# Uradni list C 132/24.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 132 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6524. marec 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 132

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6524. marec 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 4.–7. oktobra 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 4.–7. oktobra 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 6. oktobra 2021 |
| 2022/C 132/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o vlogi razvojne politike pri odzivanju na izgubo biotske raznovrstnosti v državah v razvoju pri uresničevanju Agende 2030 (2020/2274(INI)) | 2 |
| 2022/C 132/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev (2020/2016(INI)) | 17 |
| 2022/C 132/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o vplivu nasilja v družini in pravic do varstva in vzgoje na ženske in otroke (2019/2166(INI)) | 27 |
| 2022/C 132/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri vizije nič (2021/2014(INI)) | 45 |
| 2022/C 132/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o obnovitvi ribjih staležev v Sredozemskem morju: ocena in nadaljnji koraki (2019/2178(INI)) | 56 |
| 2022/C 132/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (2021/2869(RSP)) | 65 |
| 2022/C 132/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o prihodnosti odnosov med EU in ZDA (2021/2038(INI)) | 70 |
| | četrtek 7. oktobra 2021 |
| 2022/C 132/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o poročilu o izvajanju skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji (2020/2045(INI)) | 88 |
| 2022/C 132/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (2020/2256(INI)) | 102 |
| 2022/C 132/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o Arktiki: priložnosti, pomisleki in varnostni izzivi (2020/2112(INI)) | 113 |
| 2022/C 132/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (peticije 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 in druge) (2020/2209(INI)) | 129 |
| 2022/C 132/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (2020/2122(INI)) | 151 |
| 2022/C 132/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (2020/2258(INI)) | 167 |
| 2022/C 132/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o stanju na področju človekovih pravic v Mjanmaru, tudi o položaju verskih in etničnih skupin (2021/2905(RSP)) | 179 |
| 2022/C 132/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o primeru Paula Rusesabagine v Ruandi (2021/2906(RSP)) | 186 |
| 2022/C 132/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktober 2021 o zakonu ameriške zvezne države Teksas o splavu (2021/2910(RSP)) | 189 |
| 2022/C 132/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o razmerah v Belorusiji leto dni po protestih in njihovi nasilni zadušitvi (2021/2881(RSP)) | 196 |
| 2022/C 132/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o humanitarnih razmerah v Tigraju (2021/2902(RSP)) | 205 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 6. oktobra 2021

2022/C 132/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o vlogi razvojne politike pri odzivanju na izgubo biotske raznovrstnosti v državah v razvoju pri uresničevanju Agende 2030 (2020/2274(INI))

2

2022/C 132/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev (2020/2016(INI))

17

2022/C 132/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o vplivu nasilja v družini in pravic do varstva in vzgoje na ženske in otroke (2019/2166(INI))

27

2022/C 132/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri vizije nič (2021/2014(INI))

45

2022/C 132/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o obnovitvi ribjih staležev v Sredozemskem morju: ocena in nadaljnji koraki (2019/2178(INI))

56

2022/C 132/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (2021/2869(RSP))

65

2022/C 132/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o prihodnosti odnosov med EU in ZDA (2021/2038(INI))

70

četrtek 7. oktobra 2021

2022/C 132/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o poročilu o izvajanju skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji (2020/2045(INI))

88

2022/C 132/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (2020/2256(INI))

102

2022/C 132/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o Arktiki: priložnosti, pomisleki in varnostni izzivi (2020/2112(INI))

113

2022/C 132/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (peticije 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 in druge) (2020/2209(INI))

129

2022/C 132/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (2020/2122(INI))

151

2022/C 132/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (2020/2258(INI))

167

2022/C 132/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o stanju na področju človekovih pravic v Mjanmaru, tudi o položaju verskih in etničnih skupin (2021/2905(RSP))

179

2022/C 132/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o primeru Paula Rusesabagine v Ruandi (2021/2906(RSP))

186

2022/C 132/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktober 2021 o zakonu ameriške zvezne države Teksas o splavu (2021/2910(RSP))

189

2022/C 132/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o razmerah v Belorusiji leto dni po protestih in njihovi nasilni zadušitvi (2021/2881(RSP))

196

2022/C 132/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o humanitarnih razmerah v Tigraju (2021/2902(RSP))

205

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 5. oktobra 2021 |
| 2022/C 132/19 | P9_TA(2021)0397Okolje: Aarhuška uredba ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))P9_TC1-COD(2020)0289Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. oktobra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti | 212 |
| 2022/C 132/20 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o oblikovanju delegacije pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom ter določitvi njene številčne sestave (2021/2917(RSO)) | 215 |
| 2022/C 132/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE)) | 216 |
| 2022/C 132/22 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE)) | 217 |
| 2022/C 132/23 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu za imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2021/2171(INS)) | 221 |
| 2022/C 132/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu za imenovanje predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE)) | 222 |
| 2022/C 132/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS)) | 223 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 5. oktobra 2021

2022/C 132/19

P9_TA(2021)0397Okolje: Aarhuška uredba ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))P9_TC1-COD(2020)0289Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. oktobra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti

212

2022/C 132/20

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o oblikovanju delegacije pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom ter določitvi njene številčne sestave (2021/2917(RSO))

215

2022/C 132/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

216

2022/C 132/22

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE))

217

2022/C 132/23

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu za imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2021/2171(INS))

221

2022/C 132/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu za imenovanje predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE))

222

2022/C 132/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS))

223

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

24.3.2022

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 4.–7. oktobra 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 6. oktobra 2021

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/2

---

P9_TA(2021)0404

Vloga razvojne politike pri odzivanju na izgubo biotske raznovrstnosti v državah v razvoju pri uresničevanju Agende 2030

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o vlogi razvojne politike pri odzivanju na izgubo biotske raznovrstnosti v državah v razvoju pri uresničevanju Agende 2030 (2020/2274(INI))

(2022/C 132/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in prihodnjega 15. zasedanja Konference pogodbenic te konvencije (COP15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in prihodnjega 15. zasedanja Konference pogodbenic te konvencije (COP15),

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih, iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih, iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju poročila z delavnice IPBES o biotski raznovrstnosti in pandemijah z dne 29. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z delavnice IPBES o biotski raznovrstnosti in pandemijah z dne 29. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN za pravice avtohtonih ljudstev, ki je bilo predloženo generalni skupščini OZN leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN za pravice avtohtonih ljudstev, ki je bilo predloženo generalni skupščini OZN leta 2016,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju pete napovedi o svetovni biotski raznovrstnosti z dne 15. septembra 2020, ki jo je pripravil sekretariat Konvencije o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pete napovedi o svetovni biotski raznovrstnosti z dne 15. septembra 2020, ki jo je pripravil sekretariat Konvencije o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju vrha OZN o biotski raznovrstnosti, ki je potekal 30. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha OZN o biotski raznovrstnosti, ki je potekal 30. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu,

| — | ob upoštevanju izjave iz Cancuna o spodbujanju trajnostnega pašništva in živinoreje za ohranjanje biotske raznovrstnosti na travinjah in pašnikih, podane na 13. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti 14. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Cancuna o spodbujanju trajnostnega pašništva in živinoreje za ohranjanje biotske raznovrstnosti na travinjah in pašnikih, podane na 13. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti 14. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni za prehransko in hranilno varnost, ki deluje v sklopu Odbora za svetovno prehransko varnost, iz julija 2019 z naslovom Agroecological and other innovative approaches for sustainable agriculture and food systems that enhance food security and nutrition (Agroekološki in drugi inovativni pristopi za trajnostno kmetijstvo in prehranske sisteme, ki izboljšujejo prehransko in hranilno varnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni za prehransko in hranilno varnost, ki deluje v sklopu Odbora za svetovno prehransko varnost, iz julija 2019 z naslovom Agroecological and other innovative approaches for sustainable agriculture and food systems that enhance food security and nutrition (Agroekološki in drugi inovativni pristopi za trajnostno kmetijstvo in prehranske sisteme, ki izboljšujejo prehransko in hranilno varnost),

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o znanju v zvezi z biotsko raznovrstnostjo tal – stanje, izzivi in potenciali, objavljenega leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o znanju v zvezi z biotsko raznovrstnostjo tal – stanje, izzivi in potenciali, objavljenega leta 2020,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali,

| — | ob upoštevanju analize razmer v svetu v letu 2020, ki jo je pripravila organizacija Front Line Defenders, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize razmer v svetu v letu 2020, ki jo je pripravila organizacija Front Line Defenders,

| — | ob upoštevanju racionalizacije kazalnikov evropske biotske raznovrstnosti (SEBI) 2020, ki jo je pripravila Evropska agencija za okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju racionalizacije kazalnikov evropske biotske raznovrstnosti (SEBI) 2020, ki jo je pripravila Evropska agencija za okolje,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2013/396/EU z dne 11. junija 2013 o skupnih načelih za mehanizme kolektivnih opustitvenih in odškodninskih tožb v državah članicah v zvezi s kršitvami pravic iz prava Unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2013/396/EU z dne 11. junija 2013 o skupnih načelih za mehanizme kolektivnih opustitvenih in odškodninskih tožb v državah članicah v zvezi s kršitvami pravic iz prava Unije (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2019 o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352) in poznejših sklepov Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2019 o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352) in poznejših sklepov Sveta,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih,

| — | ob upoštevanju novega Evropskega soglasja o razvoju iz leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega Evropskega soglasja o razvoju iz leta 2017,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov, ki je bil sprejet novembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov, ki je bil sprejet novembra 2003,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize trgovine in biotske raznovrstnosti, ki jo je junija 2020 objavil Generalni direktorat za zunanjo politiko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize trgovine in biotske raznovrstnosti, ki jo je junija 2020 objavil Generalni direktorat za zunanjo politiko (2),

| — | ob upoštevanju vmesnega pregleda strategije EU za biotsko raznovrstnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega pregleda strategije EU za biotsko raznovrstnost (3),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases (Povezava med izgubo biotske raznovrstnosti in vse večjim širjenjem zoonoz), ki jo je decembra 2020 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases (Povezava med izgubo biotske raznovrstnosti in vse večjim širjenjem zoonoz), ki jo je decembra 2020 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (5),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Indigenous peoples, extractive industries and human rights (Domorodna ljudstva, ekstraktivna industrija in človekove pravice), ki jo je septembra 2014 objavil Generalni direktorat za zunanjo politiko (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Indigenous peoples, extractive industries and human rights (Domorodna ljudstva, ekstraktivna industrija in človekove pravice), ki jo je septembra 2014 objavil Generalni direktorat za zunanjo politiko (6),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Challenge for environmental and indigenous peoples’ rights in the Amazon region (Izzivi za okoljske pravice in pravice domorodnih ljudstev v Amazoniji), ki jo je junija 2020 objavil Generalni direktorat za zunanjo politiko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Challenge for environmental and indigenous peoples’ rights in the Amazon region (Izzivi za okoljske pravice in pravice domorodnih ljudstev v Amazoniji), ki jo je junija 2020 objavil Generalni direktorat za zunanjo politiko (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (8),

| — | ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0258/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0258/2021),

| A. | ker je preživetje približno 70 % revnih na svetu neposredno odvisno od biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je preživetje približno 70 % revnih na svetu neposredno odvisno od biotske raznovrstnosti;

| B. | ker se večina izgube biotske raznovrstnosti odvija v državah v razvoju; |
| --- | --- |

B.

ker se večina izgube biotske raznovrstnosti odvija v državah v razvoju;

| C. | ker je biotska raznovrstnost še vedno osrednji vir pri razvoju zdravil; |
| --- | --- |

C.

ker je biotska raznovrstnost še vedno osrednji vir pri razvoju zdravil;

| D. | ker najobsežnejša globalna ocena kaže, da ekosistemske storitve prinašajo koristi v višini 125–140 bilijonov USD na leto, kar je več kot 1,5-krat toliko, kot je velikost svetovnega BDP (9); |
| --- | --- |

D.

ker najobsežnejša globalna ocena kaže, da ekosistemske storitve prinašajo koristi v višini 125–140 bilijonov USD na leto, kar je več kot 1,5-krat toliko, kot je velikost svetovnega BDP (9);

| E. | ker podnebne spremembe vplivajo na biotsko raznovrstnost, po drugi strani pa slednja prek ekosistemskih storitev, ki jih podpira, pomembno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

E.

ker podnebne spremembe vplivajo na biotsko raznovrstnost, po drugi strani pa slednja prek ekosistemskih storitev, ki jih podpira, pomembno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje;

| F. | ker naj bi se biotska raznovrstnost in ekosistemske storitve v prihodnjih desetletjih še slabšale, ponudba in povpraševanje po materialih iz naravnih virov po trenutni tržni vrednosti (hrana, krma, les in bioenergija) pa naj bi se povečevala; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi se biotska raznovrstnost in ekosistemske storitve v prihodnjih desetletjih še slabšale, ponudba in povpraševanje po materialih iz naravnih virov po trenutni tržni vrednosti (hrana, krma, les in bioenergija) pa naj bi se povečevala;

| G. | ker ključni pritiski na kopensko, morsko in drugo vodno biotsko raznovrstnost vključujejo izgubo habitatov in razdrobljenost (predvsem zaradi širitve in intenzifikacije kmetijstva), prekomerno izkoriščanje naravnih virov (npr. rib), onesnaževanje, invazivne tujerodne vrste in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

G.

ker ključni pritiski na kopensko, morsko in drugo vodno biotsko raznovrstnost vključujejo izgubo habitatov in razdrobljenost (predvsem zaradi širitve in intenzifikacije kmetijstva), prekomerno izkoriščanje naravnih virov (npr. rib), onesnaževanje, invazivne tujerodne vrste in podnebne spremembe;

| H. | ker v skladu z globalnim ocenjevalnim poročilom Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah za leto 2019 večina ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija za leto 2020 ni bila dosežena; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu z globalnim ocenjevalnim poročilom Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah za leto 2019 večina ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija za leto 2020 ni bila dosežena;

| I. | ker je bilo v poročilu Svetovnega gospodarskega foruma o globalnih tveganjih za leto 2020 okoljsko tveganje opredeljena kot največje sistemsko tveganje za svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v poročilu Svetovnega gospodarskega foruma o globalnih tveganjih za leto 2020 okoljsko tveganje opredeljena kot največje sistemsko tveganje za svetovno gospodarstvo;

| J. | ker OECD ocenjuje, da finančni tokovi, ki bi lahko škodovali biotski raznovrstnosti (na podlagi fosilnih goriv in kmetijskih subvencij), znašajo 500 milijard USD letno, kar je desetkrat več kot svetovni finančni tokovi za ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostno rabo, in ker so stroški neukrepanja pri izgubi biotske raznovrstnosti visoki in se bodo predvidoma še povečevali (10); |
| --- | --- |

J.

ker OECD ocenjuje, da finančni tokovi, ki bi lahko škodovali biotski raznovrstnosti (na podlagi fosilnih goriv in kmetijskih subvencij), znašajo 500 milijard USD letno, kar je desetkrat več kot svetovni finančni tokovi za ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostno rabo, in ker so stroški neukrepanja pri izgubi biotske raznovrstnosti visoki in se bodo predvidoma še povečevali (10);

| K. | ker IPBES poroča, da so spremembe rabe zemljišč, širjenje kmetijstva in urbanizacija vzrok za več kot 30 % novih bolezenskih pojavov; |
| --- | --- |

K.

ker IPBES poroča, da so spremembe rabe zemljišč, širjenje kmetijstva in urbanizacija vzrok za več kot 30 % novih bolezenskih pojavov;

| L. | ker nedavne študije kažejo, da na pomembnih svetovnih območjih za ohranjanje biotske raznovrstnosti živi med 1,65 in 1,87 milijarde ljudi iz domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in potomcev Afričanov; ker je bilo ugotovljeno tudi, da 56 % ljudi živi na pomembnih območjih za ohranjanje biotske raznovrstnosti v državah z nizkimi in nizkimi srednjimi dohodki; ker jih le 9 % živi v državah z visokimi dohodki; ker to po podatkih iz pobude za pravice in vire le še nazorneje prikazuje, kako ohranjanje nesorazmerno vpliva na svetovni jug; |
| --- | --- |

L.

ker nedavne študije kažejo, da na pomembnih svetovnih območjih za ohranjanje biotske raznovrstnosti živi med 1,65 in 1,87 milijarde ljudi iz domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in potomcev Afričanov; ker je bilo ugotovljeno tudi, da 56 % ljudi živi na pomembnih območjih za ohranjanje biotske raznovrstnosti v državah z nizkimi in nizkimi srednjimi dohodki; ker jih le 9 % živi v državah z visokimi dohodki; ker to po podatkih iz pobude za pravice in vire le še nazorneje prikazuje, kako ohranjanje nesorazmerno vpliva na svetovni jug;

| M. | ker znanstveni dokazi pričajo o kompleksni povezavi med izgubo biotske raznovrstnosti in vse večjim tveganjem za zoonoze, kot je COVID-19; |
| --- | --- |

M.

ker znanstveni dokazi pričajo o kompleksni povezavi med izgubo biotske raznovrstnosti in vse večjim tveganjem za zoonoze, kot je COVID-19;

| N. | ker so domorodna ljudstva in lokalne skupnosti pri svojih osnovnih potrebah in možnosti preživljanja močno odvisni od zemlje, naravnih virov in ekosistemov, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da lahko njihov nizki življenjski standard in izključenost iz političnega in gospodarskega življenja povzročita pomembne spore v zvezi z uporabo naravnih virov in zemljiškimi pravicami; |
| --- | --- |

N.

ker so domorodna ljudstva in lokalne skupnosti pri svojih osnovnih potrebah in možnosti preživljanja močno odvisni od zemlje, naravnih virov in ekosistemov, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da lahko njihov nizki življenjski standard in izključenost iz političnega in gospodarskega življenja povzročita pomembne spore v zvezi z uporabo naravnih virov in zemljiškimi pravicami;

| O. | ker tradicionalna ozemlja domorodnih ljudstev obsegajo približno 22 % zemeljske površine in po oceni predstavljajo 80 % svetovne biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

O.

ker tradicionalna ozemlja domorodnih ljudstev obsegajo približno 22 % zemeljske površine in po oceni predstavljajo 80 % svetovne biotske raznovrstnosti;

| P. | ker lahko zaščitena območja varujejo biotsko raznovrstnost v korist vsega človeštva, a so v nekaterih primerih povezana tudi z obsežnimi kršitvami človekovih pravic domorodnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

P.

ker lahko zaščitena območja varujejo biotsko raznovrstnost v korist vsega človeštva, a so v nekaterih primerih povezana tudi z obsežnimi kršitvami človekovih pravic domorodnih in lokalnih skupnosti;

| Q. | ker domorodna ljudstva ostajajo med najrevnejšimi prebivalci in ker je ena največjih težav, s katerimi se spoprijemajo domorodna ljudstva po vsem svetu, pridobitev pravnega priznanja kolektivnega lastništva nad zemljišči, ki so bila v lasti prednikov, zlasti potem ko se jih razglasi za zaščitena ozemlja; |
| --- | --- |

Q.

ker domorodna ljudstva ostajajo med najrevnejšimi prebivalci in ker je ena največjih težav, s katerimi se spoprijemajo domorodna ljudstva po vsem svetu, pridobitev pravnega priznanja kolektivnega lastništva nad zemljišči, ki so bila v lasti prednikov, zlasti potem ko se jih razglasi za zaščitena ozemlja;

| R. | ker se ocenjuje, da je 50 % zaščitenih območij po vsem svetu, razglašenih na zemljiščih, ki jih tradicionalno zasedajo in uporabljajo domorodna ljudstva, in da je ta delež največji v Severni, Južni in Srednji Ameriki, saj v slednji znaša tudi več kot 90 %; |
| --- | --- |

R.

ker se ocenjuje, da je 50 % zaščitenih območij po vsem svetu, razglašenih na zemljiščih, ki jih tradicionalno zasedajo in uporabljajo domorodna ljudstva, in da je ta delež največji v Severni, Južni in Srednji Ameriki, saj v slednji znaša tudi več kot 90 %;

| S. | ker so domorodna ljudstva in skupnosti zaradi nepriznavanja njihovih običajnih zemljiških pravic izpostavljeni tveganju prilaščanja zemljišč, kar ogroža njihovo preživetje in sposobnost odzivanja na podnebne spremembe ali izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

S.

ker so domorodna ljudstva in skupnosti zaradi nepriznavanja njihovih običajnih zemljiških pravic izpostavljeni tveganju prilaščanja zemljišč, kar ogroža njihovo preživetje in sposobnost odzivanja na podnebne spremembe ali izgubo biotske raznovrstnosti;

| T. | ker je posebni poročevalec ZN o domorodnih ljudstvih ekstraktivne industrije opredelil kot glavni razlog za nastajanje konfliktov in nasilje na območjih domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

T.

ker je posebni poročevalec ZN o domorodnih ljudstvih ekstraktivne industrije opredelil kot glavni razlog za nastajanje konfliktov in nasilje na območjih domorodnih ljudstev;

| U. | ker je bilo po podatkih iz globalne analize, ki jo je za leto 2020 opravila organizacija Front Line Defenders, v tem letu umorjenih najmanj 331 zagovornikov človekovih pravic, od tega 69 % zagovornikov okolja, 26 % pa se jih je ukvarjalo zlasti s pravicami domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

U.

ker je bilo po podatkih iz globalne analize, ki jo je za leto 2020 opravila organizacija Front Line Defenders, v tem letu umorjenih najmanj 331 zagovornikov človekovih pravic, od tega 69 % zagovornikov okolja, 26 % pa se jih je ukvarjalo zlasti s pravicami domorodnih ljudstev;

| V. | ker si EU prizadeva v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti doseči cilj vsaj 30-odstotnega varstva biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

V.

ker si EU prizadeva v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti doseči cilj vsaj 30-odstotnega varstva biotske raznovrstnosti;

| W. | ker čedalje več raziskav kaže, da imajo domorodne in lokalne skupnosti bistveno znanje in ključno vlogo pri trajnostnem upravljanju naravnih virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti, pa tudi pri izboljševanju podeželskega življenja in povečevanju odpornosti lokalnega prebivalstva in skupnosti; ker svetovnih ciljev na področju biotske raznovrstnosti ni mogoče doseči brez priznavanja in spoštovanja pravic domorodnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

W.

ker čedalje več raziskav kaže, da imajo domorodne in lokalne skupnosti bistveno znanje in ključno vlogo pri trajnostnem upravljanju naravnih virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti, pa tudi pri izboljševanju podeželskega življenja in povečevanju odpornosti lokalnega prebivalstva in skupnosti; ker svetovnih ciljev na področju biotske raznovrstnosti ni mogoče doseči brez priznavanja in spoštovanja pravic domorodnih in lokalnih skupnosti;

| X. | ker je EU z evropskim zelenim dogovorom sicer predlagala močne ekološke zaveze in cilje, a je skupni ekološki odtis EU vseeno visok, to pa negativno vpliva na okolje v državah v razvoju; ker je cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 doseči razmere, v katerih bodo do leta 2050 vsi svetovni ekosistemi obnovljeni, odporni in ustrezno zaščiteni, in ker je zavezan cilju, da se do leta 2050 konča izumiranje vrst, ki ga povzroča človek, pri čemer se je treba ravnati po medgeneracijski odgovornosti in načelu enakosti, vključno s spoštovanjem pravic, ter omogočiti polno in učinkovito sodelovanje domorodnih in lokalnih skupnosti; ker bi morala biti strategija EU in držav članic v podporo državam v razvoju oblikovana tako, da bi predvidela učinke podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

X.

ker je EU z evropskim zelenim dogovorom sicer predlagala močne ekološke zaveze in cilje, a je skupni ekološki odtis EU vseeno visok, to pa negativno vpliva na okolje v državah v razvoju; ker je cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 doseči razmere, v katerih bodo do leta 2050 vsi svetovni ekosistemi obnovljeni, odporni in ustrezno zaščiteni, in ker je zavezan cilju, da se do leta 2050 konča izumiranje vrst, ki ga povzroča človek, pri čemer se je treba ravnati po medgeneracijski odgovornosti in načelu enakosti, vključno s spoštovanjem pravic, ter omogočiti polno in učinkovito sodelovanje domorodnih in lokalnih skupnosti; ker bi morala biti strategija EU in držav članic v podporo državam v razvoju oblikovana tako, da bi predvidela učinke podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti;

| Y. | ker je biotska raznovrstnost ključnega pomena za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu; ker koristi, ki jih ljudem prinašajo ekosistemi, med drugim zajemajo čiščenje vode in zraka, zatiranje škodljivcev in bolezni, opraševanje pridelkov, rodovitnost tal, gensko raznovrstnost, oskrbo s pitno vodo, zaščito pred poplavami, sekvestracijo ogljika in odpornost na podnebne spremembe; ker gre pri več kot 75 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti za gozdove in ker je več kot 25 % svetovnega prebivalstva za preživetje odvisnih od gozdnih virov; ker je pandemija COVID-19 izpostavila področja neenakosti med agroživilskimi sistemi in pokazala, da je treba trajnostno prilagoditi in izboljšati proizvodnjo malih kmetov v državah v razvoju, preoblikovati agroživilske sisteme in preusmeriti kmetijstvo v podnebno trajnostnost; |
| --- | --- |

Y.

ker je biotska raznovrstnost ključnega pomena za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu; ker koristi, ki jih ljudem prinašajo ekosistemi, med drugim zajemajo čiščenje vode in zraka, zatiranje škodljivcev in bolezni, opraševanje pridelkov, rodovitnost tal, gensko raznovrstnost, oskrbo s pitno vodo, zaščito pred poplavami, sekvestracijo ogljika in odpornost na podnebne spremembe; ker gre pri več kot 75 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti za gozdove in ker je več kot 25 % svetovnega prebivalstva za preživetje odvisnih od gozdnih virov; ker je pandemija COVID-19 izpostavila področja neenakosti med agroživilskimi sistemi in pokazala, da je treba trajnostno prilagoditi in izboljšati proizvodnjo malih kmetov v državah v razvoju, preoblikovati agroživilske sisteme in preusmeriti kmetijstvo v podnebno trajnostnost;

| Z. | ker posebno poročilo Medvladnega panela o podnebnih spremembah (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih z dne 8. avgusta 2019 navaja, da se domorodna ljudstva že dolgo prilagajajo spremenljivemu podnebju, pri čemer se opirajo na tradicionalno znanje, to pa povečuje njihovo odpornost; |
| --- | --- |

Z.

ker posebno poročilo Medvladnega panela o podnebnih spremembah (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih z dne 8. avgusta 2019 navaja, da se domorodna ljudstva že dolgo prilagajajo spremenljivemu podnebju, pri čemer se opirajo na tradicionalno znanje, to pa povečuje njihovo odpornost;

| AA. | ker tudi posebno poročilo IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju z dne 24. septembra 2019 dokazuje, da je združevanje znanstvenega znanja z lokalnim in avtohtonim znanjem koristno za izboljšanje odpornosti; |
| --- | --- |

AA.

ker tudi posebno poročilo IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju z dne 24. septembra 2019 dokazuje, da je združevanje znanstvenega znanja z lokalnim in avtohtonim znanjem koristno za izboljšanje odpornosti;

| AB. | ker člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti države pogodbenice zavezuje k spoštovanju in ohranjanju znanja, inovacij in praks avtohtonih in lokalnih skupnosti, ki so pomembne za ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker pa konvencija ne priznava izrecno človekovih pravic domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

AB.

ker člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti države pogodbenice zavezuje k spoštovanju in ohranjanju znanja, inovacij in praks avtohtonih in lokalnih skupnosti, ki so pomembne za ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker pa konvencija ne priznava izrecno človekovih pravic domorodnih ljudstev;

| AC. | ker Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo po vsem svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin, 75 % svetovne hrane pa se sedaj pridobi iz le 12 rastlin in 5 živalskih vrst, kar resno ogroža svetovno prehransko varnost; |
| --- | --- |

AC.

ker Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo po vsem svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin, 75 % svetovne hrane pa se sedaj pridobi iz le 12 rastlin in 5 živalskih vrst, kar resno ogroža svetovno prehransko varnost;

| AD. | ker izguba genske raznovrstnosti, zlasti nadomeščanje lokalnih, dobro prilagojenih pasem, povečuje dovzetnost za škodljivce, bolezni in okoljske spremembe, tudi podnebne; ker globalizacija kmetijskih trgov še pospešuje spodkopavanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu, zaradi česar je manjša tudi zmogljivost za inovacije in prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

AD.

ker izguba genske raznovrstnosti, zlasti nadomeščanje lokalnih, dobro prilagojenih pasem, povečuje dovzetnost za škodljivce, bolezni in okoljske spremembe, tudi podnebne; ker globalizacija kmetijskih trgov še pospešuje spodkopavanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu, zaradi česar je manjša tudi zmogljivost za inovacije in prilagajanje podnebnim spremembam;

| AE. | ker gre po ocenah 30 % groženj za vrste na svetovni ravni pripisati mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

AE.

ker gre po ocenah 30 % groženj za vrste na svetovni ravni pripisati mednarodni trgovini;

| AF. | ker lahko tudi nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in nezakonita trgovina z lesom in surovinami pospešita degradacijo in uničenje biotske raznovrstnosti v državami s šibkimi institucijami in okoljskimi predpisi; |
| --- | --- |

AF.

ker lahko tudi nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in nezakonita trgovina z lesom in surovinami pospešita degradacijo in uničenje biotske raznovrstnosti v državami s šibkimi institucijami in okoljskimi predpisi;

| AG. | ker so oceani velikanski zbiralnik biotske raznovrstnosti in glavni regulator svetovnega podnebja; ker je njihovo ohranjanje ključnega pomena za trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine, saj zagotavljajo trajnostno preživetje in prehransko varnost milijardam ljudi; ker je onesnaževanje morskih ekosistemov s plastiko problem na svetovni in lokalni ravni ter ima lahko resne posledice za prostoživeče vrste, gospodarske dejavnosti in zdravje ljudi v državah v razvoju; ker se je obseg tega onesnaževanja v veliki meri podcenjeval in še vedno obstajajo vrzeli v znanju, zlasti ko gre za vpliv na priobalna zemljišča in skupnosti; ker je iz nedavnega poročila Programa Združenih narodov za okolje z naslovom Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution (Zapostavljeno: posledice morskih odpadkov in onesnaževanja s plastiko za okoljsko pravičnost) razvidno, da ti odpadki in te vrste onesnaževanja nesorazmerno vplivajo na ranljive ljudi, ogrožajo polno in učinkovito uveljavljanje človekovih pravic ter občutno otežujejo doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

AG.

ker so oceani velikanski zbiralnik biotske raznovrstnosti in glavni regulator svetovnega podnebja; ker je njihovo ohranjanje ključnega pomena za trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine, saj zagotavljajo trajnostno preživetje in prehransko varnost milijardam ljudi; ker je onesnaževanje morskih ekosistemov s plastiko problem na svetovni in lokalni ravni ter ima lahko resne posledice za prostoživeče vrste, gospodarske dejavnosti in zdravje ljudi v državah v razvoju; ker se je obseg tega onesnaževanja v veliki meri podcenjeval in še vedno obstajajo vrzeli v znanju, zlasti ko gre za vpliv na priobalna zemljišča in skupnosti; ker je iz nedavnega poročila Programa Združenih narodov za okolje z naslovom Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution (Zapostavljeno: posledice morskih odpadkov in onesnaževanja s plastiko za okoljsko pravičnost) razvidno, da ti odpadki in te vrste onesnaževanja nesorazmerno vplivajo na ranljive ljudi, ogrožajo polno in učinkovito uveljavljanje človekovih pravic ter občutno otežujejo doseganje ciljev trajnostnega razvoja;

| AH. | ker je strategija EU za biotsko raznovrstnost zavezana pravični in enakopravni delitvi prednosti uporabe genetskih virov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ter vzpostavljanju okvira za spodbujanje z uporabo raziskovalnih, inovacijskih in tehnoloških metod; |
| --- | --- |

AH.

ker je strategija EU za biotsko raznovrstnost zavezana pravični in enakopravni delitvi prednosti uporabe genetskih virov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ter vzpostavljanju okvira za spodbujanje z uporabo raziskovalnih, inovacijskih in tehnoloških metod;

| AI. | ker okoljska kriminaliteta, katere vrednost po ocenah programa Združenih narodov za okolje in Interpola znaša do dvakrat toliko kot svetovni proračun za pomoč, zlasti s kaznivimi dejanji na področju gozdarstva pospešuje izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

AI.

ker okoljska kriminaliteta, katere vrednost po ocenah programa Združenih narodov za okolje in Interpola znaša do dvakrat toliko kot svetovni proračun za pomoč, zlasti s kaznivimi dejanji na področju gozdarstva pospešuje izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe;

| AJ. | ker se žariščne točke na področju biotske raznovrstnosti in območja, ki trpijo zaradi revščine, prekrivajo, saj se večina žariščnih točk za ohranjanje nahaja v državah z visoko stopnjo revščine in neustrezno prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

AJ.

ker se žariščne točke na področju biotske raznovrstnosti in območja, ki trpijo zaradi revščine, prekrivajo, saj se večina žariščnih točk za ohranjanje nahaja v državah z visoko stopnjo revščine in neustrezno prehransko varnostjo;

| AK. | ker je Republika Maldivi v izjavi z dne 3. decembra 2019 pozvala k spremembi Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, da bi priznala kazniva dejanja, ki pomenijo ekocid; |
| --- | --- |

AK.

ker je Republika Maldivi v izjavi z dne 3. decembra 2019 pozvala k spremembi Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, da bi priznala kazniva dejanja, ki pomenijo ekocid;

| AL. | ker IPBES poroča o tem, da se je vrednost mednarodne zakonite trgovine s prostoživečimi vrstami od leta 2005 povečala za 500 %, od osemdesetih let prejšnjega stoletja pa za 2 000 % (11); |
| --- | --- |

AL.

ker IPBES poroča o tem, da se je vrednost mednarodne zakonite trgovine s prostoživečimi vrstami od leta 2005 povečala za 500 %, od osemdesetih let prejšnjega stoletja pa za 2 000 % (11);

| AM. | ker je EU ena največjih svetovnih uvoznic prostoživečih vrst in z njimi povezanih proizvodov; |
| --- | --- |

AM.

ker je EU ena največjih svetovnih uvoznic prostoživečih vrst in z njimi povezanih proizvodov;

| AN. | ker je svetovna nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ena najdonosnejših oblik organiziranega čezmejnega kriminala; |
| --- | --- |

AN.

ker je svetovna nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ena najdonosnejših oblik organiziranega čezmejnega kriminala;

| AO. | ker naj bi, če ne bo večjih sprememb, podnebne spremembe v nekaterih tropskih regijah do leta 2100 povzročile zmanjšanje biomase rib za 30 do 40 %, močno pa vplivajo tudi na morsko biotsko raznovrstnost; ker so države na teh območjih močno odvisne od ribištva, vendar nimajo socialnih in finančnih virov, da bi se prilagodile in pripravile na prihodnost; |
| --- | --- |

AO.

ker naj bi, če ne bo večjih sprememb, podnebne spremembe v nekaterih tropskih regijah do leta 2100 povzročile zmanjšanje biomase rib za 30 do 40 %, močno pa vplivajo tudi na morsko biotsko raznovrstnost; ker so države na teh območjih močno odvisne od ribištva, vendar nimajo socialnih in finančnih virov, da bi se prilagodile in pripravile na prihodnost;

| AP. | ker se Mednarodna zveza za ohranjanje narave zavzema za to, da bi do leta 2020 vsaj 30 % vseh morskih habitatov preoblikovali v mrežo strogo zaščitenih morskih območij; |
| --- | --- |

AP.

ker se Mednarodna zveza za ohranjanje narave zavzema za to, da bi do leta 2020 vsaj 30 % vseh morskih habitatov preoblikovali v mrežo strogo zaščitenih morskih območij;

| AQ. | ker nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov ogroža trajnostnost svetovnih morskih virov, saj prispeva k njihovemu prekomernemu izkoriščanju; |
| --- | --- |

AQ.

