenjsko dobo in po potrebi drugimi ustreznimi tehničnimi značilnostmi kot pri okolju prijazni naložbi. |
| --- | --- |

226.

| 227. | Poleg tega lahko vključuje ohranjanje obratovanja obstoječih naprav ali opreme za obdobje, ki ustreza življenjski dobi okolju prijazne naložbe. V tem primeru bi bilo treba upoštevati diskontirane stroške vzdrževanja, popravil in posodobitve v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

227.

| 228. | V nekaterih primerih lahko hipotetični scenarij vključuje poznejšo zamenjavo naprav ali opreme. V tem primeru bi bilo treba upoštevati diskontirano vrednost naprav in opreme ter izravnati razliko v zadevni ekonomski življenjski dobi naprav ali opreme. |
| --- | --- |

228.

| 229. | Kadar je oprema predmet dogovorov o najemu, bi bilo treba diskontirano vrednost najema okolju prijazne opreme primerjati z diskontirano vrednostjo najema okolju manj prijazne opreme, ki bi se uporabljala brez pomoči. |
| --- | --- |

229.

| 230. | Kadar naložba vključuje dodajanje naprav ali opreme obstoječim objektom, napravam ali opremi, upravičeni stroški zajemajo skupne stroške naložbe. |
| --- | --- |

230.

| 231. | Komisija meni, da pomoč za projekte z vračilno dobo, krajšo od pet let, načeloma nima spodbujevalnega učinka. Vendar lahko država članica predloži dokaze o tem, da je pomoč potrebna, da se spodbudi sprememba ravnanja, tudi v primeru projektov s krajšo vračilno dobo. |
| --- | --- |

231.

| 232. | Za pomoč za naložbe, s katero lahko podjetja zgolj dosežejo obvezne standarde Unije, ki že veljajo, se ne bo štelo, da ima spodbujevalni učinek (glej točko 32). Kot je pojasnjeno v točki 32, se za pomoč lahko šteje, da ima spodbujevalni učinek, kadar podjetju omogoči, da poviša svojo raven varstva okolja v skladu z obveznimi nacionalnimi standardi, ki so strožji od standardov Unije ali se sprejmejo, ker standardov Unije ni. |
| --- | --- |

232.

| 233. | Štelo se bo, da ima pomoč, dodeljena za prilagajanje standardom Unije, ki so že sprejeti, vendar še ne veljajo, spodbujevalni učinek, če bo naložba izvedena in končana vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standardov Unije. |
| --- | --- |

233.

4.4.4   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.4.4.1   Nujnost pomoči

| 234. | Zahteve iz točk 235 in 236 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.1. |
| --- | --- |

234.

| 235. | Naložba mora presegati uveljavljene poslovne prakse, ki se na splošno izvajajo po vsej Uniji in pri vseh tehnologijah (103). |
| --- | --- |

235.

| 236. | V primeru pomoči za ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov ali drugih izdelkov, materialov ali snovi mora država članica dokazati, da je tako ločeno zbiranje in sortiranje v njej premalo razvito (104). V primeru dodelitve pomoči za kritje stroškov poslovanja mora država članica dokazati, da je taka pomoč v prehodnem obdobju potrebna za olajšanje razvoja dejavnosti v zvezi z ločenim zbiranjem in sortiranjem odpadkov. Država članica mora upoštevati vse obveznosti podjetij v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca, ki jih je morda uvedla v skladu s členom 8 Direktive 2008/98/ES. |
| --- | --- |

236.

4.4.4.2   Ustreznost

| 237. | Zahteve iz točke 238 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.2. |
| --- | --- |

237.

| 238. | V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ (105) se podjetja, v katerih nastajajo odpadki, ne bi smela razbremeniti stroškov njihove obdelave. Zato se podjetja, v katerih nastajajo odpadki, s pomočjo ne bi smela razbremeniti stroškov ali obveznosti, povezanih z obdelavo takih odpadkov, za katere so odgovorna na podlagi zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje, med drugim na podlagi sistemov razširjene odgovornosti proizvajalca. Poleg tega se podjetja s pomočjo ne bi smela razbremeniti stroškov, ki bi se morali obravnavati kot običajni stroški podjetja. |
| --- | --- |

238.

4.4.4.3   Sorazmernost

| 239. | Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, določeni s primerjavo skupnih stroškov naložbe pri projektu in stroškov okolju manj prijaznega projekta ali dejavnosti, ki je lahko:






  a) | primerljiva naložba, kot je opisana v točki 226, ki bi se verjetno izvedla brez pomoči in s katero se ne doseže enaka raven učinkovite rabe virov; |
| --- | --- | --- |

239.

a)

primerljiva naložba, kot je opisana v točki 226, ki bi se verjetno izvedla brez pomoči in s katero se ne doseže enaka raven učinkovite rabe virov;

| b) | obdelava odpadkov s postopkom, ki je nižje v hierarhiji ravnanja z odpadki ali pri katerem je učinkovitost rabe virov manjša; |
| --- | --- |

b)

obdelava odpadkov s postopkom, ki je nižje v hierarhiji ravnanja z odpadki ali pri katerem je učinkovitost rabe virov manjša;

| c) | običajni proizvodni proces v zvezi s primarno surovino ali izdelkom, če je reciklirani ali ponovno uporabljeni (sekundarni) izdelek tehnično in ekonomsko nadomestljiv s primarno surovino ali izdelkom; |
| --- | --- |

c)

običajni proizvodni proces v zvezi s primarno surovino ali izdelkom, če je reciklirani ali ponovno uporabljeni (sekundarni) izdelek tehnično in ekonomsko nadomestljiv s primarno surovino ali izdelkom;

| d) | kateri koli drugi hipotetični scenarij, ki temelji na utemeljenih predpostavkah. |
| --- | --- |

d)

kateri koli drugi hipotetični scenarij, ki temelji na utemeljenih predpostavkah.

| 240. | Kadar bi bil izdelek, snov ali material odpadek, če se ne bi ponovno uporabil, pravne zahteve za odstranitev ali drugačno obdelavo takega izdelka, snovi ali materiala pa ni, lahko upravičeni stroški ustrezajo naložbi, potrebni za predelavo zadevnega izdelka, snovi ali materiala. |
| --- | --- |

240.

| 241. | Intenzivnost pomoči ne sme presegati 40 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

241.

| 242. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in za 20 odstotnih točk za mala podjetja. |
| --- | --- |

242.

| 243. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, ali za 5 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe. |
| --- | --- |

243.

| 244. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za ekoinovativne dejavnosti, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | ekoinovativna dejavnost mora biti nova ali bistveno izboljšana v primerjavi z najsodobnejšimi v svojem sektorju v Uniji (106); |
| --- | --- | --- |

244.

a)

ekoinovativna dejavnost mora biti nova ali bistveno izboljšana v primerjavi z najsodobnejšimi v svojem sektorju v Uniji (106);

| b) | pričakovana okoljska korist mora biti bistveno večja od izboljšanja, ki je posledica splošnega razvoja najsodobnejših projektov v primerljivih dejavnostih (107); |
| --- | --- |

b)

pričakovana okoljska korist mora biti bistveno večja od izboljšanja, ki je posledica splošnega razvoja najsodobnejših projektov v primerljivih dejavnostih (107);

| c) | inovativna narava dejavnosti vključuje jasno stopnjo tveganja v tehnološkem, tržnem ali finančnem smislu, ki je višja od tveganja, ki se običajno povezuje s primerljivimi neinovativnimi dejavnostmi (108). |
| --- | --- |

c)

inovativna narava dejavnosti vključuje jasno stopnjo tveganja v tehnološkem, tržnem ali finančnem smislu, ki je višja od tveganja, ki se običajno povezuje s primerljivimi neinovativnimi dejavnostmi (108).

| 245. | Z odstopanjem od točk 241 do 244 lahko država članica na podlagi analize vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 48, 51 in 52, dokaže tudi, da je potrebna večja intenzivnost pomoči. V takem primeru mora država članica izvajati naknadno spremljanje, da preveri predpostavke o potrebni ravni pomoči, in vzpostaviti mehanizem za vračanje sredstev, kot je določen v točki 55. Znesek pomoči ne sme presegati vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 51 in 52. |
| --- | --- |

245.

| 246. | Kadar se pomoč dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50, se znesek pomoči šteje za sorazmernega. |
| --- | --- |

246.

| 247. | S pomočjo se lahko krijejo stroški poslovanja, če se nanaša na ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov ali drugih izdelkov, materialov ali snovi v zvezi s specifičnimi tokovi odpadkov ali vrstami odpadkov za pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje, pri čemer morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | pomoč je treba dodeliti na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50, ki mora biti na nediskriminatorni podlagi odprt za vse subjekte, ki izvajajo storitve ločenega zbiranja in sortiranja; |
| --- | --- | --- |

247.

a)

pomoč je treba dodeliti na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50, ki mora biti na nediskriminatorni podlagi odprt za vse subjekte, ki izvajajo storitve ločenega zbiranja in sortiranja;

| b) | kadar je prihodnji razvoj stroškov poslovanja med trajanjem ukrepa zelo negotov, lahko konkurenčni postopek zbiranja ponudb vključuje pravila za omejitev pomoči v nekaterih ustrezno opredeljenih okoliščinah, pri čemer morajo biti navedena pravila in okoliščine opredeljena vnaprej; |
| --- | --- |

b)

kadar je prihodnji razvoj stroškov poslovanja med trajanjem ukrepa zelo negotov, lahko konkurenčni postopek zbiranja ponudb vključuje pravila za omejitev pomoči v nekaterih ustrezno opredeljenih okoliščinah, pri čemer morajo biti navedena pravila in okoliščine opredeljena vnaprej;

| c) | vsako pomoč za naložbe, dodeljeno napravi za ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov v zvezi s specifičnimi tokovi odpadkov ali vrstami odpadkov, je treba odšteti od pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene za isto napravo, kadar obe obliki pomoči krijeta iste upravičene stroške; |
| --- | --- |

c)

vsako pomoč za naložbe, dodeljeno napravi za ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov v zvezi s specifičnimi tokovi odpadkov ali vrstami odpadkov, je treba odšteti od pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene za isto napravo, kadar obe obliki pomoči krijeta iste upravičene stroške;

| d) | pomoč se lahko dodeli za največ pet let. |
| --- | --- |

d)

pomoč se lahko dodeli za največ pet let.

4.4.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino

| 248. | Zahteve iz točk 249 do 252 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.2. |
| --- | --- |

248.

| 249. | Pomoč ne sme spodbujati nastajanja odpadkov ali večje uporabe virov. |
| --- | --- |

249.

| 250. | Na podlagi pomoči se ne sme zgolj povečati povpraševanje po odpadkih ali drugih materialih in virih, namenjenih ponovni uporabi, recikliranju ali predelavi, ne da bi se povečalo zbiranje navedenih materialov. |
| --- | --- |

250.

| 251. | Pri oceni vpliva pomoči na trg bo Komisija proučila morebitne učinke pomoči na delovanje trgov za primarne in sekundarne materiale v zvezi z zadevnimi izdelki. |
| --- | --- |

251.

| 252. | Zlasti pri oceni vpliva pomoči za stroške poslovanja, ki se nanašajo na ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov ali drugih izdelkov, materialov ali snovi v zvezi s specifičnimi tokovi odpadkov ali vrstami odpadkov za pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje, na trg bo Komisija upoštevala morebitne interakcije s sistemi razširjene odgovornosti proizvajalca v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

252.

4.5   Pomoč za preprečevanje ali zmanjšanje onesnaževanja, ki ni onesnaževanje s toplogrednimi plini

4.5.1   Utemeljitev pomoči

| 253. | S prizadevanji za ničelno onesnaževanje za okolje brez strupov, določenimi v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, bi bilo treba zagotoviti, da se do leta 2050 onesnaževanje zmanjša na ravni, ki niso več škodljive za ljudi in naravne ekosisteme ter spoštujejo meje zmogljivosti našega planeta, s čimer se ustvari okolje brez strupov, v skladu z agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 (109) in dolgoročnimi cilji osmega okoljskega akcijskega programa (110). Unija je določila specifične cilje za zmanjšanje ravni onesnaževanja, na primer za čistejši zrak (111) in za ničelno onesnaževanje vodnih teles (112), manj hrupa, manjšo uporabo in manjši izpust problematičnih snovi, manj onesnaževanja s plastiko in mikroplastiko ter odpadkov (113), ter cilje za presežna hranila in gnojila, nevarne pesticide in snovi, ki povzročajo antimikrobično odpornost (114). |
| --- | --- |

253.

| 254. | Finančna podpora v obliki državne pomoči lahko bistveno prispeva k okoljskemu cilju zmanjšanja oblik onesnaževanja, ki ne izhajajo iz emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

254.

4.5.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 255. | Pomoč za preprečevanje ali zmanjšanje onesnaževanja, ki ne izhaja iz toplogrednih plinov, se lahko dodeli za naložbe, s katerimi lahko podjetja presežejo standarde Unije za varstvo okolja, povišajo raven varstva okolja, kadar standardov Unije ni, ali dosežejo standarde Unije, ki so sprejeti, vendar še ne veljajo. |
| --- | --- |

255.

| 256. | Kadar se pomoč dodeli v obliki prenosnih emisijskih dovoljenj (115), mora biti ukrep pomoči oblikovan tako, da dosežena raven preprečevanja ali zmanjšanja onesnaževanja presega raven na podlagi standardov Unije, obveznih za zadevna podjetja. |
| --- | --- |

256.

| 257. | Pomoč mora biti ciljno usmerjena predvsem v preprečevanje ali zmanjševanje onesnaževanja, neposredno povezanega z dejavnostmi upravičenca. |
| --- | --- |

257.

| 258. | S pomočjo se onesnaževanje ne sme zgolj preseliti iz enega sektorja v drugega ali iz enega okoljskega medija v drugega (na primer iz zraka v vodo). Kadar je pomoč namenjena zmanjševanju onesnaževanja, mora doseči splošno zmanjšanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

258.

| 259. | Oddelek 4.5 se ne uporablja za ukrepe pomoči, ki spadajo na področje uporabe oddelka 4.1. Kadar ukrep prispeva k preprečevanju ali zmanjševanju toplogrednih plinov in preprečevanju ali zmanjševanju onesnaževanja, ki ne izhaja iz emisij toplogrednih plinov, se bo združljivost ukrepa ocenila na podlagi oddelka 4.1 ali tega oddelka, odvisno od tega, kateri od teh dveh ciljev je glavni (116). |
| --- | --- |

259.

4.5.3   Spodbujevalni učinek

| 260. | Zahteve iz točk 261 in 262 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

260.

| 261. | Za pomoč se šteje, da ima spodbujevalni učinek, če podjetju omogoči, da prepreči ali zmanjša onesnaževanje ob neobstoju standardov Unije ali da doseže raven preprečevanja ali zmanjšanja onesnaževanja, ki presega ravni na podlagi že veljavnih standardov Unije. Kot je pojasnjeno v točki 32, se za pomoč lahko tudi šteje, da ima spodbujevalni učinek, kadar podjetju omogoči, da prepreči ali zmanjša onesnaževanje v skladu z obveznimi nacionalnimi standardi, ki so strožji od standardov Unije ali se sprejmejo, ker standardov Unije ni. |
| --- | --- |

261.

| 262. | Štelo se bo, da ima pomoč, dodeljena za prilagajanje standardom Unije, ki so že sprejeti, vendar še ne veljajo, spodbujevalni učinek, če bo naložba izvedena in končana vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standardov Unije. |
| --- | --- |

262.

4.5.4   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.5.4.1   Nujnost pomoči

| 263. | Zahteve iz točke 264 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.1. |
| --- | --- |

263.

| 264. | Za pomoč v obliki prenosnih emisijskih dovoljenj (117) mora država članica dokazati, da so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | prodaja vseh pravic na dražbi povzroči precejšnje zvišanje proizvodnih stroškov za vsak sektor ali kategorijo posameznih upravičencev; |
| --- | --- | --- |

264.

a)

prodaja vseh pravic na dražbi povzroči precejšnje zvišanje proizvodnih stroškov za vsak sektor ali kategorijo posameznih upravičencev;

| b) | precejšnjega povišanja proizvodnih stroškov se ne da prenesti na kupce, ne da bi to povzročilo znatno zmanjšanje prodaje (118); |
| --- | --- |

b)

precejšnjega povišanja proizvodnih stroškov se ne da prenesti na kupce, ne da bi to povzročilo znatno zmanjšanje prodaje (118);

| c) | posamezna podjetja v sektorju nimajo možnosti, da znižajo ravni emisij, da bi se stroški certifikatov znižali na raven, sprejemljivo za ta podjetja. Dejstvo, da potrošnje ni mogoče zmanjšati, je mogoče dokazati s primerjavo ravni emisij s tistimi, ki izhajajo iz najuspešnejše tehnike v Evropskem gospodarskem prostoru. Vsako podjetje, ki doseže najučinkovitejšo tehniko, je upravičeno največ do nadomestila iz sheme prenosnih emisijskih dovoljenj, ki ustreza povišanju proizvodnih stroškov, ki ga ni mogoče prenesti na kupce. Vsako podjetje z manjšo okoljsko uspešnostjo je upravičeno do nižjega nadomestila, sorazmernega s svojo okoljsko uspešnostjo. |
| --- | --- |

c)

posamezna podjetja v sektorju nimajo možnosti, da znižajo ravni emisij, da bi se stroški certifikatov znižali na raven, sprejemljivo za ta podjetja. Dejstvo, da potrošnje ni mogoče zmanjšati, je mogoče dokazati s primerjavo ravni emisij s tistimi, ki izhajajo iz najuspešnejše tehnike v Evropskem gospodarskem prostoru. Vsako podjetje, ki doseže najučinkovitejšo tehniko, je upravičeno največ do nadomestila iz sheme prenosnih emisijskih dovoljenj, ki ustreza povišanju proizvodnih stroškov, ki ga ni mogoče prenesti na kupce. Vsako podjetje z manjšo okoljsko uspešnostjo je upravičeno do nižjega nadomestila, sorazmernega s svojo okoljsko uspešnostjo.

4.5.4.2   Sorazmernost

| 265. | Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, ki so neposredno povezani z doseganjem višje ravni varstva okolja. |
| --- | --- |

265.

| 266. | Dodatni stroški naložbe predstavljajo razliko med stroški naložbe, za katero je bila dodeljena pomoč, in stroški naložbe v hipotetičnem scenariju, kot je opisan v točkah 226 do 230. Kadar projekt obsega zgodnje prilagajanje standardom Unije, ki še ne veljajo, bi bilo načeloma treba uporabiti hipotetični scenarij, opisan v točki 228. |
| --- | --- |

266.

| 267. | Intenzivnost pomoči ne sme presegati 40 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

267.

| 268. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za srednja podjetja ali za 20 odstotnih točk za mala podjetja. |
| --- | --- |

268.

| 269. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, ali za 5 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe. |
| --- | --- |

269.

| 270. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za ekoinovativne dejavnosti, če so izpolnjeni pogoji iz točke 244(a) do (c). |
| --- | --- |

270.

| 271. | Z odstopanjem od točk 267 do 270 lahko država članica na podlagi analize vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 48, 51 in 52, dokaže tudi, da je potreben višji znesek pomoči. V takem primeru mora država članica izvajati naknadno spremljanje, da preveri predpostavke o potrebni ravni pomoči, in vzpostaviti mehanizem za vračanje sredstev, kot je določen v točki 55. Znesek pomoči ne sme presegati vrzeli v financiranju, kot je določena v točkah 51 in 52. |
| --- | --- |

271.

| 272. | Kadar se pomoč dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, izvedenega v skladu z merili iz točk 49 in 50, se znesek pomoči šteje za sorazmernega. |
| --- | --- |

272.

| 273. | Za pomoč v obliki prenosnih emisijskih dovoljenj bo Komisija preverila tudi:






  a) | ali je dodelitev izvedena pregledno, na podlagi objektivnih meril in podatkovnih virov najvišje razpoložljive kakovosti ter |
| --- | --- | --- |

273.

a)

ali je dodelitev izvedena pregledno, na podlagi objektivnih meril in podatkovnih virov najvišje razpoložljive kakovosti ter

| b) | ali skupna količina prenosnih emisijskih dovoljenj ali pravic, dodeljenih vsakemu podjetju po ceni, ki je nižja od njihove tržne vrednosti, presega njegove predvidene potrebe, kot so ocenjene glede na stanje brez sheme trgovanja. |
| --- | --- |

b)

ali skupna količina prenosnih emisijskih dovoljenj ali pravic, dodeljenih vsakemu podjetju po ceni, ki je nižja od njihove tržne vrednosti, presega njegove predvidene potrebe, kot so ocenjene glede na stanje brez sheme trgovanja.

4.5.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino

| 274. | Zahteve iz točk 275 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.2. |
| --- | --- |

274.

| 275. | Za pomoč v obliki prenosnih emisijskih dovoljenj bo Komisija preverila tudi:






  a) | ali izbira upravičencev temelji na objektivnih in preglednih merilih, pomoč pa se načeloma dodeli enako za vse konkurente v istem sektorju, če so v podobnem dejanskem položaju; |
| --- | --- | --- |

275.

a)

ali izbira upravičencev temelji na objektivnih in preglednih merilih, pomoč pa se načeloma dodeli enako za vse konkurente v istem sektorju, če so v podobnem dejanskem položaju;

| b) | da metodologija dodeljevanja ne daje prednosti določenim podjetjem (119) ali sektorjem, razen če to upravičuje okoljska logika same sheme ali če so taka pravila potrebna za skladnost z drugimi okoljskimi politikami; |
| --- | --- |

b)

da metodologija dodeljevanja ne daje prednosti določenim podjetjem (119) ali sektorjem, razen če to upravičuje okoljska logika same sheme ali če so taka pravila potrebna za skladnost z drugimi okoljskimi politikami;

| c) | da novi udeleženci ne prejemajo dovoljenj ali pravic pod ugodnejšimi pogoji kot obstoječa podjetja, ki delujejo na istih trgih; |
| --- | --- |

c)

da novi udeleženci ne prejemajo dovoljenj ali pravic pod ugodnejšimi pogoji kot obstoječa podjetja, ki delujejo na istih trgih;

| d) | da odobritev višjih dodelitev obstoječim napravam v primerjavi z novimi udeleženci ne ustvarja neupravičenih ovir za vstop. |
| --- | --- |

d)

da odobritev višjih dodelitev obstoječim napravam v primerjavi z novimi udeleženci ne ustvarja neupravičenih ovir za vstop.

4.6   Pomoč za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev

4.6.1   Utemeljitev pomoči

| 276. | Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (120) je namenjena varstvu narave, zaustavitvi degradacije ekosistemov in zagotovitvi začetka okrevanja biotske raznovrstnosti Unije do leta 2030. Kot osnovni del sporočila o evropskem zelenem dogovoru določa ambiciozne cilje in zaveze do leta 2030 za vzpostavitev zdravih in odpornih ekosistemov. |
| --- | --- |

276.

| 277. | Finančna podpora v obliki državne pomoči lahko na več načinov bistveno prispeva k okoljskemu cilju varstva in obnove biotske raznovrstnosti in ekosistemov, med drugim z zagotavljanjem spodbud za odpravo škode na onesnaženih območjih, rehabilitacijo degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov ali izvajanje naložb za varstvo ekosistemov. |
| --- | --- |

277.

| 278. | Cilj strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (121) je spodbujati naložbe v sonaravne rešitve za prilagajanje (122), saj bi njihovo obsežno izvajanje povečalo odpornost proti podnebnim spremembam in prispevalo k številnim ciljem evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

278.

4.6.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 279. | Ta oddelek določa pravila o združljivosti za ukrepe pomoči za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

279.

| 280. | Ta oddelek se ne uporablja za:






  a) | pomoč za sanacijo ali rehabilitacijo po zaprtju elektrarn ali rudarskih obratov ali obratov za pridobivanje, če je zadevna pomoč zajeta z oddelkom 4.12 (123); |
| --- | --- | --- |

280.

a)

pomoč za sanacijo ali rehabilitacijo po zaprtju elektrarn ali rudarskih obratov ali obratov za pridobivanje, če je zadevna pomoč zajeta z oddelkom 4.12 (123);

| b) | pomoč za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, kot so potresi, snežni in zemeljski plazovi, poplave, tornadi, orkani, vulkanski izbruhi in naravni požari naravnega izvora. |
| --- | --- |

b)

pomoč za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, kot so potresi, snežni in zemeljski plazovi, poplave, tornadi, orkani, vulkanski izbruhi in naravni požari naravnega izvora.

| 281. | Pomoč iz tega oddelka se lahko dodeli za naslednje dejavnosti:






  a) | sanacijo okoljske škode, vključno s poslabšanjem kakovosti tal, površinske ali podzemne vode ali morskega okolja; |
| --- | --- | --- |

281.

a)

sanacijo okoljske škode, vključno s poslabšanjem kakovosti tal, površinske ali podzemne vode ali morskega okolja;

| b) | rehabilitacijo degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov; |
| --- | --- |

b)

rehabilitacijo degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov;

| c) | varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ali ekosistemov za podporo doseganju dobrega stanja ekosistemov ali varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju; |
| --- | --- |

c)

varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ali ekosistemov za podporo doseganju dobrega stanja ekosistemov ali varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju;

| d) | izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

d)

izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

| 282. | Ta oddelek se ne uporablja za ukrepe pomoči, ki spadajo na področje uporabe oddelka 4.1. Kadar ukrep prispeva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter sanaciji okoljske škode, rehabilitaciji naravnih habitatov in ekosistemov, varovanju ali obnovi biotske raznovrstnosti ter izvajanju sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, se bo združljivost ukrepa ocenila na podlagi oddelka 4.1 ali tega oddelka, odvisno od tega, kateri od teh dveh ciljev je glavni (124). |
| --- | --- |

282.