ker nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov ogroža trajnostnost svetovnih morskih virov, saj prispeva k njihovemu prekomernemu izkoriščanju;

| 1. | je zaskrbljen, da izguba biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ogroža napredek pri približno 80 % ocenjenih ciljev OZN na področju trajnostnega razvoja; poziva EU, naj si še naprej prizadeva zmanjšati vpliv na biotsko raznovrstnost po vsem svetu in ga uskladiti z omejitvami našega planeta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je skoraj polovica ljudi pri preživljanju neposredno odvisna od naravnih virov in da so številni najbolj ranljivi in najrevnejši neposredno odvisni od biotske raznovrstnosti, da bi izpolnili vsakodnevne življenjske potrebe; zato poudarja, da lahko izguba biotske raznovrstnosti poveča neenakost in marginalizacijo najranljivejših ljudi, saj omejuje njihov dostop do zdravega življenja in zmanjšuje njihovo svobodo izbire in delovanja; opozarja, da biotsko raznovrstnost ogrožajo podnebne spremembe, ki povečujejo ranljivost teh ljudi ter spodkopavajo njihove temeljne pravice in dostojanstvo; meni, da je treba državam v razvoju pomagati pri oblikovanju in izvajanju učinkovitih politik za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU, naj se celovito posveti temeljnim vzrokom za izgubo biotske raznovrstnosti in obveznosti glede ohranjanja, trajnostne rabe virov in obnove ekosistemov vključi v svojo politiko in partnerstva za zunanje razvojno sodelovanje v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj, da bi zmanjšala pritisk na biotsko raznovrstnost po vsem svetu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je za trajnostni razvoj potrebno dobro ravnovesje med gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnostjo; opozarja tudi, da so ohranjanje, trajnostna raba in obnova biotske raznovrstnosti bistveni za uresničitev številnih ciljev razvojne politike, vključno z zdravjem ljudi, blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, zgodnjim opozarjanjem, zmanjševanjem tveganja nesreč, vodo, prehransko in hranilno varnostjo, razvojem podeželja in ustvarjanjem delovnih mest, trajnostno rabo gozdov, kmetijskimi ekosistemi ter ustvarjanjem ali ohranjanjem odpornih prehranskih sistemov; opozarja, da škodljive učinke degradacije ekosistemov nesorazmerno občutijo revni, zlasti ženske in mladi, pa tudi domorodna ljudstva in druge skupnosti, odvisne od naravnih virov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je EU odgovorna tudi za ohranjanje biotske raznovrstnosti na svetovni ravni in za trajnostno uporabo biološke raznovrstnosti; poudarja, da bi morali cilji EU na področju biotske raznovrstnosti temeljiti na trdnih znanstvenih spoznanjih in biti v celoti vključeni v zunanje delovanje EU, zlasti v okvir partnerskih strategij in sporazumov, tudi sporazumov o ribolovu z državami v razvoju; vztraja, da bi bilo treba v teh državah okrepiti prizadevanja za ohranjanje in obnovo, zlasti na regionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da EU in tretje razvite države nosijo odgovornost za izgubo biotske raznovrstnosti na svetovni ravni; poziva EU, naj okrepi finančno in tehnično podporo državam v razvoju po vsem svetu, da bi uresničili nove svetovne cilje, se borili proti okoljski kriminaliteti in se spoprijeli z vzroki za izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja dolžnost držav, da zaščitijo in trajnostno upravljajo naravne ekosisteme in ekosisteme s pestro biotsko raznovrstnostjo ter varujejo človekove pravice in pravice do posesti domorodnih in lokalnih skupnosti ter potomcev Afričanov, ki so za preživetje odvisni od teh ekosistemov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in države članice, naj v Listino Evropske unije o temeljnih pravicah dodajo priznanje pravice do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, podprejo svetovno priznanje te pravice kot človekove pravice ter podprejo, da se celovito varstvo in zaščita narave, biotske raznovrstnosti in ekosistemov opredeli kot temelj življenja, pri tem pa priznajo soodvisnost in pravico vseh ljudi, tudi prihodnjih generacij, do narave, zlasti z uveljavljanjem strogih standardov preglednosti, udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo in mednarodnim pravom; v zvezi s tem in glede na to, da se najhujša škoda za ekosisteme povzroča v državah v razvoju meni, da se je treba boriti proti vsem oblikam okoljske škode za ekosisteme, tudi v vseh tretjih državah, s katerimi EU sodeluje, in v okoljih, od katerih je odvisno revno prebivalstvo, ter preučiti, če je to primerno, ustreznost in interes za podelitev pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je močno zaskrbljen zaradi velike vrzeli v podatkih, kazalnikih in financiranju, ki so potrebni za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti, pa tudi zaradi nedoslednosti pri poročanju in sledenju v zvezi s financiranjem biotske raznovrstnosti; opozarja, da je nujno treba določiti specifične, merljive in kvantitativne cilje in kazalnike za okvir za obdobje po letu 2020, saj bi tako izboljšali možnosti za spremljanje napredka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja afriško pobudo o „velikem zelenem zidu“ in poziva Komisijo, naj ta projekt podpre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja za boljše ocenjevanje in vrednotenje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter naj te vrednote vključijo v odločanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja dejstvo, da bo instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI)–Evropa v svetu prispeval k splošnemu cilju večletnega finančnega okvira glede biotske raznovrstnosti; poudarja, da so načrtovanje, nadzor in spremljanje instrumenta NDICI–Evropa v svetu ključnega pomena za doseganje svetovnih ciljev EU glede biotske raznovrstnosti; opozarja, da bi moral instrument NDICI–Evropa v svetu prispevati k cilju, da se v večletnem finančnem okviru za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe, v večletnem finančnem okviru pa 10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti od leta 2026 naprej; poziva k učinkoviti uporabi načela, da se ne škoduje bistveno, pri vseh odhodkih in programih EU; poziva k izboljšanju okvira EU za poročanje in spremljanje zunanje politike EU na področju biotske raznovrstnosti, med drugim s podrobnimi določbami o ciljih in kazalnikih biotske raznovrstnosti; v splošnem poziva EU in države članice, naj spodbujajo raziskave in inovacije na področju ohranjanja in zaščite biotske raznovrstnosti, pa tudi agroekološke rešitve za ključne razvojne koristi, s čimer bodo prispevale k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da je zunanji proračun EU za podporo politiki glede biotske raznovrstnosti še vedno precej nizek v primerjavi s proračunom, namenjenim podnebnim politikam; poziva, naj se učinkovito povečajo sredstva za zaščito biotske raznovrstnosti v skladu s sporazumom o večletnem finančnem okviru, prav tako pa se naj zagotovi tehnična pomoč za razvoj dodatnih orodij za mobilizacijo sredstev, da bi izpolnili globalne zaveze na področju biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba spremljati okolju škodljive subvencije, o njih poročati in jih postopoma odpraviti, namesto tega pa jih usmeriti v dejavnosti, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, v skladu z Agendo 2030 ter ustreznimi mednarodnimi konvencijami in obveznostmi; poziva, naj se večji delež uradne razvojne pomoči EU, namenjene podnebnim ukrepom, usmeri v podporo dodatnim koristim za ohranjanje biotske raznovrstnosti pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj sprejme zakon o obvezni primerni skrbnosti, da bodo podjetja in njihovi vlagatelji neposredno odgovorni poskrbeti, da njihov uvoz ne bo povezan s kršitvami človekovih pravic, kot je prilaščanje zemlje in degradacija okolja (vključno s krčenjem gozdov in izgubo biotske raznovrstnosti); v splošnem poziva EU, naj od poslovnih in finančnih institucij zahteva, da se močneje zavežejo biotski raznovrstnosti, na primer s trdnimi in obveznimi določbami o oceni učinka, obvladovanju tveganja, razkritju in zahtevah glede zunanjega poročanja; poziva OECD, naj sprejme niz praktičnih ukrepov na področju potrebne skrbnosti in biotske raznovrstnosti, da bi podprli prizadevanja podjetij; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila zakonodajni predlog o obveznih človekovih pravicah in okoljski primerni skrbnosti podjetij v celotnih dobavnih verigah; meni, da bi moral ta zakonodajni predlog podpreti in olajšati razvoj skupnih metodologij za merjenje okoljskega učinka in učinka podnebnih sprememb; poudarja, kako pomembno je učinkovito, smiselno in informirano posvetovanje z vsemi prizadetimi ali potencialno prizadetimi deležniki, kot so zagovorniki človekovih pravic in okolja, civilna družba, sindikati ter domorodne in lokalne skupnosti; obžaluje, da je izvajanje okvira OZN za varovanje, spoštovanje in pomoč ter vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah zelo pomanjkljivo, kar zadeva pravice domorodnih ljudstev ter njihove zemljiške pravice; znova poziva EU, naj konstruktivno sodeluje pri delu Sveta OZN za človekove pravice v zvezi z mednarodnim pravno zavezujočim instrumentom s področja mednarodnega prava človekovih pravic za urejanje dejavnosti nadnacionalnih gospodarskih družb in drugih podjetij, ki bi moral vključevati posebne standarde za zaščito domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | znova poziva Komisijo, naj nujno predstavi predlog pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev svetovnega krčenja in propadanja gozdov, za katerega je kriva EU, v skladu s katerim morajo podjetja ravnati s potrebno skrbnostjo, s čimer bi poskrbeli, da proizvodi, ki se dajo na trg EU, niso povezani s krčenjem gozdov, preoblikovanjem naravnih ekosistemov in kršitvami pravic domorodnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

16.

Skladnost politik za razvoj

| 17. | opozarja, da je učinkovitost zunanje politike EU glede biotske raznovrstnosti odvisna od skladnosti med politiko na področju biotske raznovrstnosti in drugimi ključnimi zunanjimi politikami EU, na primer trgovinskimi in naložbenimi sporazumi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da poročilo o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, ki ga je leta 2019 pripravila platforma IPBES, kaže, kako omejen je pristop k varstvu biotske raznovrstnosti s prostorskim obsegom zaščitenih kopenskih in morskih območij, po zaslugi katerega je bilo delno doseženih nekaj ciljev iz Aičija glede biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je biotska raznovrstnost v središču številnih gospodarskih dejavnosti, zlasti tistih, ki so povezane s poljedelstvom in živinorejo, gozdarstvom, ribolovom in številnimi oblikami turizma, temelječimi neposredno na naravi in zdravih ekosistemih; poziva EU, naj biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve vključi v vsa s tem povezana področja politike, zlasti kmetijstvo, ribolov, gozdarstvo, energetiko, rudarstvo, trgovino turizem in podnebne spremembe, pa tudi v politike in ukrepe, ki so namenjeni razvoju in zmanjševanju revščine, prav tako pa naj spodbuja inovativne in uresničljive rešitve, s katerimi bi po eni strani obravnavali izgubo biotske raznovrstnosti, po drugi pa vsem zagotovili zdravo, varno, dostopno in cenovno ustrezno hrano; |
| --- | --- |

19.

| 20. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je približno 10 % svetovnih gozdov posekanih za porabo v EU, predvsem ker je močno odvisna od uvoza primarnih kmetijskih proizvodov, kot so palmovo olje, meso, soja, kakav, koruza, les in kavčuk; ponovno poziva Komisijo, naj leta 2021 predstavi predlog za pravni okvir EU, s katerim bi zaustavili in obrnili trend krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, tako da bi poskrbeli, da trgi EU in vzorci potrošnje ne bodo škodljivo vplivali na gozdove in biotsko raznovrstnost v državah v razvoju, pri čemer je treba upoštevati tudi posredne posledice za tamkajšnje prebivalstvo; poziva EU, naj z vzpostavitvijo kratkih dobavnih verig, razvojem agroekologije, podporo malim kmetom ter ohranjanjem zemljiških pravic in pravic lokalnih skupnosti podpre te države pri uvajanju trajnostnih prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU, naj v mednarodnih razvojnih ukrepih spodbuja trajnostne kmetijske prakse za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, pri čemer naj posebno pozornost nameni trajnostnemu upravljanju vodnih virov, obnovi degradiranih zemljišč ter varstvu in obnovi biotsko raznovrstnih območij s pestrimi možnostmi za ekosistemske storitve in blažitev podnebnih sprememb; poziva EU, naj pospeši izvajanje akcijskega načrta za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT), zlasti prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, da bi zmanjšali povpraševanje po nezakonitem lesu in s tem povezani trgovini ter okrepili pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti, na katere vpliva sečnja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da vse večje povpraševanje EU po lesu za izdelavo materialov, proizvodnjo energije in uporabo v biogospodarstvu presega meje njegove ponudbe, kar povečuje tveganje, da bo uvoženo blago povezano s krčenjem gozdov, prilaščanjem zemljišč, prisilnim razseljevanjem in kršenjem pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti; znova poudarja, da bi se morala politika EU na področju bioenergije odzivati na stroga okoljska in socialna merila; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da morajo biti naložbe v kmetijstvo, gozdarstvo ali ribištvo, ki jih podpira EU, ali v podjetja, ki vplivajo na tla, travinje, gozdove, vodo ali morje, med drugim v skladu s prostovoljnimi smernicami FAO/CFS (Odbor za svetovno prehransko varnost) za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti in načeli FAO/CFS za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme, da bi zaščitili ekosisteme in preprečili izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva, naj se v prihodnjem NDICI nameni prednost varstvu in obnovi gozdov ter zaščiti biotske raznovrstnosti; poudarja, da lahko gozdovi v celoti razvijejo svoje funkcije za podnebje in okolje le, če se z njimi trajnostno gospodari; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da se varovanje biotske raznovrstnosti in politike za blaženje podnebnih sprememb med seboj ne podpirajo samodejno; poziva k reviziji direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (RED), da bi bila skladna z mednarodnimi zavezami EU v okviru Agende 2030, Pariškega sporazuma in Konvencije o biološki raznovrstnosti, kar bi med drugim vključevalo uvedbo meril socialne trajnosti in upoštevanje tveganja prilaščanja zemljišč; v zvezi s tem poudarja, da bi morala biti direktiva RED II skladna z mednarodnimi standardi glede pravice do posesti, tj. konvencijo MOD št. 169 ter prostovoljnimi smernicami FAO/CFS o zemljiški posesti in načeli za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme; |
| --- | --- |

25.

Kmetijstvo in ribištvo

| 26. | opozarja, da so agroživilski sistemi in mali kmetje odvisni od biotske raznovrstnosti in da pomembno vplivajo nanjo; poudarja, da je za učinkovito vključevanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvo treba zagotoviti finančne spodbude ter prostovoljne in regulativne ukrepe, ki kmete spodbujajo k sprejemanju in podpiranju biotske raznovrstnosti in okoljskih koristi z usposabljanjem, uporabo tehnologije in inovacijami, pa tudi z dobro trajnostno kmetijsko prakso, kar med drugim zajema obnavljanje omejenih vodnih virov ter obravnavanje degradacije zemljišč in dezertifikacije; poudarja, da bi bilo treba v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj opredeliti in postopno ukiniti okolju škodljive subvencije v skladu z odločitvami, sprejetimi na ravni EU; poziva, naj se za naložbe, ki so povezane s tem in jih EU podpira, obvezno opravi predhodna in naknadna presoja vplivov na okolje; v zvezi s tem poziva EU, naj poveča finančno in tehnično podporo državam v razvoju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da je edinstvena sposobnost agroekologije, da uskladi gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost trajnosti, priznana v prelomnih poročilih IPCC in IPBES, pa tudi v globalni oceni kmetijstva, ki jo vodita Svetovna banka in FAO (IAASTD); vztraja, da bi moralo biti zunanje financiranje EU za kmetijstvo v skladu s preobrazbeno naravo Agende 2030, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; meni, da bi bilo treba glede na to dati prednost naložbam v lokalno prilagojene in z viri učinkovite poljščine, agroekologijo, kmetijsko gozdarstvo in diverzifikacijo posevkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da je uporaba gensko spremenjenih semen zajeta v patentih, ki ogrožajo pravice malih kmetov in domorodnih ljudstev za varčevanje, uporabo, izmenjavo in prodajo njihovih semen, ki so zapisane v mednarodnih sporazumih, kot so Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, Deklaracija OZN o pravicah domorodnih ljudstev in Deklaracija OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih; opozarja, da so gensko spremenjeni pridelki pogosto povezani z obsežno uporabo herbicidov; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo obveznosti Unije iz mednarodnih sporazumov in poskrbijo, da se razvojna pomoč ne bo uporabljala za spodbujanje tehnologij genskega spreminjanja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da je povečanje raznolikosti semen in poljščin s prehodom na odporne sorte bistveno za krepitev odpornosti kmetijstva, prilagajanje na spreminjajoče se razmere, kot so podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti, nove zoonoze, škodljivci, suša ali poplave, pri čemer je treba upoštevati povpraševanje po hrani in prehransko varnost v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj v okviru svoje politike razvojne pomoči ter trgovinske in naložbene politike podpre kmetijstvo, ki je v skladu z določbami Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, ki ščiti pravice malih kmetov do ohranjanja, nadzora, zaščite in razvoja lastnih semen, pa tudi do tradicionalnega znanja (vključno s finančno in tehnično podporo, tudi pri ustanavljanju semenskih bank za ohranjanje in izmenjavo tradicionalnih semen ter v okviru sporazumov o prosti trgovini); poudarja, da sistem Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (sistem UPOV) ne ustreza interesom držav v razvoju, kjer prevladujejo semenski sistemi, ki jih upravljajo kmetje (neformalni sektor semen) ter praksa shranjevanja, uporabe, izmenjave in prodaje semen; poziva EU, naj spodbuja neformalni sistem semen in spremeni sistem UPOV, da bi malim kmetom omogočila uporabo shranjenih semen in uvedla mehanizem pravične razdelitve; spominja na zavezo Komisije, da bo dala prednost učinkovitemu izvajanju Konvencije o biološki raznovrstnosti v trgovinskih in naložbenih sporazumih, ter poziva EU, naj podpre razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, ki jih shranijo kmetje sami, da bi zaščitila pravice kmetov do ohranjanja genetskih virov za prehransko varnost in prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU, naj podpira režime pravic intelektualne lastnine, ki izboljšujejo razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, ki jih shranijo kmetje sami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da netrajnostne prakse v kmetijstvu in gozdarstvu, kot sta prekomeren odvzem vode in onesnaževanje z nevarnimi kemikalijami, povzročajo občutno degradacijo okolja in izgubo biotske raznovrstnosti; poziva EU, naj podpre države v razvoju pri prizadevanjih, da bi okrepile ureditev na področju tveganja zaradi pesticidov, oceni in uskladi registracijo pesticidov z Mednarodnim kodeksom ravnanja FAO/ SZO za ravnanje s pesticidi, tudi prek sodelovanja jug-jug, okrepi raziskave in izobraževanje o alternativah pesticidom ter poveča njihove naložbe v agroekološke in ekološke prakse in proizvodnjo, vključno s trajnostno prakso namakanja in upravljanja voda; poleg tega poziva EU, naj v skladu z zavezami EU glede usklajenosti politik za razvoj, zelenim dogovorom, načelom neškodovanja in Rotterdamsko konvencijo iz leta 1998 preneha izvažati vsa fitofarmacevtska sredstva, ki so v EU prepovedana; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi prepovedala izvoz nevarnih snovi, ki so v EU prepovedane; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo izvoženi proizvodi izpolnjevali enake standarde, kot se zahtevajo od evropskih proizvajalcev, pri čemer se je treba izogibati snovem, ki v EU niso dovoljene, in omogočiti enake konkurenčne pogoje po vsem svetu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da genske tehnologije, kot v primeru gensko spremenjenih komarjev za obvladovanje vektorsko nalezljivih bolezni, predstavljajo resno in povsem novo grožnjo za okolje in naravo, vključno z nepopravljivimi spremembami prehranske verige in ekosistemov ter izgubo biotske raznovrstnosti, od katere je odvisno preživetje najrevnejših prebivalcev; znova izraža zaskrbljenost zaradi novih pravnih in okoljskih izzivov ter izzivov na področju biološke varnosti in upravljanja, ki bi lahko nastali zaradi izpuščanja organizmov z gensko spremenjenim genskim vlekom v okolje, pa četudi zaradi ohranjanja narave; znova poudarja, da je treba pred izdajo tehnologije, ki bi lahko vplivala na tradicionalno znanje, inovacije, prakso, načine preživljanja in uporabo zemljišč, virov in vode domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti, pridobiti njihovo prostovoljno, predhodno in informirano privolitev; poudarja, da je to treba pridobiti na participativni način ob vključitvi vseh skupnosti, na katere bi lahko tehnologija vplivala, pred kakršno koli uvedbo; meni, da tehnologije genskega vleka vzbujajo zaskrbljenost, ker je težavno napovedati njihov razvoj, in da bi lahko organizmi genskega vleka sami postali invazivne vrste, zato meni, da v skladu s previdnostnim načelom ne bi smelo biti dovoljeno izpuščanje organizmov z gensko spremenjenim genskim vlekom, tudi ne ko gre za ohranjanje narave; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da so ohranjanje, obnavljanje in trajnostno upravljanje morskih ekosistemov bistveni za strategije blažitve podnebnih sprememb, obenem pa zagotavljajo spoštovanje pravic in ohranjajo možnosti za preživljanje malih ribičev in obalnih skupnosti; poudarja, da posebno poročilo Medvladnega panela o podnebnih spremembah o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju dokazuje, da je združevanje znanstvenega znanja z lokalnim in avtohtonim znanjem koristno za izboljšanje odpornosti; poziva EU, naj razvije pristop k upravljanju oceanov, ki bi temeljil na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da so ribiški proizvodi glavni vir beljakovin za približno 3 milijarde ljudi po vsem svetu; poudarja, da prekomerna ribolovna zmogljivost v okviru mednarodne trgovine z ribami, kot v primeru rumenoplavutega tuna v sejšelskih vodah, ogroža prehransko varnost obalnih skupnosti in morskih ekosistemov v državah v razvoju; opozarja, da je EU zavezana načelu skladnosti politik za razvoj in dobremu upravljanju; meni, da bi bilo treba okrepiti partnerske sporazume o trajnostnem ribolovu, da bi postali resnično trajnostni, se ravnali po najboljših znanstvenih mnenjih, ki so na voljo, in upoštevali kumulativne učinke različnih veljavnih sporazumov o ribolovu; poziva EU, naj podpre trajnostne ribolovne dejavnosti v državah v razvoju, da bi obnovili in zaščitili morske in obalne ekosisteme; poudarja, da je treba nadaljevati in krepiti boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, pri čemer je treba določiti strožje kazni za kriminalno prakso v zvezi s tem in dodeliti ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev svetovnega programa za krepitev zmogljivosti za uporabo in upravljanje biotske raznovrstnosti tal in svetovnega observatorija za biotsko raznovrstnost tal; poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja komisije za genske vire za hrano in kmetijstvo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v zvezi s svetovnim akcijskim načrtom, da bi preprečili upad biotske raznovrstnosti za prehrano in kmetijstvo ter spodbujali trajnostno upravljanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da so mali ribiči pri preživljanju neposredno odvisni od obalne in morske biotske raznovrstnosti; poudarja, da so svetovni oceani in obale zelo ogroženi, na primer zaradi netrajnostne ribolovne prakse, naglih podnebnih sprememb, onesnaževanja na kopnem, ki se širi v morja in oceane, onesnaževanja morij, degradacije oceanov, evtrofikacije in zakisljevanja; poziva EU in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi celovito in temeljito obravnavale temeljne vzroke onesnaževanja morja in izčrpavanja staleža rib, pri tem pa upoštevale zunanji vpliv vseh sektorskih politik EU, vključno z onesnaževanjem morja, ki je posledica njene kmetijske politike, da bi učinkovito izpolnili mednarodne zaveze glede biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja, kako pomembni so morski viri za izpolnjevanje temeljnih človeških potreb v državah v razvoju; poziva, naj se ocean prizna kot skupni svetovni vir, da bi prispevali k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v državah v razvoju in ga učinkovito zaščitili; zato poziva Komisijo, naj se na mednarodnih večstranskih forumih, kot so regionalne organizacije za upravljanje ribištva, zavzame za ambiciozen model upravljanje morske biotske raznovrstnosti in morskih genskih virov zunaj nacionalnih pristojnosti; poleg tega poudarja, da je treba začeti izvajati celosten in na ekosistemu temelječ pristop za vse sektorje modrega gospodarstva, pri tem pa se opirati na znanost; zato poudarja, da so se države dolžne vzdržati sprejemanja ukrepov, vključno z obsežnimi razvojnimi projekti, ki bi lahko negativno vplivali na življenje, ozemlja ali pravice dostopa malih ribičev v celinskih in morskih vodah, razen če pridobijo njihovo prostovoljno, predhodno in informirano soglasje, zagotoviti pa morajo tudi, da bodo te pravice varovala sodišča; poudarja, da bi bilo treba za projekte ekstraktivne industrije izvajati predhodne ocene, zlasti da bi odkrili morebitne negativne učinke na človekove pravice lokalnih ribiških skupnosti; |
| --- | --- |

37.

Trgovina

| 38. | poudarja, da ima EU odgovornost zmanjšati posredne vzroke za izgubo biotske raznovrstnosti, in sicer tako, da jo skupaj z varovali pred prilaščanjem zemlje sistematično vključuje v trgovinska pogajanja in dialoge z državami v razvoju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj v ocenah učinka na trajnostni razvoj skrbno oceni učinke trgovinskih sporazumov na krčenje gozdov, izgubo biotske raznovrstnosti in človekove pravice, pri tem pa se opira na izčrpne in oprijemljive znanstvene podatke in ocenjevalne metodologije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da se po podatkih FAO približno tretjina svetovne hrane izgubi ali zavrže, pri čemer se približno tretjina pridelane hrane izgubi med prevozom ali v predelovalni verigi; poziva EU in države članice, naj spodbujajo prakso, s katero bi zmanjšali izgubo hrane in živilske odpadke na svetovni ravni ter zaščitili pravice držav v razvoju do prehranske suverenosti kot sredstva za prehransko varnost, zmanjšanje revščine ter vključujočo, trajnostno in pravično svetovno dobavno verigo ter lokalne in regionalne trge, pri čemer naj posebno pozornost nameni družinskemu kmetovanju, da bi zagotovili preskrbo s cenovno ustrezno in dostopno hrano; v skladu s tem poziva, naj se prednostno obravnavata lokalna proizvodnja in potrošnja, ki podpirata kmetovanje v manjšem obsegu, koristita zlasti ženskam in mladim, ustvarjata delovna mesta na lokalni ravni, proizvajalcem in potrošnikom zagotavljata poštene cene ter zmanjšujeta odvisnost držav od uvoza in izpostavljenost predvsem držav v razvoju mednarodnim nihanjem cen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini ni mogoče učinkovito izvrševati; poziva Komisijo, naj izboljša poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v okviru sporazumov EU o prosti trgovini, zlasti kar zadeva določbe o biotski raznovrstnosti; poudarja, da morajo biti določbe v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in okoljski cilji sporazumov EU o prosti trgovini jasni in konkretni, njihovo izvajanje pa preverljivo, če želimo, da jih bo mogoče učinkovito izvrševati; poziva Komisijo, naj med prihodnjim pregledom akcijskega načrta v 15 točkah razmisli o dodatnih ukrepih in dodelitvi sredstev, da se omogoči učinkovito izvajanje poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, pri tem pa naj uporabi načelo skladnosti politik za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da EU v trgovinske sporazume že vključuje netrgovinske določbe, povezane z biotsko raznovrstnostjo, hkrati pa ugotavlja, da bi bilo smiselno razmisliti o izvedljivih, merljivih in realističnih jamstvih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da se je zaradi mednarodne trgovine zmanjšala biotska raznovrstnost gojenih poljščin in rejnih živali; poziva k celoviti oceni neposrednega in posrednega vpliva sporazumov EU o prosti trgovini na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj skrbno pregleda svojo trgovinsko politiko, zlasti sporazume o gospodarskem partnerstvu, da ne bo v nasprotju z načeli skladnosti politik za razvoj, Pariškim sporazumom in zelenim dogovorom; poziva Komisijo in Svet, naj ne sklepata novih sporazumov o prosti trgovini, ki bi lahko prispevali k večjemu krčenju gozdov in izgubi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

44.

Javno zdravje

| 45. | poudarja, da imata upad biotske raznovrstnosti in propad ekosistemov tako neposredne kot posredne učinke na javno zdravje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da bi raznolika prehrana v kombinaciji s svetovnim približevanjem zmerni ravni vnosa kalorij in uživanja mesa izboljšala zdravje in prehransko varnost na številnih področjih ter občutno zmanjšala vpliv na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spominja na povezavo med izgubo biotske raznovrstnosti in porastom zoonoznih patogenov; opozarja, da se tveganje pandemij povečuje z antropogenimi spremembami, zaradi katerih prihajajo živali, živina in ljudje v tesnejše stike, na primer pri spremembi v rabi zemljišč, krčenju gozdov, širjenju in intenzifikaciji kmetijstva ter zakoniti in nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in njihovi potrošnji, pa tudi demografskim pritiskom; opozarja, da je ekološka obnova ključnega pomena za izvajanje pristopa „eno zdravje“; v splošnem poudarja, da je pandemija COVID-19 pokazala, kako pomembno je priznati, da so zdravje ljudi, zdravje živali in biotska raznovrstnost neločljivo povezani; zato poudarja, kako pomemben je pristop „eno zdravje“, zaradi česar je treba uskladiti trgovinsko, zdravstveno, raziskovalno in inovacijsko politiko s cilji razvojne politike in se tako v večji meri osredotočiti na zdravstveno varstvo, preprečevanje bolezni in dostop do zdravil v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni okrepi ukrepe EU proti pandemijam in drugim nevarnostim za zdravje, pri tem pa upošteva povezavo med zoonotskimi pandemijami in izgubo biotske raznovrstnosti v skladu z novim predlogom Komisije o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, obenem pa se opira na sodelovanje s partnerskimi državami EU, da bi zmanjšali tveganje prihodnjih zoonotskih pandemij in podprli oblikovanje mednarodne pogodbe o pandemijah pod okriljem SZO; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da večina zdravil, ki se uporabljajo za zdravljenje in preprečevanje bolezni, izvira iz biotske raznovrstnosti, zlasti rastlin z vsega sveta, veliko pomembnih zdravil pa izhaja iz znanja domorodnih ljudstev in tradicionalne medicine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja izzive, ki jih v državah v razvoju pomenijo pravice intelektualne lastnine za genske vire in tradicionalno znanje v smislu dostopa do zdravil, proizvodnje generičnih zdravil in dostopa kmetov do semen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba zagotoviti pravično in enakopravno delitev koristi genskih virov narave, in opozarja, da morajo biti mednarodni sporazumi v zvezi s tem skladni; poudarja, da morajo biti predpisi, sprejeti za zaščito genskih virov in s tem povezanega tradicionalnega znanja, v skladu z mednarodnimi obveznostmi za spodbujanje in spoštovanje pravic avtohtonih ljudstev, kot jih določata Deklaracija ZN o pravicah avtohtonih ljudstev iz leta 2007 in Konvencija Mednarodne organizacije dela o avtohtonih in plemenskih ljudstvih št. 169 iz leta 1989; poudarja, da je treba v skladu z Direktivo 98/44/ES (12) v patentnem postopku razkriti izvor genskih virov, če je znan; poziva Komisijo, naj si prizadeva uskladiti pravila STO z Nagojskim protokolom h Konvenciji OZN o biološki raznovrstnosti, da bi učinkovito preprečili biopiratstvo; |
| --- | --- |

50.

Domorodne in lokalne skupnosti

| 51. | poudarja, da je globalna ocena IPBES pokazala pomen domorodnih in lokalnih skupnosti za ohranjanje biotske raznovrstnosti in upravljanje ekosistemov na svetovni ravni; obžaluje, da se znanje domorodnih ljudstev kljub velikemu potencialu ne uporablja učinkovito, v pravnih, političnih in institucionalnih okvirih številnih držav pa domorodna in plemenska ljudstva ter njihove pravice še vedno niso izrecno priznane, izvajanje v zvezi s tem pa ostaja pomembno vprašanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da pastirji in drugi uporabniki naravnih zemljišč na naravnih pašnikih in travinjah prispevajo k ohranjanju in trajnostni rabi naravne in domače biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opozarja na številne obtožbe o obsežnih kršitvah pravic domorodnih ljudstev, o katerih je poročala posebna poročevalka OZN o pravicah domorodnih ljudstev, na primer zaradi povečanega pridobivanja rudnin, projektov na področju obnovljivih virov energije, širitve kmetijske dejavnosti, razvoja megainfrastrukture in ohranitvenih ukrepov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo nadzor nad trgovinskimi sporazumi in projekti, ki jih financira EU, da bi preprečevali in odkrivali kršitve človekovih pravic ter omogočili ukrepanje zoper njih, pri tem pa naj posebno pozornost namenijo projektom in sporazumom, ki lahko vplivajo na zemljišča, ozemlja ali naravno premoženje domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti, tudi kadar gre za vzpostavitev novega ali razširitev obstoječega zaščitenega območja; poudarja, da bi moral biti cilj mehanizma za trajnostni razvoj financiranje projektov v prid tistih, ki so najbolj izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti, za projekte pa bi bilo treba predhodno pripraviti oceno učinka na človekove pravice in registrirati samo tiste, ki imajo pozitiven učinek na človekove pravice; vztraja, da morajo vse dejavnosti finančnih institucij EU, zlasti Evropske investicijske banke ter Evropske banke za obnovo in razvoj, v državah v razvoju potekati v skladu s podnebnimi zavezami EU in pristopom, ki temelji na pravicah; poziva, naj banki okrepita in poglobita pritožbene mehanizme za posameznike ali skupine, katerih pravice bi utegnile biti kršene s temi dejavnostmi in ki bi lahko bili upravičeni do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja, da imajo države po mednarodnem pravu dolžnost, da priznajo in zaščitijo pravice domorodnih ljudstev do lastništva, razvoja, nadzora in uporabe skupnih zemljišč, pa tudi do sodelovanja pri upravljanju in ohranjanju naravnih virov; poziva EU, naj zagotovi, da se bo pristop, ki temelji na pravicah, uporabljal za vse projekte, financirane iz uradne razvojne pomoči, pri tem pa bo poseben poudarek na pravicah pastirjev ter domorodnih in lokalnih skupnosti, vključno s priznavanjem pravice do samoodločbe in dostopa do pravic do posesti, kot so določene v pogodbah o človekovih pravicah, zlasti v Deklaraciji o pravicah domorodnih ljudstev; poudarja, da je treba spoštovati načelo prostovoljnega, predhodnega in informiranega soglasja, kot je določeno v Konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih iz leta 1989, tudi pri vseh odločitvah v zvezi z zaščitenimi območji, ter vzpostaviti mehanizme odgovornosti, pritožb in pravnih sredstev za kršitve pravic domorodnih ljudstev, tudi v okviru ohranitvenih dejavnosti; poziva države članice, ki še niso ratificirale te konvencije, naj to storijo; poudarja, da Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169 vse države, ki jo ratificirajo, zavezuje k oblikovanju usklajenih ukrepov za zaščito pravic domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja tudi na številne obtožbe o obsežnih kršitvah pravic okoljskih zagovornikov, o katerih je poročal posebni poročevalec OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic, ki je obsodil, da so ti zagovorniki vse pogosteje tarča napadov, groženj s smrtjo in umorov; opozarja, da morajo države članice zaščititi okoljske zagovornike in njihove družine pred nadlegovanjem, ustrahovanjem in nasiljem, kot je določeno v mednarodnem pravu o človekovih pravicah, in jim zagotoviti temeljne svoboščine; poziva EU, naj še naprej financira in krepi posebne zaščitne mehanizme in programe za zagovornike okoljskih človekovih pravic, pa tudi za domorodno prebivalstvo in lokalne skupnosti, vključno z nadaljevanjem projektov ProtectDefenders.eu; poudarja, da je treba priznati njihove pravice, znanje in izkušnje pri boju proti izgubi biotske raznovrstnosti in degradaciji okolja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva EU, naj zagotovi, da bo pobuda „NaturAfrica“ zaščitila prostoživeče vrste in z njimi povezane ekosisteme v skladu s pristopom k ohranjanju, ki temelji na pravicah, za kar je potrebno prostovoljno, predhodno in informirano soglasje domorodnih in lokalnih skupnosti, skupaj s skupinami civilne družbe, ki jih podpirajo; poziva EU, naj v ta namen zagotovi tehnično in finančno pomoč; |
| --- | --- |

57.

| 58. | spodbuja EU in države članice, naj podprejo afriško strukturo upravljanja, zlasti Afriško sodišče za človekove pravice in pravice ljudstev, da bi se začel izvajati okvir politike Afriške unije za pašništvo v Afriki in, širše gledano, priznale pravice pastirjev in domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je zagotavljanje pravic do posesti osnovni pogoj za učinkovito vključevanje biotske raznovrstnosti; vendar ugotavlja, da je glavna ovira pri tem, da ni mogoče zagotoviti učinkovitega ohranjanja na podlagi pravic, dejstvo, da ni kolektivnih pravic do posesti za domorodna ljudstva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da prehod na zeleno in digitalno gospodarstvo močno vpliva na rudarstvo, zaradi česar narašča zaskrbljenost, da se bo rudarjenje razširilo na občutljive gozdne krajine, to pa bo prispevalo h krčenju in degradaciji gozdov; želi spomniti, da 80 % svetovnih gozdov leži na tradicionalnih zemljiščih in ozemljih domorodnih ljudstev; poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za spodbujanje odgovornih in trajnostnih rudarskih praks, obenem pa pospešijo njihov prehod na krožno gospodarstvo; zlasti poziva EU, naj vzpostavi regionalni okvir za ekstraktivne panoge, s katerim bi kaznovali podjetja, ki kršijo človekove pravice, in zagotovili pravna sredstva domorodnim ljudstvom, katerih pravice so bile kršene; poudarja, da je treba prepovedati iskanje in izkoriščanje rudnin na vseh zaščitenih območjih, vključno z narodnimi parki in območji svetovne dediščine; |
| --- | --- |

60.