4.6.3   Spodbujevalni učinek

| 283. | Zahteve iz točk 284 do 287 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

283.

| 284. | Brez poseganja v Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali druga ustrezna pravila Unije (125) se lahko za pomoč za sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev šteje, da ima spodbujevalni učinek, le, kadar subjekta ali podjetja, pri katerem je nastala okoljska škoda, ni mogoče opredeliti ali ni mogoče uveljavljati njegove pravne odgovornosti za financiranje del, potrebnih za preprečitev in odpravo okoljske škode v skladu z načelom „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

284.

| 285. | Država članica mora dokazati, da so bili sprejeti vsi potrebni ukrepi, vključno s tožbo, da bi se ugotovil odgovorni subjekt ali podjetje, pri katerem je nastala okoljska škoda, in od njega zahtevalo, naj krije ustrezne stroške. Kadar subjekta ali podjetja, ki je odgovorno v skladu s pravom, ki se uporablja, ni mogoče opredeliti ali od njega ni mogoče zahtevati, naj krije stroške, se lahko dodeli pomoč za podporo vsem delom za sanacijo ali rehabilitacijo, za to pomoč pa se lahko šteje, da ima spodbujevalni učinek. Komisija lahko oceni, da podjetja ni mogoče prisiliti, da krije stroške sanacije okoljske škode, ki jo je povzročilo, kadar pravno ne obstaja več in kot njegovega pravnega ali gospodarskega naslednika (126) ni mogoče obravnavati nobenega drugega podjetja ali kadar podjetje nima zadostnega finančnega jamstva, da bi nosilo stroške sanacije. |
| --- | --- |

285.

| 286. | Pomoč, dodeljena za izvajanje izravnalnih ukrepov iz člena 6, točka 4, Direktive Sveta 92/43/EGS (127), nima spodbujevalnega učinka. Obstoj spodbujevalnega učinka je mogoče ugotoviti pri pomoči za kritje dodatnih stroškov, potrebnih za povečanje obsega ali ambicioznosti navedenih ukrepov na raven, ki presega pravne obveznosti iz člena 6, točka (4), navedene direktive. |
| --- | --- |

286.

| 287. | Za pomoč za sanacijo okoljske škode ter rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov se bo štelo, da ima spodbujevalni učinek, kadar so stroški sanacije ali rehabilitacije višji od povišanja vrednosti zemljišča (glej točko 288). |
| --- | --- |

287.

4.6.4   Sorazmernost

| 288. | Upravičeni stroški za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov so stroški, nastali zaradi sanacijskih ali rehabilitacijskih del, od katerih se odšteje znesek povišanja vrednosti zemljišča ali premoženja. Oceno povišanja vrednosti zemljišča ali premoženja zaradi sanacije ali rehabilitacije mora opraviti neodvisni kvalificirani strokovnjak. |
| --- | --- |

288.

| 289. | Upravičeni stroški za naložbe v varovanje ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev so skupni stroški del, ki prispevajo k varovanju ali obnovi biotske raznovrstnosti ali izvajanju sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

289.

| 290. | Če se pomoč dodeli za izvajanje sonaravnih rešitev v stavbah, za katere obstaja energijska izkaznica, bi morale države članice dokazati, da te naložbe ne preprečujejo izvajanja ukrepov za energijsko učinkovitost, priporočenih v energijski izkaznici. |
| --- | --- |

290.

| 291. | Intenzivnost pomoči lahko doseže do 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

291.

4.7   Pomoč v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev

| 292. | Oddelek 4.7 zajema pomoč na področju varstva okolja v obliki znižanja davkov ali davkom podobnih dajatev. Razdeljen je na dva pododdelka, ki ima vsak svojo utemeljitev. V oddelku 4.7.1 so obravnavani davki ali dajatve, s katerimi se sankcionira okolju škodljivo ravnanje ter katerih cilj je usmeriti podjetja in potrošnike k okolju prijaznejšim odločitvam. V skladu z oddelkom 4.7.2 se lahko države članice odločijo, da s ciljno usmerjenim znižanjem davkov ali dajatev spodbudijo podjetja, da spremenijo ali prilagodijo svoje ravnanje z vključevanjem v okolju prijaznejše projekte ali dejavnosti. |
| --- | --- |

292.

4.7.1   Pomoč v obliki znižanj okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev

4.7.1.1   Utemeljitev pomoči

| 293. | Cilj okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev je internalizirati zunanje stroške okolju škodljivega ravnanja in tako odvračati od takega ravnanja ter določiti ceno zanj in povišati raven varstva okolja. Načeloma bi morali okoljski davki in davkom podobne dajatve odražati splošne stroške (zunanji stroški), ki jih ima družba, zato bi morala biti višina davka ali davku podobne dajatve na enoto emisij, drugih onesnaževal ali porabljenih virov enaka za vsa podjetja, katerih ravnanje škodi okolju. Čeprav lahko znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev negativno vplivajo na cilj varstva okolja, so lahko vseeno potrebna, kadar bi bili upravičenci postavljeni v tako podrejen konkurenčni položaj, da uvedba okoljskega davka ali davku podobne dajatve sploh ne bi bila izvedljiva. |
| --- | --- |

293.

| 294. | Kadar okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev ni mogoče uveljaviti, ne da bi ogrozili gospodarske dejavnosti nekaterih podjetij, lahko ugodnejša obravnava nekaterih podjetij omogoči doseganje višje splošne ravni prispevka za okoljske davke ali davkom podobne dajatve. V skladu s tem lahko v nekaterih okoliščinah znižanja okoljskih davkov ali dajatev posredno prispevajo k višji ravni varstva okolja. Vendar pa ne smejo ogroziti splošnega cilja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev, da bi odvračali od okolju škodljivega ravnanja in/ali povečali stroške takega ravnanja, kadar zadovoljive alternative niso na voljo. |
| --- | --- |

294.

4.7.1.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 295. | Komisija bo menila, da se pomoč v obliki znižanja davkov ali dajatev lahko dodeli, če država članica dokaže, da sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  a) | znižanja so namenjena podjetjem, ki jih okoljski davki ali dajatve najbolj prizadenejo in ki brez znižanja ne bi mogla trajnostno opravljati svojih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

295.

a)

znižanja so namenjena podjetjem, ki jih okoljski davki ali dajatve najbolj prizadenejo in ki brez znižanja ne bi mogla trajnostno opravljati svojih gospodarskih dejavnosti;

| b) | raven varstva okolja, dejansko dosežena z uvedbo znižanj, je višja od tiste, ki bi bila dosežena brez uvedbe teh znižanj. |
| --- | --- |

b)

raven varstva okolja, dejansko dosežena z uvedbo znižanj, je višja od tiste, ki bi bila dosežena brez uvedbe teh znižanj.

| 296. | Država članica mora Komisiji predložiti naslednje informacije, da dokaže, da sta oba pogoja iz točke 295 izpolnjena:






  a) | opis sektorjev ali kategorij upravičencev, upravičenih do znižanj; |
| --- | --- | --- |

296.

a)

opis sektorjev ali kategorij upravičencev, upravičenih do znižanj;

| b) | seznam največjih upravičencev v vsakem zadevnem sektorju, njihov promet, tržni deleži, velikost davčne osnove in delež, ki bi ga okoljski davek ali dajatev predstavljala v njihovem dobičku pred davkom z znižanjem in brez njega; |
| --- | --- |

b)

seznam največjih upravičencev v vsakem zadevnem sektorju, njihov promet, tržni deleži, velikost davčne osnove in delež, ki bi ga okoljski davek ali dajatev predstavljala v njihovem dobičku pred davkom z znižanjem in brez njega;

| c) | opis položaja teh upravičencev s pojasnilom, zakaj ne bi mogli plačati standardne stopnje okoljskega davka ali dajatve; |
| --- | --- |

c)

opis položaja teh upravičencev s pojasnilom, zakaj ne bi mogli plačati standardne stopnje okoljskega davka ali dajatve;

| d) | pojasnilo, kako bi znižani davki ali dajatve prispevali k dejanskemu povečanju ravni varstva okolja v primerjavi z ravnjo varstva okolja, ki bi bila dosežena brez znižanj (npr. s primerjavo standardne stopnje, ki bi se uporabljala z znižanji ali brez njih, skupnega števila podjetij, za katera bi veljali davki ali dajatve, ali drugih kazalnikov, ki odražajo dejansko spremembo okolju škodljivega ravnanja). |
| --- | --- |

d)

pojasnilo, kako bi znižani davki ali dajatve prispevali k dejanskemu povečanju ravni varstva okolja v primerjavi z ravnjo varstva okolja, ki bi bila dosežena brez znižanj (npr. s primerjavo standardne stopnje, ki bi se uporabljala z znižanji ali brez njih, skupnega števila podjetij, za katera bi veljali davki ali dajatve, ali drugih kazalnikov, ki odražajo dejansko spremembo okolju škodljivega ravnanja).

4.7.1.3   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

| 297. | Če so okoljski davki usklajeni, lahko Komisija za oceno nujnosti in sorazmernosti pomoči uporabi poenostavljen pristop. V okviru Direktive 2003/96/ES lahko Komisija uporabi poenostavljeni pristop za znižanja davkov ob upoštevanju najnižje davčne stopnje Unije iz točk 298 in 299. |
| --- | --- |

297.

| 298. | Komisija bo pomoč v obliki znižanj usklajenih davkov štela za nujno in sorazmerno, če bodo izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | upravičenci plačujejo vsaj najnižjo davčno stopnjo Unije, določeno z direktivo, ki se uporablja; |
| --- | --- | --- |

298.

a)

upravičenci plačujejo vsaj najnižjo davčno stopnjo Unije, določeno z direktivo, ki se uporablja;

| b) | upravičenci se izberejo na podlagi objektivnih in preglednih meril; |
| --- | --- |

b)

upravičenci se izberejo na podlagi objektivnih in preglednih meril;

| c) | pomoč se načeloma dodeli enako za vsa podjetja v istem sektorju, če so v podobnem dejanskem položaju; |
| --- | --- |

c)

pomoč se načeloma dodeli enako za vsa podjetja v istem sektorju, če so v podobnem dejanskem položaju;

| d) | država članica preveri nujnost pomoči za posredno prispevanje k višji ravni varstva okolja s predhodnim odprtim javnim posvetovanjem, pri katerem se ustrezno opišejo sektorji, upravičeni do znižanj, in predloži seznam največjih upravičencev za vsak sektor. |
| --- | --- |

d)

država članica preveri nujnost pomoči za posredno prispevanje k višji ravni varstva okolja s predhodnim odprtim javnim posvetovanjem, pri katerem se ustrezno opišejo sektorji, upravičeni do znižanj, in predloži seznam največjih upravičencev za vsak sektor.

| 299. | Države članice lahko pomoč dodelijo v obliki znižanja davčne stopnje, fiksnega zneska letnega nadomestila (vračila davka) ali kombinacije navedenega. Prednost pristopa z vračilom davka je, da podjetja ostanejo izpostavljena cenovnemu signalu okoljskega davka. Znesek vračila davka bi bilo treba izračunati na podlagi preteklih podatkov, tj. ravni proizvodnje, potrošnje ali onesnaževanja, ugotovljene za podjetje v zadevnem referenčnem letu. Raven vračila davka ne sme preseči najnižjega zneska davka v Uniji, ki bi ga bilo sicer treba plačati za referenčno leto. |
| --- | --- |

299.

| 300. | Kadar okoljski davki niso usklajeni ali upravičenci plačujejo znesek, ki je nižji od najnižje stopnje usklajenega davka Unije, dovoljene z direktivo, ki se uporablja, je potrebna poglobljena ocena nujnosti in sorazmernosti pomoči, kot je določena v oddelkih 4.7.1.3.1 do 4.7.1.3.3. |
| --- | --- |

300.

4.7.1.3.1   Nujnost

| 301. | Zahteve iz točk 302 in 303 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.1. |
| --- | --- |

301.

| 302. | Komisija bo štela pomoč za nujno, če bodo izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | upravičenci se izberejo na podlagi objektivnih in preglednih meril, pomoč pa se dodeli enako za vsa upravičena podjetja, ki poslujejo v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so v zvezi s cilji ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju; |
| --- | --- | --- |

302.

a)

upravičenci se izberejo na podlagi objektivnih in preglednih meril, pomoč pa se dodeli enako za vsa upravičena podjetja, ki poslujejo v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so v zvezi s cilji ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju;

| b) | okoljski davek ali davku podobna dajatev bi brez znižanja povzročila precejšnje povišanje proizvodnih stroškov, izračunanih kot delež bruto dodane vrednosti za vsak sektor ali kategorijo upravičencev; |
| --- | --- |

b)

okoljski davek ali davku podobna dajatev bi brez znižanja povzročila precejšnje povišanje proizvodnih stroškov, izračunanih kot delež bruto dodane vrednosti za vsak sektor ali kategorijo upravičencev;

| c) | precejšnjega povišanja proizvodnih stroškov ne bi bilo mogoče prenesti na stranke, ne da bi to povzročilo znatno zmanjšanje obsega prodaje. |
| --- | --- |

c)

precejšnjega povišanja proizvodnih stroškov ne bi bilo mogoče prenesti na stranke, ne da bi to povzročilo znatno zmanjšanje obsega prodaje.

| 303. | Za znižanja davkov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva mora država članica vzpostaviti mehanizem za preverjanje, ali je ukrep ob uporabi pogojev nujnosti iz oddelka 4.1.3.1 še vedno potreben, in sprejeti ustrezne ukrepe, kot je prenehanje veljavnosti izjeme ali znižanje ravni podpore. |
| --- | --- |

303.

4.7.1.3.2   Ustreznost

| 304. | Zahteve iz točk 305 in 306 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.1.2. |
| --- | --- |

304.

| 305. | Komisija bo sheme pomoči odobrila za največ deset let, država članica pa lahko po tem obdobju znova priglasi ukrep, če ponovno oceni ustreznost zadevnih ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

305.

| 306. | Kadar se dodeli pomoč v obliki vračila davka, bi bilo treba znesek vračila izračunati na podlagi preteklih podatkov, tj. ravni proizvodnje, potrošnje ali onesnaževanja, ugotovljene za podjetje v zadevnem referenčnem letu. |
| --- | --- |

306.

4.7.1.3.3   Sorazmernost

| 307. | Oddelek 3.2.1.3 se ne uporablja za pomoč v obliki znižanj okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev |
| --- | --- |

307.

| 308. | Komisija bo štela, da je pomoč sorazmerna, če bo izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:






  a) | vsak upravičenec do pomoči plača vsaj 20 % nominalnega zneska okoljskega davka ali davku podobne dajatve, ki bi se uporabljal zanj brez znižanja; |
| --- | --- | --- |

308.

a)

vsak upravičenec do pomoči plača vsaj 20 % nominalnega zneska okoljskega davka ali davku podobne dajatve, ki bi se uporabljal zanj brez znižanja;

| b) | pogoj za znižanje davka ali dajatve, ki ne sme presegati 100 % nacionalnega okoljskega davka ali davku podobne dajatve, je sklenitev sporazumov med državo članico in upravičenci ali združenji upravičencev, pri čemer se upravičenci ali združenja upravičencev zavežejo, da bodo dosegli cilje varstva okolja, ki imajo enak učinek, kot če bi upravičenci ali združenja upravičencev plačali vsaj 20 % nacionalnega davka ali dajatve. Taki sporazumi ali zaveze se lahko med drugim nanašajo na zmanjšanje porabe energije, zmanjšanje emisij in drugih onesnaževal ali katere koli druge okoljske ukrepe. |
| --- | --- |

b)

pogoj za znižanje davka ali dajatve, ki ne sme presegati 100 % nacionalnega okoljskega davka ali davku podobne dajatve, je sklenitev sporazumov med državo članico in upravičenci ali združenji upravičencev, pri čemer se upravičenci ali združenja upravičencev zavežejo, da bodo dosegli cilje varstva okolja, ki imajo enak učinek, kot če bi upravičenci ali združenja upravičencev plačali vsaj 20 % nacionalnega davka ali dajatve. Taki sporazumi ali zaveze se lahko med drugim nanašajo na zmanjšanje porabe energije, zmanjšanje emisij in drugih onesnaževal ali katere koli druge okoljske ukrepe.

| 309. | Taki sporazumi pa morajo izpolnjevati naslednje kumulativne pogoje:






  a) | o vsebini sporazumov se pogaja država članica, v njih pa so določeni cilji in časovni okvir za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- | --- |

309.

a)

o vsebini sporazumov se pogaja država članica, v njih pa so določeni cilji in časovni okvir za doseganje teh ciljev;

| b) | država članica zagotavlja neodvisno in pravočasno spremljanje obveznosti iz teh sporazumov; |
| --- | --- |

b)

država članica zagotavlja neodvisno in pravočasno spremljanje obveznosti iz teh sporazumov;

| c) | sporazumi se redno revidirajo glede na tehnološke in druge spremembe ter vključujejo učinkovite kazni za neizpolnjevanje obveznosti. |
| --- | --- |

c)

sporazumi se redno revidirajo glede na tehnološke in druge spremembe ter vključujejo učinkovite kazni za neizpolnjevanje obveznosti.

4.7.2   Pomoč za varstvo okolja v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev

4.7.2.1   Utemeljitev pomoči

| 310. | Države članice lahko obravnavajo možnost spodbujanja podjetij k izvajanju projektov ali dejavnosti, s katerimi se poviša raven varstva okolja, z znižanjem davkov ali davkom podobnih dajatev. Kadar je namen takih znižanj spodbuditi upravičence k izvajanju projektov ali dejavnosti, s katerimi se zmanjša onesnaževanje ali poraba virov, bo Komisija ocenila ukrepe glede na zahteve iz oddelka 4.7.2. |
| --- | --- |

310.

4.7.2.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 311. | Ta oddelek zajema pomoč v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev za okolju prijazne projekte in dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe oddelkov 4.2 do 4.6. |
| --- | --- |

311.

| 312. | Kadar je znižanje davkov ali dajatev usmerjeno predvsem v cilj razogljičenja, se uporablja oddelek 4.1. |
| --- | --- |

312.

| 313. | Ta oddelek ne zajema znižanja davkov ali dajatev, ki odražajo nujne stroške zagotavljanja energije ali povezanih storitev. Področje uporabe oddelka 4.7.2 tako ne zajema na primer znižanja omrežnin ali plačil, s katerimi se financirajo mehanizmi za zmogljivost. Ta oddelek ne zajema znižanja dajatev za porabo električne energije, s katerimi se financira cilj energetske politike. |
| --- | --- |

313.

4.7.2.3   Spodbujevalni učinek

| 314. | Zahteve iz točk 315 in 316 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

314.

| 315. | Država članica mora za vsak upravičen projekt ali referenčni projekt za kategorijo upravičencev predložiti količinsko opredelitev, kot je določena v točki 51, ali enakovredne podatke za oceno Komisije, pri čemer primerja donosnost referenčnega projekta ali dejavnosti v primeru znižanja davkov ali davkom podobnih dajatev in brez znižanja ter dokaže, da znižanje spodbuja izvedbo okolju prijaznega projekta ali dejavnosti. |
| --- | --- |

315.

| 316. | Šteje se, da ima pomoč za projekte, ki se začnejo pred predložitvijo vloge za pomoč, spodbujevalni učinek, kadar so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | ukrep uvaja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter brez nadaljnjega uveljavljanja diskrecijske pravice države članice; |
| --- | --- | --- |

316.

a)

ukrep uvaja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter brez nadaljnjega uveljavljanja diskrecijske pravice države članice;

| b) | ukrep je bil sprejet in je začel veljati, preden se je projekt ali dejavnost, za katero je bila dodeljena pomoč, začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je bila dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti ali ugodnosti v zvezi z davkom podobnimi dajatvami. |
| --- | --- |

b)

ukrep je bil sprejet in je začel veljati, preden se je projekt ali dejavnost, za katero je bila dodeljena pomoč, začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je bila dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti ali ugodnosti v zvezi z davkom podobnimi dajatvami.

4.7.2.4   Sorazmernost

| 317. | Oddelek 3.2.1.3 se ne uporablja za pomoč za varstvo okolja v obliki znižanj davkov ali davkom podobnih dajatev. |
| --- | --- |

317.

| 318. | Pomoč ne sme presegati običajne stopnje ali zneska davka ali dajatve, ki bi se sicer uporabljal. |
| --- | --- |

318.

| 319. | Kadar je znižanje davkov ali davkom podobnih dajatev povezano s stroški naložbe, se bo pomoč štela za sorazmerno, če ne presega intenzivnosti pomoči in najvišjih zneskov pomoči iz oddelkov 4.2 do 4.6. Kadar je treba v skladu z navedenimi oddelki izvesti konkurenčen postopek zbiranja ponudb, se ta zahteva ne uporablja za pomoč, dodeljeno v obliki znižanja davkov ali davkom podobnih dajatev. |
| --- | --- |

319.

| 320. | Kadar se zaradi znižanja davkov ali davkom podobnih dajatev znižajo ponavljajoči se stroški poslovanja, znesek pomoči ne sme presegati razlike med stroški poslovanja pri okolju prijaznem projektu ali dejavnosti in okolju manj prijaznem hipotetičnem scenariju. Kadar bi se lahko z okolju prijaznejšim projektom ali dejavnostjo prihranili stroški ali ustvarili dodatni prihodki, je treba prihranke oziroma dodatne prihodke upoštevati pri ugotavljanju sorazmernosti pomoči. |
| --- | --- |

320.

4.7.2.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino

| 321. | Zahteve iz točk 322 do 324 se uporabljajo poleg zahtev iz oddelka 3.2.2. |
| --- | --- |

321.

| 322. | Državno pomoč je treba dodeliti enako za vsa upravičena podjetja, ki poslujejo v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so v zvezi s cilji ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju. |
| --- | --- |

322.

| 323. | Država članica mora zagotoviti, da pomoč ostane nujna med celotnim trajanjem shem, ki trajajo več kot tri leta, in oceniti sheme vsaj vsake tri leta. |
| --- | --- |

323.

| 324. | Če se znižanje davka ali davku podobne dajatve nanaša na projekte, ki spadajo na področje uporabe:






  a) | oddelka 4.2, se uporabljajo točke 154 do 156; |
| --- | --- | --- |

324.

a)

oddelka 4.2, se uporabljajo točke 154 do 156;

| b) | oddelka 4.3.1, se uporabljajo točke 183 do 188; |
| --- | --- |

b)

oddelka 4.3.1, se uporabljajo točke 183 do 188;

| c) | oddelka 4.3.2, se uporabljajo točke 206 do 216. |
| --- | --- |

c)

oddelka 4.3.2, se uporabljajo točke 206 do 216.

4.8   Pomoč za zanesljivo oskrbo z električno energijo

4.8.1   Utemeljitev pomoči

| 325. | Zaradi nedelovanj trga in regulativnih pomanjkljivosti cenovni signali morda ne zagotavljajo učinkovitih spodbud za naložbe, kar lahko pripelje, na primer, do neustrezne mešanice, zmogljivosti, prožnosti ali lokacije virov električne energije. Poleg tega precejšnja preobrazba sektorja električne energije zaradi tehnoloških sprememb in podnebnih izzivov prinaša nove izzive pri zagotavljanju zanesljive oskrbe z električno energijo. Vse bolj povezan trg električne energije navadno omogoča izmenjavo električne energije po vsej EU, s čimer se zmanjšajo nacionalne težave v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, vseeno pa se lahko pojavijo primeri, ko tudi na spojenih trgih v nekaterih državah članicah ali regijah zanesljivost oskrbe morda ne bo vedno zagotovljena. Zato lahko države članice obravnavajo možnost uvedbe ukrepov za zagotovitev določenih ravni zanesljivosti oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

325.

4.8.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 326. | Ta oddelek se nanaša na pravila o združljivosti za ukrepe pomoči, namenjene povečanju zanesljivosti oskrbe z električno energijo. To vključuje mehanizme za zmogljivost in vse druge ukrepe za obravnavanje dolgo- in kratkoročnih težav z zanesljivo oskrbo zaradi nedelovanj trga, ki preprečujejo zadostne naložbe v zmogljivost za proizvodnjo električne energije, shranjevanje ali prilagajanje odjema, medsebojne povezave ter ukrepe za prezasedenost omrežja, namenjene obravnavanju nezadostnosti prenosnih in distribucijskih omrežij za električno energijo (128). |
| --- | --- |

326.

| 327. | Taki ukrepi so lahko namenjeni tudi podpori ciljem varstva okolja, na primer z izločanjem bolj onesnažujoče zmogljivosti ali ukrepi za dajanje prednosti okolju prijaznejši zmogljivosti pri izbirnem postopku. |
| --- | --- |

327.

| 328. | Države članice morajo pri priglasitvi opredeliti gospodarske dejavnosti, ki se bodo pospeševale s pomočjo. Pomoč za povečanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo neposredno pospešuje razvoj gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo električne energije, shranjevanjem in prilagajanjem odjema, vključno z novimi naložbami ter učinkovito obnovo in vzdrževanjem obstoječih sredstev. Poleg tega lahko posredno podpira najrazličnejše gospodarske dejavnosti, odvisne od električne energije kot vložka, vključno z elektrifikacijo toplote in prevoza. |
| --- | --- |

328.

4.8.3   Spodbujevalni učinek

| 329. | Uporabljajo se pravila o spodbujevalnem učinku iz točk 29, 30, 31 in 32. |
| --- | --- |

329.