Okoljska kriminaliteta

| 61. | poudarja, da kazniva dejanja zoper okolje ogrožajo ohranjanje narave, trajnostni razvoj, stabilnost in varnost vsepovsod po svetu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi bilo treba nedovoljeno trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami v skladu s Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu uvrstiti med huda kazniva dejanja, da bi olajšali mednarodno sodelovanje, zlasti v okviru, v katerem trgovina s temi vrstami in njihova potrošnja pomeni pomembno tveganje za prihodnje pandemije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj pregleda akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, da bi preprečila nezakonito trgovino s temi vrstami; pozdravlja osnutek ukrepov, ki jih je objavila Komisija in katerih cilj je učinkovita prepoved trgovine s slonovino v EU; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj se zavzemajo za mednarodne ukrepe, s katerimi bi zaustavili povpraševanje po slonovini, in obravnavajo temeljne vzroke za krizo zaradi divjega lova na slone, tako da okrepijo sodelovanje z afriškimi državami in povečajo pomoč zanje; poziva, naj se direktiva o okoljski kriminaliteti (13) spremeni, tako da se razširi njeno področje uporabe in uvedejo posebne določbe za sankcije, s čimer bi zagotovili, da se bodo kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nezakonitim ribolovom ter kaznivimi dejanji v zvezi s prostoživečimi vrstami in gozdovi, uvrščala med huda kazniva dejanja in ustrezno kaznovala, zlasti v okviru organiziranega kriminala, da bi dosegli odvračalni učinek; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države dobaviteljice, tranzitne države in države, v katerih vlada povpraševanje po nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, naj začnejo vzdolž celotne verige tesneje sodelovati v boju proti tej trgovini; zlasti pa poziva vlade držav dobaviteljic, naj: i) izboljšajo pravno državo in oblikujejo učinkovita sredstva odvračanja s krepitvijo kazenskih preiskav, pregona in izrekanja kazni; ii) sprejmejo ostrejše zakone, ki bodo nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami obravnavali kot hudo kaznivo dejanje, ki si zasluži isto raven pozornosti kot druge oblike nadnacionalnega organiziranega kriminala; iii) več sredstev dodelijo boju proti kaznivim dejanjem, povezanim s prostoživečimi vrstami, predvsem da bi na tem področju okrepili kazenski pregon, nadzor trgovanja, spremljanje ter zaznavanje in zasege na carini; iv) se obvežejo k politiki ničelne tolerance do korupcije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ugotavlja, da okoljska kriminaliteta ogroža varnost ljudi, saj uničuje vire, ki so bistveni za preživetje, povzroča nasilje in konflikte, podžiga korupcijo in povzroča drugo škodo; poziva EU, naj boj proti okoljskemu kriminalu določi za prednostno strateško politično nalogo v mednarodnem pravosodnem sodelovanju in na večstranskih forumih, zlasti s tem, da spodbuja spoštovanje večstranskih okoljskih sporazumov, tako da sprejema sankcije, izmenjuje najboljšo prakso in spodbuja razširitev področja delovanja Mednarodnega kazenskega sodišča na kazniva dejanja, ki bi jih lahko opredelili za ekocid; poziva Komisijo in države članice, naj dodelijo ustrezne finančne in človeške vire za preprečevanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj zoper okolje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da se je mednarodno pravo razvilo tako, da je vključilo nove koncepte, kot so skupna dediščina človeštva, trajnostni razvoj in prihodnje generacije, vendar opozarja, da ni stalnega mednarodnega mehanizma za spremljanje in obravnavanje okoljske škode in uničenja, ki bistveno spreminja skupne svetovne dobrine ali ekosistemske storitve; poziva EU in njene države članice, naj v ta namen podprejo spremembo paradigme in v ta namen vključijo ekocid in pravico prihodnjih generacij v mednarodno okoljsko pravo; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  UL L 201, 26.7.2013, str. 60.

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/603494/EXPO_IDA(2020)603494_EN.pdf

(3)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-annex-eu-biodiversity-strategy-2030_en.pdf in https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2016-0034_SL.html

(4)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/658217/IPOL_IDA(2020)658217_EN.pdf

(5)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2014/534980/EXPO_STU(2014)534980_EN.pdf

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/603488/EXPO_IDA(2020)603488_EN.pdf

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0285.

(9)  Biodiversity: Finance and the Economic and Business Case for Action (Biotska raznovrstnost: finančni, gospodarski in poslovni razlogi za ukrepanje). Povzetek in zbirno poročilo, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), maj 2019, str. 7.

(10)  Biodiversity: Finance and the Economic and Business Case for Action (Biotska raznovrstnost: finančni, gospodarski in poslovni razlogi za ukrepanje). Povzetek in zbirno poročilo, OECD, maj 2019.

(11)  Delavnica IPBES o biotski raznovrstnosti in pandemiji, poročilo z delavnice, 2020, str. 23.

(12)  Direktiva 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (UL L 213, 30.7.1998, str. 13).

(13)  Uredba 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/17

---

P9_TA(2021)0405

Umetna inteligenca v kazenskem pravu in njena uporaba v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev (2020/2016(INI))

(2022/C 132/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 6 te pogodbe, in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 16 te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 6 te pogodbe, in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 16 te pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 6, 7, 8, 11, 12, 13, 20, 21, 24 in 47 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 6, 7, 8, 11, 12, 13, 20, 21, 24 in 47 Listine,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (ETS 108) in protokola o njeni spremembi (konvencija 108+), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (ETS 108) in protokola o njeni spremembi (konvencija 108+),

| — | ob upoštevanju evropske etične listine za uporabo umetne inteligence v pravosodnih sistemih in njihovem okolju, ki jo je pripravila Evropska komisija za učinkovitost pravosodja (CEPEJ) pri Svetu Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske etične listine za uporabo umetne inteligence v pravosodnih sistemih in njihovem okolju, ki jo je pripravila Evropska komisija za učinkovitost pravosodja (CEPEJ) pri Svetu Evrope,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168),

| — | ob upoštevanju etičnih smernic za zaupanja vredno umetno inteligenco, ki jih je 8. aprila 2019 objavila strokovna skupina Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju etičnih smernic za zaupanja vredno umetno inteligenco, ki jih je 8. aprila 2019 objavila strokovna skupina Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (7),

| — | ob upoštevanju predstavitve v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 20. februarja 2020 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 20. februarja 2020 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev,

| — | ob upoštevanju poročila o misiji odbora LIBE v Združenih državah Amerike februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o misiji odbora LIBE v Združenih državah Amerike februarja 2020,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0232/2021),

| A. | ker imajo digitalne tehnologije na splošno in zlasti širjenje obdelave podatkov in analiz, ki jih omogoča umetna inteligenca, izjemen potencial, prinašajo pa tudi tveganja; ker je umetna inteligenca v zadnjih letih izjemno napredovala in je ena od strateških tehnologij 21. stoletja, ki je lahko precej koristna, kar zadeva učinkovitost, natančnost in praktičnost, ter lahko prispeva k pozitivnim spremembam v evropskem gospodarstvu in družbi, a predstavlja tudi velika tveganja za temeljne pravice in demokracije, ki temeljijo na pravni državi; ker umetne inteligence ne bi smeli razumeti kot same sebi namen, ampak je orodje, ki naj bi služilo ljudem, da bi se nenazadnje povečale blaginja ljudi, človeške zmogljivosti in varnost; |
| --- | --- |

A.

ker imajo digitalne tehnologije na splošno in zlasti širjenje obdelave podatkov in analiz, ki jih omogoča umetna inteligenca, izjemen potencial, prinašajo pa tudi tveganja; ker je umetna inteligenca v zadnjih letih izjemno napredovala in je ena od strateških tehnologij 21. stoletja, ki je lahko precej koristna, kar zadeva učinkovitost, natančnost in praktičnost, ter lahko prispeva k pozitivnim spremembam v evropskem gospodarstvu in družbi, a predstavlja tudi velika tveganja za temeljne pravice in demokracije, ki temeljijo na pravni državi; ker umetne inteligence ne bi smeli razumeti kot same sebi namen, ampak je orodje, ki naj bi služilo ljudem, da bi se nenazadnje povečale blaginja ljudi, človeške zmogljivosti in varnost;

| B. | ker kljub nenehnemu napredku, kar zadeva hitrost računalniške obdelave in spominske zmogljivosti, na več področjih ali pri nalogah, ki zahtevajo razumevanje konteksta ali kritično analizo, še vedno ni programov, primerljivih s človekovo prožnostjo; ker so nekatere aplikacije umetne inteligence pri opravljanju nekaterih specifičnih nalog dosegle stopnje uspešnosti človeških strokovnjakov in lahko zagotovijo rezultate mnogo hitreje in v širšem obsegu; |
| --- | --- |

B.

ker kljub nenehnemu napredku, kar zadeva hitrost računalniške obdelave in spominske zmogljivosti, na več področjih ali pri nalogah, ki zahtevajo razumevanje konteksta ali kritično analizo, še vedno ni programov, primerljivih s človekovo prožnostjo; ker so nekatere aplikacije umetne inteligence pri opravljanju nekaterih specifičnih nalog dosegle stopnje uspešnosti človeških strokovnjakov in lahko zagotovijo rezultate mnogo hitreje in v širšem obsegu;

| C. | ker nekatere države, tudi številne države članice, pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj uporabljajo v večji meri kot druge uporabljajo aplikacije ali vgrajene sisteme umetne inteligence, deloma zaradi pomanjkanja predpisov in zakonskih razlik, ki omogočajo ali prepovedujejo uporabo umetne inteligence za nekatere namene; ker na področju kazenskega prava vse bolj uporabljajo umetno inteligenco, saj naj bi pripomogla k zmanjšanju števila nekaterih kaznivih dejanj in vodila v bolj nepristranske odločitve; ker pa temu ni vedno tako; |
| --- | --- |

C.

ker nekatere države, tudi številne države članice, pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj uporabljajo v večji meri kot druge uporabljajo aplikacije ali vgrajene sisteme umetne inteligence, deloma zaradi pomanjkanja predpisov in zakonskih razlik, ki omogočajo ali prepovedujejo uporabo umetne inteligence za nekatere namene; ker na področju kazenskega prava vse bolj uporabljajo umetno inteligenco, saj naj bi pripomogla k zmanjšanju števila nekaterih kaznivih dejanj in vodila v bolj nepristranske odločitve; ker pa temu ni vedno tako;

| D. | ker bi bilo treba v celotnem življenjskem ciklu umetne inteligence in z njo povezanih tehnologij, zlasti med njihovim oblikovanjem, razvojem, uvajanjem in uporabo, zagotavljati temeljne pravice in svoboščine iz Listine in jih vsekakor uporabljati pri izvrševanju zakonodaje; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba v celotnem življenjskem ciklu umetne inteligence in z njo povezanih tehnologij, zlasti med njihovim oblikovanjem, razvojem, uvajanjem in uporabo, zagotavljati temeljne pravice in svoboščine iz Listine in jih vsekakor uporabljati pri izvrševanju zakonodaje;

| E. | ker bi bilo treba tehnologijo umetne inteligence razvijati tako, da bodo v središču ljudje, da bo vredna zaupanja javnosti in da bo vedno služila ljudem; ker bi morali biti sistemi umetne inteligence zasnovani tako, da jih lahko človeški upravljavec vedno izključi; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba tehnologijo umetne inteligence razvijati tako, da bodo v središču ljudje, da bo vredna zaupanja javnosti in da bo vedno služila ljudem; ker bi morali biti sistemi umetne inteligence zasnovani tako, da jih lahko človeški upravljavec vedno izključi;

| F. | ker morajo biti sistemi umetne inteligence zasnovani za zaščito in v korist vseh članov družbe (vključno z upoštevanjem ranljivega in marginalizranega prebivalstva pri njihovi zasnovi), poleg tega morajo biti nediskriminatorni in varni, njihove odločitve pa morajo biti razložljive in pregledne ter spoštovati človekovo samostojnost in temeljne pravice, da bodo ti sistemi vredni zaupanja, kot je opisano v etičnih smernicah strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

F.

ker morajo biti sistemi umetne inteligence zasnovani za zaščito in v korist vseh članov družbe (vključno z upoštevanjem ranljivega in marginalizranega prebivalstva pri njihovi zasnovi), poleg tega morajo biti nediskriminatorni in varni, njihove odločitve pa morajo biti razložljive in pregledne ter spoštovati človekovo samostojnost in temeljne pravice, da bodo ti sistemi vredni zaupanja, kot je opisano v etičnih smernicah strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco;

| G. | ker ima Unija skupaj z državami članicami ključno odgovornost za zagotavljanje, da se odločitve v zvezi z življenjskim ciklom in uporabo aplikacij umetne inteligence na področju pravosodja in kazenskega pregona sprejemajo na pregleden način in se pri tem popolnoma varujejo temeljne pravic ter se ne ohranjajo obstoječa diskriminacija ter pristranskost in predsodki; ker bi bilo treba pri ustreznih političnih odločitvah upoštevati načeli nujnosti in sorazmernosti, da se zagotovita ustavnost ter pravičen in human pravosodni sistem; |
| --- | --- |

G.

ker ima Unija skupaj z državami članicami ključno odgovornost za zagotavljanje, da se odločitve v zvezi z življenjskim ciklom in uporabo aplikacij umetne inteligence na področju pravosodja in kazenskega pregona sprejemajo na pregleden način in se pri tem popolnoma varujejo temeljne pravic ter se ne ohranjajo obstoječa diskriminacija ter pristranskost in predsodki; ker bi bilo treba pri ustreznih političnih odločitvah upoštevati načeli nujnosti in sorazmernosti, da se zagotovita ustavnost ter pravičen in human pravosodni sistem;

| H. | ker aplikacije umetne inteligence ponujajo velike priložnosti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, zlasti pri izboljšanju delovnih metod organov kazenskega pregona in pravosodnih organov ter učinkovitejšem preprečevanju nekaterih kaznivih dejanj, zlasti finančnega kriminala, pranja denarja in financiranja terorizma, pa tudi nekaterih vrst kibernetske kriminalitete, in boju proti njim, ter tako prispevajo k varnosti državljanov EU, obenem pa lahko te aplikacije ogrozijo temeljne pravice ljudi; ker je vsakršna splošna uporaba umetne inteligence za namene množičnega nadzora nesorazmerna; |
| --- | --- |

H.

ker aplikacije umetne inteligence ponujajo velike priložnosti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, zlasti pri izboljšanju delovnih metod organov kazenskega pregona in pravosodnih organov ter učinkovitejšem preprečevanju nekaterih kaznivih dejanj, zlasti finančnega kriminala, pranja denarja in financiranja terorizma, pa tudi nekaterih vrst kibernetske kriminalitete, in boju proti njim, ter tako prispevajo k varnosti državljanov EU, obenem pa lahko te aplikacije ogrozijo temeljne pravice ljudi; ker je vsakršna splošna uporaba umetne inteligence za namene množičnega nadzora nesorazmerna;

| I. | ker razvoj in upravljanje sistemov umetne inteligence za policijske in pravosodne organe vključuje prispevek več posameznikov, organizacij, strojnih sestavnih delov, algoritmov programske opreme in človeških uporabnikov v okoljih, ki so pogosto zapletena in zahtevna; ker so aplikacije umetne inteligence pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in v pravosodju na različnih stopnjah razvoja, od zasnove do izdelave prototipov ali ocene do uporabe po odobritvi; ker se lahko v prihodnosti odprejo nove možnosti za njihovo uporabo, saj tehnologija zaradi stalnih znanstvenih raziskav po svetu postaja zrelejša; |
| --- | --- |

I.

ker razvoj in upravljanje sistemov umetne inteligence za policijske in pravosodne organe vključuje prispevek več posameznikov, organizacij, strojnih sestavnih delov, algoritmov programske opreme in človeških uporabnikov v okoljih, ki so pogosto zapletena in zahtevna; ker so aplikacije umetne inteligence pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in v pravosodju na različnih stopnjah razvoja, od zasnove do izdelave prototipov ali ocene do uporabe po odobritvi; ker se lahko v prihodnosti odprejo nove možnosti za njihovo uporabo, saj tehnologija zaradi stalnih znanstvenih raziskav po svetu postaja zrelejša;

| J. | ker je nujen jasen model za opredelitev pravne odgovornosti za morebitne škodljive učinke sistemov umetne inteligence na kazenskopravnem področju; ker bi morali predpisi na tem področju vedno ohraniti človeško odgovornost, njihov cilj pa bi moral biti predvsem preprečiti morebitne škodljive učinke; |
| --- | --- |

J.

ker je nujen jasen model za opredelitev pravne odgovornosti za morebitne škodljive učinke sistemov umetne inteligence na kazenskopravnem področju; ker bi morali predpisi na tem področju vedno ohraniti človeško odgovornost, njihov cilj pa bi moral biti predvsem preprečiti morebitne škodljive učinke;

| K. | ker je nenazadnje naloga držav članic, da zagotovijo polno spoštovanje temeljnih pravic pri uporabi sistemov umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja; |
| --- | --- |

K.

ker je nenazadnje naloga držav članic, da zagotovijo polno spoštovanje temeljnih pravic pri uporabi sistemov umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja;

| L. | ker mora biti razmerje med varstvom temeljnih pravic in učinkovitim izvajanjem policijskih nalog vedno bistven element pri razpravah o tem, ali in kako bi moral sektor preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uporabljati umetno inteligenco, kadar imajo lahko odločitve dolgotrajne posledice za življenje in svobodo posameznikov; ker je to še toliko bolj pomembno, če upoštevamo, da utegne postati umetna inteligenca stalen del našega kazenskega pravosodja, saj omogoča preiskovalno analizo in je v pomoč; |
| --- | --- |

L.

ker mora biti razmerje med varstvom temeljnih pravic in učinkovitim izvajanjem policijskih nalog vedno bistven element pri razpravah o tem, ali in kako bi moral sektor preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uporabljati umetno inteligenco, kadar imajo lahko odločitve dolgotrajne posledice za življenje in svobodo posameznikov; ker je to še toliko bolj pomembno, če upoštevamo, da utegne postati umetna inteligenca stalen del našega kazenskega pravosodja, saj omogoča preiskovalno analizo in je v pomoč;

| M. | ker organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uporabljajo aplikacije umetne inteligence, kot so tehnologija za prepoznavanje obrazov, na primer za iskanje po zbirkah podatkov o osumljencih in identifikacijo žrtev trgovine z ljudmi ali spolnega izkoriščanja in zlorabe otrok, tehnologije za avtomatizirano prepoznavanje registrskih tablic, identifikacijo govorcev, identifikacijo govora, branje z ustnic, zvočni nadzor (tj. mehanizmi za odkrivanje strelov), avtonomne raziskave in analize identificiranih zbirk podatkov, napovedi (napovedno policijsko delo in analiza kriminalnih žarišč), orodja za zaznavanje vedenja, napredna virtualna obdukcijska orodja, ki so v pomoč pri določanju vzroka smrti, avtonomna orodja za odkrivanje finančnih goljufij in financiranja terorizma, spremljanje družbenih medijev (strganje in nabiranje podatkov za rudarjenje povezav) ter sistemi avtomatiziranega nadzora, ki vključujejo različne detekcijske zmogljivosti (kot so detekcija srčnega utripa in toplotne kamere); ker so lahko te aplikacije poleg drugih morebitnih ali prihodnjih aplikacij tehnologije umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj različno zanesljive in natančne ter lahko različno vplivajo na varstvo temeljnih pravic in dinamiko kazenskopravnih sistemov; ker se številna tovrstna orodja uporabljajo v tretjih državah, a bi bila v skladu z zakonodajnim okvirom in sodno prakso Unije nezakonita; ker lahko rutinska uporaba algoritmov, kljub nizki stopnji lažno pozitivnih rezultatov, privede do tega, da število napačnih opozoril močno preseže število pravilnih opozoril; |
| --- | --- |

M.

ker organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uporabljajo aplikacije umetne inteligence, kot so tehnologija za prepoznavanje obrazov, na primer za iskanje po zbirkah podatkov o osumljencih in identifikacijo žrtev trgovine z ljudmi ali spolnega izkoriščanja in zlorabe otrok, tehnologije za avtomatizirano prepoznavanje registrskih tablic, identifikacijo govorcev, identifikacijo govora, branje z ustnic, zvočni nadzor (tj. mehanizmi za odkrivanje strelov), avtonomne raziskave in analize identificiranih zbirk podatkov, napovedi (napovedno policijsko delo in analiza kriminalnih žarišč), orodja za zaznavanje vedenja, napredna virtualna obdukcijska orodja, ki so v pomoč pri določanju vzroka smrti, avtonomna orodja za odkrivanje finančnih goljufij in financiranja terorizma, spremljanje družbenih medijev (strganje in nabiranje podatkov za rudarjenje povezav) ter sistemi avtomatiziranega nadzora, ki vključujejo različne detekcijske zmogljivosti (kot so detekcija srčnega utripa in toplotne kamere); ker so lahko te aplikacije poleg drugih morebitnih ali prihodnjih aplikacij tehnologije umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj različno zanesljive in natančne ter lahko različno vplivajo na varstvo temeljnih pravic in dinamiko kazenskopravnih sistemov; ker se številna tovrstna orodja uporabljajo v tretjih državah, a bi bila v skladu z zakonodajnim okvirom in sodno prakso Unije nezakonita; ker lahko rutinska uporaba algoritmov, kljub nizki stopnji lažno pozitivnih rezultatov, privede do tega, da število napačnih opozoril močno preseže število pravilnih opozoril;

| N. | ker orodja in aplikacije umetne inteligence uporablja tudi sodstvo po vsem svetu, tudi pri odločanju o priporu, pri izrekanju kazni, izračunu verjetnosti ponovitve kaznivega dejanja, določanju pogojne kazni, spletnem reševanju sporov, upravljanju sodne prakse in olajševanju dostopa do prava; ker se zato izkrivljajo in zmanjšujejo možnosti za nebelce in manjšine; ker se ta orodja in aplikacije v Evropski uniji z izjemo nekaj držav članic trenutno večinoma uporabljajo v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

N.

ker orodja in aplikacije umetne inteligence uporablja tudi sodstvo po vsem svetu, tudi pri odločanju o priporu, pri izrekanju kazni, izračunu verjetnosti ponovitve kaznivega dejanja, določanju pogojne kazni, spletnem reševanju sporov, upravljanju sodne prakse in olajševanju dostopa do prava; ker se zato izkrivljajo in zmanjšujejo možnosti za nebelce in manjšine; ker se ta orodja in aplikacije v Evropski uniji z izjemo nekaj držav članic trenutno večinoma uporabljajo v civilnih zadevah;

| O. | ker uporaba umetne inteligence pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj vključuje številna potencialno visoka in v nekaterih primerih nesprejemljiva tveganja za varstvo temeljnih pravic posameznikov, kot so nepregledno odločanje, različne oblike diskriminacije in napake, neločljivo povezane z osnovnim algoritmom, ki se lahko s povratnimi učinki še povečajo, ter tveganja za varstvo zasebnosti in osebnih podatkov ter svobode izražanja in obveščanja, domnevo nedolžnosti, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja, pa tudi tveganja za svobodo in varnost posameznikov; |
| --- | --- |

O.

ker uporaba umetne inteligence pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj vključuje številna potencialno visoka in v nekaterih primerih nesprejemljiva tveganja za varstvo temeljnih pravic posameznikov, kot so nepregledno odločanje, različne oblike diskriminacije in napake, neločljivo povezane z osnovnim algoritmom, ki se lahko s povratnimi učinki še povečajo, ter tveganja za varstvo zasebnosti in osebnih podatkov ter svobode izražanja in obveščanja, domnevo nedolžnosti, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja, pa tudi tveganja za svobodo in varnost posameznikov;

| P. | ker so sistemi umetne inteligence, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodni organi, prav tako izpostavljeni napadom na informacijske sisteme, ki jih je mogoče izvesti prek umetne inteligence, ali zastrupljanju podatkov, pri katerem se namenoma vključi napačen niz podatkov, da se ustvarijo pristranski rezultati; ker je v teh okoliščinah škoda lahko še večja in lahko znatno bolj prizadene posameznike in skupine; |
| --- | --- |

P.

ker so sistemi umetne inteligence, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodni organi, prav tako izpostavljeni napadom na informacijske sisteme, ki jih je mogoče izvesti prek umetne inteligence, ali zastrupljanju podatkov, pri katerem se namenoma vključi napačen niz podatkov, da se ustvarijo pristranski rezultati; ker je v teh okoliščinah škoda lahko še večja in lahko znatno bolj prizadene posameznike in skupine;

| Q. | ker se umetna inteligenca na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja ne uporablja le, ker je tehnično praktična, temveč gre v večji meri za politično odločitev o zasnovi in ciljih kazenskega pregona in kazenskopravnega sistema; ker sodobno kazensko pravo temelji na vodilu, da se državni organi odzovejo na kaznivo dejanje po tem, ko se zagreši, in ne na predpostavki, da so vsi ljudje nevarni in da jih je treba stalno nadzirati, da bi se preprečile morebitne kršitve; ker nadzorne tehnike, ki temeljijo na umetni inteligenci, močno ogrožajo ta pristop, zato je nujno, da zakonodajalci po vsem svetu temeljito ocenijo posledice dovoljenja za uporabo tehnologij, ki zmanjšujejo vlogo ljudi pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in sojenju; |
| --- | --- |

Q.

ker se umetna inteligenca na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja ne uporablja le, ker je tehnično praktična, temveč gre v večji meri za politično odločitev o zasnovi in ciljih kazenskega pregona in kazenskopravnega sistema; ker sodobno kazensko pravo temelji na vodilu, da se državni organi odzovejo na kaznivo dejanje po tem, ko se zagreši, in ne na predpostavki, da so vsi ljudje nevarni in da jih je treba stalno nadzirati, da bi se preprečile morebitne kršitve; ker nadzorne tehnike, ki temeljijo na umetni inteligenci, močno ogrožajo ta pristop, zato je nujno, da zakonodajalci po vsem svetu temeljito ocenijo posledice dovoljenja za uporabo tehnologij, ki zmanjšujejo vlogo ljudi pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in sojenju;

| 1. | ponovno poudarja, da je v središču umetne inteligence sicer obdelava velikih količin podatkov, a da je treba v celoti spoštovati pravico do varstva zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov na vseh področjih umetne inteligence ter da je treba v celoti spoštovati pravni okvir Unije za varstvo podatkov in zasebnost; želi spomniti, da je Evropska unija že vzpostavila standarde varstva podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, ki so temelji za prihodnje ureditve umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja; želi opozoriti, da bi morala biti obdelava osebnih podatkov zakonita in poštena, da bi morali biti nameni obdelave določeni, izrecni in zakoniti, da bi morala biti obdelava ustrezna, relevantna in ne prekomerna glede na svoj namen, da bi morali biti podatki točni in ažurni, netočne podatke pa bi bilo treba popraviti ali izbrisati, razen če veljajo omejitve, da se podatki ne bi smeli hraniti dlje, kot je potrebno, in da bi bilo treba določiti jasne in ustrezne roke za izbris ali redno preverjanje potrebe po hrambi podatkov in da bi treba podatke varno obdelovati; poudarja tudi, da bi bilo treba preprečiti morebitno identifikacijo posameznikov z aplikacijo umetne inteligence, pri kateri se uporabljajo podatki, ki so bili prej anonimizirani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potrjuje, da morajo vse rešitve umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja v skladu z Listino in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah prav tako v celoti spoštovati načela človekovega dostojanstva, nediskriminacije, svobode gibanja, domneve nedolžnosti in pravice do obrambe, vključno s pravico do molka, svobodo izražanja in obveščanja, svobodo zbiranja in združevanja, enakostjo pred zakonom, načelom enakosti orožij ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja; poudarja, da je treba prepovedati uporabo umetne inteligence, če ni združljiva s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da se aplikacije umetne inteligence po svetu razvijajo tako hitro, da ni mogoče oblikovati izčrpnega seznama aplikacij, zato potrebujemo jasen in skladen model upravljanja, ki bo ob upoštevanju stalnega razvoja tehnologije zagotavljal temeljne pravice posameznikov in pravno jasnost za razvijalce; meni, da je treba glede na vlogo in pristojnost policijskih in pravosodnih organov ter posledice odločitev, ki jih sprejmejo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvršitev kazenskih sankcij, aplikacije umetne inteligence v primerih, ko te močno vplivajo na življenje posameznikov, opredeliti kot zelo tvegane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v zvezi s tem meni, da bi moralo biti vsako orodje umetne inteligence, ki ga razvijejo ali uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodje, vsaj varno, zanesljivo, zaščiteno in ustrezno svojemu namenu ter bi moralo izpolnjevati načela poštenosti, najmanjšega obsega podatkov, odgovornosti, preglednosti in razložljivosti, pri čemer bi bilo treba pri njihovem razvoju, uvajanju in uporabi izvajati oceno tveganja in strog preizkus nujnosti in sorazmernosti ter uvesti zaščitne ukrepe, sorazmerne ugotovljenim tveganjem; poudarja, da je treba ta merila v celoti izpolnjevati, če želimo, da državljani zaupajo v uporabo umetne inteligence, ki se razvije, uvede in uporablja v EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se zaveda, da nekatere vrste aplikacij umetne inteligence pozitivno prispevajo k delu organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in pravosodnih organov po vsej Uniji; poudarja na primer, da se je z orodji, ki omogočajo dodatne možnosti iskanja, izboljšalo upravljanje sodne prakse; meni, da obstaja vrsta drugih možnih načinov uporabe umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja, ki bi jih lahko preučili, pri čemer bi bilo treba upoštevati pet načel etične listine o uporabi umetne inteligence v pravosodnih sistemih in njihovem okolju, ki jo je sprejel CEPEJ, in posebno pozornost nameniti načinom uporabe, ki je treba na podlagi opredelitve CEPEJ obravnavati karseda zadržano; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se lahko namen posamezne tehnologije spremeni, zato poziva k strogemu demokratičnemu nadzoru in neodvisnemu spremljanju vseh tehnologij umetne inteligence, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodni organi, zlasti tistih, katerih namen uporabe je mogoče spremeniti za množični nadzor ali množično profiliranje; z veliko zaskrbljenostjo opozarja, da je mogoče nekatere tehnologije umetne inteligence, ki se uporabljajo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uporabiti za namene množičnega nadzora; poudarja pravno zahtevo, da je treba preprečiti, da se tehnologije umetne inteligence uporabijo za množični nadzor, ki po definiciji ne izpolnjuje načel nujnosti in sorazmernosti, ter prepovedati uporabo aplikacij, ki bi lahko privedle do tega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da pristop nekaterih tretjih držav do razvoja, uvajanja in uporabe tehnologij za množični nadzor nesorazmerno posega v temeljne pravice, zato ga EU ne bi smela upoštevati; poudarja, da je treba po vsej Uniji tudi enotno urediti zaščitne ukrepe, da organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodni organi ne bi zlorabljali tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da lahko uporaba aplikacij umetne inteligence, kot je strojno učenje, privede do pristranskosti in diskriminacije, med drugim zaradi algoritmov, na katerih te aplikacije temeljijo; ugotavlja, da je lahko pristranskost del osnovnih naborov podatkov, zlasti kadar se uporabljajo pretekli podatki, ki jih razvijalci algoritmov uvedejo ali ustvarijo, ko se sistemi izvajajo v realnih okoliščinah; poudarja, da kakovost uporabljenih podatkov neizbežno vpliva na rezultate aplikacij umetne inteligence in da se inherentna pristranskost postopoma povečuje, kar pomeni, da se obstoječa diskriminacija ohranja in povečuje, zlasti diskriminacija pripadnikov nekaterih etničnih skupin ali rasnih skupnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da številne tehnologije za identifikacijo, ki temeljijo na algoritmih in se trenutno uporabljajo, nebelce, pripadnike nekaterih etničnih skupnosti, osebe LGTBI, otroke, starejše in ženske nesorazmerno pogosteje napačno identificirajo in klasificirajo ter jim s tem povzročajo škodo; želi spomniti, da imajo posamezniki pravico, da so pravilno identificirani, pa tudi pravico, da sploh niso identificirani, razen če identifikacijo zahteva zakon zaradi utemeljenih in legitimnih javnih interesov; poudarja, da se zaradi napovedi umetne inteligence na podlagi značilnosti določene skupine oseb krepijo in ponavljajo obstoječe oblike diskriminacije; meni, da si je treba močno prizadevati za preprečevanje samodejne diskriminacije in pristranskosti; poziva k zanesljivim dodatnim zaščitnim ukrepom, kadar se sistemi umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja uporabljajo za mladoletnike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | želi opozoriti na nesorazmerje moči med tistimi, ki uporabljajo tehnologijo umetne inteligence, in tistimi, ki so ji podvrženi; poudarja, da organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodni organi pod nobenim pogojem ne smejo uporabljati umetne inteligence tako, da bi postala dejavnik neenakosti, socialnih napetosti ali izključenosti; poudarja, da uporaba orodij umetne inteligence vpliva na pravice osumljencev do obrambe ter da je težko pridobiti tehtne informacije o njihovem delovanju in posledično izpodbijati njihove rezultate na sodišču, zlasti za preiskovane posameznike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen s tveganji, ki so zlasti povezana z uhajanjem podatkov, kršitvami varnosti podatkov in nedovoljenim dostopom do osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih na primer s preiskavami kaznivih dejanj ali postopki pred sodišči, ki jih obdelujejo sistemi umetne inteligence; poudarja, da je treba vidike varnosti in zaščite sistemov umetne inteligence, ki se uporabljajo pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, skrbno preučiti ter da morajo biti dovolj zanesljivi in odporni, da se preprečijo morebitne katastrofalne posledice zlonamernih napadov na sisteme umetne inteligence; poudarja pomen vgrajene varnosti, pa tudi posebnega človeškega nadzora pred uporabo nekaterih kritičnih aplikacij, zato poziva organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodne organe, naj uporabljajo samo tiste aplikacije umetne inteligence, ki izpolnjujejo načelo vgrajene zasebnosti in varstva podatkov, da bi preprečili spremembo namembnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da nobenemu sistemu umetne inteligence, ki se uporablja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja ne bi smelo biti omogočeno, da posega v telesno celovitost ljudi ali posameznikom podeljuje pravice ali nalaga pravne obveznosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava, da je zaradi zapletenosti razvoja in upravljanja sistemov umetne inteligence izziv, kako pravilno določiti odgovornost za morebitno škodo; meni, da je treba oblikovati jasen in pravičen sistem za dodelitev pravne odgovornosti in krivdne sposobnosti za morebitne škodljive posledice teh naprednih digitalnih tehnologij; poudarja, da bi moral biti cilj v prvi vrsti preprečiti te posledice; zato poziva k uporabi previdnostnega načela pri vseh aplikacijah umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; poudarja, da mora pravno odgovornost vedno nositi fizična ali pravna oseba, zato je treba vedno določiti, kdo je odgovoren za odločitve, sprejete s pomočjo umetne inteligence; zato poudarja, da je treba zagotoviti preglednost korporacijskih struktur, ki proizvajajo in upravljajo sisteme umetne inteligence; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je za učinkovito uveljavljanje pravic do obrambe in preglednost nacionalnih kazenskopravnih sistemov nujen poseben, jasen in natančen pravni okvir, ki bo urejal pogoje, načine in posledice uporabe orodij umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja ter pravice oseb, ki so njihove tarče, pa tudi učinkoviti pritožbeni in odškodninski postopki, vključno s pravnimi sredstvi; poudarja, da imajo stranke v kazenskem postopku pravico, da so seznanjene s postopkom zbiranja podatkov in s tem povezanih ocen, ki se izvedejo ali pridobijo z uporabo aplikacij umetne inteligence; poudarja, da morajo izvršitveni organi, ko v okviru pravosodnega sodelovanja odločajo o prošnji za izročitev (ali predajo) drugi državi članici ali tretji državi, oceniti, ali je morda zaradi uporabe orodij umetne inteligence v državi prosilki ogrožena temeljna pravica do poštenega sojenja; poziva Komisijo, naj izda smernice, kako to ocenjevati v okviru pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; vztraja, da bi morale države članice v skladu z veljavno zakonodajo poskrbeti, da so posamezniki obveščeni, kadar jih organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodni organi obravnavajo z uporabo aplikacij umetne inteligence; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da človek ne more podati neodvisne ocene, če se zanaša le na podatke, profile in priporočila, ki jih ustvarjajo stroji; želi opozoriti na morebitne hude negativne posledice, zlasti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja, če bodo posamezniki preveč zaupali navidezno objektivnim in znanstvenim orodjem umetne inteligence ter ne bodo pomislili, da so lahko njihovi rezultati napačni, nepopolni, neustrezni ali diskriminacijski; poudarja, da se ne bi smeli prekomerno zanašati na rezultate sistemov umetne inteligence, in meni, da morajo biti organi bolj samozavestni in strokovno podkovani, da bodo podvomili v algoritemska priporočila oziroma jih ne bodo upoštevali; meni, da je pomembno, da imamo realna pričakovanja glede teh tehnoloških rešitev ter da se ne obljubljajo popolne rešitve na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in odkritje vseh storjenih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mora v okviru pravosodja in preprečevanja, odkrivanja ter preiskovanja kaznivih dejanj vsako odločitev, ki ima pravni ali podobni učinek, vedno sprejeti človek, ki lahko odgovarja za sprejete odločitve; meni, da morajo imeti tisti, ki so podvrženi sistemom, ki temeljijo na umetni inteligenci, možnost uporabe pravnih sredstev; želi spomniti, da ima oseba v skladu s pravom EU pravico, da ni predmet odločitve, ki ima zanjo pravne učinke ali nanjo znatno vpliva in temelji izključno na avtomatizirani obdelavi podatkov; poudarja tudi, da avtomatizirano odločanje ne sme temeljiti na posebnih vrstah osebnih podatkov, razen če so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za varstvo pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. poudarja, da pravo EU prepoveduje profiliranje, ki bi vodilo v diskriminacijo posameznikov na podlagi posebnih vrst osebnih podatkov; opozarja, da so odločitve na področju preprečevanja, odkrivanja in preprečevanja kaznivih dejanj skoraj vedno odločitve, ki imajo zaradi izvršilne narave organov preprečevanja, odkrivanja in preprečevanja kaznivih dejanj in njihovih ukrepov pravni učinek za osebo, na katero se nanašajo; v zvezi s tem poudarja, da lahko uporaba umetne inteligence vpliva na človekove odločitve in vse faze kazenskega postopka; zato meni, da morajo organi, ki uporabljajo sisteme umetne inteligence, spoštovati izredno visoke pravne standarde in zagotoviti človeško posredovanje, zlasti pri analizi podatkov, ki izhajajo iz teh sistemov; meni, da je treba torej ohraniti diskrecijsko pravico sodnikov in odločanje za vsak primer posebej; poziva k prepovedi uporabe umetne inteligence in sorodnih tehnologij za predlaganje sodb; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k algoritemski razložljivosti, preglednost, sledljivosti in preverljivosti, saj so nujen del nadzora, da bodo razvoj, uvajanje in uporaba sistemov umetne inteligence za pravosodje ter preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj skladni s temeljnimi pravicami in jim bodo državljani zaupali, pa tudi da bodo rezultati, ki jih ustvarjajo algoritmi umetne inteligence, razumljivi uporabnikom in tistim, za katere se uporabljajo ti sistemi, ter da bo razvidno, od kod izvirajo podatki in kako je sistem prišel do določenega zaključka; poudarja, da bi moral biti organom preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja ali pravosodnim organom v Uniji dovoljen nakup le orodij in sistemov, katerih algoritmi in logika so preverljivi in dostopni vsaj policiji in sodstvu ter neodvisnim revizorjem, da jih lahko ocenijo, pregledajo in preverijo, prodajalci pa jih ne smejo zapreti ali označiti kot lastniške, da se zagotovijo tehnična preglednost, zanesljivost in točnost; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti tudi dokumentacijo o naravi storitve, razvitih orodjih, zmogljivosti in pogojih, pod katerimi naj bi delovala, in tveganjih, ki bi jih lahko povzročila, in sicer v jasnem in razumljivem jeziku; poziva pravosodne organe in organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, naj zagotovijo proaktivno popolno preglednost zasebnih podjetij, ki jim zagotavljajo sisteme umetne inteligence za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja; zato priporoča uporabo odprtokodne programske opreme, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodne organe, naj opredelijo in ocenijo področja, na katerih bi lahko bile koristne nekatere rešitve umetne inteligence po meri, ter naj si izmenjajo primere dobre prakse pri uvajanju umetne inteligence; poziva države članice in agencije EU, naj sprejmejo ustrezne postopke javnega naročanja za sisteme umetne inteligence, ki se uporabljajo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodja, in zagotovijo njihovo skladnost s temeljnimi pravicami in veljavno zakonodajo, med drugim da bodo dokumentacija in algoritmi programske opreme na voljo in dostopni pristojnim in nadzornim organom za pregled; zlasti poziva k zavezujočim pravilom, ki zahtevajo javno razkritje javno-zasebnih partnerstev, pogodb in nakupov ter namen, za katerega se naročajo; poudarja, da je treba organom zagotoviti potrebna finančna sredstva ter jih potrebno strokovno podkovati, da se zagotovi izpolnjevanje vseh etičnih, pravnih in tehničnih zahtev, povezanih z uporabo umetne inteligence; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se z obvezno dokumentacijo zagotovi sledljivosti sistemov umetne inteligence in postopka odločanja, s katerim se določijo njihove funkcije, zmogljivosti in omejitve ter se spremlja izvor ključnih meril za odločitev; poudarja pomen popolne dokumentacije o učnih podatkih, njihovem okviru, namenu, točnosti in stranskih učinkih, pa tudi njihovo obdelavo s strani graditeljev in razvijalcev algoritmov ter njihovo skladnost s temeljnimi pravicami; meni, da mora biti vedno možno, da se izračuni sistema umetne inteligence omejijo na ljudem razumljivo obliko; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k izvedbi obvezne ocene učinka na temeljne pravice pred začetkom izvajanja ali uporabe sistemov umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodja, da se ocenijo morebitna tveganja za temeljne pravice; želi spomniti, da je treba za vse vrste obdelave, zlasti z uporabo novih tehnologij, ki bi lahko povzročile veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, predhodno opraviti oceno učinka na varstvo podatkov, ter meni, da to velja za večino tehnologij umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja; poudarja, da je pri ocenjevanju teh sistemov pomembno strokovno znanje organov za varstvo podatkov in agencij za temeljne pravice; meni, da bi bilo treba te ocene učinka na temeljne pravice izvesti čim bolj odprto in ob dejavnim sodelovanjem civilne družbe; poziva, naj se v ocenah učinka jasno opredelijo tudi zaščitni ukrepi, potrebni zaradi ugotovljenih tveganj, in da se v največji možni meri objavijo pred uvedbo katerega koli sistema umetne inteligence; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da le zanesljivo evropsko upravljanje umetne inteligence z neodvisno oceno omogoča potrebno operacionalizacijo načel temeljnih pravic; poziva, naj vse sisteme umetne inteligence, ki se uporabljajo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja in ki lahko močno vplivajo na življenje posameznikov, redno obvezno pregleda neodvisni organ, da se preskusijo in ocenijo algoritemski sistemi, njihov okvir, namen, točnost, delovanje in obseg, ko enkrat začnejo delovati, da bi odkrili, preiskali, opredelili in odpravili neželene učinke in škodljive učinke ter zagotovili, da bodo vsi sistemi umetne inteligence delovali tako, kot je bilo predvideno; zato poziva k jasnemu institucionalnemu okviru v ta namen, vključno z ustreznim regulativnim in nadzornim pregledom, da bi zagotovili popolno izvajanje in povsem informirano demokratično razpravo o nujnosti in sorazmernosti umetne inteligence na področju kazenskega pravosodja; poudarja, da bi morali biti rezultati teh pregledov objavljeni v javnih registrih, da bi bili državljani seznanjeni z uporabo sistemov umetne inteligence in sprejetimi ukrepi za odpravo morebitnih kršitev temeljnih pravic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da nabori podatkov in algoritemski sistemi, ki se na različnih stopnjah obdelave podatkov pri razvoju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije uporabljajo pri razvrščanju, ocenjevanju in napovedovanju, lahko povzročijo tudi različno obravnavo ter neposredno in posredno diskriminacijo skupin ljudi, zlasti ker podatki, ki se uporabljajo za učenje algoritmov za napovedno policijsko delo, vplivajo na sedanje prednostne naloge nadzora in lahko posledično ohranijo in povečajo obstoječe predsodke; zato poudarja, da se je treba pri tehnologijah umetne inteligence, zlasti če se uporabljajo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja, opreti na interdisciplinarne raziskave in mnenja, kar vključuje znanstvene in tehnološke vede, kritične vede o rasi, vede o invalidnosti in druge discipline, prilagojene socialnemu okolju, tudi na to, kako se oblikujejo razlike, na potek razvrščanja in njegove posledice; poudarja, da so zato potrebne sistematične naložbe za vključitev teh disciplin v preučevanje in raziskovanje umetne inteligence na vseh ravneh; poudarja, da je treba poleg tega zagotoviti, da skupine, odgovorne za zasnovo, razvoj, preskušanje, vzdrževanje, uvajanje in nabavo sistemov umetne inteligence za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter pravosodje, po možnosti upoštevajo raznolikost družbe na splošno, da bi z netehničnimi sredstvi zmanjšali tveganja za diskriminacijo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja tudi, da je za ustrezno odgovornost in pristojnost potrebno obsežno specializirano usposabljanje v zvezi z etičnimi pravili, morebitnimi nevarnostmi, omejitvami in pravilno uporabo tehnologije umetne inteligence, zlasti policijskega in pravosodnega osebja; poudarja, da bi morali biti nosilci odločanja dovolj strokovno usposobljeni in kvalificirani, da bodo prepoznali možnosti za pristranskost, saj lahko nabori podatkov temeljijo na diskriminatornih in pristranskih podatkih; podpira oblikovanje kampanj ozaveščanja in izobraževalnih pobud, da bi zagotovili, da posamezniki, zaposleni na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja, poznajo in razumejo omejitve, zmogljivosti in tveganja pri uporabi sistemov umetne inteligence, vključno s tveganjem pristranskosti zaradi avtomatizacije; želi spomniti, da bo vključitev primerov rasizma s strani policijskih sil pri izpolnjevanju njihovih nalog v sklope učnih podatkov za umetno inteligenco neizogibno privedla do rasistične pristranskosti izsledkov, ocen in priporočil, ki jih ustvarja umetna inteligenca; zato ponovno poziva države članice, naj spodbujajo protidiskriminacijske politike in pripravijo nacionalne akcijske načrte proti rasizmu pri policijskem delu in v pravosodnem sistemu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je napovedno policijsko delo ena od aplikacij umetne inteligence na področju preprečevanja, preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vendar opozarja, da se pri napovednem policijskem delu sicer lahko analizirajo nabori podatkov, potrebni za identifikacijo vzorcev in korelacij, ne more pa se podati odgovor na vprašanje vzročnosti in zanesljivo napovedati vedenja posameznika, zato ne more biti edina osnova za ukrepanje; poudarja, da je več mest v Združenih državah Amerike po pregledih prenehalo uporabljati sisteme za napovedno policijsko delo; opozarja, da sta med misijo odbora LIBE v Združenih državah Amerike februarja 2020 policijska uprava New Yorka in policijska uprava Cambridgea (Massachusetts) poslance seznanili, da sta zaradi neučinkovitosti, diskriminacijskega učinka in nepraktičnosti postopoma opustili svoja programa napovednega policijskega dela in ju zamenjali za policijsko delo v skupnosti; dodaja, da se je s tem zmanjšala stopnja kriminala; zato nasprotuje, da organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj umetno inteligenco uporabljajo za napovedi vedenja posameznikov ali skupin na podlagi preteklih podatkov in preteklega vedenja, pripadnosti skupini, lokacije ali drugih podobnih značilnosti, s čimer poskušajo identificirati ljudi, ki bodo verjetno storili kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je seznanjen z različnimi vrstami uporabe prepoznavanja obrazov, kot so med drugim preverjanje/avtentifikacija (tj. ujemanje neposrednega obraza s fotografijo v osebnem dokumentu, npr. pametne meje), identifikacija (tj. ujemanje fotografije z zbirko fotografij) in odkrivanje (tj. odkrivanje obrazov v realnem času iz virov, kot je posnetek s CCTV, in njihovo povezovanje s podatkovnimi zbirkami, npr. nadzor v realnem času), pri čemer ima vsaka od njih različne posledice za varstvo temeljnih pravic; je prepričan, da bi morala biti uporaba sistemov prepoznavanja obraza na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj omejena na jasno upravičene namene ob polnem izpolnjevanju načel sorazmernosti in nujnosti ter skladno z veljavnim pravom; ponovno poudarja, da bi morala biti tehnologija za prepoznavanje obrazov skladna vsaj z zahtevami najmanjšega obsega podatkov, točnosti podatkov, omejitve hrambe, varnosti podatkov in odgovornosti ter biti zakonita, pravična in pregledna ter imeti poseben, izrecen in legitimen namen, ki je jasno opredeljen v pravu države članice ali Unije; meni, da se lahko sistemi preverjanja in potrjevanja pristnosti še naprej uvajajo in uspešno uporabljajo le, če je mogoče njihove škodljive učinke ublažiti in izpolniti zgoraj navedena merila; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poleg tega poziva, naj se na javnih mestih trajno prepove uporaba avtomatizirane analize in/ali prepoznavanja na podlagi drugih človeških značilnosti, kot so hoja, prstni odtisi, DNK, glas ter drugi biometrični in vedenjski znaki; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k moratoriju uvedbe sistemov prepoznavanja obrazov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pri identifikaciji, razen če se uporabljajo izključno za identifikacijo žrtev kaznivih dejanj, dokler ne bodo tehnični standardi popolnoma v skladu s temeljnimi pravicami, rezultati pa nepristranski in nediskriminatorni, dokler pravni okvir ne bo zagotavljal strogih zaščitnih ukrepov proti zlorabi in strogega demokratičnega nadzora in spremljanja ter dokler ne bo empiričnih dokazov o nujnosti in sorazmernosti uvajanja tovrstnih tehnologij; dodaja, da sistemov ne bi smeli uvajati ali uporabljati, dokler ne bodo izpolnjevali navedenih meril; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je izredno zaskrbljen, ker akterji preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in obveščevalne službe uporabljajo zasebne zbirke podatkov za prepoznavanje obrazov, kot je Clearview AI, ki je zbirka podatkov, sestavljena iz več kot treh milijard slik, nezakonito zbranih s socialnih omrežij in drugih spletišč, tudi od državljanov EU; poziva države članice, naj od akterjev preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zahtevajo, da razkrijejo, ali uporabljajo tehnologijo Clearview AI ali enakovredno tehnologijo od drugih ponudnikov; želi spomniti na mnenje Evropskega odbora za varstvo podatkov, da uporaba storitve, kot je Clearview AI, s strani organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v Evropski uniji verjetno ni v skladu z ureditvijo EU o varstvu podatkov; poziva k prepovedi uporabe zasebnih zbirk podatkov za prepoznavanje obrazov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen s študijo izvedljivosti o morebitnih spremembah Prümskega sklepa (8), tudi kar zadeva podobe obraza, ki jo je pripravila Komisija; ugotavlja, da so prejšnje raziskave pokazale, da morebitni novi identifikatorji, npr. prepoznavanje roženice ali obraza, ne bi bili tako zanesljivi na forenzičnem področju kot DNK in prstni odtisi; želi spomniti Komisijo, da morajo zakonodajni predlogi temeljiti na dokazih in spoštovati načelo sorazmernosti; poziva Komisijo, naj ne razširi okvira Prümskega sklepa, razen če obstajajo trdni znanstveni dokazi o zanesljivosti prepoznavanja obrazov na forenzičnem področju v primerjavi z DNK ali prstnimi odtisi, potem ko bo opravila celotno oceno učinka ter ko se bodo upoštevala priporočila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropskega odbora za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je uporaba biometričnih podatkov širše povezana z načelom pravice do človekovega dostojanstva, ki je temelj vseh temeljnih pravic, ki jih zagotavlja Listina; meni, da je lahko uporaba in zbiranje biometričnih podatkov za namene identifikacije na daljavo, na primer z izvajanjem prepoznavanja obrazov na javnih mestih ter v okviru avtomatiziranega mejnega nadzora, ki se uporabljajo za mejno kontrolo na letališčih, posebej tvegana za temeljne pravice in da se lahko posledice razlikujejo glede na namen, okoliščine in obseg uporabe; želi tudi spomniti, da je znanstvena veljavnost tehnologije za prepoznavanje čustev, kot so kamere, ki zaznavajo gibanje oči in spremembe velikosti zenice, na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj sporna; meni, da bi bilo treba uporabo biometrične identifikacije v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja vedno obravnavati kot „visoko tvegano“ in bi zato zanjo morale veljati dodatne zahteve, kot je priporočila strokovna skupina Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zelo zaskrbljen zaradi raziskovalnih projektov, financiranih v okviru Obzorja 2020, ki uporabljajo umetno inteligenco na zunanjih mejah, kot je projekt iBorderCtrl, t. i. pameten sistem za odkrivanje laži, ki potnike profilira na podlagi računalniško avtomatiziranega pogovora, ki ga pred potovanjem posname spletna kamera potnika, in analize 38 mikrokretenj z uporabo umetne inteligence, ki se testira na Madžarskem, v Latviji in Grčiji; zato poziva Komisijo, naj z zakonodajnimi in nezakonodajnimi sredstvi in po potrebi s postopki za ugotavljanje kršitev uvede prepoved obdelave biometričnih podatkov, vključno s podobami obraza, za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki vodi v množičen nadzor na javnih mestih; poziva Komisijo, naj preneha financirati biometrične raziskave ali uvajanje biometričnih tehnologij ali programe, ki bodo verjetno privedli do množičnega nadzora na javnih mestih; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti uporabi dronov v policijskih operacijah in uvesti strog okvir za to; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira priporočila skupine Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco o prepovedi množičnega točkovanja posameznikov s pomočjo umetne inteligence; meni, da vse oblike obsežnega normativnega točkovanja državljanov, ki jih izvajajo javni organi, zlasti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja, povzročajo izgubo neodvisnosti, ogrožajo načelo nediskriminacije in se ne morejo šteti za skladne s temeljnimi pravicami, zlasti človekovim dostojanstvom, kot je kodificirano v pravu EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva k splošno preglednejši uporabi aplikacij umetne inteligence v Uniji, da se izoblikuje celovit sporazum v zvezi s tem; poziva države članice, naj zagotovijo celovite informacije o orodjih, ki jih uporabljajo njihovi organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodni organi, vrsti orodij v uporabi, za katere vrste kaznivih dejanj se uporabljajo ter imena podjetij ali organizacij, ki so jih razvila; poleg tega poziva organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodne organe, naj obveščajo javnost o uporabi umetne inteligence in sorodnih tehnologij pri izvajanju svojih pooblastil in zagotovijo preglednost ter naj tudi razkrijejo stopnje lažno pozitivnih in lažno negativnih rezultatov posamezne tehnologije; poziva Komisijo, naj te informacije zbere na enem mestu in jih posodablja; poziva jo tudi, naj objavlja in posodablja informacije o uporabi umetne inteligence v agencijah Unije, ki imajo naloge na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja; poziva Evropski odbor za varstvo podatkov, naj oceni zakonitost tehnologij in aplikacij umetne inteligence, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodni organi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da se po vsem svetu hitro razvijajo aplikacije umetne inteligence, tudi tiste, ki se uporabljajo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja; poziva vse evropske deležnike, vključno z državami članicami in Komisijo, naj v okviru mednarodnega sodelovanja zagotovijo sodelovanje partnerjev zunaj EU, da bi dvignili standarde na mednarodni ravni ter poiskali skupni in dopolnilni pravni in etični okvir za uporabo umetne inteligence, zlasti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja, ki bi povsem skladen z Listino, evropskim pravnim redom o varstvu podatkov in človekovimi pravicami na splošno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Agencijo EU za temeljne pravice, naj v sodelovanju z Evropskim odborom za varstvo podatkov in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov pripravi celovite smernice, priporočila in zglede dobre prakse, da bi podrobneje opredelili merila in pogoje za razvoj, uvedbo in uporabo aplikacij in rešitev umetne inteligence, ki jih bodo uporabljali organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodni organi; se zavezuje, da bo izvedel študijo o izvajanju direktive o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (9), da se ugotovi, kako se pri dejavnostih obdelave s strani organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejan ter pravosodnih organov, zagotavlja varstvo podatkov, zlasti pri razvoju ali uvajanju novih tehnologij; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči, ali je potreben poseben zakonodajni ukrep za podrobnejšo opredelitev meril in pogojev za razvoj, uporabo in uvedbo aplikacij in rešitev umetne inteligence s strani organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(3)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(4)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(5)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(6)  UL C 362, 8.9.2021, str. 63.

(7)  UL C 263, 25.7.2018, str. 82.

(8)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

(9)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/27

---

P9_TA(2021)0406

Vpliv nasilja v družini in pravic do varstva in vzgoje na ženske in otroke

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o vplivu nasilja v družini in pravic do varstva in vzgoje na ženske in otroke (2019/2166(INI))

(2022/C 132/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji in členov 6, 8 in 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji in členov 6, 8 in 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (direktiva o pravicah žrtev) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (direktiva o pravicah žrtev) (1),

| — | ob upoštevanju členov 21, 23, 24 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21, 23, 24 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 13 Odbora za pravice otroka z dne 18. aprila 2011 o pravici otrok, da niso žrtve kakršnega koli nasilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 13 Odbora za pravice otroka z dne 18. aprila 2011 o pravici otrok, da niso žrtve kakršnega koli nasilja,

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 29. maja 1993 o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 29. maja 1993 o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/800 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/800 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku (2),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, sprejete 18. decembra 1979, in splošnega priporočila št. 35 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o nasilju nad ženskami na podlagi spola, s katerim je bilo posodobljeno splošno priporočilo št. 19 o nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, sprejete 18. decembra 1979, in splošnega priporočila št. 35 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o nasilju nad ženskami na podlagi spola, s katerim je bilo posodobljeno splošno priporočilo št. 19 o nasilju nad ženskami,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 2,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je začela veljati 1. januarja 2016, ter zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 5 o enakosti spolov, pa tudi cilja trajnostnega razvoja št. 16.2 o izkoreninjenju zlorabe in izkoriščanja otrok, trgovine z njimi, vseh vrst nasilja nad otroki in njihovega mučenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je začela veljati 1. januarja 2016, ter zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 5 o enakosti spolov, pa tudi cilja trajnostnega razvoja št. 16.2 o izkoreninjenju zlorabe in izkoriščanja otrok, trgovine z njimi, vseh vrst nasilja nad otroki in njihovega mučenja,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109) z dne 4. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109) z dne 4. marca 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), zlasti njenega prvega cilja o svobodi žensk in deklet pred nasiljem zaradi spola in spolnimi stereotipi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), zlasti njenega prvega cilja o svobodi žensk in deklet pred nasiljem zaradi spola in spolnimi stereotipi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 o strategiji EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 o strategiji EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (uredba Bruselj IIa) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (uredba Bruselj IIa) (10),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) za leto 2020 o indeksu enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) za leto 2020 o indeksu enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) z dne 12. junija 2019 z naslovom Understanding intimate partner violence in the EU: the role of data (Razumevanje nasilja v družini v EU: vloga podatkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) z dne 12. junija 2019 z naslovom Understanding intimate partner violence in the EU: the role of data (Razumevanje nasilja v družini v EU: vloga podatkov),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) z dne 18. novembra 2019 z naslovom A guide to risk assessment and risk management of intimate partner violence against women for police (Policijski vodnik za oceno tveganja in obvladovanje tveganja nasilja v družini nad ženskami), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) z dne 18. novembra 2019 z naslovom A guide to risk assessment and risk management of intimate partner violence against women for police (Policijski vodnik za oceno tveganja in obvladovanje tveganja nasilja v družini nad ženskami),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z dne 3. marca 2014 z naslovom Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z dne 3. marca 2014 z naslovom Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU),

| — | ob upoštevanju platforme neodvisnih strokovnjakov o diskriminaciji in nasilju nad ženskami in njene izjave z dne 31. maja 2019 z naslovom Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody (Nasilje v družini nad ženskami je bistven dejavnik pri določanju skrbništva nad otroki), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju platforme neodvisnih strokovnjakov o diskriminaciji in nasilju nad ženskami in njene izjave z dne 31. maja 2019 z naslovom Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody (Nasilje v družini nad ženskami je bistven dejavnik pri določanju skrbništva nad otroki),

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je 24. marca 2020 podala predsednica skupine strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini pri Svetu Evrope Marceline Naudi, z naslovom For many women and children, the home is not a safe place (Za številne ženske in otroke dom ni varen kraj), o potrebi po spoštovanju standardov Istanbulske konvencije v času pandemije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je 24. marca 2020 podala predsednica skupine strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini pri Svetu Evrope Marceline Naudi, z naslovom For many women and children, the home is not a safe place (Za številne ženske in otroke dom ni varen kraj), o potrebi po spoštovanju standardov Istanbulske konvencije v času pandemije,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0254/2021),

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota in osrednji cilj EU ter bi se morala odražati v vseh politikah EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah (11) in Listini (12), ter bi ju bilo treba v celoti spoštovati; ker nasilje na podlagi spola v vseh oblikah pomeni skrajno obliko diskriminacije žensk in kršitev človekovih pravic, zakoreninjenih v neenakosti spolov, ki se na ta način ohranja in krepi; ker ta oblika nasilja izhaja iz spolnih stereotipov glede vlog in sposobnosti žensk in moških ter iz neenakih razmerij moči v družbah in jih tudi ohranja; ker je še vedno močno razširjena in vpliva na ženske na vseh ravneh družbe ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialno ozadje in državo izvora ali prebivališče ter je ena od največjih ovir pri doseganju enakosti spolov; ker ženske in otroci v EU zaradi različnih politik in zakonodaj v državah članicah niso enako zaščiteni pred nasiljem na podlagi spola; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota in osrednji cilj EU ter bi se morala odražati v vseh politikah EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah (11) in Listini (12), ter bi ju bilo treba v celoti spoštovati; ker nasilje na podlagi spola v vseh oblikah pomeni skrajno obliko diskriminacije žensk in kršitev človekovih pravic, zakoreninjenih v neenakosti spolov, ki se na ta način ohranja in krepi; ker ta oblika nasilja izhaja iz spolnih stereotipov glede vlog in sposobnosti žensk in moških ter iz neenakih razmerij moči v družbah in jih tudi ohranja; ker je še vedno močno razširjena in vpliva na ženske na vseh ravneh družbe ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialno ozadje in državo izvora ali prebivališče ter je ena od največjih ovir pri doseganju enakosti spolov; ker ženske in otroci v EU zaradi različnih politik in zakonodaj v državah članicah niso enako zaščiteni pred nasiljem na podlagi spola;

| B. | ker so kljub številnim primerom uradnega priznanja in napredku, doseženem na področju enakosti spolov, ženske še vedno diskriminirane in prikrajšane ter še vedno obstajajo socialne, ekonomske in kulturne neenakosti; ker glede na indeks enakosti spolov EIGE za leto 2020 enakost žensk in moških doslej še v nobeni državi članici ni v celoti dosežena; ker je napredek EU na področju enakosti spolov še vedno počasen, pri čemer se indeks v povprečju izboljša za eno točko vsaki dve leti; ker bomo pri tej hitrosti potrebovali skoraj 70 let, da dosežemo enakost spolov v EU; ker je Parlament že pozval k vzpostavitvi nove sestave Sveta ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov; |
| --- | --- |

B.

ker so kljub številnim primerom uradnega priznanja in napredku, doseženem na področju enakosti spolov, ženske še vedno diskriminirane in prikrajšane ter še vedno obstajajo socialne, ekonomske in kulturne neenakosti; ker glede na indeks enakosti spolov EIGE za leto 2020 enakost žensk in moških doslej še v nobeni državi članici ni v celoti dosežena; ker je napredek EU na področju enakosti spolov še vedno počasen, pri čemer se indeks v povprečju izboljša za eno točko vsaki dve leti; ker bomo pri tej hitrosti potrebovali skoraj 70 let, da dosežemo enakost spolov v EU; ker je Parlament že pozval k vzpostavitvi nove sestave Sveta ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov;

| C. | ker različne oblike zatiranja ne obstajajo ločeno, temveč se prekrivajo in posameznike prizadenejo hkrati ter tako povzročijo presečne oblike diskriminacije; ker se diskriminacija na podlagi spola pogosto prekriva z drugimi oblikami diskriminacije, na primer na podlagi rase, barve kože, etnične pripadnosti ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

C.

ker različne oblike zatiranja ne obstajajo ločeno, temveč se prekrivajo in posameznike prizadenejo hkrati ter tako povzročijo presečne oblike diskriminacije; ker se diskriminacija na podlagi spola pogosto prekriva z drugimi oblikami diskriminacije, na primer na podlagi rase, barve kože, etnične pripadnosti ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| D. | ker smo v tem desetletju na svetovni in evropski ravni priča očitnim in organiziranim napadom na enakost spolov in pravice žensk, med drugim tudi v EU; |
| --- | --- |

D.

ker smo v tem desetletju na svetovni in evropski ravni priča očitnim in organiziranim napadom na enakost spolov in pravice žensk, med drugim tudi v EU;

| E. | ker je enakost spolov bistven pogoj za inovativno, konkurenčno in uspešno gospodarstvo EU ter bo vodila do ustvarjanja novih delovnih mest in večje produktivnosti, zlasti v okviru digitalizacije in prehoda na zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

E.

ker je enakost spolov bistven pogoj za inovativno, konkurenčno in uspešno gospodarstvo EU ter bo vodila do ustvarjanja novih delovnih mest in večje produktivnosti, zlasti v okviru digitalizacije in prehoda na zeleno gospodarstvo;

| F. | ker nasilje v družini pomeni vsako dejanje fizičnega, spolnega, psihološkega ali ekonomskega nasilja, ki se zgodi med nekdanjima ali trenutnima zakoncema ali partnerjema, ne glede na to, ali storilec še prebiva ali je prebival z žrtvijo; ker je nasilje v družini ena od najpogostejših oblik nasilja na podlagi spola, saj je po ocenah 22 % žensk izkusilo fizično in/ali spolno nasilje, 43 % pa jih je doživelo psihološko nasilje partnerja (13); ker ta oblika nasilja nesorazmerno prizadene ženske in otroke; ker nasilje v družini pomeni vsako dejanje fizičnega, spolnega, psihičnega ali ekonomskega nasilja, ki se zgodi v družini ali gospodinjski enoti ali med nekdanjima ali trenutnima zakoncema ali partnerjema, ne glede na to, ali storilec še prebiva ali je prebival z žrtvijo (14); ker je nasilje v družini hud in pogosto dolgotrajen in prikrit socialni problem, ki povzroča sistematične fizične in/ali psihološke travme s hudimi posledicami za žrtve ter resno vpliva na čustveno, ekonomsko in socialno blaginjo cele družine, saj je storilec oseba, ki bi ji žrtev sicer morala zaupati; ker od 70 % do 85 % otrok, ki so žrtve nasilja, pozna osebo, ki jih zlorablja, in ker je velika večina teh otrok žrtev oseb, ki jim zaupajo (15); ker imajo storilci žrtve pogosto pod prisilnim nadzorom, za katerega so značilni ustrahovanje, nadziranje, osamitev in zlorabe; |
| --- | --- |

F.

ker nasilje v družini pomeni vsako dejanje fizičnega, spolnega, psihološkega ali ekonomskega nasilja, ki se zgodi med nekdanjima ali trenutnima zakoncema ali partnerjema, ne glede na to, ali storilec še prebiva ali je prebival z žrtvijo; ker je nasilje v družini ena od najpogostejših oblik nasilja na podlagi spola, saj je po ocenah 22 % žensk izkusilo fizično in/ali spolno nasilje, 43 % pa jih je doživelo psihološko nasilje partnerja (13); ker ta oblika nasilja nesorazmerno prizadene ženske in otroke; ker nasilje v družini pomeni vsako dejanje fizičnega, spolnega, psihičnega ali ekonomskega nasilja, ki se zgodi v družini ali gospodinjski enoti ali med nekdanjima ali trenutnima zakoncema ali partnerjema, ne glede na to, ali storilec še prebiva ali je prebival z žrtvijo (14); ker je nasilje v družini hud in pogosto dolgotrajen in prikrit socialni problem, ki povzroča sistematične fizične in/ali psihološke travme s hudimi posledicami za žrtve ter resno vpliva na čustveno, ekonomsko in socialno blaginjo cele družine, saj je storilec oseba, ki bi ji žrtev sicer morala zaupati; ker od 70 % do 85 % otrok, ki so žrtve nasilja, pozna osebo, ki jih zlorablja, in ker je velika večina teh otrok žrtev oseb, ki jim zaupajo (15); ker imajo storilci žrtve pogosto pod prisilnim nadzorom, za katerega so značilni ustrahovanje, nadziranje, osamitev in zlorabe;

| G. | ker so stopnje nasilja v družini v podeželskih in oddaljenih skupnostih še večje kot na mestnih območjih; ker ženske na podeželskih in oddaljenih območjih doživljajo večje stopnje nasilja v družini ter pogostejšo in resnejšo fizično, psihološko in ekonomsko zlorabo, ki je še hujša, ker živijo precej daleč od razpoložljivih virov in storitev, pri katerih bi lahko poiskale pomoč; ker je mogoče slabo razumevanje nasilja v družini pri zdravstvenih, socialnih in pravnih službah v podeželskih in oddaljenih regijah opredeliti kot znatno težavo za žrtve nasilja v družini; |
| --- | --- |

G.

ker so stopnje nasilja v družini v podeželskih in oddaljenih skupnostih še večje kot na mestnih območjih; ker ženske na podeželskih in oddaljenih območjih doživljajo večje stopnje nasilja v družini ter pogostejšo in resnejšo fizično, psihološko in ekonomsko zlorabo, ki je še hujša, ker živijo precej daleč od razpoložljivih virov in storitev, pri katerih bi lahko poiskale pomoč; ker je mogoče slabo razumevanje nasilja v družini pri zdravstvenih, socialnih in pravnih službah v podeželskih in oddaljenih regijah opredeliti kot znatno težavo za žrtve nasilja v družini;

| H. | ker v EU večino enostarševskih gospodinjstev vodijo matere samohranilke, ki so še posebej ekonomsko ranljive, zlasti tiste v kategorijah z nizkimi plačami, in za katere je bolj verjetno, da bodo zaradi starševstva zgodaj zapustile trg dela, zato so v slabšem položaju, ko se poskušajo nanj vrniti; ker je leta 2019 v EU 40,3 % enostarševskih gospodinjstev grozila revščina ali socialna izključenost (16); |
| --- | --- |

H.

ker v EU večino enostarševskih gospodinjstev vodijo matere samohranilke, ki so še posebej ekonomsko ranljive, zlasti tiste v kategorijah z nizkimi plačami, in za katere je bolj verjetno, da bodo zaradi starševstva zgodaj zapustile trg dela, zato so v slabšem položaju, ko se poskušajo nanj vrniti; ker je leta 2019 v EU 40,3 % enostarševskih gospodinjstev grozila revščina ali socialna izključenost (16);

| I. | ker je 30 % žensk, ki so bile žrtve spolnega nasilja prejšnjega ali sedanjega partnerja, tudi v otroštvu doživelo spolno nasilje, in ker 73 % mater, ki so bile žrtve partnerjevega fizičnega in/ali spolnega nasilja, navaja, da je za nasilje vedel vsaj eden od otrok (17); |
| --- | --- |

I.