4.8.4   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.8.4.1   Nujnost

| 330. | Oddelek 3.2.1.1. se ne uporablja za ukrepe za zanesljivost oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

330.

| 331. | Naravo težave z zanesljivo oskrbo z električno energijo in vzroke zanjo ter posledično za potrebo po državni pomoči za zagotovitev zanesljive oskrbe z električno energijo je treba ustrezno analizirati in količinsko opredeliti, pri čemer bi bilo treba med drugim opredeliti, kdaj in kje se bo težava predvidoma pojavila, po potrebi ob upoštevanju standarda zanesljivosti, kot je opredeljen v členu 25 Uredbe (EU) 2019/943. Za ukrepe za prezasedenost omrežja bi morala država članica predložiti analizo (po posvetovanju s pristojnim nacionalnim regulativnim organom in ob upoštevanju njegovega mnenja), pri kateri se opredeli ter z analizo stroškov in koristi utemelji raven zanesljivosti oskrbe, ki naj bi se dosegla s predlaganim ukrepom. Za vse ukrepe za zanesljivost oskrbe bi bilo treba opisati mersko enoto za količinsko opredelitev in predložiti metodo za njen izračun, pri čemer bi bilo treba upoštevati ustrezne zahteve iz sektorske zakonodaje. |
| --- | --- |

331.

| 332. | Kadar je ustrezno, bi morala biti opredelitev težave z zanesljivo oskrbo z električno energijo usklajena z najnovejšo razpoložljivo analizo, ki jo je ENTSO-E opravila za električno energijo v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z energijo, zlasti:






  a) | za ukrepe, ciljno usmerjene v zadostnost virov, z evropskimi ocenami zadostnosti virov iz člena 23 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- | --- |

332.

a)

za ukrepe, ciljno usmerjene v zadostnost virov, z evropskimi ocenami zadostnosti virov iz člena 23 Uredbe (EU) 2019/943;

| b) | za ukrepe za prezasedenost omrežja s poročili o strukturnih prezasedenostih in drugih večjih fizičnih prezasedenostih med trgovalnimi območji in znotraj njih iz člena 14, točka 2, Uredbe (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

b)

za ukrepe za prezasedenost omrežja s poročili o strukturnih prezasedenostih in drugih večjih fizičnih prezasedenostih med trgovalnimi območji in znotraj njih iz člena 14, točka 2, Uredbe (EU) 2019/943.

| 333. | Države članice lahko nujnost mehanizmov za zmogljivost dokažejo tudi na podlagi nacionalnih ocen zadostnosti virov, kolikor je to dovoljeno v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2019/943. Za druge ukrepe za zanesljivost oskrbe, vključno z ukrepi v zvezi s prezasedenostjo omrežja, se lahko države članice zanašajo tudi na nacionalno oceno nujnosti predlaganega posredovanja. Pristojni nacionalni regulativni organ bi moral odobriti ali pregledati nacionalne ocene iz te točke. |
| --- | --- |

333.

| 334. | Ukrepe v zvezi s tveganjem kriz pri oskrbi z električno energijo bi bilo treba opredeliti v nacionalnih načrtih pripravljenosti na tveganja iz člena 11 Uredbe (EU) 2019/941 (129). |
| --- | --- |

334.

| 335. | Države članice, ki predlagajo uvedbo več ukrepov, ciljno usmerjenih v zanesljivo oskrbo z električno energijo, morajo jasno pojasniti, kako vzajemno delujejo pri zagotavljanju splošne stroškovne učinkovitosti združenih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, na primer v zvezi z mehanizmi za zmogljivost, pri čemer morajo pojasniti, kako dosegajo standard zanesljivosti iz točke 331 (vendar ga ne presegajo). |
| --- | --- |

335.

| 336. | Opredeliti je treba regulativne pomanjkljivosti ali nedelovanja trga in vse druge težave, zaradi katerih brez ukrepov ni mogoče doseči zadostne ravni zanesljivosti oskrbe z električno energijo (po potrebi pa tudi varstva okolja). |
| --- | --- |

336.

| 337. | Opredeliti je treba tudi obstoječe ukrepe, ki so že ciljno usmerjeni v nedelovanja trga ali regulativne pomanjkljivosti ali druge težave, opredeljene v točki 336. |
| --- | --- |

337.

| 338. | Države članice morajo pojasniti, zakaj ni mogoče pričakovati, da bo trg zagotovil zanesljivo oskrbo z električno energijo brez državne pomoči, pri čemer morajo upoštevati reforme in izboljšave trga, ki jih načrtujejo, ter tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

338.

| 339. | Komisija bo v svoji oceni upoštevala naslednje elemente, ki jih predloži država članica:






  a) | oceno vpliva spremenljive proizvodnje, tudi iz sosednjih sistemov; |
| --- | --- | --- |

339.

a)

oceno vpliva spremenljive proizvodnje, tudi iz sosednjih sistemov;

| b) | oceno vpliva udeležbe na strani odjema in shranjevanja, vključno z opisom ukrepov za spodbujanje upravljanja na strani odjema; |
| --- | --- |

b)

oceno vpliva udeležbe na strani odjema in shranjevanja, vključno z opisom ukrepov za spodbujanje upravljanja na strani odjema;

| c) | oceno dejanskega ali morebitnega obstoja povezovalnih plinovodov in pomembne infrastrukture notranjega prenosnega omrežja, vključno z opisom projektov, ki se že gradijo, in načrtovanih projektov; |
| --- | --- |

c)

oceno dejanskega ali morebitnega obstoja povezovalnih plinovodov in pomembne infrastrukture notranjega prenosnega omrežja, vključno z opisom projektov, ki se že gradijo, in načrtovanih projektov;

| d) | oceno katerega koli drugega elementa, ki bi lahko povzročil ali poslabšal težavo z zanesljivostjo oskrbe z električno energijo, kot so omejitve veleprodajnih cen ali druge regulativne pomanjkljivosti ali nedelovanja trga. Kadar je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) 2019/943, mora Komisija pred dodelitvijo pomoči podati mnenje o načrtu za izvedbo iz člena 20(3) navedene uredbe. Pri oceni nujnosti se bosta upoštevala načrt za izvedbo in mnenje ter |
| --- | --- |

d)

oceno katerega koli drugega elementa, ki bi lahko povzročil ali poslabšal težavo z zanesljivostjo oskrbe z električno energijo, kot so omejitve veleprodajnih cen ali druge regulativne pomanjkljivosti ali nedelovanja trga. Kadar je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) 2019/943, mora Komisija pred dodelitvijo pomoči podati mnenje o načrtu za izvedbo iz člena 20(3) navedene uredbe. Pri oceni nujnosti se bosta upoštevala načrt za izvedbo in mnenje ter

| e) | vsa ustrezna vsebina iz akcijskega načrta na podlagi člena 15 Uredbe (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

e)

vsa ustrezna vsebina iz akcijskega načrta na podlagi člena 15 Uredbe (EU) 2019/943.

4.8.4.2   Ustreznost

| 340. | Oddelek 3.2.1.2. se ne uporablja za ukrepe za zanesljivost oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

340.

| 341. | Države članice bi morale obravnavati predvsem alternativne načine doseganja zanesljivosti oskrbe z električno energijo, zlasti učinkovitejšo zasnovo trga električne energije, na podlagi katere je mogoče zmanjšati nedelovanja trga, ki ogrožajo zanesljivost oskrbe z električno energijo. Med njimi so na primer izboljšanje delovanja bilančnega obračuna električne energije, boljše vključevanje spremenljive proizvodnje, spodbujanje in vključevanje prilagajanja odjema in shranjevanja, omogočanje učinkovitih cenovnih signalov, odpravljanje ovir za čezmejno trgovino in izboljšanje infrastrukture, vključno s povezovalnimi vodi. Pomoč se lahko opredeli kot ustrezna za ukrepe za zanesljivost oskrbe, kadar se skrbi glede zanesljivosti oskrbe kljub ustreznim in sorazmernim izvedenim ali načrtovanim izboljšavam glede zasnove trga (130) in naložb v omrežna sredstva ne odpravijo. |
| --- | --- |

341.

| 342. | Za ukrepe za prezasedenost omrežja bi morale države članice pojasniti tudi, kako se učinkovitost ukrepov za prerazporejanje izboljšuje v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

342.

4.8.4.3   Upravičenost

| 343. | Ukrep pomoči bi moral biti odprt za vse upravičence ali projekte, ki so tehnično sposobni učinkovito prispevati k doseganju cilja zanesljivosti oskrbe. To vključuje proizvodnjo, shranjevanje in prilagajanje odjema ter združevanje majhnih enot teh oblik zmogljivosti v večje enote. |
| --- | --- |

343.

| 344. | Šteje se, da so omejitve sodelovanja pri ukrepih za zanesljivost oskrbe, katerih namen je preprečiti, da bi navedeni ukrepi ogrozili varstvo okolja, ustrezne (glej točki 368 in 369). |
| --- | --- |

344.

| 345. | Države članice so pozvane, naj pri svojih ukrepih za zanesljivost oskrbe uvedejo dodatna merila ali značilnosti za spodbujanje vključevanja bolj zelenih tehnologij (ali zmanjšanje vključevanja onesnažujočih tehnologij), potrebnih za podporo izpolnjevanju ciljev Unije glede varstva okolja. Taka dodatna merila ali značilnosti morajo biti objektivni, pregledni in nediskriminatorni v zvezi z jasno opredeljenimi cilji varstva okolja ter ne smejo povzročiti prekomernega nadomestila upravičencem. |
| --- | --- |

345.

| 346. | Kadar je to tehnično izvedljivo, morajo biti ukrepi za zanesljivost oskrbe z električno energijo odprti za neposredno čezmejno udeležbo ponudnikov zmogljivosti, ki se nahajajo v drugi državi članici (131). Države članice morajo zagotoviti, da ima tuja zmogljivost, ki lahko zagotovi tehnične lastnosti, enakovredne domačim zmogljivostim, priložnost sodelovati v istem konkurenčnem postopku kot domača zmogljivost. Države članice lahko od tuje zmogljivosti zahtevajo, da se nahaja v državi članici z neposrednim priključevanjem na omrežje države članice, ki uporablja ukrep. Po potrebi je treba upoštevati tudi ustrezna pravila iz člena 26 Uredbe (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

346.

4.8.4.4   Javno posvetovanje

| 347. | Oddelek 4.8.4.4 se uporablja od 1. julija 2023. |
| --- | --- |

347.

| 348. | Razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah morajo države članice pred priglasitvijo pomoči izvesti javno posvetovanje o sorazmernosti ukrepov, ki jih je treba priglasiti na podlagi tega oddelka, in njihovih vplivih na konkurenco. Obveznost posvetovanja se ne uporablja v zvezi s spremembami že odobrenih ukrepov, zaradi katerih se njihovo področje uporabe ali upravičenost ne spremeni oziroma zaradi katerih ne trajajo dlje kot deset let od datuma prvotnega sklepa, niti v primerih iz točke 349. Za ugotavljanje utemeljenosti ukrepa ob upoštevanju meril iz teh smernic je treba opraviti naslednje javno posvetovanje (132):






  a) | za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša vsaj 100 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj šest tednov in zajema:






  i) | upravičenost; |
| --- | --- | --- | --- |

348.

a)

za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša vsaj 100 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj šest tednov in zajema:

i)

upravičenost;

| ii) | predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme; |
| --- | --- |

ii)

predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme;

| iii) | glavne parametre za postopek dodelitve pomoči (133), tudi za omogočanje konkurence med različnimi vrstami upravičencev (134); |
| --- | --- |

iii)

glavne parametre za postopek dodelitve pomoči (133), tudi za omogočanje konkurence med različnimi vrstami upravičencev (134);

| iv) | metodologijo za dodelitev stroškov ukrepa potrošnikom; |
| --- | --- |

iv)

metodologijo za dodelitev stroškov ukrepa potrošnikom;

| v) | če se ne uporabi konkurenčni postopek zbiranja ponudb, predpostavke in podatke, na katerih temelji količinska opredelitev, uporabljena za dokazovanje sorazmernosti pomoči, vključno s stroški, prihodki, operativnimi predpostavkami in življenjsko dobo ter WACC, in |
| --- | --- |

v)

če se ne uporabi konkurenčni postopek zbiranja ponudb, predpostavke in podatke, na katerih temelji količinska opredelitev, uporabljena za dokazovanje sorazmernosti pomoči, vključno s stroški, prihodki, operativnimi predpostavkami in življenjsko dobo ter WACC, in

| vi) | če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s podnebnimi cilji Unije; |
| --- | --- |

vi)

če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s podnebnimi cilji Unije;

| b) | za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša manj kot 100 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj štiri tedne in zajema:






  i) | upravičenost; |
| --- | --- | --- |

b)

za ukrepe, pri katerih povprečna letna pomoč, ki se dodeli, po ocenah znaša manj kot 100 milijonov EUR, javno posvetovanje, ki traja vsaj štiri tedne in zajema:

i)

upravičenost;

| ii) | predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme; |
| --- | --- |

ii)

predlagano uporabo in obseg konkurenčnih postopkov zbiranja ponudb ter vse morebitne predlagane izjeme;

| iii) | metodologijo za dodelitev stroškov ukrepa potrošnikom; in |
| --- | --- |

iii)

metodologijo za dodelitev stroškov ukrepa potrošnikom; in

| iv) | če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s podnebnimi cilji Unije. |
| --- | --- |

iv)

če je mogoče podpreti nove naložbe v proizvodnjo energije na osnovi zemeljskega plina, predlagane zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s podnebnimi cilji Unije.

| 349. | Za ukrepe iz točke 348(b) ni treba izvesti javnega posvetovanja, če se uporabijo konkurenčni postopki zbiranja ponudb in ukrep ni namenjen podpori naložbam v proizvodnjo energije na osnovi fosilnih goriv. |
| --- | --- |

349.

| 350. | Vprašalnike za posvetovanje je treba objaviti na javnem spletnem mestu. Države članice morajo objaviti odziv na posvetovanje, pri čemer morajo povzeti in obravnavati prejete odgovore. Pri tem bi morale pojasniti, kako se s področjem uporabe/upravičenostjo predlaganega ukrepa čim bolj zmanjšajo morebitni vplivi na konkurenco. Države članice morajo predložiti povezavo na odziv na posvetovanje v okviru priglasitve ukrepov pomoči na podlagi tega oddelka. |
| --- | --- |

350.

| 351. | Komisija lahko v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih upošteva alternativne metode posvetovanja, če se stališča zainteresiranih strani upoštevajo pri (nadaljnjem) izvajanju pomoči. V takih primerih je treba morda združiti posvetovanje s popravnimi ukrepi za čim večje zmanjšanje morebitnih izkrivljajočih učinkov ukrepa. |
| --- | --- |

351.

4.8.4.5   Sorazmernost

| 352. | Pravila iz točk 353, 354, 355, 356 in 357 se uporabljajo poleg pravil iz točk 49, 50, 51, 52, 53 in 55. |
| --- | --- |

352.

| 353. | Odjem pri ukrepih za zanesljivost oskrbe bi bilo treba določiti na podlagi standarda zanesljivosti ali analize stroškov in koristi iz točke 331 ter analize virov, potrebnih za zagotovitev ustrezne ravni zanesljivosti oskrbe, iz točk 332, 333 in 334. Analiza, ki se uporabi za določitev ravni odjema, ob določitvi ne sme biti stara več kot 12 mesecev. |
| --- | --- |

353.

| 354. | Obdobje med dodelitvijo pomoči in roka za izvedbo projektov bi moralo omogočiti učinkovito konkurenco med različnimi upravičenimi projekti. |
| --- | --- |

354.

| 355. | Izjeme od zahteve za dodelitev pomoči in določitev njene ravni na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb je mogoče utemeljiti le:






  a) | kadar se predložijo dokazi, vključno z dokazi, pridobljenimi v okviru javnega posvetovanja, da je potencialna udeležba v takem postopku zbiranja ponudb verjetno premajhna, da bi se zagotovila konkurenca, ali |
| --- | --- | --- |

355.

a)

kadar se predložijo dokazi, vključno z dokazi, pridobljenimi v okviru javnega posvetovanja, da je potencialna udeležba v takem postopku zbiranja ponudb verjetno premajhna, da bi se zagotovila konkurenca, ali

| b) | samo za ukrepe za prezasedenost omrežja, kadar država članica predloži analizo (po posvetovanju s pristojnim nacionalnim regulativnim organom in ob upoštevanju njegovega mnenja) na podlagi dokazov, po potrebi tudi dokazov, pridobljenih v okviru javnega posvetovanja, ki kažejo, da bi bil razpis manj stroškovno učinkovit, na primer zaradi strateških ponudb ali izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

b)

samo za ukrepe za prezasedenost omrežja, kadar država članica predloži analizo (po posvetovanju s pristojnim nacionalnim regulativnim organom in ob upoštevanju njegovega mnenja) na podlagi dokazov, po potrebi tudi dokazov, pridobljenih v okviru javnega posvetovanja, ki kažejo, da bi bil razpis manj stroškovno učinkovit, na primer zaradi strateških ponudb ali izkrivljanja trga.

| 356. | V obdobju izvajanja bi bilo treba upravičencem do ukrepov za zanesljivost oskrbe zagotoviti učinkovite spodbude za prispevanje k zanesljivosti oskrbe. Te spodbude bi se morale na splošno nanašati na vrednost nezadostnega napajanja (135). Na primer, kadar upravičenec ni na voljo, bi se mu morala naložiti kazen v zvezi z vrednostjo nezadostnega napajanja. Razen za ukrepe za prezasedenost omrežja bi morala ta kazen na splošno izhajati iz cen v bilančnem obračunu električne energije, da bi se preprečilo izkrivljanje delovanja trga. |
| --- | --- |

356.

| 357. | Države članice lahko uporabijo tudi konkurenčne sheme certifikatov / obveznosti dobaviteljev, in sicer pod naslednjimi pogoji:






  a) | opredeljeno povpraševanje v okviru sheme je manjše od potencialne ponudbe ter |
| --- | --- | --- |

357.

a)

opredeljeno povpraševanje v okviru sheme je manjše od potencialne ponudbe ter

| b) | cena odkupa/kazen, ki se uporablja za potrošnika/dobavitelja, ki ne kupi zahtevanega števila certifikatov (tj. cena, ki pomeni najvišji znesek, ki se plača upravičencem), je določena na ravni, ki preprečuje prekomerno nadomestilo upravičencem. |
| --- | --- |

b)

cena odkupa/kazen, ki se uporablja za potrošnika/dobavitelja, ki ne kupi zahtevanega števila certifikatov (tj. cena, ki pomeni najvišji znesek, ki se plača upravičencem), je določena na ravni, ki preprečuje prekomerno nadomestilo upravičencem.

4.8.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 358. | Razen točke 70 se oddelek 3.2.2 ne uporablja za ukrepe za zanesljivost oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

358.

| 359. | Pomoč mora biti načrtovana tako, da se ohranijo učinkovito delovanje trgov, učinkovite spodbude za poslovanje in cenovni signali. |
| --- | --- |

359.

| 360. | Spodbude se ne smejo zagotavljati za proizvodnjo energije, ki bi izpodrinila manj onesnažujoče oblike energije. |
| --- | --- |

360.

| 361. | Zahtevi iz točk 359 in 360 bosta običajno izpolnjeni, kadar ukrep vključuje plačila za zmogljivost (EUR na megavat (MW)) in ne za proizvedeno električno energijo (EUR/MWh). V primeru plačil na MWh je potrebna dodatna previdnost, da se preprečijo negativni učinki na trg in izpodrivanje manj onesnažujočih virov za proizvodnjo. |
| --- | --- |

361.

| 362. | Ukrepi za zanesljivost oskrbe morajo izpolnjevati vse pogoje za zasnovo iz člena 22 Uredbe (EU) 2019/943 (136), ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

362.

| 363. | Da bi se preprečilo izkrivljanje oblikovanja tržnih cen v zvezi s strateškimi rezervami in vsemi drugimi ukrepi za zadostnost virov, vključno s prekinljivimi shemami, pri katerih se zmogljivost hrani zunaj trga, se uporabljajo naslednje dodatne kumulativne zahteve:






  a) | viri iz ukrepa se dispečirajo samo, če bi lahko operaterji prenosnih sistemov izčrpali svoje izravnalne vire za vzpostavitev ravnotežja med povpraševanjem in ponudbo (137); |
| --- | --- | --- |

363.

a)

viri iz ukrepa se dispečirajo samo, če bi lahko operaterji prenosnih sistemov izčrpali svoje izravnalne vire za vzpostavitev ravnotežja med povpraševanjem in ponudbo (137);

| b) | v bilančnem obračunskem intervalu, ko se dispečirajo viri iz ukrepa, se odstopanja na trgu poravnajo vsaj pri vrednosti nezadostnega napajanja ali pri vrednosti, ki je višja od tehnične omejitve cen (138) znotraj dneva, kar koli od tega je višje; |
| --- | --- |

b)

v bilančnem obračunskem intervalu, ko se dispečirajo viri iz ukrepa, se odstopanja na trgu poravnajo vsaj pri vrednosti nezadostnega napajanja ali pri vrednosti, ki je višja od tehnične omejitve cen (138) znotraj dneva, kar koli od tega je višje;

| c) | proizvedena energija iz ukrepa po dispečiranju se pripiše bilančno odgovornim akterjem prek mehanizma za bilančni obračun; |
| --- | --- |

c)

proizvedena energija iz ukrepa po dispečiranju se pripiše bilančno odgovornim akterjem prek mehanizma za bilančni obračun;

| d) | viri ne prejmejo plačila od veleprodajnega trga električne energije ali izravnalnih trgov; |
| --- | --- |

d)

viri ne prejmejo plačila od veleprodajnega trga električne energije ali izravnalnih trgov;

| e) | viri iz ukrepa so izločeni iz trgov z energijo vsaj v času trajanja pogodbenega obdobja. |
| --- | --- |

e)

viri iz ukrepa so izločeni iz trgov z energijo vsaj v času trajanja pogodbenega obdobja.

| 364. | Za ukrepe za prezasedenost omrežja, pri katerih se viri hranijo zunaj trga, ti viri ne morejo prejeti plačila od veleprodajnega trga električne energije ali izravnalnih trgov in jih je treba izločiti iz trgov z energijo vsaj v času trajanja pogodbenega obdobja. |
| --- | --- |

364.

| 365. | Za mehanizme za zmogljivost, ki niso strateške rezerve, morajo države članice za ukrep zagotoviti, da:






  a) | s svojo zasnovo zagotavlja, da se cena, plačana za razpoložljivost, samodejno približa ničli, kadar se pričakuje, da bo raven zagotovljene zmogljivosti zadostna za kritje potreb po zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

365.

a)

s svojo zasnovo zagotavlja, da se cena, plačana za razpoložljivost, samodejno približa ničli, kadar se pričakuje, da bo raven zagotovljene zmogljivosti zadostna za kritje potreb po zmogljivosti;

| b) | se sodelujočim virom plača samo za njihovo razpoložljivost in zagotovi, da plačilo ne vpliva na odločitve ponudnika zmogljivosti, ali naj proizvede električno energijo ali ne; in |
| --- | --- |

b)

se sodelujočim virom plača samo za njihovo razpoložljivost in zagotovi, da plačilo ne vpliva na odločitve ponudnika zmogljivosti, ali naj proizvede električno energijo ali ne; in

| c) | zagotavlja, da so obveznosti glede zmogljivosti prenosljive med upravičenimi ponudniki zmogljivosti. |
| --- | --- |

c)

zagotavlja, da so obveznosti glede zmogljivosti prenosljive med upravičenimi ponudniki zmogljivosti.

| 366. | Ukrepi za zanesljivost oskrbe z električno energijo ne bi smeli:






  a) | ustvarjati neupravičenih izkrivljanj trga ali omejevati trgovanja med območji; |
| --- | --- | --- |

366.

a)

ustvarjati neupravičenih izkrivljanj trga ali omejevati trgovanja med območji;

| b) | zmanjšati spodbud za naložbe v zmogljivost medsebojnih povezav, na primer z zmanjšanjem prihodkov od prezasedenosti za obstoječe ali nove povezovalne vode; |
| --- | --- |

b)

zmanjšati spodbud za naložbe v zmogljivost medsebojnih povezav, na primer z zmanjšanjem prihodkov od prezasedenosti za obstoječe ali nove povezovalne vode;

| c) | ogroziti spajanja trgov, vključno s trgi znotraj dneva in izravnalnimi trgi; |
| --- | --- |

c)

ogroziti spajanja trgov, vključno s trgi znotraj dneva in izravnalnimi trgi;

| d) | ogroziti odločitev o naložbah v zvezi z zmogljivostjo, sprejetih pred ukrepom. |
| --- | --- |

d)

ogroziti odločitev o naložbah v zvezi z zmogljivostjo, sprejetih pred ukrepom.

| 367. | Da bi se preprečila ogrožanje spodbud za prilagajanje odjema in poslabšanje nedelovanj trga, zaradi katerih so potrebni ukrepi za zanesljivost oskrbe, ter da bi se zagotovil čim bolj omejen obseg posredovanja za zanesljivost oskrbe, bi morali stroške ukrepa za zanesljivost oskrbe kriti udeleženci na trgu, ki prispevajo k potrebi po ukrepu. To je mogoče doseči na primer z dodelitvijo stroškov ukrepa za zanesljivost oskrbe potrošnikom električne energije v obdobjih konične obremenitve ali z dodelitvijo stroškov ukrepa za prezasedenost omrežja potrošnikom v regiji, ki se ob dispečiranju zmogljivosti v okviru ukrepa spopada s pomanjkanjem. Taka dodelitev stroškov morda ni potrebna, kadar država članica predloži analizo na podlagi dokazov, vključno z dokazi, pridobljenimi v okviru javnega posvetovanja, ki kaže, da bi taka dodelitev stroškov ogrozila stroškovno učinkovitost ukrepa ali povzročila resno izkrivljanje konkurence, ki bi očitno ogrožalo morebitne koristi take dodelitve stroškov. |
| --- | --- |

367.

| 368. | Komisija meni, da imajo nekateri ukrepi pomoči negativne učinke na konkurenco in trgovino, ki verjetno ne bodo izravnani. Zlasti lahko nekateri ukrepi pomoči poslabšajo nedelovanja trga in ustvarijo neučinkovitosti v škodo potrošnika in družbe. Zaradi ukrepov, vključno z ukrepi za prezasedenost omrežja in prekinljivimi shemami, pri katerih se ne upošteva mejna vrednost emisij, ki se uporablja za mehanizme za zmogljivost iz člena 22 Uredbe (EU) 2019/943, in ki lahko spodbujajo nove naložbe v energijo na osnovi najbolj onesnažujočih fosilnih goriv, kot so premog, dizel, lignit, nafta, šota in oljni skrilavec, se na primer povečajo negativne okoljske eksternalije na trgu. |
| --- | --- |

368.

| 369. | Z ukrepi, ki spodbujajo nove naložbe v proizvodnjo energije na osnovi zemeljskega plina, se lahko sicer podpre zanesljivost oskrbe z električno energijo, vendar se dolgoročno poslabšajo negativne okoljske eksternalije v primerjavi z alternativnimi naložbami v tehnologije brez emisij. Da bi lahko Komisija pri testu tehtanja preverila, ali je mogoče negativne učinke takih ukrepov izravnati s pozitivnimi, bi morale države članice pojasniti, kako bodo zagotovile, da taka naložba prispeva k doseganju podnebnega cilja EU do leta 2030 in cilja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050. Zlasti morajo države članice pojasniti, kako bodo preprečile vezanost na tako proizvodnjo energije na osnovi plina. To lahko vključuje na primer zaveze upravičenca v zvezi z izvajanjem tehnologij za razogljičenje, kot je tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida/zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida, ali nadomestitvijo zemeljskega plina s plinom iz obnovljivih virov ali nizkoogljičnim plinom ali zaprtjem obrata v roku, skladnem s podnebnimi cilji Unije. |
| --- | --- |

369.

| 370. | Za ukrepe ali sheme individualne pomoči, ki koristijo le zelo omejenemu številu upravičencev ali obstoječemu upravičencu, bi morale države članice dokazati še, da predlagani ukrep pomoči ne bo povzročil večje tržne moči. |
| --- | --- |

370.