ker je 30 % žensk, ki so bile žrtve spolnega nasilja prejšnjega ali sedanjega partnerja, tudi v otroštvu doživelo spolno nasilje, in ker 73 % mater, ki so bile žrtve partnerjevega fizičnega in/ali spolnega nasilja, navaja, da je za nasilje vedel vsaj eden od otrok (17);

| J. | ker sta se v številnih državah članicah zaradi ukrepov za omejitev gibanja in omejevanje socialnih stikov med pandemijo covida-19 zelo povečali razširjenost in resnost primerov nasilja v družini, psihološkega nasilja, prisilnega nadzora in spletnega nasilja, pri čemer se je za 60 % povečalo število klicev v sili, ki so jih opravile žrtve nasilja v družini (18); ker sta zahteva, da ljudje ostanejo doma, in zaskrbljujoč izbruh te vzporedne pandemije ženskam in otrokom otežila dostop do učinkovite zaščite, podpornih storitev in pravnega varstva ter razkrila, da so bili podporna sredstva in strukture nezadostni ter da so žrtve imele le omejen dostop do podpornih storitev, zaradi česar so številne ostale brez ustrezne in pravočasne zaščite; ker bi si države članice morale izmenjevati dobre prakse na področju posebnih ukrepov za zagotavljanje pravočasne in dostopne pomoči žrtvam, vključno z vzpostavitvijo sistema za pošiljanje sporočil v sili ter kontaktnih točk za pomoč v lekarnah in supermarketih; ker žrtve, njihove družine, prijatelji, znanci in sosedje nasilje v družini nad ženskami kljub razširjenosti tega pojava v EU iz različnih razlogov še vedno premalo pogosto prijavljajo, kar je zlasti veljalo med pandemijo covida-19, in ker še zdaleč ni dovolj izčrpnih, primerljivih in po spolu razčlenjenih podatkov, zaradi česar je težko v celoti oceniti učinek krize; ker raziskava Agencije za temeljne pravice (FRA) o nasilju nad ženskami kaže, da žrtve najhujše incidente nasilja v družini prijavijo policiji v le 14 % primerov, dve tretjini ženskih žrtev pa nasilja zaradi strahu, neinformiranosti o pravicah žrtev ali splošnega prepričanja, da je nasilje v družini zasebna zadeva, o kateri se ne bi smelo javno govoriti, ne prijavi oblastem (19); |
| --- | --- |

J.

ker sta se v številnih državah članicah zaradi ukrepov za omejitev gibanja in omejevanje socialnih stikov med pandemijo covida-19 zelo povečali razširjenost in resnost primerov nasilja v družini, psihološkega nasilja, prisilnega nadzora in spletnega nasilja, pri čemer se je za 60 % povečalo število klicev v sili, ki so jih opravile žrtve nasilja v družini (18); ker sta zahteva, da ljudje ostanejo doma, in zaskrbljujoč izbruh te vzporedne pandemije ženskam in otrokom otežila dostop do učinkovite zaščite, podpornih storitev in pravnega varstva ter razkrila, da so bili podporna sredstva in strukture nezadostni ter da so žrtve imele le omejen dostop do podpornih storitev, zaradi česar so številne ostale brez ustrezne in pravočasne zaščite; ker bi si države članice morale izmenjevati dobre prakse na področju posebnih ukrepov za zagotavljanje pravočasne in dostopne pomoči žrtvam, vključno z vzpostavitvijo sistema za pošiljanje sporočil v sili ter kontaktnih točk za pomoč v lekarnah in supermarketih; ker žrtve, njihove družine, prijatelji, znanci in sosedje nasilje v družini nad ženskami kljub razširjenosti tega pojava v EU iz različnih razlogov še vedno premalo pogosto prijavljajo, kar je zlasti veljalo med pandemijo covida-19, in ker še zdaleč ni dovolj izčrpnih, primerljivih in po spolu razčlenjenih podatkov, zaradi česar je težko v celoti oceniti učinek krize; ker raziskava Agencije za temeljne pravice (FRA) o nasilju nad ženskami kaže, da žrtve najhujše incidente nasilja v družini prijavijo policiji v le 14 % primerov, dve tretjini ženskih žrtev pa nasilja zaradi strahu, neinformiranosti o pravicah žrtev ali splošnega prepričanja, da je nasilje v družini zasebna zadeva, o kateri se ne bi smelo javno govoriti, ne prijavi oblastem (19);

| K. | ker sta se nasilje v družini in nasilje na podlagi spola povečala zaradi ukrepov za omejitev gibanja, sprejetih med pandemijo covida-19, in ker se je po podatkih iz najnovejšega poročila Europola (20) izredno povečalo tudi število spolnih zlorab otrok na spletu v EU; |
| --- | --- |

K.

ker sta se nasilje v družini in nasilje na podlagi spola povečala zaradi ukrepov za omejitev gibanja, sprejetih med pandemijo covida-19, in ker se je po podatkih iz najnovejšega poročila Europola (20) izredno povečalo tudi število spolnih zlorab otrok na spletu v EU;

| L. | ker se je med omejitvami gibanja znatno povečalo nasilje v družini nad osebami LGBTI+, zlasti mladimi; |
| --- | --- |

L.

ker se je med omejitvami gibanja znatno povečalo nasilje v družini nad osebami LGBTI+, zlasti mladimi;

| M. | ker je treba ustrezno pozornost nameniti tudi ekonomskemu nasilju nad ženskami, kot so poškodovanje lastnine, omejevanje dostopa do finančnih virov, izobraževanja ali trga dela ter neizpolnjevanje ekonomskih obveznosti, kot je plačevanje preživnine, saj je oviranje finančne neodvisnosti in družinskega premoženja tesno povezano z drugimi oblikami nasilja in pomeni dodatno past za žrtve; ker so žrtve, ki niso finančno neodvisne, pogosto prisiljene še naprej živeti v istem stanovanju s storilcem, da bi se izognile finančni negotovosti, brezdomstvu ali revščini, in ker se je ta trend nedavno še povečal zaradi pandemije covida-19; ker sta pošteno plačilo in ekonomska neodvisnost bistvena, da lahko ženske izstopijo iz odnosov, v katerih vladajo zlorabe in nasilje; ker mora v nekaterih državah članicah žrtev za izvrševanje odločitev sodišča o finančnem nadomestilu ostati v stiku s storilcem, zaradi česar je dodatno izpostavljena možnosti fizične in čustvene zlorabe; |
| --- | --- |

M.

ker je treba ustrezno pozornost nameniti tudi ekonomskemu nasilju nad ženskami, kot so poškodovanje lastnine, omejevanje dostopa do finančnih virov, izobraževanja ali trga dela ter neizpolnjevanje ekonomskih obveznosti, kot je plačevanje preživnine, saj je oviranje finančne neodvisnosti in družinskega premoženja tesno povezano z drugimi oblikami nasilja in pomeni dodatno past za žrtve; ker so žrtve, ki niso finančno neodvisne, pogosto prisiljene še naprej živeti v istem stanovanju s storilcem, da bi se izognile finančni negotovosti, brezdomstvu ali revščini, in ker se je ta trend nedavno še povečal zaradi pandemije covida-19; ker sta pošteno plačilo in ekonomska neodvisnost bistvena, da lahko ženske izstopijo iz odnosov, v katerih vladajo zlorabe in nasilje; ker mora v nekaterih državah članicah žrtev za izvrševanje odločitev sodišča o finančnem nadomestilu ostati v stiku s storilcem, zaradi česar je dodatno izpostavljena možnosti fizične in čustvene zlorabe;

| N. | ker so lahko otroci doma in v družinskem okolju tudi žrtve tako imenovanega prisostvovanja nasilju (21), ko so priče kakršni koli obliki nasilja, ki se izvaja s fizičnim, verbalnim, psihološkim, spolnim in ekonomskim nasiljem nad referenčnimi osebami ali drugimi njim čustveno pomembnimi osebami; ker ima takšno nasilje zelo resne posledice za psihološki in čustveni razvoj otroka in mu je zato treba nameniti ustrezno pozornost v postopkih prenehanja življenjske skupnosti in ureditve varstva in vzgoje otroka, pri čemer je treba zagotoviti, da se upoštevajo predvsem koristi otroka, zlasti pri določitvi varstva in vzgoje ter pravice do stikov po prenehanju življenjske skupnosti; ker je prisostvovanje nasilju pogosto težko prepoznati in ker ženske žrtve nasilja v družini živijo v stanju napetosti in čustvenih težav; ker bi v primerih nasilja v družini in vprašanjih zaščite otrok sodišča morala upoštevati mnenja strokovnjakov z ustreznim znanjem in orodji, da bi preprečila odločitve zoper matere, pri katerih niso ustrezno upoštevane vse okoliščine; |
| --- | --- |

N.

ker so lahko otroci doma in v družinskem okolju tudi žrtve tako imenovanega prisostvovanja nasilju (21), ko so priče kakršni koli obliki nasilja, ki se izvaja s fizičnim, verbalnim, psihološkim, spolnim in ekonomskim nasiljem nad referenčnimi osebami ali drugimi njim čustveno pomembnimi osebami; ker ima takšno nasilje zelo resne posledice za psihološki in čustveni razvoj otroka in mu je zato treba nameniti ustrezno pozornost v postopkih prenehanja življenjske skupnosti in ureditve varstva in vzgoje otroka, pri čemer je treba zagotoviti, da se upoštevajo predvsem koristi otroka, zlasti pri določitvi varstva in vzgoje ter pravice do stikov po prenehanju življenjske skupnosti; ker je prisostvovanje nasilju pogosto težko prepoznati in ker ženske žrtve nasilja v družini živijo v stanju napetosti in čustvenih težav; ker bi v primerih nasilja v družini in vprašanjih zaščite otrok sodišča morala upoštevati mnenja strokovnjakov z ustreznim znanjem in orodji, da bi preprečila odločitve zoper matere, pri katerih niso ustrezno upoštevane vse okoliščine;

| O. | ker ima izobraževanje, zlasti o spolnih normah, enakosti spolov, dinamiki moči v odnosih, soglasju in spoštovanju mej, temeljno vlogo pri pridobivanju znanj in spretnosti otrok in mladih za vzpostavljanje zdravih odnosov ter prispeva k boju proti nasilju na podlagi spola; ker glede na mednarodne tehnične smernice Unesca o spolni vzgoji programi z učnim načrtom za celovito spolno vzgojo otrokom in mladim omogočajo pridobivanje znanja, pozitivnih pogledov in spretnosti na tem področju, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, enakosti spolov, soglasja in raznolikosti, ter povečujejo njihovo vlogo; |
| --- | --- |

O.

ker ima izobraževanje, zlasti o spolnih normah, enakosti spolov, dinamiki moči v odnosih, soglasju in spoštovanju mej, temeljno vlogo pri pridobivanju znanj in spretnosti otrok in mladih za vzpostavljanje zdravih odnosov ter prispeva k boju proti nasilju na podlagi spola; ker glede na mednarodne tehnične smernice Unesca o spolni vzgoji programi z učnim načrtom za celovito spolno vzgojo otrokom in mladim omogočajo pridobivanje znanja, pozitivnih pogledov in spretnosti na tem področju, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, enakosti spolov, soglasja in raznolikosti, ter povečujejo njihovo vlogo;

| P. | ker se je treba – če želimo izkoreniniti nasilje na podlagi spola –, opirati na dosledne in primerljive upravne podatke, pridobljene na podlagi trdnega in usklajenega okvira za zbiranje podatkov; ker razpoložljivi podatki, ki jih zbirajo organi kazenskega pregona in pravosodni organi držav članic, ne kažejo vsega obsega nasilja v družini ter njegovih učinkov in dolgoročnega vpliva na ženske in otroke, saj večina držav članic ne zbira primerljivih podatkov o nasilju, razčlenjenih po spolu, niti ne obravnava nasilja v družini kot ločenega kaznivega dejanja, zato nastaja sivo območje, ki izraža dejstvo, da dejanska razširjenost in pojavnost nasilja v družini v veliki meri nista kvantitativno opredeljeni in evidentirani; ker poleg tega tudi ni podatkov o povečanem tveganju in razširjenosti nasilja v družini za posebne skupine, kot so skupine žensk v prikrajšanem položaju ali diskriminirane skupine žensk; |
| --- | --- |

P.

ker se je treba – če želimo izkoreniniti nasilje na podlagi spola –, opirati na dosledne in primerljive upravne podatke, pridobljene na podlagi trdnega in usklajenega okvira za zbiranje podatkov; ker razpoložljivi podatki, ki jih zbirajo organi kazenskega pregona in pravosodni organi držav članic, ne kažejo vsega obsega nasilja v družini ter njegovih učinkov in dolgoročnega vpliva na ženske in otroke, saj večina držav članic ne zbira primerljivih podatkov o nasilju, razčlenjenih po spolu, niti ne obravnava nasilja v družini kot ločenega kaznivega dejanja, zato nastaja sivo območje, ki izraža dejstvo, da dejanska razširjenost in pojavnost nasilja v družini v veliki meri nista kvantitativno opredeljeni in evidentirani; ker poleg tega tudi ni podatkov o povečanem tveganju in razširjenosti nasilja v družini za posebne skupine, kot so skupine žensk v prikrajšanem položaju ali diskriminirane skupine žensk;

| Q. | ker se v nekaterih državah članicah nasilje v družini nad ženskami pogosto zanemarja in se zdi, da pri odločanju o varstvu in vzgoji in ureditvi stikov z otrokom samodejno prevlada pravilo skupnega varstva in vzgoje otroka ali starševske skrbi; ker ima neupoštevanje takšnega nasilja hude posledice za ženske in otroke, ki se lahko stopnjujejo v feminicid in/ali detomor; ker so za žrtve nasilja v družini potrebni posebni zaščitni ukrepi; ker se položaj žrtev bistveno poslabša, če so ekonomsko ali socialno odvisne od storilca; ker je zato ključno, da se taka oblika nasilja upošteva pri odločanju o prenehanju življenjske skupnosti in ureditvah varstva in vzgoje in da se obtožbe o nasilju obravnavajo pred vprašanji varstva in vzgoje ter ureditve stikov; ker bi morala sodišča v državah članicah zagotoviti, da se v skladu z načelom otrokovih koristi izvede celovita ocena za določitev pravice do varstva in vzgoje ter pravice do stikov z otroki, pri čemer bi postopek vključeval zaslišanje otroka, sodelovanje z vsemi ustreznimi službami, zagotavljanje psihološke podpore ter upoštevanje strokovnega znanja in izkušenj vpletenih strokovnjakov; |
| --- | --- |

Q.

ker se v nekaterih državah članicah nasilje v družini nad ženskami pogosto zanemarja in se zdi, da pri odločanju o varstvu in vzgoji in ureditvi stikov z otrokom samodejno prevlada pravilo skupnega varstva in vzgoje otroka ali starševske skrbi; ker ima neupoštevanje takšnega nasilja hude posledice za ženske in otroke, ki se lahko stopnjujejo v feminicid in/ali detomor; ker so za žrtve nasilja v družini potrebni posebni zaščitni ukrepi; ker se položaj žrtev bistveno poslabša, če so ekonomsko ali socialno odvisne od storilca; ker je zato ključno, da se taka oblika nasilja upošteva pri odločanju o prenehanju življenjske skupnosti in ureditvah varstva in vzgoje in da se obtožbe o nasilju obravnavajo pred vprašanji varstva in vzgoje ter ureditve stikov; ker bi morala sodišča v državah članicah zagotoviti, da se v skladu z načelom otrokovih koristi izvede celovita ocena za določitev pravice do varstva in vzgoje ter pravice do stikov z otroki, pri čemer bi postopek vključeval zaslišanje otroka, sodelovanje z vsemi ustreznimi službami, zagotavljanje psihološke podpore ter upoštevanje strokovnega znanja in izkušenj vpletenih strokovnjakov;

| R. | ker organi kazenskega pregona v večini držav članic v svoje ocene tveganja ne vključujejo sistematično informacij o izkušnjah z nasiljem v družini, ki jih podajo otroci; |
| --- | --- |

R.

ker organi kazenskega pregona v večini držav članic v svoje ocene tveganja ne vključujejo sistematično informacij o izkušnjah z nasiljem v družini, ki jih podajo otroci;

| S. | ker bi morale otrokove koristi vedno biti na prvem mestu pri odločitvah, ki zadevajo otroke, vključno z družinskimi spori, in ker bi torej bilo treba pravico vsakega otroka do rednih stikov s staršema, ki izhaja iz člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah in člena 9 Konvencije OZN o otrokovih pravicah, po potrebi omejiti, če je to v korist otroka; |
| --- | --- |

S.

ker bi morale otrokove koristi vedno biti na prvem mestu pri odločitvah, ki zadevajo otroke, vključno z družinskimi spori, in ker bi torej bilo treba pravico vsakega otroka do rednih stikov s staršema, ki izhaja iz člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah in člena 9 Konvencije OZN o otrokovih pravicah, po potrebi omejiti, če je to v korist otroka;

| T. | ker imajo otroci v skladu s členom 12 Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter členoma 4 in 16 Direktive (EU) 2016/800 pravico do izražanja lastnega mnenja v vseh zadevah v zvezi z njimi, tudi v sodnih in upravnih postopkih, v otroku prijazni obliki, pri čemer je njihovo mnenje vedno upoštevano prednostno v skladu z otrokovo starostjo in zrelostjo; |
| --- | --- |

T.

ker imajo otroci v skladu s členom 12 Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter členoma 4 in 16 Direktive (EU) 2016/800 pravico do izražanja lastnega mnenja v vseh zadevah v zvezi z njimi, tudi v sodnih in upravnih postopkih, v otroku prijazni obliki, pri čemer je njihovo mnenje vedno upoštevano prednostno v skladu z otrokovo starostjo in zrelostjo;

| U. | ker Svetovna zdravstvena organizacija in Ameriško psihološko združenje, ki sta dve od najprestižnejših institucij na področju duševnega zdravja, zavračata uporabo izraza sindrom odtujitve otroka od starša (parental alienation syndrome) ter podobnih konceptov in izrazov, saj se lahko strateško izkoriščajo zoper žrtve nasilja za ustvarjanje dvomov o starševskih sposobnostih žrtve, za zavračanje njihovega mnenja in neupoštevanje nasilja, ki so mu izpostavljeni otroci; ker je treba v skladu s priporočilom platforme neodvisnih strokovnjakov o diskriminaciji in nasilju nad ženskami (EDVAW) obtožbe o odtujitvi otroka, ki jih zoper matere podajo nasilni očetje, šteti za nadaljevanje moči in nadzora s strani državnih agencij in akterjev, tudi tistih, ki odločajo o varstvu in vzgoji (22); |
| --- | --- |

U.

ker Svetovna zdravstvena organizacija in Ameriško psihološko združenje, ki sta dve od najprestižnejših institucij na področju duševnega zdravja, zavračata uporabo izraza sindrom odtujitve otroka od starša (parental alienation syndrome) ter podobnih konceptov in izrazov, saj se lahko strateško izkoriščajo zoper žrtve nasilja za ustvarjanje dvomov o starševskih sposobnostih žrtve, za zavračanje njihovega mnenja in neupoštevanje nasilja, ki so mu izpostavljeni otroci; ker je treba v skladu s priporočilom platforme neodvisnih strokovnjakov o diskriminaciji in nasilju nad ženskami (EDVAW) obtožbe o odtujitvi otroka, ki jih zoper matere podajo nasilni očetje, šteti za nadaljevanje moči in nadzora s strani državnih agencij in akterjev, tudi tistih, ki odločajo o varstvu in vzgoji (22);

| V. | ker lahko anonimne prijave in prijave, ki jih žrtve pozneje umaknejo, ovirajo nadaljnjo preiskavo, ki jo izvajajo organi, in preprečevanje nadaljnjega nasilja; |
| --- | --- |

V.

ker lahko anonimne prijave in prijave, ki jih žrtve pozneje umaknejo, ovirajo nadaljnjo preiskavo, ki jo izvajajo organi, in preprečevanje nadaljnjega nasilja;

| W. | ker se kazenski postopki, ki izhajajo iz prijave nasilja v družini, pogosto obravnavajo popolnoma ločeno od postopkov prenehanja življenjske skupnosti ter odločanja o varstvu in vzgoji; ker to lahko pomeni, da se odredita skupno varstvo in vzgoja otrok in/ali uvedejo pravice do stikov, ki ogrožajo pravice in varnost žrtve in otrok; ker ima lahko to nepopravljive posledice za duševni in čustveni razvoj otrok ter negativno vpliva na njihovo korist; ker morajo države članice zato zagotoviti, da imajo žrtve dostop do zaupnih podpornih storitev za žrtve, ki bodo ustrezale njihovim potrebam, bodo brezplačne in bodo delovale v korist žrtev pred kazenskim postopkom, med njim in ustrezno dolgo po njem ter bodo vključevale sistem psihosocialne podpore, zlasti med postopki zaslišanj, ki bo upošteval čustveno napetost, povezano z okoliščinami; |
| --- | --- |

W.

ker se kazenski postopki, ki izhajajo iz prijave nasilja v družini, pogosto obravnavajo popolnoma ločeno od postopkov prenehanja življenjske skupnosti ter odločanja o varstvu in vzgoji; ker to lahko pomeni, da se odredita skupno varstvo in vzgoja otrok in/ali uvedejo pravice do stikov, ki ogrožajo pravice in varnost žrtve in otrok; ker ima lahko to nepopravljive posledice za duševni in čustveni razvoj otrok ter negativno vpliva na njihovo korist; ker morajo države članice zato zagotoviti, da imajo žrtve dostop do zaupnih podpornih storitev za žrtve, ki bodo ustrezale njihovim potrebam, bodo brezplačne in bodo delovale v korist žrtev pred kazenskim postopkom, med njim in ustrezno dolgo po njem ter bodo vključevale sistem psihosocialne podpore, zlasti med postopki zaslišanj, ki bo upošteval čustveno napetost, povezano z okoliščinami;

| X. | ker mora Unija v skladu s členom 67 PDEU ob spoštovanju temeljnih pravic vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, za katero je bistven nediskriminatoren dostop do pravnega varstva za vse; |
| --- | --- |

X.

ker mora Unija v skladu s členom 67 PDEU ob spoštovanju temeljnih pravic vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, za katero je bistven nediskriminatoren dostop do pravnega varstva za vse;

| Y. | ker je treba zagotoviti, da se v družinskopravnih zadevah primarno poskrbi za varnost in zaščito žrtev, in ker se v zadevah, ki vključujejo nasilje nad ženskami in otroki, niti pred sodnim postopkom niti med njim ne bi smeli uporabljati mehanizmi alternativnega reševanja sporov, kot je mediacija, da žrtvam ne bi povzročili še več škode; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba zagotoviti, da se v družinskopravnih zadevah primarno poskrbi za varnost in zaščito žrtev, in ker se v zadevah, ki vključujejo nasilje nad ženskami in otroki, niti pred sodnim postopkom niti med njim ne bi smeli uporabljati mehanizmi alternativnega reševanja sporov, kot je mediacija, da žrtvam ne bi povzročili še več škode;

| Z. | ker morajo v skladu z Istanbulsko konvencijo njene pogodbenice sprejeti potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se pri določanju varstva in vzgoje ter pravice do stikov z otroki upošteva pojavnost nasilja v družini in da uveljavljanje pravic do stikov ali varstva in vzgoje ne ogroža pravic in varnosti žrtve ali njenih otrok (23); ker je od začetka veljavnosti Istanbulske konvencije minilo osem let, a je šest držav članic, pa tudi EU, še vedno ni ratificiralo; ker je Istanbulska konvencija najpomembnejši obstoječ mednarodni okvir za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu; |
| --- | --- |

Z.

ker morajo v skladu z Istanbulsko konvencijo njene pogodbenice sprejeti potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se pri določanju varstva in vzgoje ter pravice do stikov z otroki upošteva pojavnost nasilja v družini in da uveljavljanje pravic do stikov ali varstva in vzgoje ne ogroža pravic in varnosti žrtve ali njenih otrok (23); ker je od začetka veljavnosti Istanbulske konvencije minilo osem let, a je šest držav članic, pa tudi EU, še vedno ni ratificiralo; ker je Istanbulska konvencija najpomembnejši obstoječ mednarodni okvir za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu;

| AA. | ker v primerih nasilja v družini skupno varstvo in vzgoja otrok ženske izpostavlja nenehnemu nasilju, ki bi ga bilo mogoče preprečiti, saj morajo te ostati v geografski bližini storilcev, in jih izpostavlja nadaljnjemu fizičnemu in psihološkemu nasilju ter čustvenim zlorabam, kar lahko posredno ali neposredno vpliva na njihove otroke; ker bi morala imeti v primeru nasilja v družini pravica ženske in otrok do zaščite in življenja brez fizičnega in psihološkega nasilja prednost pred skupnim varstvom in vzgojo; ker lahko storilci nasilja v družini s slabim ravnanjem z otroki uveljavljajo moč in izvajajo nasilje nad materami, kar je vrsta posrednega nasilja na podlagi spola, ki je v nekaterih državah članicah prepoznano kot posredno nasilje; |
| --- | --- |

AA.

ker v primerih nasilja v družini skupno varstvo in vzgoja otrok ženske izpostavlja nenehnemu nasilju, ki bi ga bilo mogoče preprečiti, saj morajo te ostati v geografski bližini storilcev, in jih izpostavlja nadaljnjemu fizičnemu in psihološkemu nasilju ter čustvenim zlorabam, kar lahko posredno ali neposredno vpliva na njihove otroke; ker bi morala imeti v primeru nasilja v družini pravica ženske in otrok do zaščite in življenja brez fizičnega in psihološkega nasilja prednost pred skupnim varstvom in vzgojo; ker lahko storilci nasilja v družini s slabim ravnanjem z otroki uveljavljajo moč in izvajajo nasilje nad materami, kar je vrsta posrednega nasilja na podlagi spola, ki je v nekaterih državah članicah prepoznano kot posredno nasilje;

| AB. | ker so telefonske linije za pomoč zelo pomemben način za pridobitev podpore, vendar je telefonsko linijo EU 116 006 za žrtve kaznivih dejanj uvedlo samo 13 držav članic, posebne telefonske linije za pomoč žrtvam nasilja v družini pa ima le nekaj držav članic; |
| --- | --- |

AB.

ker so telefonske linije za pomoč zelo pomemben način za pridobitev podpore, vendar je telefonsko linijo EU 116 006 za žrtve kaznivih dejanj uvedlo samo 13 držav članic, posebne telefonske linije za pomoč žrtvam nasilja v družini pa ima le nekaj držav članic;

| AC. | ker je nasilje v družini neločljivo povezano z nasiljem nad otroki in njihovo zlorabo; ker je treba izpostavljenost otrok nasilju v družini šteti za nasilje nad otroki; ker imajo otroci, ki so izpostavljeni nasilju v družini, negativne posledice za duševno in/ali telesno zdravje, ki so lahko akutne in kronične; ker se lahko viktimizacija otrok pri nasilju nad ženskami nadaljuje in stopnjuje v sporu staršev okoli varstva in vzgoje in starševske skrbi; ker sta se zaradi ukrepov za omejitev gibanja, sprejetih za obvladovanje pandemije covida-19, poslabšala duševno zdravje in dobro počutje otrok; ker se število storitev za duševno zdravje otrok po državah članicah močno razlikuje in v mnogih ni zadostno; |
| --- | --- |

AC.

ker je nasilje v družini neločljivo povezano z nasiljem nad otroki in njihovo zlorabo; ker je treba izpostavljenost otrok nasilju v družini šteti za nasilje nad otroki; ker imajo otroci, ki so izpostavljeni nasilju v družini, negativne posledice za duševno in/ali telesno zdravje, ki so lahko akutne in kronične; ker se lahko viktimizacija otrok pri nasilju nad ženskami nadaljuje in stopnjuje v sporu staršev okoli varstva in vzgoje in starševske skrbi; ker sta se zaradi ukrepov za omejitev gibanja, sprejetih za obvladovanje pandemije covida-19, poslabšala duševno zdravje in dobro počutje otrok; ker se število storitev za duševno zdravje otrok po državah članicah močno razlikuje in v mnogih ni zadostno;

| AD. | ker odraščanje v nasilnem domačem okolju zelo negativno vpliva na otrokov telesni, čustveni in socialni razvoj ter njegovo poznejše vedenje v odraslosti; ker je otrokova izpostavljenost nasilju skozi izkušnjo slabega ravnanja in/ali kot priča nasilju med partnerjema dejavnik tveganja, da bo postal ranljiv za viktimizacijo ali sam izvajal nasilje, ko bo odrasel, ali da bo imel vedenjske, telesne ali duševne težave; |
| --- | --- |

AD.

ker odraščanje v nasilnem domačem okolju zelo negativno vpliva na otrokov telesni, čustveni in socialni razvoj ter njegovo poznejše vedenje v odraslosti; ker je otrokova izpostavljenost nasilju skozi izkušnjo slabega ravnanja in/ali kot priča nasilju med partnerjema dejavnik tveganja, da bo postal ranljiv za viktimizacijo ali sam izvajal nasilje, ko bo odrasel, ali da bo imel vedenjske, telesne ali duševne težave;

| AE. | ker je kljub napredku iz nedavnih poročil razvidno, da žrtve kaznivih dejanj še vedno ne morejo v celoti uveljavljati svojih pravic v EU; ker je bistveno, da imajo ženske, ki so izpostavljene nasilju v družini, dostop do podpornih služb; ker še vedno ni dovolj specializiranih in splošnih podpornih storitev za žrtve nasilja v družini in ker se žrtve pogosto srečujejo s težavami pri dostopu do pravnega varstva zaradi nezadostnih informacij ter nezadostne podpore in zaščite; ker se žrtve v kazenskih postopkih in pri zahtevanju odškodnine pogosto srečujejo s sekundarno viktimizacijo; ker v številnih primerih uradniki organov kazenskega pregona in pravosodni organi niso zmožni ustrezno podpreti žensk in otrok, ki so žrtve nasilja v družini, in ker so žrtve nasilja na podlagi spola pri prijavljanju nasilja v nekaterih primerih celo deležne malomarnega vedenja ali neprimernih pripomb; ker so organizacije civilne družbe in javne organizacije, zlasti tiste, ki delajo za otroke ter žrtve nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter z njimi, pomembni akterji za preprečevanje in obravnavanje nasilja v družini; ker lahko te organizacije s svojimi praktičnimi izkušnjami tudi pomembno prispevajo k oblikovanju politik in zakonodaje; ker se lahko programi financiranja EU, kot sta program za pravosodje ter program Državljani, enakost, pravice in vrednote, uporabljajo za podporo dejavnosti za zaščito in podpiranje žrtev nasilja v družini, vključno z zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva in financiranjem organizacij, ki delajo z žrtvami; |
| --- | --- |

AE.

ker je kljub napredku iz nedavnih poročil razvidno, da žrtve kaznivih dejanj še vedno ne morejo v celoti uveljavljati svojih pravic v EU; ker je bistveno, da imajo ženske, ki so izpostavljene nasilju v družini, dostop do podpornih služb; ker še vedno ni dovolj specializiranih in splošnih podpornih storitev za žrtve nasilja v družini in ker se žrtve pogosto srečujejo s težavami pri dostopu do pravnega varstva zaradi nezadostnih informacij ter nezadostne podpore in zaščite; ker se žrtve v kazenskih postopkih in pri zahtevanju odškodnine pogosto srečujejo s sekundarno viktimizacijo; ker v številnih primerih uradniki organov kazenskega pregona in pravosodni organi niso zmožni ustrezno podpreti žensk in otrok, ki so žrtve nasilja v družini, in ker so žrtve nasilja na podlagi spola pri prijavljanju nasilja v nekaterih primerih celo deležne malomarnega vedenja ali neprimernih pripomb; ker so organizacije civilne družbe in javne organizacije, zlasti tiste, ki delajo za otroke ter žrtve nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter z njimi, pomembni akterji za preprečevanje in obravnavanje nasilja v družini; ker lahko te organizacije s svojimi praktičnimi izkušnjami tudi pomembno prispevajo k oblikovanju politik in zakonodaje; ker se lahko programi financiranja EU, kot sta program za pravosodje ter program Državljani, enakost, pravice in vrednote, uporabljajo za podporo dejavnosti za zaščito in podpiranje žrtev nasilja v družini, vključno z zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva in financiranjem organizacij, ki delajo z žrtvami;

| AF. | ker so čezmejni postopki o prenehanju življenjske skupnosti, razvezi zakonske zveze ter varstvu in vzgoji po svoji naravi bolj zapleteni in trajajo dlje; ker zaradi večje mobilnosti znotraj EU narašča število čezmejnih sporov glede starševske odgovornosti ter varstva in vzgoje otrok; ker je samodejno priznavanje sodb v postopkih o pravicah do varstva in vzgoje, kadar gre za nasilje na podlagi spola, problematično, saj imajo države članice različno zakonodajo o nasilju na podlagi spola, nekatere pa nasilja v družini ne priznavajo za kaznivo dejanje in obliko nasilja na podlagi spola; ker mora Komisija povečati prizadevanja, da bi v vseh državah članicah spodbujala dosledno in dejansko izvajanje načel in ciljev iz Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki so jo ratificirale vse države članice EU; ker morajo države članice kot podpisnice Konvencije OZN o otrokovih pravicah pri vseh javnih ukrepih, vključno z obravnavo čezmejnih družinskih sporov, upoštevati predvsem koristi otroka; ker člen 83(1) PDEU omogoča, da se določijo minimalna pravila za opredelitev kaznivih dejanj in sankcij na področju posebno hudih oblik kriminala s čezmejnimi posledicami zaradi narave ali učinkov teh dejanj ali zaradi posebne potrebe po skupnem boju proti njim; ker člen 83(2) PDEU omogoča določitev minimalnih pravil za opredelitev kaznivih dejanj in sankcij, da se zagotovi učinkovito izvajanje politike Unije na področju, za katero veljajo harmonizacijski ukrepi; |
| --- | --- |

AF.

ker so čezmejni postopki o prenehanju življenjske skupnosti, razvezi zakonske zveze ter varstvu in vzgoji po svoji naravi bolj zapleteni in trajajo dlje; ker zaradi večje mobilnosti znotraj EU narašča število čezmejnih sporov glede starševske odgovornosti ter varstva in vzgoje otrok; ker je samodejno priznavanje sodb v postopkih o pravicah do varstva in vzgoje, kadar gre za nasilje na podlagi spola, problematično, saj imajo države članice različno zakonodajo o nasilju na podlagi spola, nekatere pa nasilja v družini ne priznavajo za kaznivo dejanje in obliko nasilja na podlagi spola; ker mora Komisija povečati prizadevanja, da bi v vseh državah članicah spodbujala dosledno in dejansko izvajanje načel in ciljev iz Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki so jo ratificirale vse države članice EU; ker morajo države članice kot podpisnice Konvencije OZN o otrokovih pravicah pri vseh javnih ukrepih, vključno z obravnavo čezmejnih družinskih sporov, upoštevati predvsem koristi otroka; ker člen 83(1) PDEU omogoča, da se določijo minimalna pravila za opredelitev kaznivih dejanj in sankcij na področju posebno hudih oblik kriminala s čezmejnimi posledicami zaradi narave ali učinkov teh dejanj ali zaradi posebne potrebe po skupnem boju proti njim; ker člen 83(2) PDEU omogoča določitev minimalnih pravil za opredelitev kaznivih dejanj in sankcij, da se zagotovi učinkovito izvajanje politike Unije na področju, za katero veljajo harmonizacijski ukrepi;

| AG. | ker člen 82(2) PDEU omogoča, da se določijo minimalna pravila, ki se uporabljajo v državah članicah in so potrebna za lažje vzajemno priznavanje sodb in sodnih odločb ter policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti glede pravic žrtev kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

AG.

ker člen 82(2) PDEU omogoča, da se določijo minimalna pravila, ki se uporabljajo v državah članicah in so potrebna za lažje vzajemno priznavanje sodb in sodnih odločb ter policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti glede pravic žrtev kaznivih dejanj;

Splošne opombe

| 1. | kar najbolj odločno obsoja vse oblike nasilja na podlagi spola, nasilja v družini in nasilja nad ženskami ter obžaluje, da so zlasti ženske in otroci v vsej svoji raznolikosti še naprej izpostavljeni nasilju v družini, kar je resna kršitev njihovih človekovih pravic in dostojanstva ter vpliva tudi na ekonomski položaj žensk, pri čemer se je ta pojav med krizo zaradi covida-19 še okrepil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je posebna poročevalka OZN za nasilje nad ženskami opozorila, da se je s krizo zaradi covida-19 pokazalo, da se mednarodne konvencije za zaščito pred nasiljem na podlagi spola in njegovo preprečevanje ne izvajajo ustrezno; poziva države članice, naj nujno obravnavajo porast nasilja v družini med pandemijo covida-19, in jih spodbuja, naj si izmenjujejo nacionalne inovacije, smernice, dobre prakse in protokole, ki so se izkazali za učinkovite pri obravnavanju nasilja v družini in podpiranju žrtev, zlasti v izrednih razmerah; poziva Komisijo, naj spodbuja te prakse; poziva države članice in lokalne organe, naj izmerijo razširjenost nasilja na podlagi spola in podprejo žrtve nasilja na podlagi spola in nasilja v družini ter jim zagotovijo varnost in ekonomsko neodvisnost z dostopom do posebnih stanovanj in osnovnih javnih storitev, kot so zdravstvena oskrba, prevozne storitve in strokovna psihološka podpora; poziva Komisijo, naj pripravi protokol Evropske unije o nasilju nad ženskami v kriznih in izrednih razmerah, da bi preprečili nasilje nad ženskami in zagotovili podporo žrtvam v izrednih razmerah, kot je pandemija covida-19, vzpostavili varen in prožen sistem za opozarjanje v izrednih razmerah ter vključili storitve zaščite žrtev, kot so telefonske linije za pomoč, varne nastanitve in zdravstvene storitve, med osnovne storitve v državah članicah; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni posebni ukrepi, s katerimi se bodo obravnavali razlike v zakonih, politikah in storitvah med državami članicami ter povečanje nasilja v družini in nasilja na podlagi spola med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da storilci pogosto uporabijo pravdni postopek, da bi razširili svojo moč in nadzor ter še naprej ustrahovali žrtve in v njih vzbujali strah; v zvezi s tem poudarja, da nasilni oče pogosto manipulira z otrokom ter zahteva skupno varstvo in vzgojo, da bi po prenehanju življenjske skupnosti še naprej imel vpliv na mater; poudarja, da storilci pogosto zlorabljajo otroke, grozijo, da jih bodo poškodovali ali ugrabili, da bi škodili svojim partnerjem in nekdanjim partnerjem, kar resno vpliva na skladen razvoj otroka; ponovno poudarja, da je tudi to oblika nasilja na podlagi spola; ugotavlja, da lahko storilci neplačevanje preživnine uporabljajo kot grožnjo in obliko zlorabe svojih žrtev; poudarja, da lahko to pri žrtvah povzroči veliko psihološko škodo in ustvari ali poslabša finančne težave; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi zagotovile plačevanje preživnine žrtvam iz skladov za žrtve, da bi preprečili finančno zlorabo in tveganje povzročitve nadaljnje škode za žrtve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja zavezo Komisije v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025, da se bo borila proti nasilju na podlagi spola, in poudarja, kako pomembno je popolno in hitro uresničevanje njenih ključnih ciljev na tem področju; opozarja na skrb vzbujajoče podatke o nasilju na podlagi spola, ki razkrivajo, da je patriarhalno vedenje nujno treba preoblikovati; opozarja, da je skupno ukrepanje bistveno za navzgor usmerjeno konvergenco in harmonizacijo pravic žensk v Evropi; zato poziva, naj se v okviru Evropskega sveta oblikuje sestava sveta za enakost spolov, da bi se predstavniki držav članic lahko redno sestajali, pripravljali zakonodajo in si izmenjavali primere dobre prakse; poudarja, da je treba v ukrepe za boj proti nasilju na podlagi spola in nasilju v družini vključiti presečni pristop, da bi bili kar najbolj vključujoči in da bi preprečili vse oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je Istanbulska konvencija ključni instrument za boj proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini; obžaluje dejstvo, da konvencija še ni bila ratificirana na ravni Evropske unije in da jo je doslej ratificiralo le 21 držav članic EU; poziva k hitri ratifikaciji in izvajanju na nacionalni ravni in na ravni EU; poziva Bolgarijo, Češko, Madžarsko, Latvijo, Litvo in Slovaško, naj ratificirajo Istanbulsko konvencijo; ponovno ostro obsoja nedavno odločitev poljskega ministra za pravosodje, da bo uradno začel postopek odstopa Poljske od Istanbulske konvencije, kar bi pomenilo resno nazadovanje na področju enakosti spolov, pravic žensk in boja proti nasilju na podlagi spola; poziva Komisijo, naj še naprej razvija celovit okvir politik, programov in drugih pobud za obravnavanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter naj s programi financiranja, zagotovljenimi v določbah večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, in sklopom Daphne dodeli zadostna in ustrezna sredstva za ukrepe, povezane z izvajanjem Istanbulske konvencije; pozdravlja vse kampanje v podporo ratifikaciji in izvajanju Istanbulske konvencije; podpira načrt Komisije za nadaljnja prizadevanja za ratifikacijo konvencije v vsej EU; strogo obsoja vse poskuse diskreditiranja Istanbulske konvencije in obsoja poskuse, s katerimi želijo v nekaterih državah članicah izničiti napredek, dosežen v boju proti nasilju na podlagi spola, vključno z nasiljem v družini; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je učinkovitost izvajanja konvencije v državah članicah EU še vedno neenakomerna; poziva države članice, ki so ratificirale konvencijo, naj zagotovijo njeno popolno, učinkovito in praktično izvajanje, pri čemer naj posebno pozornost namenijo členu 31 konvencije in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se pri določanju pravice do varstva in vzgoje ter pravice do stikov z otroki upošteva pojavnost nasilja v družini in da uveljavljanje pravic do stikov ali do varstva in vzgoje ne ogroža pravic in varnosti žrtve ali njenih otrok; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 83(1) PDEU nasilje na podlagi spola zaradi posebne potrebe po skupnem boju proti njemu doda na evropski seznam področij kriminala; poziva Komisijo, naj to uporabi kot pravno podlago ter predlaga zavezujoče ukrepe in celovito okvirno direktivo EU, ki bo namenjena preprečevanju vseh oblik nasilja na podlagi spola in boju proti njim, vključno z vplivom nasilja v družini na ženske in otroke, ter bo vsebovala enotne standarde in obveznost primerne skrbnosti glede zbiranja podatkov, preprečevanja in preiskovanja nasilja, zaščite žrtev in prič ter kazenskega pregona in kaznovanja storilcev; poudarja, da bi morali biti ti novi zakonodajni ukrepi v vsakem primeru skladni s pravicami, obveznostmi in cilji iz Istanbulske konvencije in bi morali dopolnjevati njeno ratifikacijo; priporoča, naj Istanbulska konvencija velja za minimalni standard, in meni, da si je treba prizadevati za nadaljnji napredek pri izkoreninjanju nasilja na podlagi spola in nasilja v družini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo posebne ukrepe za izkoreninjenje kibernetskega nasilja, vključno s spletnim nadlegovanjem, ustrahovanjem na spletu in do žensk sovražnim govorom, ki nesorazmerno bolj prizadene otroke in zlasti dekleta, ter naj posebej obravnavajo porast teh oblik nasilja na podlagi spola med pandemijo covida-19; poziva Komisijo, naj predloži ustrezne zakonodajne in vse druge možne ukrepe za izkoreninjenje sovražnega govora in spletnega nadlegovanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glede na obseg nasilja v družini obžaluje, da Komisija in države članice za boj proti njemu namenjajo premalo sredstev; ugotavlja, da so države članice, ki so sredstva v ta namen znatno povečale, dosegle vidne rezultate, zlasti pri zmanjšanju števila feminicidov; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva za boj proti nasilju v družini; je zaskrbljen zaradi razdrobljenosti financiranja, kratkoročnega financiranja in upravnega bremena, ki lahko otežijo dostop združenj do financiranja ter s tem vplivajo na kakovost podpore za žrtve nasilja v družini in njihove otroke; poziva Komisijo in države članice, naj dajejo prednost stabilnemu in dolgoročnemu financiranju; |
| --- | --- |

8.

Zaščita, varnost in podpora za žrtve nasilja na podlagi spola – obravnavanje nasilja v družini pri odločanju o pravici do vzgoje in varstva ter pravici do stikov

| 9. | poudarja, da je treba pri vseh ukrepih v zvezi z otroki upoštevati predvsem njihove koristi; opozarja na pravico otroka, ki je ločen od enega ali obeh staršev, do rednih osebnih odnosov in neposrednih stikov z obema staršema, če to ni v nasprotju z njegovimi koristmi; ugotavlja, da so načeloma zaželeni skupno varstvo in vzgoja in nenadzorovani stiki, da bi staršem zagotovili enake pravice in dolžnosti, če to ni v nasprotju z otrokovimi koristmi; poudarja, da je v nasprotju z otrokovimi koristmi, če je starševska odgovornost zakonsko samodejno dodeljena enemu ali obema staršema; opozarja, da je v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah ocenjevanje otrokove koristi edinstvena dejavnost, ki jo je treba izvesti za vsak primer posebej in pri tem upoštevati posebne okoliščine vsakega otroka; poudarja, da je nasilje v družini očitno nezdružljivo s koristmi otroka ter skupnim varstvom in vzgojo ter skrbjo, saj ima hude posledice za ženske in otroke, vključno s tveganjem za nasilje po prenehanju življenjske skupnosti in za skrajni dejanji feminicida in detomora; poudarja, da morata biti pri odločanju o ureditvi varstva in vzgoje ter pravice do dostopa in stikov zaščita žensk in otrok pred nasiljem in korist otroka najpomembnejša ter da jima je treba dati prednost pred drugimi merili; zato poudarja, da bi bilo treba med sodnimi postopki in po njih o pravicah in zahtevah storilcev ali domnevnih storilcev, med drugim v zvezi z lastnino, zasebnostjo, varstvom in vzgojo, dostopom in ureditvijo stikov z otrokom, odločati ob upoštevanju človekovih pravic žensk in otrok do življenja in telesne, spolne in psihološke celovitosti ter v skladu z načelom koristi otroka (24); zato poudarja, da je lahko to, da se nasilnemu partnerju odvzame pravica do varstva in vzgoje in pravica do stikov ter da se izključno varstvo in vzgoja dodelita materi, če je ta žrtev nasilja, edini način za preprečitev nadaljnjega nasilja in sekundarne viktimizacije žrtev; poudarja, da morajo biti z dodelitvijo vseh starševskih odgovornosti žrtvi povezani mehanizmi nadomestil, kot so socialni prejemki ter prednostni dostop do ureditev skupnega in individualnega varstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da neupoštevanje nasilja v družini pri odločanju o pravicah do varstva in vzgoje ter stikov pomeni kršitev zaradi zanemarjanja človekovih pravic do življenja, življenja brez nasilja ter zdravega razvoja žensk in otrok; odločno poziva, naj vse oblike nasilja, tudi prisostvovanje nasilju nad starši ali bližnjo osebo, po zakonu in v praksi veljajo za kršenje človekovih pravic in dejanja zoper otrokovo korist; je globoko zaskrbljen, ker je v Evropi izredno veliko feminicidov, ki so najskrajnejša oblika nasilja nad ženskami; je zaskrbljen, ker zaščita, ki se zagotavlja ženskam, ni zadostna, kot dokazuje število feminicidov in detomorov, ki se zgodijo, potem ko ženska prijavi nasilje na podlagi spola; poudarja, da bi bilo treba v korist otroku, kadar se zgodi feminicid, obtoženemu staršu sistematično odvzeti starševsko skrb za ves čas kazenskega postopka; nadalje poudarja, da bi morali biti potomci vedno izvzeti iz obveznosti preživljanja tistega od staršev, ki je bil obsojen feminicida; poziva države članice, naj zagotovijo, da je dostop do pravice in podpore žrtvam omogočen, ustrezen in brezplačen za vse ženske, ki so žrtve nasilja v družini, v vsej njihovi raznolikosti in ne glede na njihov status, ter naj zagotovijo storitve tolmačenja, kadar je to potrebno; poziva države članice, naj zagotovijo, da službe upoštevajo presečne oblike diskriminacije, s katerimi se srečujejo ženske in otroci; poziva države članice, naj povečajo oskrbo, spremljanje in varovanje žensk, ki prijavijo nasilje na podlagi spola; poziva države članice, naj poskrbijo, da imajo podporne službe usklajen pristop k prepoznavanju ogroženih žensk, da bi zagotovili, da so vsi ti ukrepi na voljo in dosegljivi vsem ženskam in deklicam v njihovi pristojnosti; poudarja, da bi morala biti v primerih aretacije in flagrante delicto žrtev odpeljana na varno mesto, otroci pa obvezno zaščiteni pred nasilnežem, ter poudarja tudi, da če zakonski pogoji za aretacijo niso izpolnjeni, bi bilo treba domnevnega storilca kljub temu takoj odstraniti iz žrtvinega stanovanja in mu prepovedati dostop do žrtvinega delovnega mesta, da bi preprečili tveganje nadaljnjega nasilja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj razvijejo sisteme, s katerimi bi tretje osebe in združenja lahko delovali pri omogočanju stikov otrok z nasilnim nekdanjim partnerjem, da bi tako zmanjšali izpostavljenost mater, ki so žrtve nasilja v družini, če ima njihov nekdanji partner še vedno pravico do stikov ali nastanitve ali pravice v zvezi s skupnim varstvom in vzgojo; meni, da morajo biti ženskam ti mehanizmi dostopni takoj, ko prijavijo nasilje v družini; meni, da so za to nalogo potrebna posebna znanja in spretnosti, osebe, ki bi izročale otroke za namene stikov, pa je treba ustrezno usposobiti; meni, da bi morala take mehanizme izvajati specializirana združenja in institucije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen zaradi znatnih razlik med državami članicami na področju boja proti nasilju na podlagi spola; je zaskrbljen zaradi položaja ženskih žrtev nasilja na podlagi spola, ki živijo na območjih, na katerih ni podpornih struktur in je dostop do pravnega varstva ter javnih in pravnih služb za obrambo njihovih pravic otežen; je zaskrbljen, ker se specialistična podpora v državah članicah ne zagotavlja enakomerno, zato poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno geografsko porazdelitev takojšnje, kratko- in srednjeročne specialistične podpore za žrtve, ki bi jo bilo treba zagotavljali neodvisno od rezidenčnega statusa žensk in od tega, ali so zmožne ali pripravljene sodelovati v postopkih zoper domnevnega storilca; poziva države članice, naj zagotavljajo univerzalni dostop do pravnih storitev ter storitve in odzive, prilagojene posebnim okoliščinam, v katerih se na podeželskih območjih dogaja nasilje v družini; poudarja, da je treba ustvariti mreže različnih storitev in programov, da bi se v podeželskih in oddaljenih regijah uspešno borili proti primerom nasilja na podlagi spola nad ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj proučijo možnost, da bi za reševanje tega vprašanja namenili sredstva EU, zlasti sredstva za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja strategijo EU o pravicah žrtev (2020–2025), ki obravnava posebne potrebe žrtev nasilja na podlagi spola, zlasti poseben pristop k psihološkemu nasilju nad ženskami in njegov dolgoročni vpliv na njihovo duševno zdravje; poziva Komisijo, naj v svoji oceni direktive o pravicah žrtev obravnava obstoječe vrzeli v zakonodaji EU, prouči, ali je vidik spola pri viktimizaciji ustrezno in učinkovito upoštevan, zlasti glede na mednarodne standarde o nasilju nad ženskami, kot so na primer določeni v Istanbulski konvenciji, ter naj ustrezno izboljša zakonodajo o pravicah žrtev, zaščiti žrtev in nadomestilih zanje; poziva k nadaljnjemu spodbujanju pravic žrtev tudi z obstoječimi instrumenti, kot je evropska odredba o zaščiti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice prenesle direktivo o pravicah žrtev v nacionalno zakonodajo, ter poziva k njenemu celovitemu in natančnemu izvajanju, zlasti tako, da bodo žrtve nasilja v družini imele polni dostop do raznovrstnih podpornih storitev, vključno s specialističnimi in splošnimi storitvami ter linijo 116 006 za pomoč žrtvam kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priporoča, naj države članice omogočijo alternativne mehanizme za žrtve, ki ne začnejo postopka, da bodo lahko uveljavljale pravice, ki so priznane žrtvam nasilja v družini, kot so socialne pravice in pravice delavcev, na primer s strokovnimi poročili, s katerimi se dodeli status žrtve nasilja na podlagi spola, ki jih pripravijo specializirane javne službe; |
| --- | --- |

14.

Zaščita in podpora: dostop do sodnega varstva, nujne nastanitve in sredstev za žrtve

| 15. | poudarja, da ekonomska podpora za žrtve bistveno prispeva k finančni neodvisnosti od nasilnega partnerja; poudarja, da večina žensk med postopkom prenehanja življenjske skupnosti ali razveze zakonske zveze postane revnejših in da nekatere ženske ne zahtevajo svojega pravičnega deleža oziroma deleža, do katerega so upravičene, zaradi strahu, da bodo izgubile pravico do varstva in vzgoje; zato poziva države članice, naj bodo zlasti pozorne na tveganje, da bi se negotovi položaj žrtev nasilja v družini med postopkom prenehanja življenjske skupnosti ali razveze zakonske zveze še poslabšal; poudarja, da je treba odpraviti ekonomske ovire, zaradi katerih bi se ženske lahko odločile, da nasilja, ki so ga utrpele, ne bodo prijavile; poudarja, da sta primeren dohodek in ekonomska neodvisnost odločilna dejavnika, da lahko ženske izstopijo iz odnosov, v katerih vladajo zlorabe in nasilje; poziva države članice, naj izvajajo posebne ukrepe za boj proti ekonomskemu nasilju, da bi zaščitile premoženje in dohodke žrtev nasilja na podlagi spola, ter naj vzpostavijo okvir, ki bo omogočil hitre in učinkovite odločitve o plačevanju preživnine za otroke, s čimer bi izboljšali položaj žrtev nasilja na podlagi spola ter jim zagotovili finančno varnost in ekonomsko neodvisnost, s tem pa bi lahko imele nadzor nad lastnimi življenji, vključno s podporo podjetnicam in delavkam; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podprejo tako neodvisnost; pozdravlja predlog direktive o ustreznih minimalnih plačah (25) in predlog o zavezujočih ukrepih za preglednost plač (26); poudarja, kako pomembno je izvajanje direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (27), saj je to še posebej bistveno za samohranilce, ki lahko tako lažje obvladujejo svojo zaposlitveno situacijo in obveznosti oskrbe, na primer tako, da se zagotovi, da so varstvene ustanove na voljo; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno finančno podporo in mehanizme nadomestil za žrtve ter vzpostavijo mehanizem za usklajevanje, spremljanje in redno ocenjevanje izvajanja in učinkovitosti ukrepov za preprečevanje ekonomskega nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj spodbujajo in zagotavljajo popoln dostop do ustreznega sodnega varstva, učinkovitega zaslišanja in prepovedi približevanja, varnih hiš ter svetovanja, pa tudi do skladov za žrtve in programov za izboljšanje finančnega položaja za ženske, ki so izpostavljene nasilju v družini; poziva države članice, naj zagotovijo podporo za matere in njihove otroke, ki so žrtve nasilja v družini, s skupnostno, izobraževalno in finančno podporo, kot so skladi za ženske, ki so žrtve nasilja v družini, da bi zagotovili, da imajo matere potrebna sredstva za skrb za otroke ter da ne izgubijo pravice do varstva in vzgoje otrok; poziva države članice, naj uporabijo posebne postopke na podlagi skupnih minimalnih standardov in zagotovijo podporo žrtvam nasilja v družini, da ne bodo ponovno postale žrtve zaradi skupnega varstva in vzgoje ali popolne izgube pravic do varstva in vzgoje otrok; poziva države članice, naj zagotovijo kritje pravnih stroškov žrtev nasilja v družini, kadar te nimajo dovolj sredstev, in jim zagotovijo dostop do ustrezne obrambe prek odvetnikov, specializiranih za nasilje v družini; poziva Komisijo, naj oceni vzpostavitev minimalnih standardov za odredbe o zaščiti v vsej EU; poziva države članice, naj zagotavljajo, da imajo žrtve, ki so izpostavljene nasilju v družini, na vseh stopnjah pravosodnih postopkov dostop do psihološke podpore in svetovanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obžaluje, da ni na voljo dovolj primernih rešitev za nujno in začasno nastanitev žrtev nasilja v družini in njihovih otrok; poziva države članice, naj odprejo prostore za nujno nastanitev, ki bodo posebej namenjeni za primere nasilja v družini in vedno na voljo, da bi povečali število in izboljšali kakovost storitev sprejema in zaščite žensk, ki so žrtve nasilja v družini, in po potrebi prizadetih otrok; poziva Komisijo in države članice, naj ustreznim organom namenijo dovolj sredstev, tudi prek projektov in razpisov za financiranje, ter vzpostavijo in povečajo število varnih hiš, pa tudi izvajajo druge ustrezne ukrepe, da bi ženskam, ki so žrtve nasilja, zagotovile varno lokalno okolje, ki bo omogočalo zaupnost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da ženske pogosto nimajo ustrezne socialne, zdravstvene in psihološke podpore; poziva države članice, naj žrtvam nasilja na podlagi spola zagotavljajo učinkovito, dostopno, univerzalno in kakovostno medicinsko in psihološko podporo, vključno s storitvami za spolno in reproduktivno zdravje, zlasti med krizo, ko mora taka podpora veljati za bistveno, zato je treba na primer vlagati v telemedicino, da bi zagotovili nadaljnjo razpoložljivost zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj vzpostavijo zdravstveno oskrbo, osredotočeno na paciente, ki bi omogočala zgodnje odkrivanje nasilja v družini, ter organizirajo strokovno terapevtsko zdravljenje in vzpostavijo stanovanjske programe, pa tudi pravne storitve za žrtve, s katerimi bi lahko pomembno prispevale k preprečevanju nasilja v družini in zmanjšanju njegovih posledic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države, naj proučijo virtualne možnosti za zagotavljanje pomoči žrtvam nasilja, tudi na področju duševnega zdravja in svetovanja, ob upoštevanju obstoječih neenakosti pri dostopu do storitev informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja dobro prakso, ki je že vzpostavljena v nekaterih državah članicah, za preprečevanje nadaljevanja nasilja, kot je zapisovanje telefonskih številk žrtev na posebne sezname, povezane z zalezovanjem in nasiljem v družini, da bi dali absolutno prednost morebitnim prihodnjim nujnim klicem in olajšali učinkovito ukrepanje organov kazenskega organa; |
| --- | --- |

21.

Zaščita in podpora za otroke

| 22. | poudarja, da je treba na ravni EU določiti skupne pravne opredelitve in minimalne standarde za boj proti nasilju na podlagi spola in zaščito otrok žrtev nasilja na podlagi spola, saj nasilje v družini, prisostvovanje nasilju in posredno nasilje v številnih pravnih sistemih niso priznani; opozarja, da otroci, ki so priča nasilju v družinskem okolju, nimajo statusa žrtev nasilja na podlagi spola, kar neposredno vpliva na zbiranje podatkov s strani policije in pravosodnih organov ter na čezmejno sodelovanje; poudarja, da je treba otrokom, ki so bili priča nasilju v družini ali so bili izpostavljeni posrednemu nasilju, dodeliti status žrtve nasilja na podlagi spola, da bi lahko izkoristili boljše pravno varstvo in ustrezno pomoč; zato priporoča, da se vzpostavijo sistematični postopki za spremljanje, tudi psihološko spremljanje, otrok, ki so žrtve ali priča nasilju v družini, da bi se odzvali na njihove življenjske stiske, ki so posledica teh razmer, in preprečili, da bi se kot odrasli tudi sami zatekli k nasilju; poleg tega poziva države članice, naj uvedejo posebne ukrepe za tako imenovano prisostvovanje nasilju, vključno z določbami o posebnih obteževalnih okoliščinah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj vzpostavijo letno kampanjo za obveščanje otrok in ozaveščanje o otrokovih pravicah; poziva države članice, naj ustanovijo posebna središča za oskrbo otrok, ki so žrtve nasilja, s pediatri in terapevti, specializiranimi za nasilje na podlagi spola; poziva države članice, naj vzpostavijo enostavno dostopne kontaktne točke za otroke, tudi prek telefona, elektronske pošte, spletnih klepetalnic itd., kjer bodo lahko spregovorili, zastavljali vprašanja in poročali o nasilju, katerega žrtve so oni sami, kateri od staršev ali sorojenci, ter tam tudi prejeli informacije, nasvete ali kontaktne podatke drugih organizacij, na katere se lahko obrnejo za dodatno pomoč; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba otrokom zlasti zagotoviti možnost, da izrazijo svoje mnenje, ki je pri odločanju o varstvu in vzgoji ter o primerih rejništva ključna, da se ugotovi, kaj je v njegovo korist, pri čemer je treba upoštevati starost in zrelost otroka; poudarja, da bi morali tako obravnavo v vseh primerih – kar je še zlasti bistveno v primerih, ko obstaja sum nasilja v družini – izvajati usposobljeni strokovnjaki, kot so zdravniki in psihologi, vključno s strokovnjaki, ki so usposobljeni za otroško nevropsihiatrijo, in to v otroku prijaznem okolju, da bi analizirali vpliv zaupanja v druge na skladen razvoj otroka ter da ne bi poglobili njihove travme in viktimizacije; poziva k določitvi minimalnih standardov EU o tem, kako bi bilo treba ta zaslišanja izvajati; poudarja, da je treba med vsem procesom okrevanja po zlorabi zagotoviti ustrezno dolgoročno raven psihološke in psihiatrične oskrbe ter socialnega svetovanja za žrtve in njihove otroke; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so v primerih, kadar je žrtev oziroma udeleženi otrok invalid ali pripada posebej ranljivi skupini, potrebni posebna pozornost ter posebni postopki in standardi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja celovito strategijo za zaščito ranljivih otrok in okrepitev otroku prijaznega pravosodja, ki jo je predstavila Komisija; poudarja, da je treba zaščititi pravice najranljivejših otrok, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti otrokom invalidom, preprečevanju nasilja in boju proti njemu ter spodbujanju otroku prijaznega pravosodja; poziva, naj vse države članice začnejo izvajati strategijo popolnoma in hitro; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za boj proti spolnim zlorabam otrok in spolnemu izkoriščanju otrok, pri čemer naj vlagajo v preventivne ukrepe in programe zdravljenja, ki naj bi storilcem preprečili ponovitev kaznivega dejanja, ter ob tem zagotovijo učinkovitejšo podporo žrtvam in okrepijo sodelovanje med organi kazenskega pregona in organizacijami civilne družbe; poudarja, da je treba v primeru suma zlorabe otroka takoj ukrepati, da bi zagotovili varnost otroka ter ustavili in preprečili morebitno nasilje, obenem pa je treba otroku zagotoviti pravico, da v postopku izrazi svoje mnenje; meni, da bi takšni ukrepi morali vključevati takojšnjo oceno tveganja in zaščito, ki bi vključevala vrsto učinkovitih ukrepov, kot so začasni ukrepi, zaščita ali prepoved približevanja, dokler se dejstva preiskujejo; opozarja, da je treba v vseh primerih, ki vključujejo otroke, ki so žrtve nasilja, uporabljati načelo hitrega ukrepanja; poudarja, da bi morala biti sodišča, ki obravnavajo zlorabe otrok, specializirana tudi za nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe, da odpravijo spolno zlorabo otrok z vlaganjem v preventivne ukrepe, opredelitvijo posebnih programov za morebitne kršitelje in zagotavljanjem učinkovite podpore žrtvam; poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje med organi kazenskega pregona in organizacijami civilne družbe za boj proti spolnim zlorabam otrok in spolnemu izkoriščanju otrok; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je nasilje nad otroki lahko povezano z nasiljem na podlagi spola, bodisi ker so priče nasilju nad njihovimi materami ali ker so sami žrtve slabega ravnanja, kadar se to uporablja kot posreden način za uveljavljanje moči in izvajanje psihološkega nasilja nad njihovimi materami; ugotavlja, da so programi za podporo otrok, ki so izpostavljeni nasilju v družini, bistveni za zmanjšanje dolgotrajne škode; poziva države članice, naj še naprej izvajajo inovativne programe za obravnavanje potreb teh otrok, na primer z usposabljanjem osebja, ki dela z otroki, za prepoznavanje zgodnjih opozorilnih znakov ter zagotavljanje ustreznih odzivov in podpore ter učinkovite psihološke podpore otrokom med kazenskimi in civilnimi postopki, v katere so vključeni; državam članicam močno priporoča, naj vzpostavijo sistematične postopke za spremljanje otrok, ki so žrtve nasilja v družini ali priče takemu nasilju, vključno s psihološko podporo, da bi se odzvali na njihove življenjske stiske, ki so posledica teh razmer, in preprečili, da bi se kot odrasli tudi sami zatekli k nasilju; |
| --- | --- |

28.

Preprečevanje: usposabljanje strokovnjakov

| 29. | poziva k rednemu, učinkovitemu in obveznemu usmerjenemu usposabljanju strokovnjakov, ki obravnavajo primere nasilja na podlagi spola, zlorabe otrok in na splošno vse oblike nasilja v družini in njegove mehanizme, vključno z manipuliranjem, psihološkim nasiljem in prisilnim nadzorom; poudarja, da bi to usmerjeno usposabljanje zato moralo biti namenjeno sodstvu, uradnikom organov kazenskega pregona, specializiranim delavcem v pravni stroki, forenzičnemu medicinskemu osebju, zdravstvenim delavcem, socialnim delavcem, učiteljem in vzgojiteljem, pa tudi javnim uslužbencem, ki delajo na teh področjih; poziva, naj se pri tem usposabljanju poudari tudi pomen vpliva nasilja v družini na pravice otrok ter na njihovo zaščito in dobro počutje; poziva, naj se s tem usposabljanjem med navedenimi strokovnjaki dosežeta boljše poznavanje in razumevanje obstoječih zaščitnih ukrepov ter varnosti, učinka kaznivega dejanja, potreb žrtev in obravnave teh potreb ter se jih opremi z ustreznimi veščinami za čim boljšo komunikacijo z žrtvami in nudenje podpore žrtvam; poziva, naj jim to usposabljanje tudi omogoči, da bodo znali oceniti razmere z uporabo zanesljivih orodij za ocenjevanje tveganja in odkrivanje znakov zlorabe; poudarja, da je treba oceniti mehanizme za odkrivanje teh znakov, ki jih uporabljajo vpleteni strokovnjaki; poziva, naj bo to usposabljanje osredotočeno zlasti na potrebe in skrbi žrtev ter naj se pri njem upošteva, da je treba nasilje nad ženskami in nasilje v družini obravnavati s posebnim pristopom, ki upošteva vidik spola in temelji na človekovih pravicah ter spoštuje nacionalne, regionalne in mednarodne standarde in ukrepe; poziva EU in države članice, naj vzpostavijo in financirajo tako usposabljanje; v zvezi s tem poudarja pomen Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju; poudarja, da bi bilo treba organizacije civilne družbe in javne organizacije, ki delajo z otroki in žrtvami nasilja v družini in na podlagi spola ter zanje, pozvati, naj taka usposabljanja izvajajo ali pri njih vsaj sodelujejo, da bi prispevale svoje splošno in strokovno znanje, ki so ga pridobile s praktičnimi izkušnjami; poziva Komisijo, naj olajša in usklajuje taka usposabljanja, pri čemer naj se zlasti osredotoči na čezmejne primere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so njihove policijske in pravosodne službe ustrezno financirane, opremljene in usposobljene za obravnavo prijav nasilja v družini in da se nanje ustrezno odzivajo; obžaluje, da lahko nezadostno financiranje in zmanjšanje proračunskih sredstev za take službe privedeta do postopkovnih napak, pomanjkljivemu obveščanju pritožnikov o napredovanju postopka ter prevelikih zamud, ki niso združljive z nujnostjo zaščite in okrevanja žrtev; poudarja pomembno vlogo socialnih in psiholoških delavcev na policijskih postajah, ki lahko žrtvam nasilja v družini dajo konkretno in človeško podporo; poziva države članice, naj vsem združenjem zagotovijo potrebna sredstva za pomoč ženskam žrtvam in njihovim otrokom; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo sodelovanje, da bi sprejele ukrepe za boljše odkrivanje žrtev nasilja v družini ter za izboljšanje položaja žrtev in prič, da bodo ta prijavljala kazniva dejanja, saj se nasilje v družini v številnih primerih ne prijavi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju, naj vzpostavita platformo EU za vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks med delavci v pravni stroki in oblikovalci politike držav članic na vseh ustreznih področjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | močno priporoča, naj države članice vzpostavijo specializirana sodišča ali oddelke, sprejmejo ustrezne zakone in uvedejo usposabljanja, postopke in smernice za vse strokovnjake, ki se ukvarjajo z žrtvami nasilja v družini, vključno z ozaveščanjem o nasilju na podlagi spola in spolnih stereotipih, da bi preprečili neskladja med odločitvami sodišč in diskriminacijo ali sekundarno viktimizacijo med pravosodnimi, zdravstvenimi in policijskimi postopki ter postopki zaščite otrok ter varstva in vzgoje, s čimer bi zagotovili, da bodo otroci in ženske ustrezno zaslišani in da bosta njihova zaščita ter zagotovitev povračil zanje imela prednost; poudarja, da je treba okrepiti namenska sodišča ali oddelke ter pravosodje, ki bo prijazno otrokom in ženskam, in vzpostaviti celovite enote za obravnavanje nasilja na podlagi spola, sestavljene iz forenzičnih zdravnikov, psihologov in socialnih delavcev, ki bodo usklajeno sodelovale z javnimi službami, specializiranimi za nasilje na podlagi spola, ki so odgovorne za nudenje pomoči žrtvam; poudarja, kako pomembno je, da se zakonski zaščitni ukrepi v celoti izvajajo, da bi ženske in otroke zaščitili pred nasiljem, in da se ti ukrepi ne omejujejo zaradi starševskih pravic; poziva, naj se odločitve o skupnem varstvu in vzgoji odložijo, dokler se ne izvede ustrezna preiskava nasilja v družini in pripravi ocena tveganja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba priznati medsebojno povezanost kazenskih, civilnih in drugih pravosodnih postopkov, da bi uskladili pravosodne in druge pravne odzive na nasilje v družini, ter zato predlaga, naj države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi bi povezali kazenski in civilni primer iste družine, da bi lahko učinkovito preprečili razlike med odločitvami sodišč in drugimi pravnimi odločitvami, ki škodujejo otrokom in žrtvam; obžaluje, da med sodnim postopkom, ki običajno traja več let, niso na voljo vmesni ukrepi za zaščito žrtev in začasni mehanizmi za odvzem starševske skrbi nasilnemu staršu; poziva države članice, naj proučijo različne možnosti in oblikujejo take zaščitne ukrepe; v ta namen poziva države članice, naj organizirajo usposabljanje za vse strokovnjake in prostovoljne delavce, ki sodelujejo v takih postopkih, ter v ta usposabljanja vključijo organizacije civilne družbe, ki delajo z otroki in žrtvami ter zanje; poziva pristojne nacionalne organe, naj izboljšajo usklajevanje med sodišči s spodbujanjem sodelovanja med tožilci, da bi omogočili nujno reševanje vprašanj, povezanih s starševsko odgovornostjo, in zagotovili, da lahko sodišča za družinske zadeve pri odločanju o pravicah do varstva in vzgoje ter pravici do stikov obravnavajo vse vidike, povezane z nasiljem nad ženskami na podlagi spola; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj vzpostavijo platformo za redno izmenjavo dobre prakse med civilnimi in kazenskimi sodišči, delavci v pravni stroki, ki se ukvarjajo s primeri nasilja v družini in na podlagi spola, zlorabami otrok, prenehanjem življenjske skupnosti in ureditvijo varstva in vzgoje, ter vsemi drugimi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj v razvoj, izvajanje in ocenjevanje politik in zakonodaje vključijo ustrezne organizacije civilne družbe, zlasti tiste, ki delajo z otroki in žrtvami nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter zanje; poziva, naj se za te organizacije civilne družbe zagotovi strukturna podpora na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni, vključno s finančno podporo, da bi izboljšali njihove zmogljivosti za odzivanje in zagovorništvo ter zagotovili ustrezen dostop do njihovih storitev za vse ljudi, vključno s svetovanjem in podpornimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poudarja, da v celoti podpira krepitev zmogljivosti ponudnikov storitev v različnih sektorjih (pravosodju, kazenskem pregonu, zdravstvu in socialnih službah) za vodenje in posodabljanje podatkovnih zbirk; poziva države članice, naj določijo nacionalne smernice in dobro prakso ter naj osebju na vseh stopnjah najbolj izpostavljenih sektorjev omogočijo usposabljanje glede ozaveščanja o nasilju v družini, saj je to nujno za zagotavljanje občutljivega odziva ženskam, ki zaprosijo za zaščito; poziva države članice, naj spremljajo storitve za sektorje in določijo potrebne proračune v skladu s potrebami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priporoča nacionalnim organom, naj zlasti pripravijo in razširjajo smernice, namenjene strokovnjakom, ki sodelujejo v zadevah, ki se nanašajo na nasilje v družini ter na pravice do varstva in vzgoje, pri čemer naj upoštevajo dejavnike tveganja (tj. dejavnike, povezane z otroki in družinskimi člani, okoljske ali socialne vidike ter možnost ponovitve kaznivega dejanja nasilništva), da bi lahko ocenili nasilje v družini ter podprli pravice otrok in žensk; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi bilo treba s temi smernicami in napotki zdravstvene strokovnjake spodbuditi, da v svojem poklicnem okolju javnost obveščajo o znatnem vplivu nasilja nad ženskami, vključno z nasiljem v družini, na duševno zdravje žensk; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja vlogo, ki jo imajo v teh postopkih vsi ustrezni izvedenci in strokovnjaki, kot so zdravniki, forenzični klinični psihologi in socialni delavci, ki zagotavljajo izvedenska mnenja ter psihološko strokovno znanje, pri skrbi za ženske, ki so žrtve zlorabe ali nasilja v družini, pa tudi za udeležene otroke, zlasti kadar okolje, v katerem živijo, ni primerno za zaščito njihovega zdravja, dostojanstva, čustvenega ravnovesja in kakovosti življenja; zato opozarja, da morajo imeti izvedenci in drugi sodelujoči strokovnjaki na voljo smernice, ki bodo temeljile na sklopu podatkov, praks in primerov dobre prakse na ravni EU; meni, da so izvedenci medicinske stroke s pravnega vidika zaradi svojega posebnega tehničnega in medicinskega znanja ustreznejši strokovnjaki za podporo drugim specialistom (pediatrom, ginekologom, psihologom), saj so ustrezno usposobljeni in imajo tehnično znanje, da lahko prepoznajo znake nasilja in da v primeru elementov kaznivega dejanja izpolnijo obveznost prijave, obenem pa vzpostavljajo povezavo s pravosodnimi organi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja na določbe direktive o pravicah žrtev; poudarja, da ženske, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, in njihovi otroci pogosto potrebujejo posebno podporo in zaščito zaradi velike nevarnosti sekundarne in ponovne viktimizacije, ustrahovanja in maščevanja, povezanega s takim nasiljem; zato poziva, naj se pozornost nameni pripisovanju krivde žrtvam, ki se pojavlja v družbi, tudi med strokovnimi delavci v sistemu kazenskega pravosodja; poziva, naj se prizna institucionalno nasilje, ki vključuje vse ukrepe in neukrepanje organov in javnih uslužbencev, katerih namen je upočasniti, ovirati ali preprečiti dostop do ustreznih javnih storitev ali uveljavljanje pravic žrtev, ter naj se obravnava z ustreznimi sankcijami in ukrepi, da bi zagotovili zaščito žrtev in nadomestila zanje; poudarja, da je izjemno pomembno uvesti usposabljanje, postopke in smernice za vse strokovnjake, ki se ukvarjajo z žrtvami, da bi jim pomagali prepoznati znake nasilja v družini tudi, kadar žrtve izrecno ne vložijo prijave; priporoča, naj se v te smernice in napotke vključijo ukrepi za spodbujanje programov zdravljenja, ki bodo varni, spoštljivi in pri ženskah, ki so žrtve nasilja, vključno z nasiljem v družini, ne vzbujajo krivde, ter naj se širijo tudi najboljši načini oskrbe teh žensk in njihovih otrok; poziva Komisijo in države članice, naj z zagotovitvijo učinkovitih in hitrih postopkov za zaščito žrtev ter zagotavljanjem odgovornosti nasilnih partnerjev obravnavajo vprašanje anonimnih prijav in prijav, ki jih žrtve pozneje umaknejo; spodbuja, naj se za spremljanje in preprečevanje nadaljnjega nasilja oblikuje podatkovna zbirka organov kazenskega pregona, v kateri se bodo vodile evidence o vseh podrobnostih v zvezi z izjavami o nasilju v družini, ki jih je podala žrtev ali tretja stran; poziva k širšemu izobraževanju in ozaveščanju skupnosti ter usposabljanju in izobraževanju o nasilju v družini v policijskih in socialnih službah na podeželskih in oddaljenih območjih ter poudarja pomen izobraževanja pri obveščanju in podpiranju otrok ter pomen programov za reševanje sporov, vzornikov in sodelovalnih iger; |
| --- | --- |

40.