4.9   Pomoč za energetsko infrastrukturo

4.9.1   Utemeljitev pomoči

| 371. | Za izpolnitev podnebnih ciljev Unije bodo potrebne precejšnje naložbe in nadgradnja energetske infrastrukture. Sodobna energetska infrastruktura je ključna za integriran trg z energijo, ki izpolnjuje podnebne cilje in hkrati zagotavlja zanesljivost oskrbe v Uniji. Ustrezna energetska infrastruktura je nujen element učinkovitega trga z energijo. Z izboljšanjem energetske infrastrukture se izboljšajo stabilnost sistema, zadostnost virov, vključevanje različnih virov energije in oskrba z energijo v slabo razvitih omrežjih. |
| --- | --- |

371.

| 372. | Kadar udeleženci na trgu ne morejo zagotoviti potrebne infrastrukture, je lahko državna pomoč potrebna za odpravljanje nedelovanja trga in izpolnjevanje precejšnjih infrastrukturnih potreb Unije. Nedelovanje trga, ki se lahko pojavi na področju energetske infrastrukture, je povezano s težavami z usklajevanjem. Različni interesi vlagateljev ter negotovost glede rezultata sodelovanja in učinkov omrežja lahko preprečijo razvoj projekta ali njegovo učinkovito zasnovo. Hkrati lahko energetska infrastruktura ustvarja znatne pozitivne eksternalije, pri čemer se lahko stroški in koristi infrastrukture pojavljajo asimetrično med različnimi udeleženci na trgu in državami članicami. Zato Komisija meni, da lahko pomoč za energetsko infrastrukturo koristi notranjemu trgu, saj pripomore k odpravljanju teh nedelovanj trga. To še zlasti velja za infrastrukturne projekte s čezmejnim vplivom, na primer projekte skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (ES) št. 347/2013. |
| --- | --- |

372.

| 373. | V skladu z obvestilom o pojmu pomoči (139) za podporo energetski infrastrukturi v okviru pravnega monopola ne veljajo pravila o državni pomoči. V energetskem sektorju je to pomembno zlasti za države članice, v katerih je za izgradnjo in upravljanje določene infrastrukture pravno pristojen izključno operater prenosnega sistema ali operater distribucijskega sistema. |
| --- | --- |

373.

| 374. | Komisija meni, da pravni monopol, ki izključuje izkrivljanje konkurence, obstaja, kadar so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | izgradnja in upravljanje infrastrukture sta predmet pravnega monopola, vzpostavljenega v skladu s pravom Unije. To velja, kadar je operater prenosnega/distribucijskega sistema pravno edini subjekt, ki ima pravico izvesti določeno vrsto naložb ali dejavnosti, in noben drug subjekt ne more upravljati alternativnega omrežja (140); |
| --- | --- | --- |

374.

a)

izgradnja in upravljanje infrastrukture sta predmet pravnega monopola, vzpostavljenega v skladu s pravom Unije. To velja, kadar je operater prenosnega/distribucijskega sistema pravno edini subjekt, ki ima pravico izvesti določeno vrsto naložb ali dejavnosti, in noben drug subjekt ne more upravljati alternativnega omrežja (140);

| b) | pravni monopolist ne izključuje le konkurence na trgu, ampak tudi konkurenco za trg, ker izključuje kakršno koli možno konkurenco, da bi postal izključni operater zadevne infrastrukture; |
| --- | --- |

b)

pravni monopolist ne izključuje le konkurence na trgu, ampak tudi konkurenco za trg, ker izključuje kakršno koli možno konkurenco, da bi postal izključni operater zadevne infrastrukture;

| c) | storitev ne konkurira drugim storitvam; |
| --- | --- |

c)

storitev ne konkurira drugim storitvam;

| d) | če je operater energetske infrastrukture dejaven na drugem (geografskem ali proizvodnem) trgu, ki je odprt za konkurenco, je navzkrižno subvencioniranje izključeno; to pomeni, da se uporabljajo ločeni računi, stroški in prihodki so razporejeni na primeren način, javnih finančnih sredstev, zagotovljenih za opravljanje storitve, ki je predmet pravnega monopola, pa ni mogoče uporabiti za druge dejavnosti. Kar zadeva elektroenergetsko in plinsko infrastrukturo, bo ta zahteva najverjetneje izpolnjena, saj morajo vertikalno integrirani subjekti v skladu s členom 56 Direktive (EU) 2019/944 ter členom 31 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta uporabljati ločene račune za vsako od svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

d)

če je operater energetske infrastrukture dejaven na drugem (geografskem ali proizvodnem) trgu, ki je odprt za konkurenco, je navzkrižno subvencioniranje izključeno; to pomeni, da se uporabljajo ločeni računi, stroški in prihodki so razporejeni na primeren način, javnih finančnih sredstev, zagotovljenih za opravljanje storitve, ki je predmet pravnega monopola, pa ni mogoče uporabiti za druge dejavnosti. Kar zadeva elektroenergetsko in plinsko infrastrukturo, bo ta zahteva najverjetneje izpolnjena, saj morajo vertikalno integrirani subjekti v skladu s členom 56 Direktive (EU) 2019/944 ter členom 31 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta uporabljati ločene račune za vsako od svojih dejavnosti.

| 375. | Podobno Komisija meni, da državna pomoč ni vključena v naložbe, kadar se energetska infrastruktura upravlja v okviru „naravnega monopola“, za katerega se šteje, da obstaja, kadar so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | infrastruktura nima neposredne konkurence, kar velja, kadar energetske infrastrukture ni mogoče gospodarno podvojiti in zato ni drugih operaterjev, razen operaterja prenosnega/distribucijskega sistema; |
| --- | --- | --- |

375.

a)

infrastruktura nima neposredne konkurence, kar velja, kadar energetske infrastrukture ni mogoče gospodarno podvojiti in zato ni drugih operaterjev, razen operaterja prenosnega/distribucijskega sistema;

| b) | alternativno financiranje omrežne infrastrukture poleg financiranja omrežja je v sektorju in zadevni državi članici zanemarljivo; |
| --- | --- |

b)

alternativno financiranje omrežne infrastrukture poleg financiranja omrežja je v sektorju in zadevni državi članici zanemarljivo;

| c) | infrastruktura ni oblikovana tako, da daje selektivno prednost posameznemu podjetju ali sektorju, ampak koristi družbi na splošno. |
| --- | --- |

c)

infrastruktura ni oblikovana tako, da daje selektivno prednost posameznemu podjetju ali sektorju, ampak koristi družbi na splošno.

| d) | Države članice morajo zagotoviti tudi, da se financiranje, zagotovljeno za izgradnjo in/ali upravljanje infrastrukture energetskega omrežja, ne more uporabiti za navzkrižno subvencioniranje ali posredno subvencioniranje drugih gospodarskih dejavnosti. Za elektroenergetsko in plinsko infrastrukturo glej točko374. |
| --- | --- |

d)

Države članice morajo zagotoviti tudi, da se financiranje, zagotovljeno za izgradnjo in/ali upravljanje infrastrukture energetskega omrežja, ne more uporabiti za navzkrižno subvencioniranje ali posredno subvencioniranje drugih gospodarskih dejavnosti. Za elektroenergetsko in plinsko infrastrukturo glej točko374.

4.9.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 376. | Ta oddelek 4.9 se uporablja za pomoč za naložbe za izgradnjo ali nadgradnjo energetske infrastrukture, kot je opredeljena v točki 19(36) (141). Upravičene naložbe lahko vključujejo digitalizacijo, pametnejšo energetsko infrastrukturo, npr. da se omogoči vključevanje energije iz obnovljivih virov ali nizkoogljične energije, ter nadgradnje za odpornost na podnebne spremembe. Na splošno bi morali stroške poslovanja kriti uporabniki omrežja, zato pomoč za te stroške na splošno ne bi smela biti potrebna. V izjemnih okoliščinah, kadar država članica dokaže, da stroškov poslovanja ni mogoče pokriti s plačili uporabnikov omrežja, in kadar pomoč za tekoče poslovanje ni povezana z nepovratnimi stroški, ampak povzroča spremembo ravnanja, ki omogoča doseganje ciljev glede zanesljivosti oskrbe ali varstva okolja, se lahko pomoč za tekoče poslovanje za infrastrukturo šteje za združljivo. Če projekt ni izključen iz nadzora državnih pomoči (glej točki 374 in 375), ga bo Komisija ocenila, kot je navedeno v tem oddelku. |
| --- | --- |

376.

| 377. | Do 31. decembra 2023 se bo ta oddelek 4.9 uporabljal tudi za objekte za shranjevanje energije, priključene na daljnovode ali distribucijske vode (samostojno shranjevanje električne energije (142)), ne glede na ravni napetosti (143). |
| --- | --- |

377.

4.9.3   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.9.3.1   Nujnost in ustreznost

| 378. | Oddelka 3.2.1.1 in 3.2.1.2 se ne uporabljata za pomoč za energetsko infrastrukturo. |
| --- | --- |

378.

| 379. | Energetska infrastruktura se običajno financira s tarifami za odjemalce. Pri številnih kategorijah infrastrukture se za navedene tarife uporabljajo predpisi, da se zagotovi potrebna raven naložb in hkrati ohranijo pravice odjemalcev, poleg tega zagotavljajo, da so stroški izraženi, in so določene brez vmešavanja države. |
| --- | --- |

379.

| 380. | Z dodelitvijo državne pomoči se lahko odpravijo nedelovanja trga, ki jih ni mogoče v celoti odpraviti z obveznimi tarifami za odjemalce. Zato se za dokazovanje potrebe po državni pomoči uporabljajo naslednja načela:






  a) | Komisija meni, da so pri projektih skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 in za katere se v celoti uporablja zakonodaja o notranjem trgu z energijo, nedelovanja trga v smislu težav z usklajevanjem taka, da financiranje na podlagi tarif morda ne bo zadostovalo, zato se lahko dodeli državna pomoč; |
| --- | --- | --- |

380.

a)

Komisija meni, da so pri projektih skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 in za katere se v celoti uporablja zakonodaja o notranjem trgu z energijo, nedelovanja trga v smislu težav z usklajevanjem taka, da financiranje na podlagi tarif morda ne bo zadostovalo, zato se lahko dodeli državna pomoč;

| b) | pri projektih skupnega interesa, delno ali v celoti izvzetih iz zakonodaje o notranjem trgu z energijo, in drugih kategorijah infrastrukture bo Komisija za vsak primer posebej ocenila potrebo po državni pomoči. Pri svoji oceni bo upoštevala naslednje dejavnike: (i) v kakšnem obsegu nedelovanje trga povzroča nezadostno zagotavljanje potrebne infrastrukture; (ii) v kakšnem obsegu je infrastruktura dostopna tretjim osebam in je predmet tarifne ureditve ter (iii) v kakšnem obsegu projekt prispeva k zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji ali k ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti. Za infrastrukturo med Unijo in tretjo državo se lahko za oceno združljivosti s pravili notranjega trga (144) upoštevajo tudi drugi dejavniki, če projekt ni na seznamu projektov skupnega interesa. |
| --- | --- |

b)

pri projektih skupnega interesa, delno ali v celoti izvzetih iz zakonodaje o notranjem trgu z energijo, in drugih kategorijah infrastrukture bo Komisija za vsak primer posebej ocenila potrebo po državni pomoči. Pri svoji oceni bo upoštevala naslednje dejavnike: (i) v kakšnem obsegu nedelovanje trga povzroča nezadostno zagotavljanje potrebne infrastrukture; (ii) v kakšnem obsegu je infrastruktura dostopna tretjim osebam in je predmet tarifne ureditve ter (iii) v kakšnem obsegu projekt prispeva k zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji ali k ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti. Za infrastrukturo med Unijo in tretjo državo se lahko za oceno združljivosti s pravili notranjega trga (144) upoštevajo tudi drugi dejavniki, če projekt ni na seznamu projektov skupnega interesa.

| c) | Za objekte za shranjevanje električne energije lahko Komisija zahteva, da država članica dokaže specifično nedelovanje trga pri razvoju objektov za zagotavljanje podobnih storitev. |
| --- | --- |

c)

Za objekte za shranjevanje električne energije lahko Komisija zahteva, da država članica dokaže specifično nedelovanje trga pri razvoju objektov za zagotavljanje podobnih storitev.

4.9.3.2   Sorazmernost pomoči

| 381. | Sorazmernost bo ocenjena na podlagi načela vrzeli v financiranju, kot je določeno v točkah 48, 51 in 52. Za pomoč za infrastrukturo se za hipotetični scenarij šteje stanje, v katerem se projekt ne bi izvedel, kot je pojasnjeno v točki 52. Mehanizme za spremljanje in vračanje sredstev je morda treba uvesti v primeru tveganja nepričakovanega dobička, na primer kadar se znesek pomoči približa najvišjemu dovoljenemu znesku, ob tem pa ohraniti spodbude za upravičence, da sčasoma čim bolj znižajo svoje stroške in učinkoviteje razvijejo svoje poslovanje. |
| --- | --- |

381.

4.9.4   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 382. | Oddelek 3.2.2 se ne uporablja za energetsko infrastrukturo. Komisija bo pri analizi vpliva državne pomoči za energetsko infrastrukturo na konkurenco uporabila naslednji pristop:






  a) | ob upoštevanju obstoječih zahtev v okviru zakonodaje o notranjem trgu z energijo, ki so namenjene krepitvi konkurence, bo Komisija običajno štela, da pomoč za energetsko infrastrukturo, za katero se uporablja celotna ureditev notranjega trga, nima neupravičenih izkrivljajočih učinkov (145). |
| --- | --- | --- |

382.

a)

ob upoštevanju obstoječih zahtev v okviru zakonodaje o notranjem trgu z energijo, ki so namenjene krepitvi konkurence, bo Komisija običajno štela, da pomoč za energetsko infrastrukturo, za katero se uporablja celotna ureditev notranjega trga, nima neupravičenih izkrivljajočih učinkov (145).

| b) | Pri infrastrukturnih projektih, delno ali v celoti izvzetih iz zakonodaje o notranjem trgu z energijo, bo Komisija za vsak primer posebej ocenila morebitna izkrivljanja konkurence, pri čemer bo upoštevala zlasti raven dostopa tretjih oseb do infrastrukture, za katero se dodeli pomoč, dostop do alternativne infrastrukture, izrivanje zasebnih naložb in konkurenčni položaj upravičenca ali upravičencev. Pri infrastrukturi, v celoti izvzeti iz zakonodaje o notranjem trgu z energijo, se šteje, da so negativni izkrivljajoči učinki na konkurenco še posebej resni. |
| --- | --- |

b)

Pri infrastrukturnih projektih, delno ali v celoti izvzetih iz zakonodaje o notranjem trgu z energijo, bo Komisija za vsak primer posebej ocenila morebitna izkrivljanja konkurence, pri čemer bo upoštevala zlasti raven dostopa tretjih oseb do infrastrukture, za katero se dodeli pomoč, dostop do alternativne infrastrukture, izrivanje zasebnih naložb in konkurenčni položaj upravičenca ali upravičencev. Pri infrastrukturi, v celoti izvzeti iz zakonodaje o notranjem trgu z energijo, se šteje, da so negativni izkrivljajoči učinki na konkurenco še posebej resni.

| c) | Komisija poleg pristopa, opisanega v točkah (a) in (b), za naložbe v infrastrukturo za zemeljski plin meni, da morajo države članice dokazati naslednje pozitivne učinke, ki lahko izravnajo negativne učinke na konkurenco: (i) ali je infrastruktura pripravljena za uporabo vodika in povečuje uporabo plinov iz obnovljivih virov, ali navesti razloge, zakaj projekta ni mogoče načrtovati za zagotovitev pripravljenosti za uporabo vodika, in opisati, kako projekt nima učinka vezanosti na uporabo zemeljskega plina, ter (ii) navesti, kako naložba prispeva k doseganju podnebnega cilja Unije do leta 2030 in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

c)

Komisija poleg pristopa, opisanega v točkah (a) in (b), za naložbe v infrastrukturo za zemeljski plin meni, da morajo države članice dokazati naslednje pozitivne učinke, ki lahko izravnajo negativne učinke na konkurenco: (i) ali je infrastruktura pripravljena za uporabo vodika in povečuje uporabo plinov iz obnovljivih virov, ali navesti razloge, zakaj projekta ni mogoče načrtovati za zagotovitev pripravljenosti za uporabo vodika, in opisati, kako projekt nima učinka vezanosti na uporabo zemeljskega plina, ter (ii) navesti, kako naložba prispeva k doseganju podnebnega cilja Unije do leta 2030 in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050.

| d) | Komisija bo pri podpori za objekte za shranjevanje električne energije, pa tudi za drugo infrastrukturo skupnega interesa in infrastrukturo projektov skupnega interesa, za katero ne velja zakonodaja o notranjem trgu, zlasti ocenila tveganja izkrivljanja konkurence, ki se lahko pojavijo na trgih povezanih storitev in na drugih trgih z energijo. |
| --- | --- |

d)

Komisija bo pri podpori za objekte za shranjevanje električne energije, pa tudi za drugo infrastrukturo skupnega interesa in infrastrukturo projektov skupnega interesa, za katero ne velja zakonodaja o notranjem trgu, zlasti ocenila tveganja izkrivljanja konkurence, ki se lahko pojavijo na trgih povezanih storitev in na drugih trgih z energijo.

4.10   Pomoč za daljinsko ogrevanje in hlajenje

4.10.1   Utemeljitev pomoči

| 383. | Izgradnja ali nadgradnja sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja lahko s povečanjem energijske učinkovitosti in trajnostnosti podprtega sistema pozitivno prispeva k varstvu okolja. V skladu s sektorsko zakonodajo o spodbujanju energije iz obnovljivih virov (Direktivo (EU) 2018/2001) se izrecno zahteva, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za razvoj infrastrukture za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje za spodbujanje ogrevanja in hlajenja na osnovi obnovljivih virov energije (146). |
| --- | --- |

383.

| 384. | Vendar lahko okoljske eksternalije, povezane z delovanjem daljinskega ogrevanja in hlajenja, povzročijo neučinkovite in premajhne naložbe v izgradnjo ali nadgradnjo sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja. Državna pomoč lahko prispeva k odpravljanju tega nedelovanja trga s spodbujanjem dodatnih učinkovitih naložb ali podporo izrednim stroškom poslovanja zaradi potrebe po spodbujanju okoljskega namena sistemov daljinskega ogrevanja. |
| --- | --- |

384.

4.10.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 385. | Za podporo, omejeno na distribucijska omrežja za daljinsko ogrevanje, se lahko v nekaterih primerih šteje, da ne spada na področje nadzora državnih pomoči, ker je infrastrukturni ukrep, ki ne vpliva na konkurenco in trgovino. To bi veljalo zlasti, kadar se omrežja za daljinsko ogrevanje upravljajo enako kot druga energetska infrastruktura, tj. z ločitvijo od proizvodnje toplote, dostopom tretjih oseb in reguliranimi tarifami. |
| --- | --- |

385.

| 386. | Kadar se distribucijska omrežja za daljinsko ogrevanje v takšnih okoliščinah upravljajo v okviru naravnega ali pravnega monopola ali obeh, se uporabljajo pogoji iz točk 374 in 375 (147). |
| --- | --- |

386.

| 387. | Če projekt ni izključen iz nadzora državnih pomoči (glej točko 385 (148)), ga bo Komisija ocenila, kot je navedeno v tem oddelku. |
| --- | --- |

387.

| 388. | Ta oddelek se uporablja za pomoč za izgradnjo, nadgradnjo ali upravljanje obratov za proizvodnjo in shranjevanje energije za ogrevanje ali hlajenje ali distribucijskega omrežja ali obojega. |
| --- | --- |

388.

| 389. | Taki ukrepi pomoči po navadi zajemajo izgradnjo, nadgradnjo in upravljanje proizvodne enote za uporabo energije iz obnovljivih virov (149), odvečne toplote ali soproizvodnje z visokim izkoristkom, vključno z rešitvami za shranjevanje toplote, ali nadgradnjo distribucijskega omrežja za zmanjšanje izgub in povečanje učinkovitosti, med drugim s pametnimi in digitalnimi rešitvami (150). Pomoč za proizvodnjo energije na osnovi odpadkov se lahko šteje za združljivo na podlagi tega oddelka, če je omejena bodisi na odpadke, ki ustrezajo opredelitvi obnovljivih virov energije, bodisi na odpadke za obratovanje naprav, ki ustrezajo opredelitvi soproizvodnje z visokim izkoristkom. |
| --- | --- |

389.

| 390. | Kadar se dodeli pomoč za nadgradnjo sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki v tej fazi ne dosega standarda za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje (151), se mora država članica zavezati, da bo zagotovila, da bo upravičenec do pomoči začel delo za doseganje navedenega standarda v treh letih po nadgradnji. |
| --- | --- |

390.

4.10.3   Nujnost in ustreznost

| 391. | Oddelka 3.2.1.1 in 3.2.1.2 se ne uporabljata za pomoč za daljinsko ogrevanje ali hlajenje. Komisija meni, da lahko državna pomoč prispeva k odpravljanju nedelovanj trga s spodbujanjem stroškov naložb, potrebnih za izdelavo, razširitev ali nadgradnjo učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

391.

| 392. | Na splošno bi morali stroške poslovanja kriti potrošniki toplote, zato pomoč za te stroške na splošno ne bi smela biti potrebna. Kadar država članica dokaže, da stroškov poslovanja ni mogoče prenesti na potrošnike toplote brez ogrožanja varstva okolja, se lahko pomoč za tekoče poslovanje, namenjena za proizvodnjo toplote, šteje za združljivo, če neto dodatni stroški poslovanja (v primerjavi s hipotetičnim scenarijem) prispevajo k uresničevanju okoljskih koristi (kot je zmanjšanje CO2 in drugega onesnaževanja v primerjavi z alternativnimi rešitvami ogrevanja (152)). To bi na primer veljalo, če bi obstajali dokazi, da bi gospodinjski potrošniki toplote (ali drugi subjekti, ki ne opravljajo gospodarskih dejavnosti) brez pomoči za tekoče poslovanje (153) prešli na bolj onesnažujoče vire toplote ali da bi bila brez podpore ogrožena dolgoročna sposobnost preživetja sistema daljinskega ogrevanja v korist bolj onesnažujočih rešitev ogrevanja. Za pomoč za tekoče poslovanje za naprave za proizvodnjo toplotne energije za daljinsko ogrevanje se uporabljata točki 122 in 126. |
| --- | --- |

392.

| 393. | Tudi državna pomoč za učinkovite sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki kot gorivo uporabljajo odpadke, lahko pozitivno prispeva k varstvu okolja, če ne zaobide načela hierarhije ravnanja z odpadki (154). |
| --- | --- |

393.

4.10.4   Sorazmernost ukrepa pomoči

| 394. | Sorazmernost bo ocenjena na podlagi načela vrzeli v financiranju, kot je določeno v točkah 48, 51 in 52. |
| --- | --- |

394.

| 395. | Za izgradnjo, nadgradnjo in upravljanje distribucijskih omrežij bi hipotetični scenarij pomenil stanje, v katerem se projekt ne bi izvedel, kot je določeno v točki 52. |
| --- | --- |

395.