Preprečevanje: obravnavanje spolnih stereotipov in pristranskosti z izobraževanjem in ozaveščanjem

| 41. | izraža zaskrbljenost zaradi vpliva spolnih stereotipov in pristranskosti, zaradi katerih odzivi na nasilje na podlagi spola nad ženskami pogosto niso ustrezni, ženskam pa se manj zaupa, zlasti ko se obtožbe o zlorabi otrok in nasilju v družini proglasijo za lažne; je zaskrbljen tudi zaradi pomanjkanja posebnega usposabljanja za sodnike, tožilce in pravnike; poudarja, kako pomembni so ukrepi za boj proti spolnim stereotipom in patriarhalnim pristranskostim z izobraževanjem in kampanjami ozaveščanja; poziva države članice, naj spremljajo kulturo blatenja mnenja žensk in se borijo proti njej; obsoja uporabo, uveljavljanje in sprejemanje neznanstvenih teorij in konceptov v zadevah varstva in vzgoje otrok, s katerimi se kaznujejo matere, ki poskušajo prijaviti zlorabo otrok ali nasilje na podlagi spola, tako da se jim preprečijo pridobitev pravice do varstva in vzgoje ali omejijo njihove starševske pravice; poudarja, da lahko t. i. sindrom odtujitve otroka od starša in podobni koncepti ter izrazi, ki temeljijo na spolnih stereotipih, škodijo ženskam, ki so žrtve nasilja v družini, saj so matere obtožene odtujitve otrok od očeta, izraža se dvom v starševsko sposobnost žrtve, ne upoštevajo se izjave otroka in tveganje nasilja, ki so jim izpostavljeni otroci, ogrožene pa so tudi pravice in varnost matere in otrok; poziva države članice, naj sindroma odtujitve otroka od starša ne priznajo v svojih sodni praksi in zakonodaji ter naj odvračajo od uporabe tega koncepta v sodnih postopkih ali jo celo prepovejo, zlasti med preiskavami o morebitnem nasilju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, kako pomembne so kampanje ozaveščanja, ki pričam (zlasti sosedom in sodelavcem) omogočajo prepoznavanje znakov nasilja v družini (zlasti nefizičnega nasilja) ter jih usmerjajo glede nudenja podpore in pomoči žrtvam; poziva Komisijo in države članice, naj spodbuja kampanje ozaveščanja, obveščanja in zagovorništva za boj proti spolni pristranskosti in stereotipom, pa tudi nasilju v družini in nasilju na podlagi spola v vseh oblikah, kot so fizično nasilje, spolno nadlegovanje, spletno nasilje, psihološko nasilje in spolno izkoriščanje, zlasti v zvezi z novimi preventivnimi ukrepi in prožnimi sistemi za opozarjanje v izrednih razmerah, da bi spodbudili prijavljanje ob usklajevanju ter v sodelovanju s priznanimi in specializiranimi ženskimi organizacijami; poudarja, kako pomembno je v izvajanje kampanj ozaveščanja dejavno vključiti vse javne strukture; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je učinkovitost kaznovanja storilcev bistvena za odvračanje od nadaljnjega nasilja in okrepitev zaupanja v javne organe, zlasti pri žrtvah; poudarja, da nadaljnjega nasilja ni mogoče preprečiti zgolj z zaporno kaznijo ter da so potrebni posebni programi rehabilitacije in prevzgoje; poziva države članice, naj v skladu s členom 16 Istanbulske konvencije sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, da bi vzpostavile ali podprle programe, katerih cilj je storilce nasilja v družini naučiti nenasilnega vedenja v medosebnih odnosih, da bi preprečili nadaljnje nasilje in spremenili vzorce nasilnega vedenja; poudarja, da morajo države članice pri tem zagotoviti, da so varnost, podpora in človekove pravice žrtev glavna skrb in da se, kadar je to primerno, ti programi vzpostavijo in izvajajo v tesnem sodelovanju s strokovnimi službami za podporo žrtvam; poudarja, da je izobraževanje ključno za izkoreninjenje nasilja na podlagi spola in zlasti nasilja v družini; poziva države članice, naj izvajajo preventivne programe, tudi z vključitvijo izobraževanja o enakosti med ženskami in moškimi, medsebojnem spoštovanju, nenasilnem reševanju sporov v medosebnih odnosih, nasilju na podlagi spola nad ženskami in pravici do osebne integritete ter s starosti primerno spolno vzgojo, pri čemer bo to prilagojeno razvijajočim se sposobnostim udeležencev izobraževanja, v uradne učne načrte na vseh ravneh izobraževanja v skladu s strategijo za enakost spolov za obdobje 2020–2025; poudarja, da je starosti primerno celovito izobraževanje o odnosih in spolnosti bistveno, da bi otroke zaščitili pred nasiljem ter jim zagotovili znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za vzpostavitev varnih odnosov brez spolnega nasilja, nasilja na podlagi spola in nasilja v družini; poziva Komisijo, naj podpre programe za preprečevanje nasilja na podlagi spola, tudi s sklopom Daphne programa za državljane, enakost, pravice in vrednote, da bi zagotovili učinkovite preventivne ukrepe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe za odpravo globoko zakoreninjenih predsodkov, ki so še vedno podlaga za razlike med spoloma pri oskrbi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da bi morale strategije za preprečevanje nasilja v družini vključevati ukrepe za zmanjšanje izpostavljenosti nasilju v otroštvu s poučevanjem potrebnih veščin za oblikovanje varnih in zdravih odnosov ter premagovanjem družbenih pravil, ki spodbujajo nadvlado in avtoritativno vedenje moških zoper ženske ali druge oblike seksističnega vedenja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj spodbuja vseevropske kampanje ozaveščanja javnosti in izobraževanja ter izmenjavo primerov dobre prakse kot nujen ukrep za preprečevanje nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter za ustvarjanje okolja ničelne tolerance do nasilja in varnejšega okolja za žrtve; poudarja, da imajo mediji v zvezi s tem strateško vlogo; vseeno poudarja, da se v nekaterih državah članicah feminicidi in primeri nasilja na podlagi spola še vedno prikazujejo na način, ki nasilne partnerje odveže odgovornosti; poudarja, da mediji in oglasi ne smejo širiti sporočil, ki so sovražna do žensk in seksistična, kar vključuje poskuse opravičiti ali legitimizirati nasilje in odgovornost nasilnih partnerjev ali ju predstaviti kot manj resna; meni, da nasilje v družini izvira tudi iz spolnih stereotipov o starševstvu; zato poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti spolnim stereotipom in spodbujajo enakost spolov v starševskih odgovornostih, tako da je breme starševstva pravično razdeljeno in da ženske niso postavljene v podrejeni položaj; poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo primerov dobre prakse na evropski ravni o preventivnih in zaščitnih ukrepih ter ukrepih kazenskega pregona in boja proti nasilju, pa tudi o njihovem praktičnem izvajanju; poziva države članice, naj to kampanjo EU dopolnijo s širitvijo informacij o tem, kje lahko žrtve in priče prijavijo tovrstno nasilje, tudi po koncu kampanje, pri čemer naj upoštevajo posebnosti krize zaradi covida-19 in se osredotočijo tudi na vpliv na otroke; poziva Komisijo, naj podpre dejavnosti v šolah in drugih okoljih za ozaveščanje o kaznivih dejanjih in travmatičnih izkušnjah, o tem, kje poiskati pomoč, kako prijaviti težave in kako povečati odpornost otrok in tistih, ki se ukvarjajo z otroki; |
| --- | --- |

46.

Sodelovanje med državami članicami, vključno s čezmejnimi primeri

| 47. | poudarja pomen izmenjave informacij med sodišči, osrednjimi organi držav članic in policijskimi organi, zlasti v zvezi s čezmejnimi primeri varstva in vzgoje; upa, da se bo s prenovljenimi določbami Uredbe Sveta (EU) 2019/1111 z dne 25. junija 2019 o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodnem protipravnem odvzemu otrok (28) izboljšalo sodelovanje med pravosodnimi organi za učinkovito ugotavljanje koristi otroka ne glede na zakonski stan staršev ali sestavo njegove družine in žrtve nasilja v družini; poudarja, kako pomembno je, da izvedenci medicinske stroke in kateri koli drugi udeleženi strokovnjaki pristojnim nacionalnim organom zagotovijo informacije o nasilju v družini, če menijo, da to nasilje neposredno ogroža življenje odrasle osebe ali otroka ter da se žrtev ni sposobna zaščititi zaradi moralnih ali ekonomskih omejitev, povezanih s pritiski, ki jih izvaja storilec, ter pridobijo soglasje odrasle žrtve, če je to potrebno; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvrševanje in učinkovito izvajanje uredbe Bruselj IIa; v zvezi s tem obžaluje, da se z njeno zadnjo prenovitvijo področje uporabe ni razširilo na registrirane partnerske skupnosti in neporočene pare; meni, da to povzroča diskriminacijo in potencialno nevarne razmere za žrtve in otroke registriranih partnerskih skupnosti in neporočenih parov; opozarja, da področje uporabe in cilji uredbe Bruselj IIa temeljijo na načelu nediskriminacije na podlagi državljanstva med državljani Unije in načelu vzajemnega zaupanja med pravnimi sistemi držav članic; poziva Komisijo, naj Parlamentu najpozneje do avgusta 2024 poroča o izvajanju in učinku navedenih uredb, tudi v zvezi z nasiljem v družini in pravicami do varstva in vzgoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da imajo vsi družinski spori velik čustveni vpliv, vendar so čezmejni primeri še občutljivejši in pravno bolj zapleteni; poudarja, da je potrebna visoka stopnja ozaveščenosti javnosti o zapletenih vprašanjih, kot so čezmejne ureditve varstva in vzgoje otrok in obveznosti plačevanja preživnine, vključno s potrebo, da se zagotovi jasnost glede pravic in obveznosti staršev in otrok v vsaki državi; poudarja, da bi države članice lahko prispevale k hitrejšemu reševanju takih čezmejnih družinskopravnih zadev z uvedbo sistema specializiranih oddelkov na nacionalnih sodiščih, vključno z enotami, osredotočenimi na nasilje na podlagi spola, ki bi jih sestavljali izvedenci medicinske stroke, psihologi in drugi ustrezni strokovnjaki ter ki bi sodelovale z javnimi službami, specializiranimi za področje nasilja na podlagi spola in pristojnimi za pomoč žrtvam; poudarja, naj se posebna pozornost nameni položaju enostarševskih gospodinjstev in čezmejni izterjavi preživnine, saj je praktično izvrševanje trenutno veljavnih določb, in sicer Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah in Konvencije OZN o izterjavi preživninskih zahtevkov v tujini, ki določajo pravne obveznosti v zvezi s čezmejno izterjavo preživnine, še vedno težavno; poudarja, da je treba pravna orodja za čezmejno izterjavo preživnine uporabljati in okrepiti z ozaveščanjem javnosti o njihovi razpoložljivosti; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami opredeli praktične težave, povezane z izterjavo preživnine v čezmejnih primerih, in naj jim pomaga oblikovati učinkovita orodja za izvrševanje plačilnih obveznosti; poudarja, kako pomembni so to vprašanje in njegove posledice za enostarševske družine in tveganje revščine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj še naprej analizirajo podatke in trende v zvezi s pogostostjo vseh oblik nasilja na podlagi spola in nasilja v družini in prijavami teh oblik nasilja, pa tudi v zvezi s posledicami za otroke, med veljavnostjo ukrepov o omejitvi gibanja in v obdobju takoj po tem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo sodelovanje za sprejetje ukrepov, na podlagi katerih bi lahko žrtve nasilja v družini ukrepale in prijavile kaznivo dejanje, saj se nasilje v družini v številnih primerih ne prijavi; je seznanjen z zavezo Komisije, da bo izvedla novo raziskavo EU o nasilju na podlagi spola, katere rezultati bodo predstavljeni leta 2023; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo, da bi vzpostavile stalni mehanizem za redno zagotavljanje usklajenih, točnih, zanesljivih, primerljivih, kakovostnih in po spolu razčlenjenih vseevropskih podatkov o razširjenosti, vzrokih in posledicah nasilja v družini za ženske in otroke, ukrepanjem v zvezi z nasiljem v družini ter o pravicah do varstva in vzgoje, pri čemer naj v celoti izkoristijo zmogljivosti in strokovno znanje Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) in Eurostata; opozarja, da je zagotavljanje nacionalnih statističnih podatkov o nasilju na podlagi spola ukrep, ki je upravičen do financiranja v okviru programa za enotni trg za obdobje 2021–2027; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da so podatki med drugim ločeni po spolu, spolni usmerjenosti, spolni identiteti, spolnih značilnostih, rasi in etični pripadnosti ter invalidnosti, s čimer bi zagotovili, da se zajamejo izkušnje žensk v vsej njihovi raznolikosti; ugotavlja, da bo to prispevalo k boljšemu razumevanju obsega težave in vzrokov zanjo, zlasti socialno-ekonomskih kategorij, v katerih je bolj pogosta, in drugih vplivnih dejavnikov, pa tudi različnih pravnih okvirov in politik v različnih državah, ki jih je mogoče natančno preučiti s podrobnimi primerjavami držav, da bi opredelili politične okvire, ki bi lahko vplivali na pojavnost nasilja; vztraja tudi, da morajo države članice zbirati statistične podatke o upravnih in sodnih postopkih v zvezi z varstvom in vzgojo otrok, v katere je vključeno nasilje v družini, ter zlasti o izidu sodb in utemeljitvah odločitev o pravicah do varstva in vzgoje ter stikov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj spodbuja vseevropske kampanje ozaveščanja javnosti kot nujen ukrep za preprečevanje nasilja v družini in ustvarjanje okolja ničelne tolerance do nasilja; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(2)  UL L 132, 21.5.2016, str. 1.

(3)  UL C 337, 20.9.2018, str. 167.

(4)  UL C 232, 16.6.2021, str. 48.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0379.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0024.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0025.

(8)  UL L 338, 21.12.2011, str. 2.

(9)  UL L 181, 29.6.2013, str. 4.

(10)  UL L 338, 23.12.2003, str. 1.

(11)  Člen 2 in člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členi 8, 10, 19 in 157 PDEU.

(12)  Člena 21 in 23 Listine.

(13)  Poročilo Agencije za temeljne pravice (FRA) z dne 3. marca 2014 z naslovom Violence against women – an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU).

(14)  Istanbulska konvencija.

(15)  Svet Evrope, Human Rights Channel: Stop Child Sexual Abuse in Sport (Kanal za človekove pravice: ustavimo spolno zlorabo otrok v športu), obiskano 21. julija 2021.

(16)  Eurostat, Children at risk of poverty or social exclusion (Otroci, izpostavljeni tveganju revščine ali socialne izključenosti), podatki pridobljeni oktobra 2020.

(17)  Poročilo Agencije za temeljne pravice (FRA) z dne 3. marca 2014 z naslovom Violence against women – an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU).

(18)  Izjava za medije dr. Hansa Henrija P. Klugeja, regionalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo, z dne 7. maja 2020 z naslovom During COVID-19 pandemic, violence remains preventable, not inevitable (Tudi med pandemijo covida-19 je nasilje mogoče preprečiti in se mu izogniti).

(19)  Poročilo Agencije za temeljne pravice (FRA) z dne 3. marca 2014 z naslovom Violence against women – an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU).

(20)  Poročilo Europola z dne 19. junija 2020 z naslovom Exploiting isolation: offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic (Izkoriščanje osamitve: storilci in žrtve spolne zlorabe otrok na spletu med pandemijo covida-19).

(21)  Obrazložitveno poročilo Sveta Evrope z dne 11. maja 2011 h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima.

(22)  Izjava platforme neodvisnih strokovnjakov o diskriminaciji in nasilju nad ženskami (EDVAW) z dne 31. maja 2019 z naslovom Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody (Nasilje v družini nad ženskami je bistven dejavnik pri določanju skrbništva nad otroki).

(23)  Člen 31 Istanbulske konvencije.

(24)  Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, splošno priporočilo št. 35 o nasilju na podlagi spola nad ženskami, s katerim je bilo posodobljeno splošno priporočilo št. 19.

(25)  Predlog Komisije z dne 28. oktobra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682).

(26)  Predlog Komisije z dne 4. marca 2021 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (COM(2021)0093).

(27)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

(28)  UL L 178, 2.7.2019, str. 1.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/45

---

P9_TA(2021)0407

Okvir politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri „vizije nič“

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri „vizije nič“ (2021/2014(INI))

(2022/C 132/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. junija 2019 z naslovom Okvir politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – naslednji koraki v smeri „vizije nič“(SWD(2019)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. junija 2019 z naslovom Okvir politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – naslednji koraki v smeri „vizije nič“(SWD(2019)0283),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (1) (direktiva o čezmejnem izvrševanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (1) (direktiva o čezmejnem izvrševanju),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (2) (direktiva o vozniških dovoljenjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (2) (direktiva o vozniških dovoljenjih),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (3) (uredba o splošni varnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (3) (uredba o splošni varnosti),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2021 o poročilu o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2021 o poročilu o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2017 o varnosti v cestnem prometu – potrditev izjave iz Vallette iz marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2017 o varnosti v cestnem prometu – potrditev izjave iz Vallette iz marca 2017,

| — | ob upoštevanju stockholmske izjave s tretje svetovne ministrske konference o varnosti v cestnem prometu, ki je potekala 19. in 20. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmske izjave s tretje svetovne ministrske konference o varnosti v cestnem prometu, ki je potekala 19. in 20. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 7. oktobra 2015 o kolesarjenju kot podnebju prijaznem načinu prevoza, ki so jo podpisali ministri EU za promet na neformalnem srečanju v Luxembourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 7. oktobra 2015 o kolesarjenju kot podnebju prijaznem načinu prevoza, ki so jo podpisali ministri EU za promet na neformalnem srečanju v Luxembourgu,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0211/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0211/2021),

| A. | ker na cestah EU še vedno vsako leto življenje izgubi približno 22 700 ljudi, približno 120 000 pa jih utrpi hude poškodbe; ker je v zadnjih desetih letih v Evropski uniji v prometnih nesrečah umrlo več kot 11 800 otrok in mladostnikov, starih do 17 let; ker cilj od leta 2010 do 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev v cestnem prometu za polovico ni bil dosežen, saj se to število v zadnjih letih ne zmanjšuje; ker so te številke nesprejemljiva človeška in družbena cena za državljane EU ter ker znaša zunanji strošek prometnih nesreč v EU 2 % letnega BDP EU; |
| --- | --- |

A.

ker na cestah EU še vedno vsako leto življenje izgubi približno 22 700 ljudi, približno 120 000 pa jih utrpi hude poškodbe; ker je v zadnjih desetih letih v Evropski uniji v prometnih nesrečah umrlo več kot 11 800 otrok in mladostnikov, starih do 17 let; ker cilj od leta 2010 do 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev v cestnem prometu za polovico ni bil dosežen, saj se to število v zadnjih letih ne zmanjšuje; ker so te številke nesprejemljiva človeška in družbena cena za državljane EU ter ker znaša zunanji strošek prometnih nesreč v EU 2 % letnega BDP EU;

| B. | ker se Evropska unija sooča z novimi trendi in izzivi na področju avtomatizacije, ki utegne močno vplivati na varnost v cestnem prometu; ker je treba obravnavati vse pogostejšo nepozornost voznikov zaradi mobilnih naprav; ker bo pristnost vozil s številnimi avtomatiziranimi/povezanimi funkcijami in tradicionalnih vozil v mešanem prometu kmalu predstavljala novo tveganje, zlasti za ranljive udeležence v cestnem prometu, kot so motoristi, kolesarji in pešci; |
| --- | --- |

B.

ker se Evropska unija sooča z novimi trendi in izzivi na področju avtomatizacije, ki utegne močno vplivati na varnost v cestnem prometu; ker je treba obravnavati vse pogostejšo nepozornost voznikov zaradi mobilnih naprav; ker bo pristnost vozil s številnimi avtomatiziranimi/povezanimi funkcijami in tradicionalnih vozil v mešanem prometu kmalu predstavljala novo tveganje, zlasti za ranljive udeležence v cestnem prometu, kot so motoristi, kolesarji in pešci;

| C. | ker tehnološki napredek, povezljivost, avtomatizacija in ekonomija delitve ponujata nove priložnosti za varnosti v cestnem prometu in reševanje zastojev, zlasti v mestnih območjih; ker bi lahko z razvojem sinergij med varnostnimi in trajnostnimi ukrepi ter nadaljnjim prehodom na načine javnega prevoza in aktivno mobilnost zmanjšali emisije CO2, izboljšali kakovost zraka ter pripomogli k razvoju dejavnejšega in bolj zdravega načina življenja; |
| --- | --- |

C.

ker tehnološki napredek, povezljivost, avtomatizacija in ekonomija delitve ponujata nove priložnosti za varnosti v cestnem prometu in reševanje zastojev, zlasti v mestnih območjih; ker bi lahko z razvojem sinergij med varnostnimi in trajnostnimi ukrepi ter nadaljnjim prehodom na načine javnega prevoza in aktivno mobilnost zmanjšali emisije CO2, izboljšali kakovost zraka ter pripomogli k razvoju dejavnejšega in bolj zdravega načina življenja;

| D. | ker so potniki v avtomobilih s petimi zvezdami v preskusu Evropskega programa za ocenjevanje novih avtomobilov (Euro NCAP) imelo za 68 % manjše tveganje poškodb s smrtnim izidom in 23 % manjše tveganje za resne poškodbe kot pri potnikih v avtomobilih z dvema zvezdama; |
| --- | --- |

D.

ker so potniki v avtomobilih s petimi zvezdami v preskusu Evropskega programa za ocenjevanje novih avtomobilov (Euro NCAP) imelo za 68 % manjše tveganje poškodb s smrtnim izidom in 23 % manjše tveganje za resne poškodbe kot pri potnikih v avtomobilih z dvema zvezdama;

| E. | ker je med smrtnimi žrtvami v cestnem prometu delež ranljivih udeležencev vse večji, saj imajo uporabniki avtomobilov največ koristi od varnejših vozil in drugih ukrepov za varnost v cestnem prometu; ker teža, moč in najvišja hitrost novih avtomobilov, ki se prodajajo v EU, naraščajo in predstavljajo večje tveganje za varnost v cestnem prometu; ker je treba nujno obravnavati varnost kolesarjev in pešcev; |
| --- | --- |

E.

ker je med smrtnimi žrtvami v cestnem prometu delež ranljivih udeležencev vse večji, saj imajo uporabniki avtomobilov največ koristi od varnejših vozil in drugih ukrepov za varnost v cestnem prometu; ker teža, moč in najvišja hitrost novih avtomobilov, ki se prodajajo v EU, naraščajo in predstavljajo večje tveganje za varnost v cestnem prometu; ker je treba nujno obravnavati varnost kolesarjev in pešcev;

| F. | ker nesreče motornih koles povzročijo 17 % vseh smrtnih žrtev na cestah, čeprav nanje odpadeta le 2 % celotnega števila prevoženih kilometrov; ker so med državami velike razlike; ker bi morala EU prednostno vlagati več napora v izboljšanje varnosti teh vozil v naslednjem desetletju; |
| --- | --- |

F.

ker nesreče motornih koles povzročijo 17 % vseh smrtnih žrtev na cestah, čeprav nanje odpadeta le 2 % celotnega števila prevoženih kilometrov; ker so med državami velike razlike; ker bi morala EU prednostno vlagati več napora v izboljšanje varnosti teh vozil v naslednjem desetletju;

| G. | ker je študija Komisije pokazala, da je le 8 % smrtnih žrtev posledica nesreč na avtocestah, 37 % na urbanih območjih in 54 % na podeželskih cestah; ker so nove naložbe in ustrezno vzdrževanje obstoječe infrastrukture v celotnem življenjskem ciklu ključnega pomena za varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

G.

ker je študija Komisije pokazala, da je le 8 % smrtnih žrtev posledica nesreč na avtocestah, 37 % na urbanih območjih in 54 % na podeželskih cestah; ker so nove naložbe in ustrezno vzdrževanje obstoječe infrastrukture v celotnem življenjskem ciklu ključnega pomena za varnost v cestnem prometu;

| H. | ker niso prijavljene vse žrtve nesreč, zaradi česar so razpoložljivi statistični podatki izkrivljeni; ker je treba razviti učinkovite testne metode za ugotavljanje dejanskega števila žrtev prometnih nesreč; |
| --- | --- |

H.

ker niso prijavljene vse žrtve nesreč, zaradi česar so razpoložljivi statistični podatki izkrivljeni; ker je treba razviti učinkovite testne metode za ugotavljanje dejanskega števila žrtev prometnih nesreč;

| I. | ker je zagotavljanje varnega vedenja udeležencev v cestnem prometu, kot so vožnja z ustrezno hitrostjo, uporaba zaščitne opreme, kot so varnostni pasovi in zaščitne čelade, vožnja brez alkohola ali drog ter zbrana vožnja in hoja, in njegovo izvajanje ključnega pomena za preprečevanje in blaženje posledic prometnih nesreč s sicer smrtnim izidom; |
| --- | --- |

I.

ker je zagotavljanje varnega vedenja udeležencev v cestnem prometu, kot so vožnja z ustrezno hitrostjo, uporaba zaščitne opreme, kot so varnostni pasovi in zaščitne čelade, vožnja brez alkohola ali drog ter zbrana vožnja in hoja, in njegovo izvajanje ključnega pomena za preprečevanje in blaženje posledic prometnih nesreč s sicer smrtnim izidom;

| J. | ker so spolne, starostne in socialne neenakosti prisotne tudi na področju mobilnosti in varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

J.

ker so spolne, starostne in socialne neenakosti prisotne tudi na področju mobilnosti in varnosti v cestnem prometu;

| K. | ker so za doseganje novih ciljev EU na področju varnosti v cestnem prometu potrebni intenzivnejša skupna prizadevanja za oblikovanje močnih evropskih politik za varnost v cestnem prometu z deležniki, podpora raziskavam in inovacijam, da bi pripravili na politiki temelječe rešitve na podlagi zanesljivih podatkov in analiz učinka, pa tudi okrepljeni in ciljni usmerjeni izvršilni ukrepi na nacionalni ravni ter učinkovito sodelovanje pri čezmejnem izvrševanju kazni; |
| --- | --- |

K.

ker so za doseganje novih ciljev EU na področju varnosti v cestnem prometu potrebni intenzivnejša skupna prizadevanja za oblikovanje močnih evropskih politik za varnost v cestnem prometu z deležniki, podpora raziskavam in inovacijam, da bi pripravili na politiki temelječe rešitve na podlagi zanesljivih podatkov in analiz učinka, pa tudi okrepljeni in ciljni usmerjeni izvršilni ukrepi na nacionalni ravni ter učinkovito sodelovanje pri čezmejnem izvrševanju kazni;

| L. | ker je 40 do 60 % vseh smrtnih žrtev, povezanih z delom, prometnih nesreč, ki se zgodijo med delom ali prevozom na delo; ker je utrujenost voznikov na cestah v EU običajna; |
| --- | --- |

L.

ker je 40 do 60 % vseh smrtnih žrtev, povezanih z delom, prometnih nesreč, ki se zgodijo med delom ali prevozom na delo; ker je utrujenost voznikov na cestah v EU običajna;

| M. | ker je treba za izvajanje nacionalnih načrtov in novega okvira politike EU za varnost v cestnem prometu nameniti dovolj stalnih sredstev iz proračuna držav članic in EU; |
| --- | --- |

M.

ker je treba za izvajanje nacionalnih načrtov in novega okvira politike EU za varnost v cestnem prometu nameniti dovolj stalnih sredstev iz proračuna držav članic in EU;

Okvir politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – naslednji koraki v smeri „vizije nič“

| 1. | pozdravlja, da sta bila v okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 ponovno potrjena dolgoročni strateški cilj o prometu skoraj brez smrtnih žrtev in brez hudih poškodb na cestah v EU do leta 2050 („vizija nič“) in njen srednjeročni cilj o zmanjšanju števila smrtnih žrtev in hudih poškodb za polovico v skladu z izjavo iz Valette; poudarja, da bi morali te cilje EU podpreti z usklajenim, dobro načrtovanim, sistematičnim in dobro financiranim pristopom k varnosti v cestnem prometu na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v zvezi s tem pozdravlja sprejetje pristopa „varni sistem“ na ravni EU, ki temelji na okviru uspešnosti in časovno opredeljenih ciljih za zmanjšanje števila smrtnih žrtev in hudih poškodb; pozdravlja oblikovanje ključnih kazalnikov uspešnosti v sodelovanju z državami članicami, ki omogočajo bolj osredotočeno in ciljno usmerjeno analizo uspešnosti držav članic ter opredelitev pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj cilje uspešnosti določi do leta 2023; poudarja, da morajo EU in države članice stalno sodelovati na tem področju, in poziva države članice, naj se povsem zavežejo temu in se dogovorijo o usklajeni metodologiji za ključne kazalnike uspešnosti, da bo mogoče primerjati podatke; poziva k podrobnemu časovnemu načrtu za ukrepanje EU, na podlagi katerega se bo merila uspešnost in zagotovila odgovornost do posameznih organov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vendar meni, da bi bilo mogoče te ključne kazalnike uspešnosti še izboljšati, in poziva Komisijo, naj te kazalnike izboljša in razmisli o njihovi razširitvi ter jih posodobi v svojem akcijskem načrtu EU za varnost v cestnem prometu; meni, da bi bilo treba ključni kazalnik uspešnosti za zaščitno opremo dopolniti s ključnim kazalnikom uspešnosti, s katerim se bodo zbirali podatki o izpostavljenosti glede na modalni delež prevožene razdalje in časa za vse udeležence v cestnem prometu in glede na vrste cest, da bi bolje razumeli različna razmerja tveganja in prisotne nevarnosti; poziva Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami pri opredelitvi ključnega kazalnika uspešnosti za cestno infrastrukturo, ki bo na podlagi dogovorjene skupne metodologije ocenjevanja neodvisno od ravnanja uporabnikov cest ali tehnologije vozil pokazal kakovost cestnega omrežja glede varnosti; obžaluje, da ključni kazalniki učinkovitosti za varnost vozil ne zajemajo varnosti dvokolesnih motornih vozil; poziva Komisijo, naj pripravi indeks varnosti vozil za vozila kategorije L in poudarja, da je treba vanj vključiti vse ključne kazalnike za vozila kategorije L; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je financiranje EU pomembno za naložbe v trajnostne in pametne rešitve za varnost v cestnem prometu in pospešitev doseganja rezultatov na področju varnosti v cestnem prometu po vsej EU; poziva Komisijo, naj ohrani in poveča naložbe v varnost v cestnem prometu na ravni EU v vseh ustreznih programih financiranja EU, tudi v programih financiranja raziskav in inovacij; prav tako poziva vse države članice, naj v nacionalnem proračunu predvidijo del sredstev, ki bo skupaj s sredstvi EU omogočil izvajanje nacionalnih programov za varnost v cestnem prometu in novega okvira politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030; poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne sklade za varnost v cestnem prometu kot mehanizme za pobiranje kazni v skladu s svojimi prometnimi zakoniki in prerazporeditev denarja, zbranega za varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj program o izmenjavi na področju varnosti v cestnem prometu v EU, ki je namenjen izboljšanju varnosti v cestnem prometu in se trenutno osredotoča na šest držav članic, razširi na vse države članice EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja države članice, naj ustanovijo nacionalni observatorij za varnost v cestnem prometu, ki bo zbiral, obdeloval in vodil nacionalno zbirko podatkov o varnosti v cestnem prometu; poziva države članice, naj svoje nacionalne strategije za varnost v cestnem prometu uskladijo s cilji okvira politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 in čim prej obravnavajo s tem povezane pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

5.