4.10.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino ter test tehtanja

| 396. | Oddelek 3.2.2 se ne uporablja za pomoč za daljinsko ogrevanje ali hlajenje. Komisija meni, da ima podpora za nadgradnjo, izgradnjo ali upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki uporabljajo najbolj onesnažujoča fosilna goriva, kot so premog, lignit, nafta in dizel, negativne posledice za konkurenco in trgovino, ki verjetno ne bodo izravnane, razen če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  a) | pomoč je omejena na naložbe v distribucijsko omrežje; |
| --- | --- | --- |

396.

a)

pomoč je omejena na naložbe v distribucijsko omrežje;

| b) | distribucijsko omrežje že omogoča prenos energije za ogrevanje ali hlajenje, proizvedene iz obnovljivih virov energije, odvečne toplote ali ogljično nevtralnih virov; |
| --- | --- |

b)

distribucijsko omrežje že omogoča prenos energije za ogrevanje ali hlajenje, proizvedene iz obnovljivih virov energije, odvečne toplote ali ogljično nevtralnih virov;

| c) | pomoč ne povzroči večje proizvodnje energije iz najbolj onesnažujočih fosilnih goriv (npr. s priključitvijo dodatnih strank) (155); |
| --- | --- |

c)

pomoč ne povzroči večje proizvodnje energije iz najbolj onesnažujočih fosilnih goriv (npr. s priključitvijo dodatnih strank) (155);

| d) | določen je jasen časovni okvir, ki vključuje odločne zaveze prehodu stran od najbolj onesnažujočih fosilnih goriv v skladu s podnebnim ciljem Unije do leta 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 (156). |
| --- | --- |

d)

določen je jasen časovni okvir, ki vključuje odločne zaveze prehodu stran od najbolj onesnažujočih fosilnih goriv v skladu s podnebnim ciljem Unije do leta 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 (156).

| 397. | Kar zadeva izgradnjo, nadgradnjo ali upravljanje naprav za proizvodnjo toplotne energije za daljinsko ogrevanje, se lahko z ukrepi, ki spodbujajo nove naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije ali njihovo delovanje na osnovi zemeljskega plina, kratkoročno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov, dolgoročno pa poslabšajo negativne okoljske eksternalije v primerjavi z alternativnimi naložbami ali hipotetičnimi scenariji. Da bi se štelo, da navedene naložbe, ki temeljijo na zemeljskem plinu, ali delovanje na osnovi zemeljskega plina pozitivno vplivajo na okolje, morajo države članice pojasniti, kako bodo zagotovile, da bo pomoč prispevala k doseganju podnebnega cilja Unije do leta 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter zlasti, kako bodo preprečile učinek vezanosti na proizvodnjo energije na plin in kako pomoč ne bo izpodrinila naložb v čistejše alternative, ki so že na voljo na trgu, ter tako ovirala razvoja čistejših tehnologij in njihove uporabe. To lahko vključuje na primer zaveze upravičenca v zvezi z izvajanjem zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida/zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida ali nadomestitvijo zemeljskega plina s plinom iz obnovljivih virov ali nizkoogljičnim plinom ali zaprtjem obrata v roku, skladnem s podnebnimi cilji Unije. |
| --- | --- |

397.

| 398. | Komisija bo pri analizi vpliva državne pomoči za sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja na konkurenco opravila oceno, pri kateri bo primerjala koristi projekta v zvezi z energijsko učinkovitostjo in trajnostnostjo (157) ter negativne učinke za konkurenco in zlasti morebiten negativen vpliv na alternativne tehnologije ali ponudnike storitev ter omrežij za daljinsko ogrevanje in hlajenje. V okviru tega bo upoštevala, ali je sistem daljinskega ogrevanja odprt za tretje osebe ali bi lahko bil odprt zanje (158) in ali so možne trajnostne alternativne rešitve za ogrevanje (159). |
| --- | --- |

398.

4.11   Pomoč v obliki znižanj dajatev za električno energijo za energetsko intenzivne uporabnike

4.11.1   Utemeljitev pomoči

| 399. | Preobrazba gospodarstva Unije v skladu s sporočilom o evropskem zelenem dogovoru se delno financira z dajatvami na porabo električne energije. Za uresničitev zelenega dogovora morajo države članice določiti ambiciozne politike razogljičenja, da bi do leta 2030 bistveno zmanjšale emisije toplogrednih plinov v Uniji, do leta 2050 pa dosegle podnebno nevtralnost. V tem smislu je verjetno, da bodo države članice še naprej financirale take politike z dajatvami, zato je mogoče, da se bodo navedene dajatve povišale. Financiranje podpore razogljičenju na podlagi dajatev samo po sebi ni ciljno usmerjeno v negativno eksternalijo. Navedene dajatve zato v teh smernicah ne pomenijo okoljskih dajatev, oddelek 4.7.1 pa se ne uporablja zanje. |
| --- | --- |

399.

| 400. | Za nekatere gospodarske sektorje, ki so še posebej izpostavljeni mednarodni trgovini in so pri ustvarjanju vrednosti večinoma odvisni od električne energije, lahko obveznost plačila celotnega zneska dajatev na porabo električne energije, s katerimi se financirajo cilji energetske in okoljske politike, poveča tveganje selitve dejavnosti v teh sektorjih iz Unije na lokacije, kjer ni okoljskih predpisov ali so ti manj ambiciozni. Poleg tega se zaradi takih dajatev povišajo stroški električne energije v primerjavi s stroški neposrednih emisij, ki izhajajo iz uporabe drugih virov energije, zato lahko odvračajo od elektrifikacije proizvodnih procesov, ki je osrednjega pomena za uspešno razogljičenje gospodarstva Unije. Da bi države članice zmanjšale navedena tveganja in škodljive vplive na okolje, lahko odobrijo znižanja takih dajatev za podjetja, ki poslujejo v zadevnih gospodarskih sektorjih. |
| --- | --- |

400.

| 401. | V tem oddelku so določena merila, ki jih bo Komisija uporabila pri oceni razvoja gospodarske dejavnosti, spodbujevalnega učinka, nujnosti, ustreznosti in sorazmernosti znižanj dajatev za električno energijo za nekatere energetsko intenzivne uporabnike ter njihovega vpliva na konkurenco. Merila združljivosti iz poglavja 3 se uporabljajo le, če ni posebnih pravil v oddelku 4.11. |
| --- | --- |

401.

| 402. | Komisija je uporabila ustrezne ukrepe za opredelitev sektorjev, ki so še posebej izpostavljeni tveganjem iz točke 400, in uvedla zahteve glede sorazmernosti ob upoštevanju dejstva, da lahko prevelika znižanja dajatev ali odobritev znižanj dajatev prevelikemu številu potrošnikov električne energije ogrozi splošno financiranje podpore energiji iz obnovljivih virov ter povzroči posebno velika izkrivljanja konkurence in trgovine. |
| --- | --- |

402.

4.11.2   Področje uporabe: dajatve, v zvezi s katerimi se lahko odobrijo znižanja

| 403. | Države članice lahko odobrijo znižanja dajatev za porabo električne energije, s katerimi financirajo cilje energetske in okoljske politike. To vključuje dajatve, s katerimi se financira podpora obnovljivim virom ali soproizvodnji toplote in električne energije, ter dajatve, s katerimi se financirajo socialne tarife in cene energije v odročnih regijah. Oddelek 4.11 ne zajema dajatev, ki odražajo del stroškov zagotavljanja električne energije zadevnim upravičencem. Tako ne zajema, na primer, oprostitve plačila omrežnin ali plačil, s katerimi se financirajo mehanizmi za zmogljivost. Prav tako ne zajema dajatev za porabo drugih oblik energije, zlasti zemeljskega plina. |
| --- | --- |

403.

| 404. | Odločitve podjetij o lokaciji in s tem povezani škodljivi vplivi na okolje so odvisni od splošnega skupnega finančnega učinka dajatev, za katere se lahko odobrijo znižanja. Zato morajo države članice za uvedbo ukrepa, ki ga je treba oceniti na podlagi tega oddelka, vključiti vsa taka znižanja v eno shemo, pri priglasitvi pa Komisiji sporočiti kumulativni učinek vseh upravičenih dajatev in vseh predlaganih znižanj. Če se država članica pozneje odloči uvesti dodatna znižanja dajatev, zajetih v tem oddelku, bo morala priglasiti spremembo obstoječe sheme. |
| --- | --- |

404.

4.11.3   Čim večje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in trgovine

4.11.3.1   Upravičenost

| 405. | Za dajatve iz oddelka 4.11.2 je tveganje na sektorski ravni, da se dejavnosti preselijo iz Evropske unije na lokacije, kjer okoljskih predpisov ni ali so manj ambiciozni, večinoma odvisno od elektrointenzivnosti zadevnega sektorja in njegove odprtosti za mednarodno trgovino. Zato se lahko pomoč dodeli le podjetjem iz:






  a) | sektorjev, v katerih je tveganje precejšnje ter za katere zmnožek trgovinske intenzivnosti in elektrointenzivnosti na ravni Unije dosega vsaj 2 % ter katerih trgovinska intenzivnost in elektrointenzivnost na ravni Unije znašata vsaj 5 % za vsak kazalnik, ter |
| --- | --- | --- |

405.

a)

sektorjev, v katerih je tveganje precejšnje ter za katere zmnožek trgovinske intenzivnosti in elektrointenzivnosti na ravni Unije dosega vsaj 2 % ter katerih trgovinska intenzivnost in elektrointenzivnost na ravni Unije znašata vsaj 5 % za vsak kazalnik, ter

| b) | sektorjev, v katerih obstaja tveganje ter za katere zmnožek trgovinske intenzivnosti in elektrointenzivnosti na ravni Unije dosega vsaj 0,6 % ter katerih trgovinska intenzivnost in elektrointenzivnost na ravni Unije znašata vsaj 4 % oziroma 5 %. |
| --- | --- |

b)

sektorjev, v katerih obstaja tveganje ter za katere zmnožek trgovinske intenzivnosti in elektrointenzivnosti na ravni Unije dosega vsaj 0,6 % ter katerih trgovinska intenzivnost in elektrointenzivnost na ravni Unije znašata vsaj 4 % oziroma 5 %.

Sektorji, ki izpolnjujejo ta merila za upravičenost, so navedeni v Prilogi I.

| 406. | Tudi sektor ali podsektor (160), ki ni vključen v Prilogo I, se bo štel za upravičenega, če bo izpolnjeval merila upravičenosti iz točke 405 in če bodo države članice to dokazale s podatki, reprezentativnimi za sektor ali podsektor na ravni Unije (161), ki jih bo preveril neodvisni strokovnjak in bodo temeljili na obdobju vsaj treh zaporednih let z začetkom ne prej kot leta 2013. |
| --- | --- |

406.

| 407. | Če država članica odobri podporo samo določeni podskupini upravičencev, ki izpolnjujejo pogoje, ali upravičencem, ki izpolnjujejo pogoje in spadajo v isto kategorijo iz točke 405(a) ali (b), odobri različne ravni znižanja, mora dokazati, da je navedeno odločitev sprejela na podlagi objektivnih, nediskriminatornih in preglednih meril ter da se pomoč načeloma dodeli enako za vse upravičence, ki izpolnjujejo pogoje, v istem sektorju, če so v podobnem dejanskem položaju. |
| --- | --- |

407.

4.11.3.2   Sorazmernost ukrepa pomoči

| 408. | Komisija bo štela pomoč za sorazmerno, če upravičenci iz točke 405(a) in (b) plačajo vsaj 15 % oziroma 25 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo. Komisija meni še, da je pomoč sorazmerna, če dajatev zaradi takih znižanj ne znaša manj kot 0,5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

408.

| 409. | Lastni prispevki na podlagi točke 408 pa lahko presegajo to, kar lahko krijejo posebno izpostavljena podjetja. Zato lahko država članica namesto tega omeji dodatne stroške, nastale zaradi dajatev za električno energijo, na 0,5 % bruto dodane vrednosti podjetij v sektorjih iz točke 405(a) in na 1 % bruto dodane vrednosti podjetij v sektorjih iz točke 405(b). Komisija meni še, da je pomoč sorazmerna, če dajatev zaradi takih znižanj ne znaša manj kot 0,5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

409.

| 410. | Komisija bo štela pomoč za sorazmerno, če se uporaba višjih intenzivnosti pomoči iz točk 408 in 409 razširi na podjetja iz sektorjev iz točke 405(b), pod pogojem, da zadevna podjetja zmanjšajo ogljični odtis svoje porabe električne energije. V ta namen bodo upravičenci pokrili vsaj 50 % svoje porabe električne energije z brezogljičnimi viri, pri čemer bodo od tega deleža vsaj 10 % pokrili s terminskim instrumentom, kot je pogodba o nakupu električne energije, ali vsaj 5 % s proizvodnjo na kraju samem ali blizu njega. |
| --- | --- |

410.

| 411. | Za namene točke 409 bruto dodana vrednost podjetja pomeni bruto dodano vrednost v stroških faktorjev, tj. bruto dodana vrednost v tržnih cenah, znižana za posredne davke in povišana za subvencije. Bruto dodana vrednost v stroških faktorjev se lahko izračuna kot prihodki od prometa plus kapitalizirana proizvodnja plus drugi prihodki iz poslovanja, plus ali minus spremembe zalog, minus nabava blaga in storitev (162), minus drugi davki na proizvode, ki so povezani s prometom, a niso odbitni, minus druge dajatve in davki, povezani s proizvodnjo. Druga možnost za izračun bruto dodane vrednosti v stroških faktorjev je, da se bruto poslovnemu presežku prištejejo stroški osebja. Prihodki in odhodki, ki so v računovodskih izkazih podjetja prikazani kot finančni ali izredni, so izključeni iz dodane vrednosti. Dodana vrednost v stroških faktorjev se izračunava na bruto ravni, ker se prilagoditve vrednosti (kot je amortizacija) ne odštejejo (163). |
| --- | --- |

411.

| 412. | Za namene točke 411 se uporabi aritmetična sredina za zadnja tri leta, za katera so na voljo podatki o bruto dodani vrednosti. |
| --- | --- |

412.

4.11.3.3   Oblika državne pomoči

| 413. | Države članice lahko pomoč dodelijo v obliki znižanja dajatev, fiksnega zneska letnega nadomestila (vračila) ali kombinacije navedenega (164). Kadar se pomoč dodeli v obliki znižanja dajatev, mora biti vzpostavljen mehanizem za naknadno spremljanje, s katerim se zagotovi, da bodo morebitna preplačila pomoči vrnjena pred 1. julijem naslednjega leta. Kadar se pomoč dodeli v obliki vračila, ga je treba izračunati na podlagi ugotovljenih ravni porabe električne energije in po potrebi bruto dodane vrednosti v obdobju, v katerem so se uporabljale upravičene dajatve. |
| --- | --- |

413.

4.11.3.4   Energetski pregledi in sistemi upravljanja

| 414. | Za pomoč, dodeljeno na podlagi oddelka 4.11, se mora država članica zavezati, da bo preverila, ali upravičenec izpolnjuje obveznosti izvajanja energetskega pregleda v smislu člena 8 Direktive 2012/27/EU. Izvesti ga je mogoče kot samostojni energetski pregled ali v okviru potrjenega sistema upravljanja z energijo ali sistema okoljskega upravljanja, kot je določeno v členu 8 direktive o energetski učinkovitosti. |
| --- | --- |

414.

| 415. | Država članica se mora zavezati tudi, da bo spremljala, ali so upravičenci, ki morajo izvesti energetski pregled v skladu s členom 8(4) Direktive 2012/27/EU, naredili vsaj eno od navedenega:






  a) | izvedli priporočila iz revizijskega poročila, če čas vračila zadevnih naložb ne presega treh let in so stroški njihovih naložb sorazmerni; |
| --- | --- | --- |

415.

a)

izvedli priporočila iz revizijskega poročila, če čas vračila zadevnih naložb ne presega treh let in so stroški njihovih naložb sorazmerni;

| b) | zmanjšali ogljični odtis svoje porabe električne energije, tako da je vsaj 30 % njihove porabe električne energije krite iz brezogljičnih virov; |
| --- | --- |

b)

zmanjšali ogljični odtis svoje porabe električne energije, tako da je vsaj 30 % njihove porabe električne energije krite iz brezogljičnih virov;

| c) | vložili večji delež v višini vsaj 50 % zneska pomoči v projekte, ki vodijo do precejšnjega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov naprave; kjer je ustrezno, bi morala naložba voditi do zmanjšanj na raven precej pod referenčno vrednostjo, ki se uporablja za brezplačno dodelitev v sistemu EU za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

c)

vložili večji delež v višini vsaj 50 % zneska pomoči v projekte, ki vodijo do precejšnjega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov naprave; kjer je ustrezno, bi morala naložba voditi do zmanjšanj na raven precej pod referenčno vrednostjo, ki se uporablja za brezplačno dodelitev v sistemu EU za trgovanje z emisijami.

4.11.3.5   Prehodna pravila

| 416. | Da bi se preprečile spremembe bremena dajatev, ki povzročajo motnje, za posamezna podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev za upravičenost iz oddelka 4.11, lahko države članice za taka podjetja določijo prehodni načrt. Prehodni načrt bo omejen na podjetja, ki izpolnjujejo naslednji kumulativni merili:






  a) | vsaj v enem od zadnjih dveh let pred prilagoditvijo iz točke 468(a) so prejela pomoč v obliki znižanih dajatev v okviru nacionalne sheme pomoči, razglašene za združljivo na podlagi oddelka 3.7.2 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (165); |
| --- | --- | --- |

416.

a)

vsaj v enem od zadnjih dveh let pred prilagoditvijo iz točke 468(a) so prejela pomoč v obliki znižanih dajatev v okviru nacionalne sheme pomoči, razglašene za združljivo na podlagi oddelka 3.7.2 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (165);

| b) | ob dodelitvi pomoči iz točke 416(a) so izpolnjevala merila za upravičenost iz oddelka 3.7.2 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

b)

ob dodelitvi pomoči iz točke 416(a) so izpolnjevala merila za upravičenost iz oddelka 3.7.2 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020.

| 417. | Tak prehodni načrt vključuje postopno in popolno prilagoditev pogojem na podlagi uporabe meril upravičenosti in sorazmernosti iz oddelka 4.11, ki mora biti opravljena do leta 2028 v skladu z naslednjim časovnim načrtom:






  a) | kar zadeva dajatve, ki veljajo za obdobje do leta 2026, zadevna podjetja plačajo vsaj 35 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo, ali znesek, enakovreden 1,5 % njihove bruto dodane vrednosti. |
| --- | --- | --- |

417.

a)

kar zadeva dajatve, ki veljajo za obdobje do leta 2026, zadevna podjetja plačajo vsaj 35 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo, ali znesek, enakovreden 1,5 % njihove bruto dodane vrednosti.

| b) | kar zadeva dajatve, ki veljajo do leta 2027, zadevna podjetja plačajo vsaj 55 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo, ali znesek, enakovreden 2,5 % njihove bruto dodane vrednosti; |
| --- | --- |

b)

kar zadeva dajatve, ki veljajo do leta 2027, zadevna podjetja plačajo vsaj 55 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo, ali znesek, enakovreden 2,5 % njihove bruto dodane vrednosti;

| c) | kar zadeva dajatve, ki veljajo do leta 2028, zadevna podjetja plačajo vsaj 80 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo, ali znesek, enakovreden 3,5 % njihove bruto dodane vrednosti; |
| --- | --- |

c)

kar zadeva dajatve, ki veljajo do leta 2028, zadevna podjetja plačajo vsaj 80 % stroškov, nastalih zaradi dajatev za električno energijo, ki jih država članica vključi v svojo shemo, ali znesek, enakovreden 3,5 % njihove bruto dodane vrednosti;

| 418. | Prehodni načrt lahko dopušča uporabo intenzivnosti pomoči iz točke 417(a) za celotno prehodno obdobje, če zadevna podjetja zmanjšajo ogljični odtis svoje porabe električne energije. V ta namen bodo upravičenci pokrili vsaj 50 % svoje porabe električne energije z brezogljičnimi viri, pri čemer bodo od tega deleža vsaj 10 % pokrili s terminskim instrumentom, kot je pogodba o nakupu električne energije, ali vsaj 5 % s proizvodnjo na kraju samem ali blizu njega. |
| --- | --- |

418.

| 419. | Komisija meni, da se nepriglašena pomoč, dodeljena v obliki nižjih dajatev za električno energijo za energetsko intenzivne uporabnike v obdobju pred objavo teh smernic, lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom pod naslednjimi kumulativnimi pogoji:






  a) | pomoč je bila potrebna za razvoj gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo upravičenci, in |
| --- | --- | --- |

419.

a)

pomoč je bila potrebna za razvoj gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo upravičenci, in

| b) | preprečilo se je čezmerno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

b)

preprečilo se je čezmerno izkrivljanje konkurence.

4.12   Pomoč za zaprtje elektrarn, ki uporabljajo premog, šoto ali oljni skrilavec, in rudarskih obratov v zvezi s pridobivanjem premoga, šote ali oljnega skrilavca

| 420. | Odmik od proizvodnje električne energije na osnovi premoga, šote in oljnega skrilavca je ena najpomembnejših gonilnih sil za razogljičenje v elektroenergetskem sektorju Unije. Oddelka 4.12.1 in 4.12.2 določata pravila o združljivosti, ki se uporabljajo za dve vrsti ukrepov, ki jih države članice lahko sprejmejo za podporo zaprtju elektrarn, ki sežigajo premog (vključno s črnim premogom in lignitom), šoto ali oljni skrilavec, ter rudarskih obratov za ta goriva (skupaj imenovanih „dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca“). |
| --- | --- |

420.

| 421. | Oddelka 4.12.1 in 4.12.2 določata merila, ki jih bo Komisija uporabila pri oceni spodbujevalnega učinka, nujnosti, ustreznosti, sorazmernosti ter učinkov za konkurenco in trgovino. Merila združljivosti v poglavju 3 se uporabljajo le za merila, za katera ni posebnih pravil v oddelkih 4.12.1 in 4.12.2. |
| --- | --- |

421.

| 422. | Pospeševanje energetskega prehoda v državah članicah z zelo nizkim prihodkom na prebivalca je poseben izziv. Da bi države članice med postopnim odpravljanjem najbolj onesnažujočih virov energije podprle zeleni prehod v najbolj prizadetih regijah, bodo morale morda združiti postopno odpravljanje dejavnosti premoga, šote ali oljnega skrilavca s sočasnim vlaganjem v okolju prijaznejšo proizvodnjo, na primer v zemeljski plin. Komisija lahko do 31. decembra 2023 svojo oceno takih naložb v državah članicah, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah v EUR znaša 35 % povprečja Unije leta 2019 ali manj, izjemoma utemelji na merilih, ki odstopajo od teh smernic. Projekti, zajeti s to točko, morajo:






  a) | vključevati hkratno zaprtje elektrarn na premog, šoto ali oljni skrilavec z vsaj enako zmogljivostjo, kot jo ima nova proizvodnja, ki jo zajema naložba, najpozneje do leta 2026; |
| --- | --- | --- |

422.

a)

vključevati hkratno zaprtje elektrarn na premog, šoto ali oljni skrilavec z vsaj enako zmogljivostjo, kot jo ima nova proizvodnja, ki jo zajema naložba, najpozneje do leta 2026;

| b) | zadevati države članice, ki nimajo vzpostavljenega mehanizma zmogljivosti in se zavežejo, da bodo izvedle potrebne tržne reforme, da bo v prihodnje mogoče zagotoviti zanesljivost oskrbe z električno energijo brez uporabe posameznih podpornih ukrepov, ter |
| --- | --- |

b)

zadevati države članice, ki nimajo vzpostavljenega mehanizma zmogljivosti in se zavežejo, da bodo izvedle potrebne tržne reforme, da bo v prihodnje mogoče zagotoviti zanesljivost oskrbe z električno energijo brez uporabe posameznih podpornih ukrepov, ter

| c) | biti del verodostojne in ambiciozne strategije za razogljičenje, vključno s preprečevanjem nasedlih naložb, v skladu s cilji za leti 2030 in 2050 (glej točko 129). |
| --- | --- |

c)

biti del verodostojne in ambiciozne strategije za razogljičenje, vključno s preprečevanjem nasedlih naložb, v skladu s cilji za leti 2030 in 2050 (glej točko 129).

4.12.1   Pomoč za predčasno zaprtje donosnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca

4.12.1.1   Utemeljitev pomoči

| 423. | Odmik od dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca večinoma spodbujajo predpisi, tržne sile, kot so učinki cen ogljika, in konkurenca obnovljivih virov z nizkimi mejnimi stroški. |
| --- | --- |

423.

| 424. | Države članice se lahko odločijo pospešiti ta prehod, ki ga spodbuja trg, s prepovedjo proizvodnje energije iz teh goriv od določenega datuma. Ta prepoved lahko pripelje do razmer, v katerih je treba donosne dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca zapreti pred koncem njihove ekonomske življenjske dobe, kar povzroči izpad dobička. Države članice morda želijo odobriti nadomestilo zunaj sodnih postopkov, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost ter se tako olajša zeleni prehod. |
| --- | --- |

424.

4.12.1.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 425. | Ta oddelek določa pravila o združljivosti za ukrepe, sprejete za pospešitev zapiranja donosnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca ter zagotovitev nadomestila zadevnim podjetjem. Tako nadomestilo se po navadi izračuna na podlagi izpadlega dobička, ki ga imajo podjetja zaradi predčasnega zaprtja. Zajema lahko tudi dodatne stroške podjetij, na primer v zvezi z dodatnimi socialnimi in okoljskimi stroški, če so ti stroški neposredno posledica predčasnega zaprtja donosnih dejavnosti. Dodatni stroški ne morejo vključevati stroškov, ki bi nastali tudi v hipotetičnem scenariju. |
| --- | --- |

425.

| 426. | Ukrepi, zajeti v tem oddelku, lahko pospešijo razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali območij. Omogočijo lahko na primer razvoj drugih dejavnosti proizvodnje električne energije v skladu z zelenim dogovorom, da se izravna zmanjšanje zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, ki ga je povzročilo predčasno zaprtje. Brez ukrepa ta razvoj morda ne bi potekal v enaki meri. Poleg tega lahko predvidljivost in pravna varnost, ki ju prinašajo taki ukrepi, pomagata olajšati odrejeno zaprtje dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca. |
| --- | --- |

426.

4.12.1.3   Spodbujevalni učinek

| 427. | Ukrep mora spodbuditi spremembo ekonomskega ravnanja upravljavcev, ki zaprejo dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca pred koncem njihove ekonomske življenjske dobe. Da bi Komisija ugotovila, ali jo spodbuja, bo primerjala dejanski scenarij (tj. učinke ukrepa) s hipotetičnim scenarijem (tj. brez ukrepa). Ukrep ne bi smel privesti do izogibanja pravilom, ki se uporabljajo za ukrepe za zanesljivost oskrbe. |
| --- | --- |

427.

4.12.1.4   Nujnost in ustreznost

| 428. | Komisija meni, da potreba po ukrepu obstaja, če lahko država članica dokaže, da je ukrep ciljno usmerjen v stanje, v katerem lahko doseže bistveno izboljšanje, ki ga trg sam ne more doseči. Na primer z omogočanjem postopnega opuščanja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz premoga, šote in oljnega skrilavca ter s tem prispevanjem k razvoju gospodarske dejavnosti proizvodnje električne energije iz alternativnih virov, ki se brez ukrepa ne bi izvajala v enakem obsegu. V tem okviru lahko Komisija tudi prouči, ali bi trg sam brez ukrepa dosegel podobno zmanjšanje emisij CO2 in ali ukrep pomembno prispeva k zagotavljanju pravne varnosti in predvidljivosti, ki ju brez ukrepa ne bi bilo, s čimer se olajša zeleni prehod. |
| --- | --- |

428.

| 429. | Poleg tega bi morala država članica dokazati, da je ukrep ustrezen instrument politike za doseganje predvidenega cilja, kar pomeni, da ne sme obstajati manj izkrivljajoč instrument politike in pomoči, s katerim bi se lahko dosegli enaki rezultati. Na primer, če je ukrep dobro ciljno usmerjen, da prispeva k razvoju proizvodnje električne energije iz alternativnih virov, pri čemer hkrati blaži vpliv na delovanje trga električne energije in zaposlovanje, ter zagotavlja predvidljivost zaprtja, pri čemer hkrati prispeva k ciljem zmanjšanja emisij CO2. |
| --- | --- |

429.

4.12.1.5   Sorazmernost

| 430. | Načeloma je treba pomoč dodeliti s konkurenčnim postopkom zbiranja ponudb, ki temelji na jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih v skladu z oddelkom 3.2.1.3 (166). Ta zahteva se ne uporablja, kadar država članica dokaže, da postopek zbiranja ponudb iz objektivnih razlogov verjetno ne bo konkurenčen. To lahko velja na primer, kadar je število potencialnih udeležencev omejeno, če vzrok za to niso diskriminatorna merila za upravičenost. |
| --- | --- |

430.

| 431. | Če se pomoč dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, bo Komisija domnevala, da je pomoč sorazmerna in omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

431.

| 432. | Če ni konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, bo Komisija ocenila sorazmernost za vsak primer posebej, da bi preverila, ali je nadomestilo omejeno na najmanjši potrebni znesek. V okviru tega bo podrobno analizirala predpostavke, ki jih je država članica uporabila za določitev izpada dobička in dodatnih stroškov, na podlagi katerih je bilo izračunano nadomestilo za predčasno zaprtje, v ta namen pa bo primerjala pričakovano donosnost po dejanskem in hipotetičnem scenariju. Hipotetični scenarij bi moral temeljiti na ustrezno utemeljenih predpostavkah in realističnem razvoju trga ter odražati napovedane prihodke in stroške vsakega zadevnega subjekta, ob tem pa upoštevati morebitne neposredne funkcionalne povezave med subjekti. |
| --- | --- |

432.

| 433. | Kadar se dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca zaprejo več kot tri leta po dodelitvi nadomestila, mora država članica uvesti mehanizem za posodobitev izračuna nadomestila na podlagi najnovejših predpostavk, razen če lahko pojasni, zakaj uporaba takega mehanizma zaradi izjemnih okoliščin v zadevnem primeru ni utemeljena. |
| --- | --- |

433.

4.12.1.6   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino

| 434. | Država članica mora ugotoviti in količinsko opredeliti predvidene okoljske koristi ukrepa, po možnosti v zvezi s pomočjo na tono preprečenih emisij ekvivalenta CO2. Poleg tega bo Komisija pozitivno obravnavala ukrepe, ki vključujejo prostovoljen izbris pravic do emisije CO2 na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

434.

| 435. | Pomembno je zagotoviti, da se s strukturo ukrepa vsako izkrivljanje konkurence na trgu omeji na najmanjše možno. Če se pomoč dodeli na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, odprtega vsem upravljavcem dejavnosti premoga, šote ali oljnega skrilavca na nediskriminatorni podlagi, bo Komisija domnevala, da so izkrivljajoči učinki pomoči na konkurenco in trgovino omejeni. Če se konkurenčni postopek zbiranja ponudb ne uporabi, bo Komisija ocenila učinke pomoči na konkurenco in trgovino na podlagi zasnove ukrepa in njegovega učinka na zadevni trg. |
| --- | --- |

435.

4.12.2   Pomoč za izredne stroške v zvezi z zaprtjem nekonkurenčnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca

4.12.2.1   Utemeljitev pomoči

| 436. | Zaprtje nekonkurenčnih dejavnosti premoga, šote ali oljnega skrilavca lahko povzroči precejšnje družbene in okoljske stroške na ravni elektrarn in rudarskih obratov. Države članice se lahko odločijo kriti take izredne stroške, da zmanjšajo družbene in regionalne posledice zaprtja. |
| --- | --- |

436.

4.12.2.2   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 437. | Ta oddelek določa pravila o združljivosti za ukrepe, sprejete za kritje izrednih stroškov, nastalih zaradi zaprtja nekonkurenčnih dejavnosti premoga, šote ali oljnega skrilavca. |
| --- | --- |

437.

| 438. | Ukrepi iz tega oddelka lahko olajšajo družbeni, okoljski in varnostni prehod zadevnega območja. |
| --- | --- |

438.

| 439. | Ta oddelek se uporablja, če ukrep ni zajet v sklepu Sveta z dne 10. decembra 2010 o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (167). |
| --- | --- |

439.

4.12.2.3   Nujnost in ustreznost

| 440. | Komisija bo pomoč za kritje takih izrednih stroškov štela za nujno in ustrezno, če lahko pomaga zmanjšati vpliv zaprtja nekonkurenčnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca na družbo in okolje v regiji in zadevni državi članici. |
| --- | --- |

440.

4.12.2.4   Spodbujevalni učinek in sorazmernost

| 441. | Državna pomoč za izredne stroške se lahko uporablja samo za kritje stroškov, nastalih zaradi zaprtja nekonkurenčnih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca. |
| --- | --- |

441.

| 442. | Kategorije zajetih upravičenih stroškov so opredeljene v Prilogi II. Stroški, ki nastanejo zaradi neskladnosti z okoljskimi predpisi, in stroški, povezani s sedanjo proizvodnjo, niso upravičeni. |
| --- | --- |

442.

| 443. | Brez poseganja v Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (168) ali druga ustrezna pravila Unije (169) se lahko šteje, da ima pomoč za kritje izrednih okoljskih stroškov spodbujevalni učinek le, kadar subjekta ali podjetja, pri katerem je nastala okoljska škoda, ni mogoče opredeliti ali ni mogoče uveljavljati njegove pravne odgovornosti za financiranje del, potrebnih za preprečitev in odpravo okoljske škode v skladu z načelom „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

443.

| 444. | Država članica mora dokazati, da so bili sprejeti vsi potrebni ukrepi, vključno s tožbo, da bi se ugotovil odgovorni subjekt ali podjetje, pri katerem je nastala okoljska škoda, in od njega zahtevalo, naj krije ustrezne stroške. Kadar subjekta ali podjetja, ki je odgovorno v skladu s pravom, ki se uporablja, ni mogoče opredeliti ali od njega ni mogoče zahtevati, naj krije stroške, se lahko dodeli pomoč za podporo vsem delom za sanacijo ali rehabilitacijo, za to pomoč pa se lahko šteje, da ima spodbujevalni učinek. Komisija lahko oceni, da podjetja ni mogoče prisiliti, da krije stroške sanacije okoljske škode, ki jo je povzročilo, kadar pravno ne obstaja več in kot njegovega pravnega ali gospodarskega naslednika (170) ni mogoče obravnavati nobenega drugega podjetja ali kadar podjetje nima zadostnega finančnega jamstva, da bi nosilo stroške sanacije. |
| --- | --- |

444.

| 445. | Znesek pomoči mora biti omejen na kritje izrednih stroškov upravičenca in ne sme presegati dejanskih nastalih stroškov. Komisija bo od držav članic zahtevala, naj jasno in ločeno opredelijo znesek pomoči za vsako kategorijo upravičenih stroškov, kot so navedeni v Prilogi II. Kadar država članica krije take stroške na podlagi ocen, preden jih upravičenec dejansko ima, mora opraviti naknadno preverjanje nastalih stroškov na podlagi podrobnih izkazov, ki jih upravičenec predloži organu, ki dodeli pomoč, vključno z računi ali potrdili, ki dokazujejo nastale izredne stroške, in ustrezno prilagoditi dodeljene zneske. |
| --- | --- |

445.

4.12.2.5   Preprečevanje neupravičenih negativnih učinkov za konkurenco in trgovino

| 446. | Če je pomoč omejena na kritje izrednih stroškov upravičenca, Komisija meni, da ima omejene izkrivljajoče učinke na konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

446.

| 447. | Upravičenec bi moral prejeto pomoč za izredne stroške prikazati v izkazih poslovnega izida kot postavko prihodkov, ločeno od prometa. Kadar upravičenec po zaprtju ustreznih dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca še naprej trguje ali posluje, mora za navedene dejavnosti uporabljati natančne in ločene račune. Dodeljeno pomoč je treba upravljati tako, da je ni mogoče prenesti na druge gospodarske dejavnosti istega podjetja. |
| --- | --- |

447.

4.13   Pomoč za študije ali svetovalne storitve v zvezi s podnebjem, varstvom okolja in energijo

4.13.1   Področje uporabe in podprte dejavnosti

| 448. | Ta oddelek se uporablja za pomoč za študije ali svetovalne storitve, ki so neposredno povezane s projekti ali dejavnostmi, zajetimi v teh smernicah, v zvezi s podnebjem, varstvom okolja in energijo. Pomoč se lahko dodeli ne glede na to, ali študiji ali posvetovalni storitvi sledi naložba, zajeta v teh smernicah. |
| --- | --- |

448.

| 449. | Študija ali svetovalna storitev ne sme biti stalna ali redna dejavnost niti se ne sme nanašati na običajne stroške poslovanja podjetja. |
| --- | --- |

449.

4.13.2   Spodbujevalni učinek

| 450. | Zahteva iz točke 451 se uporablja poleg zahtev iz oddelka 3.1.2. |
| --- | --- |

450.

| 451. | Za pomoč za energetske preglede, zahtevane v skladu z Direktivo 2012/27/EU, se lahko šteje, da ima spodbujevalni učinek, le, če se energetski pregled izvede poleg obveznega energetskega pregleda iz navedene direktive. |
| --- | --- |

451.

4.13.3   Sorazmernost

| 452. | Upravičeni stroški so strošku študije ali svetovalnih storitev v zvezi s projekti ali dejavnostmi, zajetimi v teh smernicah. Kadar se samo del študije ali svetovalnih storitev nanaša na naložbe, zajete v teh smernicah, so upravičeni stroški stroški delov študije ali svetovalnih storitev, ki se nanašajo na navedene naložbe. |
| --- | --- |

452.

| 453. | Intenzivnost pomoči ne sme presegati 60 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

453.

| 454. | Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, izvedene v imenu malih podjetij, in za 10 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, izvedene v imenu srednjih podjetij. |
| --- | --- |

454.

5.   OCENJEVANJE

| 455. | Da bi Komisija dodatno zagotovila omejevanje izkrivljanja konkurence in trgovine, lahko zahteva naknadno ocenjevanje shem pomoči, ki jih je treba priglasiti. Ocenjevanja bi bilo treba opraviti za sheme, pri katerih je lahko izkrivljanje konkurence in trgovine še posebej veliko, tj. za sheme, pri katerih obstaja tveganje znatnega omejevanja ali izkrivljanja konkurence, če se njihovo izvajanje ne pregleda pravočasno. |
| --- | --- |

455.

| 456. | Naknadno ocenjevanje se bo zahtevalo za sheme, ki imajo velik proračun ali vsebujejo nove značilnosti, ali če so predvidene pomembne tržne, tehnološke ali regulativne spremembe. V vsakem primeru se bo naknadno ocenjevanje zahtevalo za sheme, pri katerih proračun državne pomoči ali obračunani odhodki presegajo 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu oziroma 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme. Celotno obdobje trajanja sheme predstavlja skupno obdobje trajanja sheme in vseh njenih predhodnic, ki vključujejo podoben cilj in geografsko območje, in sicer od 1. januarja 2022. Glede na cilje ocenjevanja ter da se državam članicam in manjšim projektom pomoči ne naloži nesorazmerno veliko breme, se zahteva za naknadno ocenjevanje uporablja samo za sheme pomoči, katerih skupno trajanje presega tri leta, in sicer od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

456.

| 457. | Zahteva po naknadnem ocenjevanju se lahko opusti v zvezi s shemami pomoči, ki so neposredne naslednice sheme, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, za katero je bilo opravljeno ocenjevanje ter je bilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija, pripravljeno končno ocenjevalno poročilo, ki ni vsebovalo negativnih ugotovitev. Vse sheme, pri katerih končno ocenjevalno poročilo ni v skladu z odobrenim načrtom ocenjevanja, je treba začasno prekiniti s takojšnjim učinkom. |
| --- | --- |

457.

| 458. | Naknadno ocenjevanje bi moralo biti usmerjeno v preverjanje, ali so bile dosežene predpostavke in pogoji, ki so podlaga za združljivost sheme, zlasti potreba po nujnosti in učinkovitosti ukrepa pomoči glede na njegove splošne in posebne cilje, ter bi moralo zagotoviti navedbe o vplivu sheme na konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

458.

| 459. | Država članica mora priglasiti osnutek načrta ocenjevanja, ki bo sestavni del ocene sheme, ki jo opravi Komisija, kot sledi:






  a) | skupaj s shemo pomoči, če njen proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme pomoči ali |
| --- | --- | --- |

459.

a)

skupaj s shemo pomoči, če njen proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme pomoči ali

| b) | v 30 delovnih dneh po pomembni spremembi, s katero se je proračun sheme povečal na več kot 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme, ali |
| --- | --- |

b)

v 30 delovnih dneh po pomembni spremembi, s katero se je proračun sheme povečal na več kot 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme, ali

| c) | za sheme, ki ne spadajo pod točko (a) in (b), v 30 delovnih dneh po tem, ko so bili na uradnih računih evidentirani odhodki, ki presegajo 150 milijonov EUR v prejšnjem letu. |
| --- | --- |

c)

za sheme, ki ne spadajo pod točko (a) in (b), v 30 delovnih dneh po tem, ko so bili na uradnih računih evidentirani odhodki, ki presegajo 150 milijonov EUR v prejšnjem letu.

| 460. | Osnutek načrta ocenjevanja mora biti v skladu s skupnimi metodološkimi načeli, ki jih je določila Komisija (171). Načrt ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija, je treba objaviti. |
| --- | --- |

460.

| 461. | Naknadno ocenjevanje mora na podlagi načrta ocenjevanja opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč. Vsaka ocena mora vključevati vsaj eno vmesno poročilo in eno končno ocenjevalno poročilo. Obe poročili je treba objaviti. |
| --- | --- |

461.

| 462. | V primeru shem pomoči, izvzetih s področja uporabe uredbe o skupinskih izjemah izključno zaradi velikega proračuna, bo Komisija njihovo združljivost ocenila le na podlagi načrta ocenjevanja. |
| --- | --- |

462.

| 463. | Končno ocenjevalno poročilo je treba Komisiji predložiti pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, in najpozneje devet mesecev pred njenim iztekom. Navedeni rok se lahko skrajša za sheme, ki sprožijo zahtevo za ocenjevanje v zadnjih dveh letih izvajanja. Natančen obseg in načini posameznega ocenjevanja bodo določeni v sklepu, s katerim se shema pomoči odobri. Za vsak poznejši ukrep pomoči s podobnim ciljem je treba pojasniti, kako so bili upoštevani rezultati ocene. |
| --- | --- |

463.

6.   POROČANJE IN SPREMLJANJE

| 464. | V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 (172) in Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (173) morajo države članice Komisiji predložiti letna poročila. |
| --- | --- |

464.

| 465. | Države članice morajo voditi podrobno evidenco v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Take evidence morajo vsebovati vse informacije, ki so potrebne, da se ugotovi, ali so pogoji glede upravičenih stroškov in največjih intenzivnosti pomoči izpolnjeni. Te evidence je treba hraniti 10 let od datuma dodelitve pomoči in na zahtevo predložiti Komisiji. |
| --- | --- |

465.

7.   UPORABA

| 466. | Komisija bo uporabljala te smernice za oceno združljivosti vseh pomoči, ki jih je treba priglasiti, za podnebje, varstvo okolja in energijo, dodeljenih ali predvidenih za dodelitev od 27. januarja 2022. Nezakonita pomoč bo ocenjena v skladu s pravili, ki se uporabljajo na datum dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

466.

| 467. | Te smernice bodo nadomestile Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014– 2020 (174). |
| --- | --- |

467.

| 468. | Komisija predlaga naslednje ustrezne ukrepe za države članice v skladu s členom 108(1) Pogodbe:






  a) | države članice po potrebi spremenijo obstoječe sheme pomoči za varstvo okolja in energijo, da jih najpozneje do 31. decembra 2023 uskladijo s temi smernicami; |
| --- | --- | --- |

468.

a)

države članice po potrebi spremenijo obstoječe sheme pomoči za varstvo okolja in energijo, da jih najpozneje do 31. decembra 2023 uskladijo s temi smernicami;

| b) | države članice dajo izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ustreznim ukrepom iz točke 468(a) v dveh mesecih od datuma objave teh smernic v Uradnem listu Evropske unije. Če Komisija ne bo prejela nobenega odgovora, bo domnevala, da se zadevna država članica ne strinja s predlaganimi ukrepi. |
| --- | --- |

b)

države članice dajo izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ustreznim ukrepom iz točke 468(a) v dveh mesecih od datuma objave teh smernic v Uradnem listu Evropske unije. Če Komisija ne bo prejela nobenega odgovora, bo domnevala, da se zadevna država članica ne strinja s predlaganimi ukrepi.

8.   REVIZIJA

| 469. | Komisija namerava izvesti oceno teh smernic po 31. decembru 2027, da bi proučila njihovo uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodano vrednost. |
| --- | --- |

469.

| 470. | Komisija se lahko kadar koli odloči pregledati ali spremeniti te smernice, če bi bilo to potrebno zaradi politike konkurence ali zaradi upoštevanja drugih politik Unije in mednarodnih obveznosti ali zaradi katerega koli drugega utemeljenega razloga. |
| --- | --- |

470.

---

(1)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020) 562 final).

(3)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021) 550 final).

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewable-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Gospodarstvo EU po COVID-19: posledice za ekonomsko upravljanje (COM(2021) 662 final).

(7)  Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 248, 24.9.2015, str. 1).

(8)  Glej sporočilo Komisije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (UL C 275, 18.8.2017, str. 1) v zvezi z izvajanjem Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na nacionalni ravni.

(9)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (UL C 99, 4.4.2014, str. 3).

(10)  Okoljska pomoč je na splošno manj izkrivljajoča in učinkovitejša, če se dodeli potrošniku/uporabniku okolju prijaznih izdelkov, in ne proizvajalcu okolju prijaznega izdelka. To ne posega v možnost držav članic, da dodelijo pomoč podjetjem za povišanje ravni varstva okolja njihovih proizvodnih dejavnosti.

(11)  Sporočilo Komisije – Okvir za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (UL C 198, 27.6.2014, str. 1).

(12)  Smernice Evropske unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za obdobje od 2014 do 2020 (UL C 204, 1.7.2014, str. 1).

(13)  Sporočilo Komisije – Smernice za preučitev državne pomoči sektorju ribištva in akvakulture (UL C 217, 2.7.2015, str. 1).

(14)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).

(15)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje z dne 13. septembra 1995, TWD/Komisija, zadevi T-244/93 in T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, točka 56. Glej tudi Sporočilo Komisije – Obvestilo Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči (UL C 247, 23.7.2019, str. 1).

(16)  Posojilo z obrestno mero, nižjo od tržne.

(17)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).

(18)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(19)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(20)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).

(21)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

(22)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202).

(23)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

(24)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(25)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

(26)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(27)  Projekti, ki so zgrajeni za enega predhodno opredeljenega uporabnika ali majhno skupino predhodno opredeljenih uporabnikov in prilagojeni njihovim potrebam (namenska infrastruktura), se ne štejejo za energetsko infrastrukturo.

(28)  Vsa sredstva iz točk (i) do (vi) za vodik so lahko novogradnje, predelana sredstva za zemeljski plin, namenjena za vodik („sprememba namembnosti“), ali kombinacija obojega. Sredstva iz točk (i) do (vi) za vodik, do katerih imajo dostop tretje osebe, se štejejo za energetsko infrastrukturo.

(29)  Sredstva iz točk (i) do (iv) za ogljikov dioksid, do katerih imajo dostop tretje osebe, se štejejo za energetsko infrastrukturo.

(30)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

(31)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

(32)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(33)  Priporočilo Sveta z dne 3. marca 1975 o razporejanju stroškov in ukrepih organov oblasti za okoljske zadeve (UL L 194, 25.7.1975, str. 1).

(34)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(35)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187 26.6.2014, str. 1).

(36)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

(37)  To lahko vključuje povezane ravni emisij (BAT-AEL), povezane ravni energijske učinkovitosti (BAT-AEEL) ali povezane ravni okoljske učinkovitosti (BAT-AEPL).

(38)  Glej sodbo Sodišča z dne 13. junija 2013, HGA in drugi/Komisija, zadeve C-630/11 P do C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387, točka 104.

(39)  Tak scenarij mora biti verodostojen in resničen ter se nanašati na dejavnike odločanja, ki prevladujejo v času odločitve upravičenca do pomoči glede projekta. Države članice so pozvane, naj se opirajo na uradne dokumente uprav, ocene tveganja, finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane s projektom, ki se ocenjuje. Državam članicah lahko pri dokazovanju spodbujevalnega učinka pomagajo dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih glede odjema in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in ki podrobno opisujejo naložbene/operativne scenarije, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim institucijam. Taki dokumenti morajo biti posodobljeni glede na potek postopka odločanja o naložbi/operaciji.

(40)  V skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ morajo države članice pri energetskih načrtih in vseh odločitvah glede politik in naložb čim bolj upoštevati alternativne ukrepe za stroškovno energetsko učinkovitost, da bi dosegle učinkovitejši odjem in ponudbo energije, zlasti s stroškovno učinkovitimi prihranki energije pri končni porabi, pobudami za prilagajanje odjema ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije, pri čemer bi se vseeno dosegli cilji teh odločitev. Glej Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

(41)  Drug način za omogočanje informiranih odločitev potrošnikov/uporabnikov pri nakupih in povečanje povpraševanja po okolju prijaznih izdelkih je lahko uporaba okoljskih oznak in trditev na izdelkih. Če so zanesljive okoljske oznake in verodostojne okoljske trditve dobro zasnovane ter jih ustrezni potrošniki priznavajo, razumejo, jim zaupajo in jih prepoznajo, so lahko uspešno orodje za usmerjanje in oblikovanje ravnanja (potrošnikov) tako, da sprejemajo okolju prijaznejše odločitve. Uporaba priznanega sistema označevanja/certificiranja z jasnimi merili in zunanjim preverjanjem (ki ga izvajajo tretje osebe) bo med najučinkovitejšimi načini, da podjetja potrošnikom in deležnikom pokažejo, da izpolnjujejo visoke okoljske standarde. Glede na navedeno Komisija na področje uporabe teh smernic ni vključila posebnih pravil v zvezi s pomočjo za zasnovo in proizvodnjo okolju prijaznih izdelkov.

(42)  Če pa obstaja možnost „ponudb z ničelnimi subvencijami“, bi morale države članice pojasniti, kako bo zagotovljena sorazmernost. Ponudbe z ničelnimi subvencijami se lahko pojavijo na primer, ker se bodo tržni prihodki po napovedih sčasoma povišali in/ali ker uspešni ponudniki prejmejo koncesije ali druge ugodnosti in tudi subvencioniranje cen. Izogniti bi se bilo treba spodnjim ali zgornjim mejam cen, ki ogrožajo konkurenčni postopek z izpodkopavanjem načela sorazmernosti, tudi ob ničelni vrednosti.

(43)  Šest tednov je običajno dovolj. Pri posebno zapletenih ali novih postopkih bo morda potrebno daljše obdobje. V utemeljenih primerih je lahko primerno krajše obdobje, na primer pri preprostih ali rednih/ponavljajočih se postopkih.

(44)  Pri ocenjevanju enot varstva okolja lahko države članice na primer razvijejo metodologijo, ki upošteva emisije ali drugo onesnaževanje na različnih stopnjah podprte gospodarske dejavnosti, čas izvedbe projekta ali stroške povezovanja sistemov. Pri zagotavljanju prispevka h glavnim ciljem v zvezi z zahtevanim zneskom pomoči lahko države članice na primer pretehtajo različna objektivna merila in izbirajo na podlagi zneska pomoči na enoto tehtanega povprečja objektivnih meril ali pa med omejenim obsegom ponudb z najnižjim zneskom pomoči na enoto objektivnih meril izberejo tiste z najvišjimi ocenami objektivnih meril. Parametri katerega koli od teh pristopov morajo biti umerjeni, da se zagotovi nediskriminatornost, učinkovita konkurenčnost in odražanje gospodarskega pomena postopka zbiranja ponudb.

(45)  Hipotetični scenarij, po katerem se kot alternativna naložba/operacija predlaga dolgoročno nadaljevanje sedanjih dejavnosti, ki niso okoljsko trajnostne, se ne bo štel za realističnega.

(46)  Če ni alternativnega projekta, bo Komisija preverila, ali znesek pomoči presega najnižji potrebni znesek, da bi bil projekt, ki prejema pomoč, dovolj donosen, na primer z omogočanjem doseganja notranje stopnje donosa, ki ustreza merilu uspešnosti ali minimalni stopnji donosa v specifičnem sektorju ali podjetju. V ta namen se lahko uporabljajo tudi običajne stopnje donosa, ki jih zahteva upravičenec v drugih podobnih naložbenih projektih, njegovi stroški kapitala kot celota ali donosi, ki so običajni za zadevni gospodarski sektor. Vse ustrezne pričakovane stroške in koristi je treba upoštevati skozi celotno obdobje projekta.

(47)  Javni iskalnik po podatkovni zbirki državne pomoči, na voljo na spletnem naslovu: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sl.

(48)  Ta zahteva se lahko opusti na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, če bi objava vseh podrobnosti ogrozila konkurenco pri naslednjih postopkih dodelitve, na primer z omogočanjem strateških ponudb.

(49)  Če ni uradne zahteve za letno napoved, za namene vnosa kot datum dodelitve pomoči šteje 31. december leta, za katero je bila dodeljena pomoč.

(50)  Za ukrepe, ki so enaki ukrepom v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet, se šteje, da je njihova skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, izpolnjena, saj je bilo to že preverjeno.

(51)  To lahko velja tudi v primeru, ko pomoč izkrivlja delovanje gospodarskih instrumentov, vzpostavljenih za internalizacijo takšnih negativnih eksternalij (na primer z vplivanjem na cenovne signale sistema Unije za trgovanje z emisijami ali podobnega instrumenta).

(52)  To lahko na primer temelji na primer na nacionalnem načrtu za razogljičenje z zavezujočimi cilji in/ali vključuje zaveze upravičenca v zvezi z izvajanjem tehnologij za razogljičenje, kot je tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida/zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida, ali nadomestitvijo zemeljskega plina s plinom iz obnovljivih virov ali nizkoogljičnim plinom ali zaprtjem obrata v roku, usklajenem s podnebnimi cilji Unije. Za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 in leta 2050 je potrebno znatno zmanjšanje uporabe vseh fosilnih goriv, tudi zemeljskega plina. V oceni učinka, ki jo je Komisija pripravila v zvezi z načrtom za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, je pojasnjeno, da bo do leta 2050 „nezmanjšana uporaba zemeljskega plina postala nezdružljiva s ciljem podnebne nevtralnosti, zaradi česar jo je treba zmanjšati za 66–71 % v primerjavi z letom 2015“ (SWD(2020) 176 final).

(53)  To zajema naložbe v degradirana območja in naložbe v izgradnjo novih zmogljivosti.

(54)  To vključuje elektrolizatorje v omrežju, ki so sklenili pogodbe o nakupu energije iz obnovljivih virov z gospodarskimi subjekti, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov in izpolnjujejo pogoje iz delegirane uredbe Komisije, sprejete na podlagi člena 27(3) Direktive (EU) 2018/2001.

(55)  Hipotetični scenarij je dejavnost, ki bi jo upravičenec izvedel brez pomoči. V nekaterih primerih razogljičenja lahko to vključuje naložbe v okolju manj prijazno alternativo. Drugi primeri lahko vključujejo neizvedbo ali odlog naložbe, vendar tudi operativne odločitve, s katerimi bi se zagotovila manjša okoljska korist, kot je nadaljevanje obratovanja obstoječih obratov na kraju samem in/ali nakup energije.

(56)  To ne bi vplivalo na upravičenost do prejemanja pomoči, ki je že bila dodeljena (na primer na podlagi desetletne pogodbe).

(57)  Na splošno Komisija ne bo zahtevala, da so ukrepi odprti na čezmejni ravni, vendar lahko taka odprtost pomaga odpraviti pomisleke v zvezi s konkurenco.

(58)  Na primer, če je ustrezno, za obnovljivi vodik.

(59)  V takem primeru bi bilo treba upravičenost omejiti samo v skladu z ustreznimi opredelitvami pojmov, kadar so na voljo v sektorski zakonodaji. Na primer, shema za doseganje krovnega cilja Unije glede energije iz obnovljivih virov bi morala biti odprta za vse tehnologije, ki ustrezajo opredelitvi pojma „obnovljivi viri energije“ iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 8), medtem ko bi morala biti shema, namenjena doseganju podcilja Unije, odprta za vse tehnologije, ki lahko prispevajo k doseganju tega podcilja. Države članice lahko tudi dodatno omejijo področje uporabe svojih ukrepov podpore, med drugim na posamezne vrste obnovljivih virov energije, na podlagi drugih objektivnih meril, kot so merila iz točk 96(b) do (g).

(60)  V primeru, ki vključuje regionalno podporo, bi morala država članica dokazati, da pomožne storitve in pravila o prerazporejanju omogočajo učinkovito vključevanje obnovljivih virov, shranjevanje in prilagajanje odjema, kjer je to ustrezno, ter nagrajujejo odločitve o lokaciji in tehnologiji, ki podpirajo stabilnost omrežja, v skladu z Uredbo (EU) 2019/943 in Direktivo (EU) 2019/944. Kadar država članica ugotovi lokalno težavo z zanesljivostjo oskrbe, ki je srednjeročno (npr. v 5–10 letih) ni mogoče rešiti z izboljšavami zasnove trga ali zadostnimi okrepitvami omrežja, bi bilo treba ukrep za odpravo te težave načrtovati in oceniti na podlagi oddelka 4.8.

(61)  Države članice se lahko v zvezi s temi zahtevami zanašajo na obstoječe nacionalne posvetovalne postopke. Če posvetovanje zajema točke iz teh smernic in traja tako dolgo, kot je zahtevano, ločeno posvetovanje ni potrebno. Ločeno posvetovanje se ne sme zahtevati tudi v primerih iz točke 96(g).

(62)  Ekvivalent CO2 (CO2 e) je merska enota, ki se uporablja za primerjavo emisij različnih toplogrednih plinov na podlagi njihovega potenciala globalnega segrevanja s pretvorbo količin drugih plinov v ekvivalentno količino ogljikovega dioksida z enakim potencialom globalnega segrevanja.

(63)  Na primer obdobje med konkurenčnim postopkom in izvedbo, pravila o nakupnih in prodajnih ponudbah, pravila o oblikovanju cen.

(64)  Če se na primer uporabljajo pogodbe, ki trajajo različno dolgo, različne metodologije za izračun količine upravičene zmogljivosti/produkta različnih tehnologij, različne metodologije za izračun ali plačilo subvencij.

(65)  Na primer uresničevanje ciljev države članice v zvezi z razogljičenjem.

(66)  Taka zaveza se lahko doseže na več dopolnjujočih se načinov, vključno z ukrepi za ublažitev morebitnih omejitev na strani oskrbe, prilagoditvijo obsega, tako da bo odražal verjetno dostopnost oskrbe na določeni točki v času, in/ali spremembo drugih lastnosti zasnove postopka zbiranja ponudb (na primer meril za upravičenost do udeležbe), da bi se cilj ukrepa (na primer cilji države članice v zvezi z razogljičenjem) dosegel na sorazmeren način, ki čim bolj zmanjšuje izkrivljanje konkurence in trgovine. Države članice lahko ob zagotavljanju sorazmernosti in konkurence upoštevajo tudi legitimna pričakovanja vlagateljev.

(67)  Koristna referenca so načela za izračun zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, kot se uporabljajo za sklad EU za inovacije, ki so na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021-2027/innovfund/wp-call/2021/call-annex_c_innovfund-lsc-2021_en.pdf. Kadar pa se električna energija uporablja kot vložek, je treba pri uporabljeni metodologiji upoštevati emisije iz proizvodnje te električne energije. Države članice se lahko odločijo, da bodo kot pogoj za sodelovanje pri svojih ukrepih pomoči uporabile stopnjo subvencije na tono preprečenih emisij ekvivalenta CO2, vendar to ni obvezno.

(68)  Kot je navedeno v točki 75, bo Komisija poleg tega na splošno ugodno obravnavala druge značilnosti, ki jih države članice predlagajo za olajšanje udeležbe MSP in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb, če pozitivni učinki zagotavljanja udeležbe in sprejemanja presegajo morebitne izkrivljajoče učinke.

(69)  V skladu s pogodbo na razliko ima upravičenec pravico do plačila, enakega razliki med fiksno „izvršilno“ ceno in referenčno ceno, kot je tržna cena, na enoto proizvodnje. V zadnjih letih se uporabljajo za ukrepe proizvodnje električne energije, lahko pa vključujejo tudi referenčno ceno, povezano s sistemom za trgovanje z emisijami, tj. pogodbe na razliko za ogljik. Take pogodbe na razliko za ogljik so lahko koristno orodje za uvajanje prelomnih tehnologij, ki so morda potrebne za doseganje razogljičenja industrije, na trgu. Pogodbe na razliko lahko vključujejo tudi vračila, ki jih upravičenci izplačajo davkoplačevalcem ali potrošnikom za obdobja, v katerih referenčna cena presega izvršilno ceno.

(70)  Manjšim obratom za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov lahko koristi neposredna zaščita cen, ki zajema vse stroške obratovanja in za katero jim ni treba prodajati svoje električne energije na trgu, v skladu z izjemo iz člena 4(3) Direktive (EU) 2018/2001. Obrati bodo veljali za manjše, če je njihova zmogljivost manjša od praga, ki se uporablja, iz člena 5 Direktive (EU) 2019/943.

(71)  To se nanaša na seznam sredstev iz točke 19(36).

(72)  Vključno z nizkoogljičnimi gorivi iz neobnovljivih virov in nosilci energije, ki se ne spuščajo iz izpušne cevi, ampak se proizvajajo pri ogljično intenzivnih procesih.

(73)  Za ukrepe, ki so enaki ukrepom v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet, se šteje, da je njihova skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, izpolnjena, saj je bilo to že preverjeno.

(74)  Take naložbe bi bile na primer lahko namenjene zamenjavi oken ali kotlov v stavbi ali osredotočene na izolacijo sten.

(75)  Vračilna doba je čas, potreben za vračilo stroškov naložbe (brez pomoči).

(76)  To velja vselej, kadar se pomoč dodeli, da lahko podjetja izpolnjujejo minimalne standarde glede energijske učinkovitosti, ki izpolnjujejo pogoje za standarde Unije, preden postanejo obvezni za zadevno podjetje, ne glede na obstoj starejših standardov Unije, ki že veljajo.

(77)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020) 789 final).

(78)  Sporočilo med drugim vključuje cilj, da bo do leta 2030 v prometu najmanj 30 milijonov brezemisijskih avtomobilov in 80 000 brezemisijskih tovornjakov ter da bodo do leta 2050 skoraj vsi avtomobili, kombinirana vozila, avtobusi in nova težka vozila brezemisijski.

(79)  Uredba (EU) 2019/1242 in Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).

(80)  Na primer na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42) in sistema Unije za trgovanje z emisijami.

(81)  Na primer na podlagi Direktive 2009/33/ES.

(82)  To je mogoče dokazati z zagotovitvijo pregledne in nediskriminatorne dodelitve pomoči ter ustreznega obveščanja potencialnih zainteresiranih strani o področju uporabe ukrepa in morebitnih pogojih pomoči.

(83)  Na splošno bo Komisija za tako oceno upoštevala dve- do petletno obdobje po priglasitvi ali izvedbi ukrepa pomoči, odvisno od zadevnih sektorjev in načinov prevoza. Njena ocena bo temeljila na neodvisnih tržnih študijah, ki jih predloži država članica, ali drugih ustreznih dokazih.

(84)  Glej točko 66.

(85)  To lahko vključuje zagotavljanje, da je prekomerno nadomestilo izključeno, s preverjanjem, ali pomoč presega neto dodatne stroške, kar se dokaže s primerjanjem vrzeli v financiranju v dejanskem in hipotetičnem scenariju, ter da država članica uvede mehanizem za naknadno spremljanje za preverjanje predpostavk o potrebni ravni pomoči skupaj z mehanizmom za vračanje sredstev.

(86)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

(87)  Na primer, običajne infrastrukture za polnjenje ali infrastrukture za polnjenje visoke moči.

(88)  Na splošno bo Komisija za tako oceno proučila, ali bo infrastruktura za polnjenje ali oskrbo z gorivom po predvidevanjih pod komercialnimi pogoji vzpostavljena v obdobju, ki je ustrezno glede na trajanje ukrepa. Ocena bo temeljila na rezultatih predhodnega javnega posvetovanja, neodvisnih tržnih študijah, ki jih predloži država članica, ali drugih ustreznih dokazih.

(89)  Infrastruktura za polnjenje ali oskrbo z gorivom, predvidena predvsem za podjetja, ki delujejo v sektorju javnega kopenskega, železniškega ali vodnega prevoza potnikov, je lahko odprta na pomožni osnovi za zaposlene, zunanje pogodbene izvajalce ali dobavitelje navedenih podjetij.

(90)  Infrastruktura za polnjenje ali oskrbo z gorivom, predvidena predvsem za upravičenca do pomoči, je lahko odprta na pomožni osnovi za zaposlene, zunanje pogodbene izvajalce ali dobavitelje upravičenca do pomoči.

(91)  Na primer, ukrep, ki je ciljno usmerjen v pomoč za naložbe v postaje za oskrbo težkih vozil z vodikom v tovornih terminalih in logističnih centrih v državi članici, v kateri je tržni delež težkih vozil na vodik manjši od 2 %.

(92)  To vključuje trajnostna letalska goriva.

(93)  Nadomestna goriva pomenijo goriva, ki so funkcionalno enakovredna fosilnim gorivom, ki se trenutno uporabljajo, in popolnoma združljiva z distribucijsko infrastrukturo ter vgrajenimi stroji in motorji.

(94)  Komisija bo za tako oceno običajno upoštevala obdobje od dveh do petih let po priglasitvi ali izvedbi ukrepa pomoči. Njena ocena bo temeljila na neodvisnih tržnih študijah, ki jih predloži država članica, ali drugih ustreznih dokazih.

(95)  Glej sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020) 301 final, str. 3).

(96)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 98 final).

(97)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem (COM(2018) 673 final in SWD(2018) 431).

(98)  Viri, ki se porabijo, lahko vključujejo vse materialne vire, ki se porabijo, razen energije. Zmanjšanje se lahko ugotovi z merjenjem ali oceno porabe pred izvedbo ukrepa pomoči in po njej, vključno z vsemi morebitnimi prilagoditvami za zunanje dejavnike, ki lahko vplivajo na porabo virov.

(99)  Glej opredelitve ponovne uporabe, predelave, priprave za ponovno uporabo, recikliranja in odpadkov v točkah 19(59), (61), (62), (75) in (90).

(100)  Hierarhija ravnanja z odpadki zajema (a) preprečevanje, (b) pripravo za ponovno uporabo, (c) recikliranje, (d) drugo predelavo, na primer energetsko predelavo, in (e) odstranjevanje. Glej točko (1) člena 4 Direktive 2008/98/ES.

(101)  Drugi izdelki, materiali ali snovi lahko vključujejo stranske proizvode (iz člena 5 Direktive 2008/98/ES), ostanke iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva, odpadno vodo, deževnico in odtekajočo vodo, minerale, rudarske odpadke, hranila, ostanke plinov iz proizvodnih procesov, odvečne izdelke, dele in materiale itd. Odvečni izdelki, deli in materiali so izdelki, deli ali materiali, ki jih imetnik ne potrebuje več ali zanj niso več uporabni, vendar so primerni za ponovno uporabo.

(102)  Glej opredelitev pojma „ločeno zbiranje“ iz člena 3, točka 11, Direktive 2008/98/ES.

(103)  S tehnološkega vidika bi se morala z naložbo zagotoviti večja možnost recikliranja ali višja kakovost recikliranega materiala v primerjavi z običajno prakso.

(104)  Če država članica to ustrezno dokaže, se lahko upoštevajo tudi specifične okoliščine na ravni zadevne regije ali regij.

(105)  Glej opredelitev iz točke 19(58).

(106)  Novost lahko država članica dokaže na primer na podlagi natančnega opisa inovacije in tržnih pogojev za njeno uvedbo ali razširjanje ter s primerjavo z najsodobnejšimi postopki ali organizacijskimi tehnikami, ki jih navadno uporabljajo druga podjetja v istem sektorju.

(107)  Če je mogoče uporabljati kvantitativne parametre za primerjavo ekoinovativnih dejavnosti z običajnimi, neinovativnimi dejavnostmi, „bistveno večja“ pomeni, da bi moralo biti majhno izboljšanje, ki se pričakuje od ekoinovativnih dejavnosti v smislu manjšega okoljskega tveganja ali onesnaževanja ali izboljšane energijske učinkovitosti ali učinkovitosti rabe virov, vsaj dvakrat večje od majhnega izboljšanja, ki se pričakuje od splošnega razvoja primerljivih neinovativnih dejavnosti. Če predlagani pristop ni ustrezen za zadevni primer ali če ni možna kvantitativna primerjava, bi morala vloga za državno pomoč vsebovati podroben opis metode, ki je bila uporabljena za oceno tega merila in ki zagotavlja standard, primerljiv s standardom predlagane metode.

(108)  To tveganje lahko države članice prikažejo na primer v obliki: stroškov v zvezi s prometom družbe, časa, potrebnega za razvoj, pričakovanih koristi od ekoinovativne dejavnosti v primerjavi s stroški in verjetnosti neuspeha.

(109)  Agenda ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 je na voljo na spletni povezavi: https://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/21252030%20Agenda%20for%20Sustainable%20Development%20web.pdf.

(110)  Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020) 652 final).

(111)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program „Čist zrak za Evropo“ (COM(2013) 918 final). Glej tudi Direktivo 2004/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku (UL L 23, 26.1.2005, str. 3) in Direktivo 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1) za prizemni ozon, delce, dušikove okside, nevarne težke kovine in številna druga onesnaževala. Glej tudi Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1) za najpomembnejša čezmejna onesnaževala zraka: žveplove diokside, dušikove okside, amoniak, nemetanske hlapne organske spojine in delce.

(112)  V skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1) je treba doseči dobro ekološko stanje za vsa telesa površinske in podzemne vode, razen kadar se uporabljajo izjeme.

(113)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal (COM(2021) 400 final).

(114)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020) 381 final).

(115)  Prenosna emisijska dovoljenja lahko vključujejo državno pomoč, zlasti kadar države članice dodelijo dovoljenja in pravice pod njihovo tržno vrednostjo.

(116)  Da bi Komisija ugotovila, kateri od teh dveh ciljev je glavni, lahko od države članice zahteva, da predloži primerjavo pričakovanih rezultatov ukrepa v zvezi s preprečevanjem ali zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal na podlagi verodostojnih in podrobnih količinskih opredelitev.

(117)  Prenosna emisijska dovoljenja lahko vključujejo državno pomoč, zlasti kadar države članice dodelijo dovoljenja in pravice pod njihovo tržno vrednostjo.

(118)  Analiza se lahko opravi na podlagi ocen cenovne elastičnosti izdelkov zadevnega sektorja, poleg drugih dejavnikov, ter ocen izgube prodaje in njenega vpliva na dobičkonosnost upravičenca.

(119)  Na primer novim udeležencem ali – nasprotno – obstoječim podjetjem ali napravam.

(120)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020) 380 final).

(121)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final).

(122)  https://www.eea.europa.eu/publications/nature-based-solutions-in-europe/

(123)  Na primer, pomoč za ponovno namakanje šotišč, ki ni povezana s pomočjo za predčasno zaprtje obratov za pridobivanje šote ali pomočjo za izredne stroške v zvezi s takimi dejavnostmi, je lahko zajeta z oddelkom 4.6.

(124)  Da bi Komisija ugotovila, kateri od teh dveh ciljev je glavni, lahko od države članice zahteva, da predloži primerjavo pričakovanih rezultatov ukrepa v zvezi s preprečevanjem ali zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ter sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varovanjem ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanjem sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, po potrebi na podlagi verodostojnih in podrobnih količinskih opredelitev.

(125)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56). Glej tudi Obvestilo Komisije – Smernice o zagotavljanju skupnega razumevanja pojma „okoljska škoda“, kot je opredeljen v členu 2 Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL C 118, 7.4.2021, str. 1).

(126)  Glej Odločitev Komisije C(2012) 558 final z dne 17. oktobra 2012 v zadevi SA.33496 (2011/N) – Avstrija – Einzelfall, Altlast, DECON Umwelttechnik GmbH, točke 65–69 (UL C 14, 17.1.2013, str. 1).

(127)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(128)  Ta oddelek ne zajema pomožnih storitev, vključno z ukrepi iz načrtov ohranitve sistema v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/2196, s ciljem zagotavljanja obratovalne varnosti, ki jih operaterji prenosnih sistemov ali operaterji distribucijskih sistemov naročijo z nediskriminatornim konkurenčnim razpisnim postopkom, odprtim za vse vire, ki lahko prispevajo k določeni zahtevi po obratovalni varnosti, brez sodelovanja države pri naročanju in financiranju storitve.

(129)  Uredba (EU) 2019/941 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o pripravljenosti na tveganja v sektorju električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 1).

(130)  Ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 in Direktive (EU) 2019/944.

(131)  Tehnična izvedljivost se predpostavlja za mehanizme za zmogljivost, za katere se v skladu z Uredbo (EU) 2019/943 zahteva čezmejno sodelovanje.

(132)  Države članice se lahko v zvezi s temi zahtevami zanašajo na obstoječe nacionalne posvetovalne postopke. Če posvetovanje zajema točke, navedene tukaj, ločeno posvetovanje ni potrebno.

(133)  Na primer obdobje med konkurenčnim postopkom in izvedbo, pravila o nakupnih in prodajnih ponudbah, pravila o oblikovanju cen.

(134)  Če se na primer uporabljajo pogodbe, ki trajajo različno dolgo, različne metodologije za izračun količine upravičene zmogljivosti/produkta različnih tehnologij, različne metodologije za izračun ali plačilo subvencij.

(135)  Kot je določena v členu 11 Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta.

(136)  Za ukrepe, vključene v načrt pripravljenosti na tveganja iz Uredbe (EU) 2019/941, glej tudi člen 12(1) navedene uredbe.

(137)  Navedena zahteva ne posega v aktivacijo virov pred dejanskim dispečiranjem, da bi se spoštovale omejitve spreminjanja moči in operativne zahteve virov. Proizvedena energija iz strateške rezerve med aktivacijo se ne sme pripisati bilančnim skupinam prek veleprodajnih trgov in ne sme spremeniti njihovih odstopanj.

(138)  Iz člena 10(1) Uredbe (EU) 2019/943.

(139)  Glej Obvestilo Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, str. 1). Ker je pojem državne pomoči objektiven pravni koncept, ki je neposredno opredeljen v Pogodbi (sodba Sodišča z dne 22. decembra 2008, British Aggregates/Komisija, zadeva C-487/06 P, ECLI:EU:C:2008:757, točka 111), mnenja iz točk 373 do 375 ne posegajo v razlago pojma državne pomoči s strani sodišč Unije (sodba Sodišča z dne 21. julija 2011, Alcoa Trasformazioni/Komisija, zadeva C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, točka 125); primarna referenca za razlago Pogodbe je vedno sodna praksa sodišč Unije.

(140)  Pravni monopol obstaja, kadar je določena storitev z zakonom ali regulativnimi ukrepi rezervirana za izključnega ponudnika na določenem geografskem območju (tudi znotraj ene države članice), pri čemer imajo vsi drugi operaterji jasno prepoved zagotavljanja take storitve (tudi za zadovoljitev preostalega povpraševanja nekaterih skupin strank). Vendar pa zgolj dejstvo, da je zagotavljanje javnih storitev zaupano posameznemu podjetju, še ne pomeni, da to podjetje uživa pravni monopol.

(141)  Ta oddelek se ne uporablja za projekte, ki vključujejo namensko infrastrukturo in/ali drugo energetsko infrastrukturo, združeno z dejavnostmi proizvodnje in/ali porabe.

(142)  Ki se razlikujejo od objektov za shranjevanje, priključenih pri odjemalcu.

(143)  Podpora shranjevanju energije se lahko po potrebi oceni tudi na podlagi oddelkov 4.1, 4.2, 4.3 in 4.8. Skladiščna sredstva, ki so v skladu z veljavno zakonodajo o TEN-E izbrana kot projekti skupnega interesa, so v tem oddelku opredeljena kot energetska infrastruktura, podpora pa bi se ocenila na podlagi oddelka 4.9. V oddelku 4.9 je zajeta tudi podpora skladiščnim sredstvom, ki so „v lasti ali pod nadzorom“ operaterjev prenosnih sistemov ali operaterjev distribucijskih sistemov v skladu s členoma 54 in/ali 36 Direktive (EU) 2019/944.

(144)  Komisija bo zlasti proučila, ali je raven regulativne usklajenosti v sodelujoči tretji državi ali tretjih državah visoka in ali podpirajo splošne cilje politike Unije, predvsem ker zagotavljajo dobro delujoč notranji trg z energijo; zanesljivost oskrbe z energijo na podlagi sodelovanja in solidarnosti; energetski sistem na poti proti razogljičenju v skladu s Pariškim sporazumom in podnebnimi cilji Unije ter preprečitev selitve virov CO2.

(145)  Za infrastrukturo med državo članico in eno ali več tretjimi državami; – za del na ozemlju Unije bodo morali biti projekti v skladu z direktivama 2009/73/ES in (EU) 2019/944; – v sodelujoči tretji državi ali tretjih državah bodo morali imeti projekti visoko raven regulativne usklajenosti in podpirati splošne cilje politike Unije, zlasti za zagotovitev dobro delujočega notranjega trga z energijo, zanesljivosti oskrbe z energijo na podlagi sodelovanja in solidarnosti ter energetskega sistema na poti proti razogljičenju v skladu s Pariškim sporazumom in podnebnimi cilji Unije; ter zlasti preprečitev selitve virov CO2.

(146)  Člen 20 Direktive (EU) 2018/2001 določa, da države članice „po potrebi sprejmejo ukrepe za razvoj infrastrukture za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki se bo prilagajala razvoju energije za ogrevanje in hlajenje v velikih obratih na biomaso, s sončno energijo, energijo okolice in geotermalno energijo kot tudi energije za ogrevanje in hlajenje z odvečno toploto in odvečnim hladom“.

(147)  Za zagotovitev, da se distribucijsko omrežje resnično upravlja kot objekt, dostopen uporabnikom, v skladu s sporočilom o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo (glej oddelek 4.3.3 sporočila Komisije „Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor“ z dne 14. januarja 2020 (COM(2020) 21 final)), bi običajno – po analogiji s pravili notranjega trga za energetski sektor, zlasti za plin ali električno energijo – morala biti vzpostavljena specifična pravila (o obveznem dostopu tretjih oseb, ločevanju in reguliranih tarifah), ki presegajo zgolj „ločeno računovodstvo“.

(148)  Medtem ko v primerih naravnega ali pravnega monopola ali obeh podpora distribucijski infrastrukturi za daljinsko ogrevanje ne spada na področje uporabe pravil o državni pomoči (pod specifičnimi pogoji), bi se navedena pravila še naprej uporabljala za vsako podporo dejavnosti proizvodnje za daljinsko ogrevanje.

(149)  Količina energije, zajete s toplotnimi črpalkami, ki se šteje za obnovljivo, se izračuna v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2018/2001/EU. Poleg tega se lahko za električno energijo, kadar se uporablja, šteje, da je popolnoma pridobljena iz obnovljivih virov po analogiji z metodami, ki se uporabljajo za obravnavanje električne energije kot popolnoma pridobljene iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo 2018/2001/EU in delegirano zakonodajo, ali drugimi enakovrednimi metodami, ki zagotavljajo, da vsa dejansko uporabljena električna energija izvira iz obnovljivih virov, če se preprečita dvojno štetje obnovljive energije in prekomerno nadomestilo. Podpora novim naložbam ali nadgradnji in upravljanju se vsekakor ne sme nanašati na naprave za sosežig na goriva, ki niso energija iz obnovljivih virov ali odvečna toplota.

(150)  Zajeta je lahko tudi oprema za ogrevanje in hlajenje, vključno s shranjevanjem toplote, v prostorih stranke iz točke 138, če je povezana s sistemi daljinskega ogrevanja ali hlajenja.

(151)  Glej člen 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU.

(152)  V zvezi s tem države članice zlasti dokažejo, da so v podprtih sistemih daljinskega ogrevanja vzpostavljeni potrebni ukrepi za povečanje učinkovitosti, zmanjšanje emisij CO2 in drugih virov onesnaževanja ter izgub v omrežju.

(153)  Potrošniki toplote, ki so podjetja, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, morajo v vsakem primeru plačati celoten delež stroškov ogrevanja, ki je vsaj enak njihovemu najcenejšemu alternativnemu viru ogrevanja, da se prepreči izkrivljanje konkurence na drugih trgih.

(154)  Hierarhija ravnanja z odpadki vključuje (a) preprečevanje nastajanja, (b) pripravo za ponovno uporabo, (c) recikliranje, (d) drugo predelavo, na primer energetsko predelavo, in (e) odstranjevanje. Glej člen 4, točka 1, Direktive 2008/98/ES.

(155)  Države članice morajo dokazati, da so bili sprejeti ukrepi za dodajanje trajnostnih virov ogrevanja sistemu za izpolnjevanje potreb dodatnih strank.

(156)  Države članice bi morale na primer predložiti dokaze, da so zadevni sistemi daljinskega ogrevanja del nacionalnih ali lokalnih načrtov za razogljičenje ali celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999 o potrebi po gradnji nove infrastrukture za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) Direktive (EU) 2018/2001, ter se zavezati prehodu stran od fosilnih goriv s prizadevanji za uresničenje vmesnih in končnih ciljev za podnebno nevtralnost do leta 2050.

(157)  Glede na njegov prispevek k blažitvi podnebnih sprememb, ki je opredeljena kot okoljski cilj v Uredbi (EU) 2020/852, če ni očitnih znakov nespoštovanja načela, da se ne škoduje bistveno.

(158)  Glej tudi člen 24 Direktive (EU) 2018/2001.

(159)  Glej člen 18(5) in člen 24 Direktive (EU) 2018/2001.

(160)  V opredelitvi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (klasifikacija „NACE Rev. 2“) do ravni razčlenitve, ki ni višja od osmih številk (raven „PRODCOM“).

(161)  Na primer, podatki, ki zajemajo precejšnji odstotni delež bruto dodane vrednosti zadevnega sektorja ali podsektorja na ravni EU.

(162)  „Blago in storitve“ ne vključujejo stroškov osebja.

(163)  Oznaka 12 15 0 v pravnem okviru, določenem z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij (UL L 14, 17.1.1997, str. 1).

(164)  Prednost uporabe fiksnih letnih nadomestil (vračila) je, da se podjetja, ki jim je bila dodeljena pomoč, srečujejo z enakim povišanjem mejnih stroškov električne energije (tj. z enakim povišanjem stroškov električne energije za vsako dodatno porabljeno MWh), s čimer se omejijo morebitna izkrivljanja konkurence v sektorju.

(165)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (UL C 200, 28.6.2014, str. 1).

(166)  Zahteva glede 30 % iz točke 50 ne velja za postopke zbiranja ponudb iz oddelka 4.12. Države članice lahko razmislijo o uporabi dodatnih meril, kot so druge okoljske koristi, ki jih je treba doseči.

(167)  Sklep Sveta z dne 10. decembra 2010 o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (UL L 336, 21.12.2010, str. 24).

(168)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

(169)  Glej tudi Obvestilo Komisije z naslovom Smernice o zagotavljanju skupnega razumevanja pojma „okoljska škoda“, kot je opredeljen v členu 2 Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode 2021/C 118/01 (UL C 118, 7.4.2021, str. 1).

(170)  Glej Odločitev Komisije C(2012) 558 final z dne 17. oktobra 2012 v zadevi SA.33496 (2011/N) – Avstrija – Einzelfall, Altlast, DECON Umwelttechnik GmbH, točke 65–69 (UL C 14, 17.1.2013, str. 1).

(171)  Delovni dokument služb Komisije – Skupna metodologija za ocenjevanje državne pomoči z dne 28. maja 2014 (SWD(2014) 179 final).

(172)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

(173)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

(174)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (UL C 200, 28.6.2014, str. 1).

---

PRILOGA 1

Seznam upravičenih sektorjev v skladu z oddelkom 4.11

Sektorji, v katerih je tveganje znatno, iz oddelka 4.11.3.1

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 0510 | Pridobivanje črnega premoga |
| 0620 | Pridobivanje zemeljskega plina |
| 0710 | Pridobivanje železove rude |
| 0729 | Pridobivanje rud drugih neželeznih kovin |
| 0811 | Pridobivanje kamna |
| 0891 | Pridobivanje mineralov za kemikalije in gnojila |
| 0893 | Pridobivanje soli |
| 0899 | Pridobivanje drugih rudnin in kamnin |
| 1020 | Predelava in konzerviranje rib, rakov in mehkužcev |
| 1031 | Predelava in konzerviranje krompirja |
| 1032 | Proizvodnja sadnih in zelenjavnih sokov |
| 1039 | Druga predelava in konzerviranje sadja in zelenjave |
| 1041 | Proizvodnja olja in maščob |
| 1062 | Proizvodnja škroba in škrobnih izdelkov |
| 1081 | Proizvodnja sladkorja |
| 1086 | Proizvodnja homogeniziranih in dietetičnih živil |
| 1104 | Proizvodnja aromatiziranih vin iz grozdja |
| 1106 | Proizvodnja slada |
| 1310 | Priprava in predenje tekstilnih vlaken |
| 1320 | Tkanje tekstilij |
| 1330 | Dodelava tekstilij |
| 1391 | Proizvodnja pletenih in kvačkanih materialov |
| 1393 | Proizvodnja preprog |
| 1394 | Proizvodnja vrvi, vrvic in mrež |
| 1395 | Proizvodnja netkanih tekstilij in izdelkov iz njih, razen oblačil |
| 1396 | Proizvodnja tehničnega in industrijskega tekstila |
| 1411 | Proizvodnja usnjenih oblačil |
| 1431 | Proizvodnja nogavic |
| 1511 | Strojenje in dodelava usnja in krzna |
| 1610 | Žaganje, skobljanje in impregniranje lesa |
| 1621 | Proizvodnja furnirja in plošč na osnovi lesa |
| 1622 | Proizvodnja sestavljenega parketa |
| 1629 | Proizvodnja drugih izdelkov iz lesa, plute, slame in protja |
| 1711 | Proizvodnja vlaknin |
| 1712 | Proizvodnja papirja in kartona |
| 1722 | Proizvodnja gospodinjskih, higienskih in toaletnih potrebščin iz papirja |
| 1724 | Proizvodnja tapet |
| 1920 | Proizvodnja naftnih derivatov |
| 2011 | Proizvodnja tehničnih plinov |
| 2012 | Proizvodnja barvil in pigmentov |
| 2013 | Proizvodnja drugih anorganskih osnovnih kemikalij |
| 2014 | Proizvodnja drugih organskih osnovnih kemikalij |
| 2015 | Proizvodnja gnojil in dušikovih spojin |
| 2016 | Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki |
| 2017 | Proizvodnja sintetičnega kavčuka v primarni obliki |
| 2059 | Proizvodnja drugih kemičnih izdelkov |
| 2060 | Proizvodnja umetnih vlaken |
| 2110 | Proizvodnja farmacevtskih surovin |
| 2211 | Proizvodnja in obnavljanje gumijastih plaščev in zračnic za vozila |
| 2219 | Proizvodnja drugih izdelkov iz gume |
| 2221 | Proizvodnja plošč, folij, cevi in profilov iz plastičnih mas |
| 2222 | Proizvodnja embalaže iz plastičnih mas |
| 2229 | Proizvodnja drugih izdelkov iz plastičnih mas |
| 2311 | Proizvodnja ravnega stekla |
| 2312 | Oblikovanje in obdelava ravnega stekla |
| 2313 | Proizvodnja votlega stekla |
| 2314 | Proizvodnja steklenih vlaken |
| 2319 | Proizvodnja in oblikovanje drugih vrst stekla ter tehničnih steklenih izdelkov |
| 2320 | Proizvodnja ognjevzdržne keramike |
| 2331 | Proizvodnja keramičnih ploščic in oblog |
| 2342 | Proizvodnja sanitarne keramike |
| 2343 | Proizvodnja izolatorjev in izolacijskih elementov iz keramike |
| 2344 | Proizvodnja druge tehnične keramike |
| 2349 | Proizvodnja drugih keramičnih izdelkov |
| 2351 | Proizvodnja cementa |
| 2391 | Proizvodnja brusilnih sredstev |
| 2399 | Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov |
| 2410 | Proizvodnja surovega železa, jekla, ferozlitin |
| 2420 | Proizvodnja jeklenih cevi, votlih profilov in fitingov |
| 2431 | Hladno vlečenje profilov |
| 2432 | Hladno valjanje traku |
| 2434 | Hladno vlečenje žice |
| 2442 | Proizvodnja aluminija |
| 2443 | Proizvodnja svinca, cinka in kositra |
| 2444 | Proizvodnja bakra |
| 2445 | Proizvodnja drugih neželeznih kovin |
| 2446 | Proizvodnja jedrskega goriva |
| 2451 | Litje železa |
| 2550 | Kovanje, stiskanje, vtiskovanje in valjanje kovin; prašna metalurgija |
| 2561 | Površinska obdelava in prekrivanje kovin |
| 2571 | Proizvodnja rezil in jedilnega pribora |
| 2593 | Proizvodnja izdelkov iz žice, verig in vzmeti |
| 2594 | Proizvodnja vijačnega materiala, vezi |
| 2611 | Proizvodnja elektronskih komponent |
| 2720 | Proizvodnja baterij in akumulatorjev |
| 2731 | Proizvodnja kablov iz optičnih vlaken |
| 2732 | Proizvodnja drugih električnih kablov in žic |
| 2790 | Proizvodnja drugih električnih naprav |
| 2815 | Proizvodnja ležajev, zobnikov in elementov za mehanski prenos energije |
| 3091 | Proizvodnja motornih koles |
| 3099 | Proizvodnja vprežnih in drugih vozil |

Oznaka NACE

Poimenovanje

0510

Pridobivanje črnega premoga

0620

Pridobivanje zemeljskega plina

0710

Pridobivanje železove rude

0729

Pridobivanje rud drugih neželeznih kovin

0811

Pridobivanje kamna

0891

Pridobivanje mineralov za kemikalije in gnojila

0893

Pridobivanje soli

0899

Pridobivanje drugih rudnin in kamnin

1020

Predelava in konzerviranje rib, rakov in mehkužcev

1031

Predelava in konzerviranje krompirja

1032

Proizvodnja sadnih in zelenjavnih sokov

1039

Druga predelava in konzerviranje sadja in zelenjave

1041

Proizvodnja olja in maščob

1062

Proizvodnja škroba in škrobnih izdelkov

1081

Proizvodnja sladkorja

1086

Proizvodnja homogeniziranih in dietetičnih živil

1104

Proizvodnja aromatiziranih vin iz grozdja

1106

Proizvodnja slada

1310

Priprava in predenje tekstilnih vlaken

1320

Tkanje tekstilij

1330

Dodelava tekstilij

1391

Proizvodnja pletenih in kvačkanih materialov

1393

Proizvodnja preprog

1394

Proizvodnja vrvi, vrvic in mrež

1395

Proizvodnja netkanih tekstilij in izdelkov iz njih, razen oblačil

1396

Proizvodnja tehničnega in industrijskega tekstila

1411

Proizvodnja usnjenih oblačil

1431

Proizvodnja nogavic

1511

Strojenje in dodelava usnja in krzna

1610

Žaganje, skobljanje in impregniranje lesa

1621

Proizvodnja furnirja in plošč na osnovi lesa

1622

Proizvodnja sestavljenega parketa

1629

Proizvodnja drugih izdelkov iz lesa, plute, slame in protja

1711

Proizvodnja vlaknin

1712

Proizvodnja papirja in kartona

1722

Proizvodnja gospodinjskih, higienskih in toaletnih potrebščin iz papirja

1724

Proizvodnja tapet

1920

Proizvodnja naftnih derivatov

2011

Proizvodnja tehničnih plinov

2012

Proizvodnja barvil in pigmentov

2013

Proizvodnja drugih anorganskih osnovnih kemikalij

2014

Proizvodnja drugih organskih osnovnih kemikalij

2015

Proizvodnja gnojil in dušikovih spojin

2016

Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki

2017

Proizvodnja sintetičnega kavčuka v primarni obliki

2059

Proizvodnja drugih kemičnih izdelkov

2060

Proizvodnja umetnih vlaken

2110

Proizvodnja farmacevtskih surovin

2211

Proizvodnja in obnavljanje gumijastih plaščev in zračnic za vozila

2219

Proizvodnja drugih izdelkov iz gume

2221

Proizvodnja plošč, folij, cevi in profilov iz plastičnih mas

2222

Proizvodnja embalaže iz plastičnih mas

2229

Proizvodnja drugih izdelkov iz plastičnih mas

2311

Proizvodnja ravnega stekla

2312

Oblikovanje in obdelava ravnega stekla

2313

Proizvodnja votlega stekla

2314

Proizvodnja steklenih vlaken

2319

Proizvodnja in oblikovanje drugih vrst stekla ter tehničnih steklenih izdelkov

2320

Proizvodnja ognjevzdržne keramike

2331

Proizvodnja keramičnih ploščic in oblog

2342

Proizvodnja sanitarne keramike

2343

Proizvodnja izolatorjev in izolacijskih elementov iz keramike

2344

Proizvodnja druge tehnične keramike

2349

Proizvodnja drugih keramičnih izdelkov

2351

Proizvodnja cementa

2391

Proizvodnja brusilnih sredstev

2399

Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov

2410

Proizvodnja surovega železa, jekla, ferozlitin

2420

Proizvodnja jeklenih cevi, votlih profilov in fitingov

2431

Hladno vlečenje profilov

2432

Hladno valjanje traku

2434

Hladno vlečenje žice

2442

Proizvodnja aluminija

2443

Proizvodnja svinca, cinka in kositra

2444

Proizvodnja bakra

2445

Proizvodnja drugih neželeznih kovin

2446

Proizvodnja jedrskega goriva

2451

Litje železa

2550

Kovanje, stiskanje, vtiskovanje in valjanje kovin; prašna metalurgija

2561

Površinska obdelava in prekrivanje kovin

2571

Proizvodnja rezil in jedilnega pribora

2593

Proizvodnja izdelkov iz žice, verig in vzmeti

2594

Proizvodnja vijačnega materiala, vezi

2611

Proizvodnja elektronskih komponent

2720

Proizvodnja baterij in akumulatorjev

2731

Proizvodnja kablov iz optičnih vlaken

2732

Proizvodnja drugih električnih kablov in žic

2790

Proizvodnja drugih električnih naprav

2815

Proizvodnja ležajev, zobnikov in elementov za mehanski prenos energije

3091

Proizvodnja motornih koles

3099

Proizvodnja vprežnih in drugih vozil

Sektorji, v katerih je tveganje, iz oddelka 4.11.3.1

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 1011 | Proizvodnja mesa, razen perutninskega |
| 1012 | Proizvodnja perutninskega mesa |
| 1042 | Proizvodnja margarine in podobnih jedilnih maščob |
| 1051 | Mlekarstvo in sirarstvo |
| 1061 | Mlinarstvo |
| 1072 | Proizvodnja prepečenca in piškotov; proizvodnja trajnega peciva in slaščic |
| 1073 | Proizvodnja testenin |
| 1082 | Proizvodnja kakava, čokolade in sladkornih izdelkov |
| 1085 | Proizvodnja pripravljenih jedi in obrokov |
| 1089 | Proizvodnja drugih prehrambenih izdelkov, drugje nerazvrščenih |
| 1091 | Proizvodnja krmi |
| 1092 | Proizvodnja hrane za hišne živali |
| 1107 | Proizvodnja brezalkoholnih pijač, mineralnih in drugih stekleničenih vod |
| 1723 | Proizvodnja pisarniških potrebščin iz papirja |
| 1729 | Proizvodnja drugih izdelkov iz papirja in kartona |
| 2051 | Proizvodnja razstreliv |
| 2052 | Proizvodnja sredstev za lepljenje |
| 2332 | Proizvodnja strešnikov, opeke in drugih gradbenih izdelkov iz žgane gline |
| 2352 | Proizvodnja apna in mavca |
| 2365 | Proizvodnja izdelkov iz vlaknatega cementa |
| 2452 | Litje jekla |
| 2453 | Litje lahkih kovin |
| 2591 | Proizvodnja jeklenih bobnov, sodov in podobnih posod |
| 2592 | Proizvodnja lahke kovinske embalaže |
| 2932 | Proizvodnja drugih delov in opreme za motorna vozila |

Oznaka NACE

Poimenovanje

1011

Proizvodnja mesa, razen perutninskega

1012

Proizvodnja perutninskega mesa

1042

Proizvodnja margarine in podobnih jedilnih maščob

1051

Mlekarstvo in sirarstvo

1061

Mlinarstvo

1072

Proizvodnja prepečenca in piškotov; proizvodnja trajnega peciva in slaščic

1073

Proizvodnja testenin

1082

Proizvodnja kakava, čokolade in sladkornih izdelkov

1085

Proizvodnja pripravljenih jedi in obrokov

1089

Proizvodnja drugih prehrambenih izdelkov, drugje nerazvrščenih

1091

Proizvodnja krmi

1092

Proizvodnja hrane za hišne živali

1107

Proizvodnja brezalkoholnih pijač, mineralnih in drugih stekleničenih vod

1723

Proizvodnja pisarniških potrebščin iz papirja

1729

Proizvodnja drugih izdelkov iz papirja in kartona

2051

Proizvodnja razstreliv

2052

Proizvodnja sredstev za lepljenje

2332

Proizvodnja strešnikov, opeke in drugih gradbenih izdelkov iz žgane gline

2352

Proizvodnja apna in mavca

2365

Proizvodnja izdelkov iz vlaknatega cementa

2452

Litje jekla

2453

Litje lahkih kovin

2591

Proizvodnja jeklenih bobnov, sodov in podobnih posod

2592

Proizvodnja lahke kovinske embalaže

2932

Proizvodnja drugih delov in opreme za motorna vozila

---

PRILOGA 2

Opredelitev stroškov iz oddelka 4.12.2

1.   Stroški podjetij, ki so zaprla ali zapirajo dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca

Izključno naslednje kategorije stroškov in le, če so nastali zaradi zapiranja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca:

| (a) | stroški plačevanja dajatev za socialno varstvo, ki izhajajo iz upokojevanja delavcev, preden dosežejo zakonsko določeno upokojitveno starost; |
| --- | --- |

(a)

stroški plačevanja dajatev za socialno varstvo, ki izhajajo iz upokojevanja delavcev, preden dosežejo zakonsko določeno upokojitveno starost;

| (b) | drugi izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev; |
| --- | --- |

(b)

drugi izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev;

| (c) | plačevanje pokojnin in nadomestil zunaj zakonsko določenega sistema delavcem, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev, in delavcem, ki so bili upravičeni do takih izplačil pred zaprtjem; |
| --- | --- |

(c)

plačevanje pokojnin in nadomestil zunaj zakonsko določenega sistema delavcem, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev, in delavcem, ki so bili upravičeni do takih izplačil pred zaprtjem;

| (d) | stroški, ki so jih podjetja krila za ponovno prilagajanje delavcev, da bi jim pomagala najti nove zaposlitve zunaj industrije premoga, šote in oljnega skrilavca, zlasti stroški usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

stroški, ki so jih podjetja krila za ponovno prilagajanje delavcev, da bi jim pomagala najti nove zaposlitve zunaj industrije premoga, šote in oljnega skrilavca, zlasti stroški usposabljanja;

| (e) | oskrba z brezplačnim premogom, šoto in oljnim skrilavcem tistih delavcev, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev, in delavcev, ki so bili upravičeni do take oskrbe pred zaprtjem, ali plačilo ekvivalentnega zneska; |
| --- | --- |

(e)

oskrba z brezplačnim premogom, šoto in oljnim skrilavcem tistih delavcev, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev, in delavcev, ki so bili upravičeni do take oskrbe pred zaprtjem, ali plačilo ekvivalentnega zneska;

| (f) | preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih ali davčnih določb, ki veljajo za industrijo premoga, šote in oljnega skrilavca; |
| --- | --- |

(f)

preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih ali davčnih določb, ki veljajo za industrijo premoga, šote in oljnega skrilavca;

| (g) | dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca; |
| --- | --- |

(g)

dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca;

| (h) | škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca, ki so bile zaprte ali se zapirajo; |
| --- | --- |

(h)

škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca, ki so bile zaprte ali se zapirajo;

| (i) | primerno upravičeni stroški, povezani z oživljanjem nekdanjih elektrarn in rudarskih dejavnosti, vključno s:






  — | preostalimi stroški, nastalimi s prispevki ustanovam, odgovornim za oskrbo z vodo in odstranjevanje odpadne vode, |
| --- | --- | --- |

(i)

primerno upravičeni stroški, povezani z oživljanjem nekdanjih elektrarn in rudarskih dejavnosti, vključno s:

—

preostalimi stroški, nastalimi s prispevki ustanovam, odgovornim za oskrbo z vodo in odstranjevanje odpadne vode,

| — | drugimi preostalimi stroški, nastalimi zaradi oskrbe z vodo in odstranjevanja odpadne vode; |
| --- | --- |

—

drugimi preostalimi stroški, nastalimi zaradi oskrbe z vodo in odstranjevanja odpadne vode;

| (j) | preostali stroški za kritje zdravstvenega zavarovanja nekdanjim delavcem; |
| --- | --- |

(j)

preostali stroški za kritje zdravstvenega zavarovanja nekdanjim delavcem;

| (k) | stroški prekinitve ali spreminjanja veljavnih pogodb (za vrednost, ki ne presega šest mesecev proizvodnje); |
| --- | --- |

(k)

stroški prekinitve ali spreminjanja veljavnih pogodb (za vrednost, ki ne presega šest mesecev proizvodnje);

| (l) | izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca; |
| --- | --- |

(l)

izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca;

| (m) | stroški sanacije površine. |
| --- | --- |

(m)

stroški sanacije površine.

Povečanje vrednosti zemljišča se mora odšteti od upravičenih stroškov za kategorije stroškov iz točk (g), (h), (i) in (m).

2.   Stroški več podjetij

Izključno naslednje kategorije stroškov:

| (a) | povečanje prispevkov zunaj zakonsko določenega sistema za kritje stroškov socialne varnosti, ki je posledica zmanjšanega števila vlagateljev po zaprtju dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca; |
| --- | --- |

(a)

povečanje prispevkov zunaj zakonsko določenega sistema za kritje stroškov socialne varnosti, ki je posledica zmanjšanega števila vlagateljev po zaprtju dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca;

| (b) | izdatki za oskrbo z vodo in odstranjevanje odpadne vode, nastali zaradi zaprtja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca; |
| --- | --- |

(b)

izdatki za oskrbo z vodo in odstranjevanje odpadne vode, nastali zaradi zaprtja dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca;

| (c) | povečanje prispevkov ustanovam, ki so odgovorne za oskrbo z vodo in odstranjevanje odpadne vode, če je povečanje nastalo zaradi zmanjšanja proizvodnje, za katero se plačujejo dajatve, po zaprtju dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca. |
| --- | --- |

(c)

povečanje prispevkov ustanovam, ki so odgovorne za oskrbo z vodo in odstranjevanje odpadne vode, če je povečanje nastalo zaradi zmanjšanja proizvodnje, za katero se plačujejo dajatve, po zaprtju dejavnosti premoga, šote in oljnega skrilavca.

---