Varna infrastruktura

| 6. | poziva države članice in Komisijo, naj dajo prednost naložbam, ki najbolj koristijo varnosti v cestnem prometu, predvsem naj namenijo pozornost območjem z najvišjim številom nesreč, vključno z naložbami v vzdrževanje obstoječe infrastrukture kot prednostno nalogo in po potrebi gradnjo nove; pozdravlja, da je v okviru instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2021–2027 zagotovljeno financiranje projektov varne in zanesljive infrastrukture in mobilnosti, vključno z varnostjo v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja možnosti financiranja EU prek instrumenta za povezovanje Evrope, regionalnih in kohezijskih skladov, sklada InvestEU in platforme za varnejši promet, ki jo je vzpostavila Evropska investicijska banka (EIB), zlasti v državah članicah s slabimi rezultati na področju varnosti v cestnem prometu; poudarja, da je treba jasneje opredeliti merila za upravičenost do teh instrumentov za ukrepe za varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj podpira in spodbuja države članice, naj v okviru svojih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost vlagajo v varnejše, bolj trajnostno, odporno in multimodalno prometno omrežje; poziva Komisijo, naj pri reviziji uredbe o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T) (5) določi podlago za prihodnje odločitve o naložbah v varnost v cestnem prometu, vključno z izvajanjem načrta za spremljanje jedrnega omrežja za vzdrževanje na ravni EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bo proaktivna ocena cestnega omrežja EU koristno orodje za ocenjevanje vgrajene varnosti cest in usmerjanje naložb; v zvezi s tem pozdravlja kartiranje tveganj in oceno varnosti avtocest in primarnih cest, ki sta bila uvedena z nedavno revidiranimi predpisi EU o varnosti infrastrukture (6), in poziva države članice, naj določijo čim več primarnih cest na svojem ozemlju, da bo mogoče z novo direktivo v večji meri prispevati k varnosti v cestnem prometu; poziva države članice, naj v skladu z direktivo vzpostavijo nacionalni sistem prostovoljnega poročanja, ki naj bo dostopen v spletu in vsem udeležencem v cestnem prometu, da bi se olajšalo zbiranje podrobnih informacij o dogodkih, ki jih posredujejo uporabniki cest in vozil, ter vseh drugih informacij v zvezi z varnostjo, ki jih prijavitelj posreduje in za katere meni, da dejansko ali potencialno ogrožajo varnost cestne infrastrukture, da bi tudi državljani pregledno, takoj in neposredno prispevali k varnosti; poziva Komisijo in države članice, naj se čim prej dogovorijo o metodologiji za sistematično ocenjevanje cest v celotnem omrežju, kot je določeno v reviziji tega akta, vključno z vidiki, ki so pomembni za zagotavljanje varnosti dejavnih udeležencev v prometu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo razvoj specifikacij za prometne znake in oznake EU, da se pripravi podlaga za večjo avtomatizacijo vozil; opozarja, kako pomembni so učinkoviti prometni znaki in označbe, vključno z njihovo namestitvijo, vidljivostjo in odsevnostjo, zlasti za učinkovitost sistemov za pomoč voznikom, kot sta inteligentni sistem za uravnavanje hitrosti in pomoč za ohranjanje voznega pasu; poudarja, da je za varnost vseh udeležencev v cestnem prometu pomembno, da se infrastruktura uporabi za uvedbo samopojasnjujočih, samouveljavljajočih in „prizanesljivih“ cest, zlasti na nevarnih območjih ali območjih, kjer je veliko ranljivih udeležencev v prometu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo zahtev glede kakovosti za infrastrukturo za pešce in kolesarje, da bi odpravili nezadovoljivo raven varnosti za dejavne udeležence v prometu; poziva Komisijo, naj v okviru novega foruma evropskih izvedencev za varnost v cestnem prometu pripravi skupne učne načrte EU za izvedence in inšpektorje za cestno infrastrukturo, vključno s posebnim usposabljanjem o potrebah ranljivih udeležencev v cestnem prometu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da imajo uporabniki cest z omejeno mobilnostjo in druge invalidne osebe posebne potrebe, ki bi jih bilo treba upoštevati pri načrtovanju in izgradnji nove cestne infrastrukture; poziva države članice, naj podpirajo naložbe v projekte, katerih cilj je narediti cestno infrastrukturo vključujočo in vsem dostopno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da mora Komisija v skladu z zadnjo revizijo predpisov EU o varnosti infrastrukture razmisliti o reviziji Direktive 2004/54/ES o minimalnih varnostnih zahtevah za predore (7) do leta 2021 in sprejetju novega zakonodajnega predloga o minimalnih varnostnih zahtevah za mostove; poziva Komisijo, naj še dodatno izboljša varno uporabo predorov, tudi z organiziranjem kampanj ozaveščanja in izvajanjem ustreznih študij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja Komisijo in države članice, naj ustanovijo strokovno skupino za pripravo okvira za klasifikacijo cest, ki bo v skladu s pristopom varnega sistema omejitev hitrosti bolje uskladila z zasnovo in ureditvijo cest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se pri prihodnji reviziji uredbe o TEN-T uvedejo ukrepi za dodatno povečanje cestnoprometne varnosti v urbanih in primestnih vozliščih ter na podeželskih območjih in izboljšanje operativne varnosti kritične infrastrukture, kot so predori in mostovi, v celotnem življenjskem ciklu, pri čemer je treba razmisliti tudi o uporabi novih tehnologij za spremljanje ranljive infrastrukture, ter da se v prihodnji reviziji uredbe TEN-T opredelijo posebni varnostni cilji in zahteve glede kakovosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj priznajo pomen prehoda na aktivne načine prevoza, kot sta hoja in kolesarjenje, ter trajnostnih načinov javnega prevoza kot pomembnih orodij za zmanjšanje nevarnosti na cestah, in naj v ta namen dodelijo ustrezne naložbe; v zvezi s tem pozdravlja začetek pobude za platformo za varnejši promet, ki izrecno poziva k boljšim zmogljivostim za trajnostni promet, tudi kolesarje in pešce, ter k projektom za blažitev nesreč; poziva Komisijo in EIB, naj razmislita o uvedbi kampanj ozaveščanja in obveščanja, da bi zagotovili, da bodo vse zainteresirane strani dobro obveščene o pogojih njene uporabe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k večjim sinergijam med evropskim omrežjem kolesarskih poti EuroVelo in TEN-T, da bi bila kolesarska infrastruktura varnejša in bolje povezana; poudarja, da je treba v okviru projektov TEN-T sistematično zagotavljati stalne poti za hojo in kolesarjenje, kjer je to izvedljivo; poziva jo tudi, naj spodbuja spremembo namembnosti nekdanjih železniških prog in aktivno podpre projekte povezave med kolesi in vlaki ter intermodalnost za kolesa in vlake; ugotavlja, da nove oblike infrastrukture, kot so prednostni prostor za kolesarje pred križiščem, omarice za kolesa, kolesarske ulice ali kolesarske avtoceste, prinašajo nove možnosti za varno aktivno mobilnost; poudarja, da si je treba prizadevati za uskladitev in izvrševanje pravil o prometnih znakih in signalizaciji, da bi preprečili zmedo ter povečali varnost in olajšali uporabo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi morala Komisija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi ohranili in razširili infrastrukturo za kolesarjenje in hojo, ki je bila vzpostavljena v državah članicah kot odziv na pandemijo covida-19, da bi še naprej spodbujali varno aktivno potovanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z regijami in mesti, da bi dokončali vso ustrezno manjkajočo infrastrukturo na končnem delu poti ter intermodalne in čezmejne povezave po celotnem omrežju TEN-T, kar bi omogočilo bolj nemoteno in učinkovitejšo uporabo infrastrukture in storitev ter s tem izboljšalo cestno varnost; |
| --- | --- |

17.

Varna vozila

| 18. | pozdravlja nedavno revizijo uredbe o splošni varnosti, s katero bodo od leta 2022 v EU obvezni novi napredni varnostni elementi v vozilih, kot sta inteligentna sistema za uravnavanje hitrosti in ohranjanje voznega pasu v sili, kar bi lahko do leta 2030 rešilo 7 300 življenj in preprečilo 38 900 hudih poškodb; poziva Komisijo, naj pravočasno sprejme ambiciozno sekundarno zakonodajo, ki naj vključuje zahtevo, da se v vsa nova vozila namestijo visoko učinkoviti pametni sistemi za prilagajanje hitrosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o praktični uporabi obveznega opremljanja motornih koles s temi sistemi ter o izvedljivosti, sprejemljivosti in morebitnih posledicah naslednje generacije pametnega sistema za uravnavanje hitrosti za avtomobile, kombinirana vozila, tovornjake in avtobuse za varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na pomen inovacij v tehnologiji vozil, ki lahko z aktivnimi in pasivnimi varnostnimi elementi pomagajo ublažiti resnost nesreč in tudi zmanjšati njihovo verjetnost; poziva Komisijo, naj pregleda prihodnje standarde za osebna vozila glede na nove tehnološke dosežke in upošteva dejavnike, ki lahko vplivajo na varnost v cestnem prometu, kot so masa, moč, hitrost in velikost čelne površine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji homologacije vozil kategorije L določi protiblokirne zavorne sisteme kot obvezne za motorna kolesa; poziva Komisijo, naj razširi kategorije vozil, za katera je obvezna namestitev sistema eCall, zlasti za dvokolesna motorna vozila; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj nadalje razvije zahteve glede odpornosti pri trku za homologacijo vozil in jih vključi v prihodnje revizije zakonodaje, ki naj vključuje tudi najnovejša merila preizkusnih trkov Euro NCAP, ki spremljajo učinek trka na druga vozila in ranljive uporabnike cest, da bi dosegli uskladitev minimalnih standardov in izenačili varnost potnikov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mesta pri vzpostavljanju podatkovnih zbirk o omejitvah hitrosti, da bi spodbujale uvajanje tehnologije pametnih sistemov za uravnavanje hitrosti, kot določa uredba o splošni varnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi bilo mogoče nevarnost in pogostost nesreč med tovornjaki in ranljivimi uporabniki cest znatno zmanjšati z razširjeno uporabo sistemov za pomoč pri zavijanju; poudarja, da bodo sistemi za pomoč pri zavijanju postali obvezni za nove tipe tovornjakov leta 2022 in za vse nove tovornjake leta 2024; poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski akcijski program o sistemih za pomoč pri zavijanju, da bi izpostavila koristi te tehnologije in deležnike spodbudila, da takoj ko je mogoče sami opremijo stara in nova vozila s sistemi za pomoč pri zavijanju; želi pohvaliti pobude, ki podpirajo prostovoljno uvedbo obveznih sistemov za pomoč pri zavijanju; poziva Komisijo in države članice, naj finančno podprejo namestitev sistemov za pomoč pri zavijanju v nova vozila in obstoječa vozila; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da manipulacija in goljufije z elektronskimi varnostnimi funkcijami, kot so napredni sistemi v pomoč vozniku pri vožnji, predstavljajo znatno varnostno tveganje, zato jih je treba obravnavati s specifičnim usposabljanjem inšpektorjev o preverjanju celovitosti programske opreme; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Evropsko komisijo, naj razvije standarde za preizkusne lutke, ki bodo bolje predstavljale različne spremenljivke, kot so starost, spol, velikost in višina za uporabnike v vozilu in zunaj njega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj zagotovijo davčne spodbude, zasebne zavarovatelje pa, naj ponudijo privlačne sisteme avtomobilskega zavarovanja za nakup in uporabo vozil z najvišjimi varnostnimi standardi; poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo o označevanju vozil, da bi tako na prodajnem mestu kot digitalno zagotovili dodatne informacije o oceni varnosti novih vozil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja zahtevo, da morajo biti v skladu z revidirano uredbo o splošni varnosti nameščeni opozorilniki za varnostne pasove za vse sedeže in poziva Komisijo, naj pripravi standarde za zahteve po informacijah o varnostnih parametrih sistemov za zadrževanje otrok; poziva države članice, naj začnejo kampanje ozaveščanja staršev in skrbnikov o varnosti otrok, da bi še naprej ozaveščali o potrebi po uporabi varnostnih pasov, tudi na zadnjih sedežih, glede na varnostna tveganja za potnike v številnih vozilih, ki so trenutno v uporabi in se bodo uporabljala še nekaj let, nimajo pa vgrajene tehnologije, ki bi opozarjala, da je treba pripeti varnostni pas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 27. aprila 2021 o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih ustrezno upošteva tehnični napredek na področju varnostnih elementov vozil iz nove uredbe o splošni varnosti in na področje naslednje revizije svežnja o tehničnih pregledih vključi napredne varnostne sisteme, da se bodo pri rednih tehničnih pregledih ti sistemi preverjali; v zvezi s tem poziva pristojne organe, naj zagotovijo dodatno usposabljanje, izpopolnjevanje in preusposabljanje inšpektorjev, ki izvajajo redne tehnične preglede na tem področju; poziva k strožjim zahtevam glede samodiagnostike vozila, da ne bi napredni sistemi podpore pri vožnji, katerih namen je omogočati večjo varnost, zaradi okvare sčasoma postali nevarni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da določbe iz svežnja o tehničnih pregledih, ki se nanašajo na pregled pritrjenosti tovora, niso obvezne; poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji predlaga okrepitev tega svežnja, da bi dosegli harmonizacijo pravil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da so potrebna večja prizadevanja, da bi preprečili goljufije s kilometrskimi števci ter zagotovili kakovost in varnost rabljenih vozil; zato poziva države članice, naj uporabijo sistem izmenjave odčitkov odometrov, ki ga je razvil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet (GD MOVE), platformo EU MOVEHUB in njen modul ODOCAR na podlagi pilotnega projekta, ki ga je predlagal Parlament, o evropskem sistemu za omejevanje goljufij z odometri (OREL); |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj predlaga nov harmoniziran regulativni okvir za avtomatizirane avtomobile in s celovitimi preskusi, tudi v dejanskih voznih razmerah, zagotovi, da bo vožnja s temi avtomobili popolnoma varna za voznike in druge udeležence v cestnem prometu, zlasti pri interakciji s konvencionalnimi vozili in ranljivimi udeleženci v cestnem prometu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj med tem oceni tveganje trenutno razpoložljivih sistemov za pomoč voznikom za varnost v prometu, kot so preveliko zanašanje voznika na sistem in izguba pozornosti; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi zahteve, da morajo biti mobilne in elektronske naprave voznikov opremljene z nastavitvijo „varna vožnja“ in za standardno vgradnjo drugih tehnoloških orodij za odpravljanje nepozornosti med vožnjo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da so javna naročila zanimiva priložnost za pozitiven vpliv na varnost v prometu, kot je poudarila Komisija v svojem strateškem akcijskem načrtu EU za varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj izrecno upošteva, da bi bilo treba ekonomsko najugodnejšo ponudbo pri javnih naročilih storitev javnega potniškega prevoza oceniti na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo, ki bi moralo vključevati tudi varnost vozil, inovacije, kakovost, trajnost in socialna vprašanja; spodbuja države članice in naročnike, naj pri dodeljevanju javnih naročil za storitve cestnega prometa upoštevajo varnostne vidike kot eno od glavnih meril; |
| --- | --- |

33.

| 34. | se zaveda, da tudi nova osebna prevozna sredstva vzbujajo številne tehtne pomisleke, ki niso povezani le z njihovo varnostjo, temveč tudi z njihovo varno uporabo v prometu; obžaluje, da je le nekaj držav članic uvedlo zakonodajo o tem vprašanju, in meni, da lahko ta neusklajenost v EU povzroči zmedo in obiskovalcem oteži spoštovanje lokalnih pravil; poziva Komisijo, naj preuči homologacijski okvir za ta nova prevozna sredstva in izda smernice za države članice upravljanju varnostnih vidikov, vključno s prometnimi predpisi za varno uporabo teh prevoznih sredstev; želi spomniti Komisijo in države članice, da je treba izvajati kampanje EU in nacionalne kampanje za ozaveščanje in izobraževanje o varni uporabi mikromobilnostnih naprav, s posebnim poudarkom na ranljivih udeležencih v cestnem prometu, med drugim otrocih, starejših ali osebah z omejeno mobilnostjo; poziva Komisijo in države članice k izmenjavi dobrih praks o tem, kako naj bo uporaba mikromobilnostnih naprav bolj varna; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj posodobi zahteve zbirke podatkov EU o prometnih nesrečah (CARE) in vključi prepoznavanje trkov mikromobilnostnih naprav, kot so e-skuterji in druga kolesa s pomožnim električnim pogonom; poziva države članice, naj na podlagi podatkov, zbranimi v zbirki podatkov CARE, izvajajo konkretne preventivne varnostne ukrepe na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

35.

Varna udeležba v cestnem prometu

| 36. | želi opozoriti, da se v študiji Komisije 25 % vseh smrtnih žrtev v cestnem prometu pripisuje alkoholu, 15 % smrtnih žrtev pa drogam (8); ugotavlja, da je bilo priporočilo EU o dovoljeni vsebnosti alkohola v krvi podano leta 2001; poziva Komisijo, naj posodobi navedena priporočila in vanje vključi okvir za ničelno toleranco do vožnje pod vplivom alkohola in uvede priporočilo EU o ničelni toleranci za prepovedane psihoaktivne droge in standarde za odkrivanje uporabe drog pri voznikih pri cestnih pregledih; poudarja, da bo uskladitev dovoljenih ravni alkohola v krvi v EU za vse kategorije vozil olajšala primerjave v okviru ključnih kazalnikov uspešnosti glede treznosti na cestah; poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za označevanje zdravil, ki vplivajo na zmožnost ljudi za vožnjo, in naj začne informacijske kampanje za ozaveščanje zdravstvenih služb, vključno z družinskimi zdravniki, na tem področju; poziva Komisijo, naj v spremenjena priporočila vključi tudi smernice za vgradnjo naprav za zaklepanje vžiga motorja v primeru vinjenosti v vozila, s posebnim poudarkom na večkratnih kršiteljih, tistih z visoko vsebnostjo alkohola v krvi, ki pravila kršijo prvič, in vseh poklicnih voznikih; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je prekoračitev dovoljene hitrosti glavni vzrok za približno 30 % prometnih nesreč s smrtnim izidom in oteževalni dejavnik v večini nesreč; poziva Komisijo, naj pripravi priporočilo za uvedbo varnih omejitev hitrosti v skladu s pristopom varnega sistema za vse vrste cest, kot je največja dovoljena hitrost 30 km/h na stanovanjskih območjih in območjih, kjer je veliko kolesarjev in pešcev, z možnostjo višjih omejitev na poglavitnih arterijskih cestah z ustrezno zaščito za ranljive uporabnike cest; poziva države članice, naj na vseh ravneh upravljanja dajo prednost naložbam v izvrševanje omejevanja hitrosti in kakovostno obveščanje o pomenu hitrosti in upravljanja hitrosti; poziva države članice, naj uporabijo kazni, ki bodo odvračale od prehitre vožnje, vključno s sistemi kazenskih točk, in razmislijo o uvedbi tečajev za ozaveščanje o hitrosti za rehabilitacijo kršiteljev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da po ocenah Komisije (9) nerezidenti v EU vsako leto s prekoračitvijo dovoljene hitrosti, vožnjo pri rdeči luči na semaforju ali vožnjo pod vplivom alkohola povzročijo 10 milijonov večjih prometnih nesreč; priznava napredek, dosežen pri vzpostavljanju okvira za čezmejno izvrševanje cestnoprometnih prekrškov od leta 2015, vendar obžaluje, da veljavni tovrstni okvir, določen v direktivi o čezmejnem izvrševanju, ne zagotavlja ustrezno preiskav za izvrševanje kazni ali priznavanje odločb o kaznih; meni, da bomo z boljšim čezmejnim izvrševanjem cestnoprometnih predpisov dosegli, da se bodo ti predpisi bolj spoštovali, pa tudi odvračalni učinek, kar pomeni, da bo na cestah manj nevarnega vedenja in večja cestnoprometna varnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pri naslednjem pregledu direktive obravnava omenjena vprašanja ter oceni vprašanje vzajemnega priznavanja prepovedi vožnje in kazenskih točk ter revidira področje uporabe direktive tako, da bo vključevala pobiranje cestnin, da bi preprečevali nevarno vožnjo in ohranjali kakovost infrastrukture; |
| --- | --- |

38.

| 39. | želi spomniti, da so bili z direktivo o vozniških dovoljenjih uvedeni usklajen vzorec vozniškega dovoljenja EU in minimalne zahteve za pridobitev vozniškega dovoljenja; se zaveda, da bo treba direktivo posodabljati in upoštevati tehnološki razvoj na področju vozil in infrastrukture ter avtomatizacije vozil v učnem načrtu usposabljanja, zlasti za poklicne voznike; poziva Komisijo, naj razvije minimalne standarde za usposabljanje voznikov in izobraževanje o varnosti v prometu s postopnim usklajevanjem oblike, vsebine in rezultatov tečajev vožnje po vsej EU ter razmisli o tem, da bi v prihodnji pregled direktive o vozniških dovoljenjih vključili matrico ciljev za izobraževanje voznikov, ki ima tri kategorije: znanje in spretnosti, vidiki, ki povečujejo tveganje, in samoocenjevanje; poleg tega poziva k uvedbi progresivnega sistema izdajanja vozniških dovoljenj, ki bo voznikom začetnikom omogočal, da pridobijo več izkušenj in spretnosti na višji ravni, kot so vidno zaznavanje prometa, samoocenjevanje in zaznavanje nevarnosti, obenem pa omejil nekatere zelo tvegane dejavnosti, kot je vožnja ponoči in vožnja s potniki, in upošteval potrebo ljudi, ki živijo na območjih, kjer so razdalje med kraji velike, dostop do javnega prevoza pa omejen, po mobilnosti; poleg tega poziva Komisijo k nadaljnjemu usklajevanju minimalnih standardov za inštruktorje vožnje, vključno z rednim usposabljanjem, usposabljanjem na področju zaznavanja nevarnosti, strožjimi zahtevami glede minimalne izobrazbe in komunikacijskimi spretnostmi; z zaskrbljenostjo dodaja, da je več držav članic poročalo o primerih nepravilnega izdajanja vozniških dovoljenj, in poziva Komisijo, naj to preveri; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj oceni uvedbo obveznega teoretičnega in praktičnega usposabljanja in preizkusov za pridobitev vozniškega dovoljenja za vse kategorije motornih dvokolesnikov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj razvije ključne kazalnike uspešnosti za zagotavljanje izobraževanja o varnosti v prometu in mobilnosti v državah članicah EU ter razvije orodja EU za oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje izobraževanja o varnosti v prometu in mobilnosti; spodbuja vse države članice, naj zagotovijo visokokakovostno izobraževanje o varnosti v cestnem prometu, ki se začne v šoli in je del stalnega vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da se je med pandemijo covida-19 povečal sektor dostave na dom, zlasti uporaba dostavnih vozil in dvokolesnih vozil na motorni pogon, kot so mopedi in kolesa, kar je spodbudilo nastanek novih vrst platformnega dela in poslovnih modelov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo poklicni vozniki dostavnih vozil opravili ustrezno usposabljanje, in naj obravnava vprašanje utrujenosti in prehitre vožnje voznikov dostavnih vozil, zlasti zaradi velikega povečanja števila dostav na dom; nadalje poziva Komisijo, naj razmisli o poostritvi sistema tehničnih pregledov in uvedbi obveznosti dodatnih pregledov za kombinirana vozila, ki jih uporabljajo izvajalci storitev dostave paketov, po določeni doseženi kilometrina, ter naj razmisli o razširitvi te obveznosti v okviru pregleda svežnja o tehničnih pregledih na druga vozila v teh kategorijah, ki se uporabljajo za nadaljnje komercialne namene; poziva Komisijo, naj pripravi priporočila o varnosti dostavljavcev, vključno z zahtevami za delodajalce in podjetja, da zagotovijo in uporabljajo varnostno opremo in varna vozila, pa tudi usposabljanje na področju digitalnih orodij, kot so aplikacije in interaktivne platforme, ki bi jih morali uporabljati; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi utrujenosti voznikov v komercialnem tovornem in potniškem prometu kot vzroku za prometne nesreče; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno izvajanje Direktive Sveta 89/391/EGS o zdravju in varnosti delavcev (10) z vidika varnosti v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj uvede ključni kazalnik uspešnosti za utrujenost voznikov v komercialnem tovornem in potniškem prometu; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo število varnih parkirišč v omrežju TEN-T in zagotovijo, da bodo prilagojena potrebam voznikov, ter prek posodobljenega uporabniku prijaznega spletnega mesta zagotovijo informacije, ali so na voljo; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko namestitev klimatske naprave, ki deluje tudi brez povezave z glavnim motorjem, ali enakovrednega klimatizacijskega sistema za kabino v težka vozila pozitivno vplivala na utrujenost voznikov in varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da učinkovit in popoln odziv po nesreči poleg zdravstvene oskrbe in rehabilitacije vključuje tudi zagotavljanje psihološke in socialne podpore, priznavanje žrtev ter temeljito preiskavo, da bi ugotovili vzroke nesreč, ter ukrepe za preprečevanje njihovega ponavljanja v prihodnosti ter po potrebi kazenski in civilni postopek; poziva države članice, naj vzpostavijo tesnejše sodelovanje med organi za varnost v cestnem prometu in zdravstvenim sektorjem za izvrševanje njihove pravilne uporabe, da bodo reševalne akcije hitrejše; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostno financiranje za učinkovito infrastrukturo za nujno pomoč, vključno z zračno medicinsko pomočjo, zlasti v oddaljenih, gorskih in otoških regijah; poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji direktive o vozniških dovoljenjih uvede obvezno usposabljanje za prvo pomoč; poziva države članice, naj v svoje nacionalne cestnoprometne predpise vključijo koncept reševalnih pasov za nujne razmere in začnejo dodatne kampanje ozaveščanja; opozarja, da je treba učinkovito spremljati podporo žrtvam; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj razvijejo glavne mreže za oskrbo hujših telesnih poškodb in sprejmejo smernice za sodelovanje med njimi, da bi službe nujne pomoči pacientom zagotovile hitro oskrbo tudi prek meja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da slabo izvrševanje cestnoprometnih predpisov spodkopava prizadevanja za uresničitev „vizije nič“; poziva države članice, naj v svojih načrtih za varnost v cestnem prometu določijo letne cilje za izvrševanje in skladnost ter poskrbijo za ustrezno financiranje, poleg tega pa naj vsako leto opravijo in objavijo letno spremljanje, v katerem bodo analizirale izpolnjene cilje in dosežene rezultate; poudarja, da lahko le z doslednim izvrševanjem in izobraževanjem prek izvrševanja, ki se dobro pojasni in o katerem bo javnost dobro obveščena, dosežemo dolgoročne učinke na vedenje voznikov; ugotavlja, da se učinkovitost še poveča, če se globe za odkrite kršitve v veliki meri obdelujejo avtomatizirano; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da uporaba mobilnega telefona ali drugih elektronskih naprav med vožnjo znatno zmanjša sposobnost vožnje in ima pomembno vlogo pri 10–30 % trčenj na cesti; poziva države članice, naj uvedejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, vključno z nedenarnimi kaznimi, za uporabo mobilnih telefonov, da bi ozaveščale o tveganjih in izboljšale izvrševanje; |
| --- | --- |

47.

Okvir, primeren za prihodnost

| 48. | poudarja, da zunanji dejavniki in novi družbeni trendi predstavljajo povsem nove izzive za varnost v cestnem prometu v okviru strategije EU do leta 2030 in pozneje; ugotavlja, da bi morala EU omogočiti pravočasno uvedbo povezanih in avtomatiziranih vozil ter oceniti morebitna tveganja teh vozil v mešanem prometu s tradicionalnimi vozili in ranljivimi udeleženci v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj v celoti oceni, kako porast avtomatiziranih vozil vpliva promet v mestnih območjih in na okolje; poudarja, da bo morda treba nadgraditi infrastrukturo, da bi zagotovili varno delovanje avtomatiziranih in polavtomatiziranih vozil, hkrati pa izboljšali varnost za konvencionalna vozila, kar bo koristilo vsem udeležencem v cestnem prometu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj vzpostavijo sheme za razgradnjo vozil pod zelenimi pogoji, da bi spodbujale nakup in uporabo varnejših, čistejših in energetsko učinkovitejših vozil ter prenovo javnih in zasebnih voznih parkov; poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z Evropsko investicijsko banko preučijo nove sheme financiranja za spodbujanje naložb v varne in trajnostne prevozne storitve ter varne in trajnostne vozne parke vozil; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da bodo imeli podatki ključno vlogo pri izboljšanju cestnoprometne varnosti; želi spomniti, da so podatki v vozilu izjemno dragoceni za upravljanje prometa, tehnične preglede in analizo prometnih nesreč; poziva Komisijo, naj določi okvir za dostop do podatkov v vozilu zunaj trga popravil v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (11), in sicer izključno za namene preiskav nesreč in tehničnih pregledov; v zvezi s tem poudarja, da so digitalni podatki, ki jih vsebujejo zapisovalniki podatkov o dogodkih, zelo pomembni za temeljito analizo prometnih nesreč, da se izboljša varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v zapisovalniki podatkov o dogodkih evidentirani in shranjeni vsi podatkovni elementi, pomembni za poglobljeno analizo trkov in raziskave varnosti v cestnem prometu (vključno z lokacijo, datumom in časom); |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja, da čeprav je varnost v cestnem prometu skupna odgovornost vseh ustreznih udeležencev in organov na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni, bi morala EU odločno prevzeti vodilno vlogo, da bi varnost v cestnem prometu ostala prednostna naloga v cestnem prometu, s čimer bi prispevali k odpravi vrzeli v varnosti v cestnem prometu med državami članicami in zagotovili, da EU ohrani vodilno vlogo na svetovni ravni na tem področju; poudarja, da je EU odgovorna za spodbujanje sodelovanja in izmenjave dobrih praks s tretjimi državami, kot je Združeno kraljestvo, za izvajanje stockholmske deklaracije o varnosti v cestnem prometu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo cilji politike EU na področju varnosti v cestnem prometu veljali za vse ustrezne zunanje programe, in naj razvijejo učinkovit sistem za izmenjavo informacij o prometnih prekrških s sosednjimi državami, ki niso članice EU, da bi izboljšali izvrševanje, obenem pa zagotovili, da bodo za vsako izmenjavo informacij veljali strogi zaščitni ukrepi, pregledi in pogoji nadzora, ob popolnem spoštovanju veljavnih pravil EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj se pri prihodnji reviziji svežnja o mobilnosti v mestih zavzema za sinergijo med varnostnimi in trajnostnimi ukrepi v mestih; v zvezi s tem poziva, naj se v mestnih območjih namesto prometni infrastrukturi za individualen motoriziran prevoz prednost ponovno nameni trajnostnim, varnejšim in bolj zdravim načinom, kot so javni prevoz, pešačenje in kolesarjenje, vključno s spremembo namembnosti javnih prostorov, ob upoštevanju posebnih potreb ranljivih udeležencev v cestnem prometu, kot so otroci, invalidi in starejši; spodbuja večje naložbe in sofinanciranje iz instrumentov financiranja EU za parkirišča in druga območja za povezljivo mobilnost na vstopih v mestna območja, namenjena preprostemu dostopu do različnih načinov javnega prevoza, ker je treba zmanjšati zastoje in emisije CO2 v mestih; pozdravlja namero EIB, da bo podprla ambiciozne naložbene programe, da bi javnim organom pomagala spodbujati trajnostno mobilnost na lokalni in regionalni ravni, kot so načrti za trajnostno mobilnost v mestih in projekti javnega prevoza; poziva Komisijo, naj cilje in ukrepe EU na področju varnosti v cestnem prometu bolje vključi v smernice o načrtih za trajnostno mobilnost v mestih s spremljanjem in spodbujanjem dobrih praks, vključno z določitvijo kazalnika o uporabi sredstev EU za učinkovito izboljšanje varnosti v cestnem prometu v mestih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da podeželska območja predstavljajo približno 83 % ozemlja EU in da v njih živi 30,6 % njenega prebivalstva; poudarja, da se podeželska območja in zlasti redko poseljena območja soočajo s pomanjkanjem kakovostne prometne infrastrukture in rednih storitev skupnega javnega prevoza, kar neposredno vpliva na varnost v cestnem prometu; ugotavlja tudi, da se 54 % smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU pripeti na podeželju; poudarja, da bi morala biti boljša dostopnost, povezljivost in varnost v cestnem prometu za podeželska območja del strategije za trajnostno in pametno mobilnost; poziva Komisijo, naj to upošteva v prihodnjem sporočilu o dolgoročni viziji za podeželska območja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba spodbujati celosten pristop k uresničevanju ciljev iz vizije nič in spodbujati medsektorsko sodelovanje, vključno s sodelovanjem z nevladnimi organizacijami, civilno družbo ter podjetji in industrijo na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; poziva podjetja, tudi mala in srednja, naj se v skladu s Stockholmsko deklaracijo prizadevajo za doseganje varnosti v cestnem prometu z uporabo načel varnega sistema v vsej vrednostni verigi, vključno z notranjimi praksami v postopkih javnega naročanja, proizvodnje in distribucije, ter naj v svoja poročila o trajnosti in na svoja uradna spletna mesta vključijo poročanje o uspešnosti na področju varnosti; nadalje jih poziva, naj svojim voznikom po potrebi zagotovijo namensko usposabljanja o varnosti v cestnem prometu in razmislijo o vlogi upravljavca mobilnosti, ki bi usklajeval in optimiziral mobilnostne potrebe, ki jih ima podjetje pri prevozu blaga in delavcev vzdolž celotne logistične verige; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, civilno družbo in drugimi ključnimi deležniki pri razvoju vseevropske kulture varnosti v cestnem prometu; pozdravlja podelitev nagrade EU za varnost v mestnem cestnem prometu v okviru evropskega tedna mobilnosti in prenovo Evropske listine o varnosti v cestnem prometu, ki je največja civilnodružbena platforma za varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj v okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 v naslednjih letih organizira pobudo Evropsko leto varnosti v cestnem prometu; poleg tega se v okviru evropskega leta bolj zelenih mest leta 2022 zavzema za uvedbo, financiranje in spremljanje znaka za varnejše mesto, ki naj bi temeljil na merilih najvišjih standardov varnosti v cestnem prometu za vse uporabnike in za življenje prijetnejših javnih prostorih, vključno z boljšo kakovostjo zraka in manjšimi emisijami CO2; |
| --- | --- |

55.

| 56. | priznava svetovni dan spomina na žrtve prometnih nesreč, ki ga obeležujemo tretjo nedeljo v novembru, ko se spomnimo milijonov smrtnih žrtev in hudo poškodovanih na svetovnih cestah, se zahvalimo službam za nujno pomoč in razmislimo o hudem bremenu in stroških teh nenehnih nesreč, ki se še vedno dogajajo vsak dan, za družine, skupnosti in države; uradno priznava ta dan in poziva Evropski svet in Komisijo, naj to storita enako s tem, da organizirata letni dogodek, ki ga bodo podprle vse tri institucije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da so za pravilno izvajanje naslednjih ukrepov politike EU za varnost v cestnem prometu v okviru krovne strategije za trajnostno in pametno mobilnost potrebne nekatere nove zmogljivosti na področju varnosti v cestnem prometu, zlasti kar zadeva usklajevanje, spremljanje in ocenjevanje ter tehnično podporo za splošno strategijo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o ustanovitvi evropske agencije za cestni promet, ki bo podpirala trajnosten, varen in inteligenten cestni promet, če to ni izvedljivo, pa naj to nalogo zaupa obstoječi agenciji; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  UL L 68, 13.3.2015, str. 9.

(2)  UL L 403, 30.12.2006, str. 18.

(3)  UL L 325, 16.12.2019, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0122.

(5)  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

(6)  Direktiva (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 305, 26.11.2019, str. 1).

(7)  UL L 167, 30.4.2004, str. 39.

(8)  Študija Komisije z dne 18. februarja 2014 o preprečevanju vožnje pod vplivom alkohola z uporabo naprav za zaklepanje vžiga motorja v primeru vinjenosti.

(9)  Začetna ocena učinka Komisije z dne 15. marca 2019 o pregledu direktive o čezmejnem izvrševanju.

(10)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(11)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/56

---

P9_TA(2021)0408

Obnovitev ribjih staležev v Sredozemskem morju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o obnovitvi ribjih staležev v Sredozemskem morju: ocena in nadaljnji koraki (2019/2178(INI))

(2022/C 132/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“: za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“: za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 iz sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), zlasti točke 2.2.6 „Obnova dobrega okoljskega stanja morskih ekosistemov“, vključno z zagotavljanjem finančnih spodbud prek prihodnjih finančnih instrumentov za ribištvo in pomorsko politiko za zaščitena morska območja (vključno z območji Natura 2000 in območji, vzpostavljenimi z mednarodnimi ali regionalnimi sporazumi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 iz sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), zlasti točke 2.2.6 „Obnova dobrega okoljskega stanja morskih ekosistemov“, vključno z zagotavljanjem finančnih spodbud prek prihodnjih finančnih instrumentov za ribištvo in pomorsko politiko za zaščitena morska območja (vključno z območji Natura 2000 in območji, vzpostavljenimi z mednarodnimi ali regionalnimi sporazumi),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Letna strategija za trajnostno rast 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Letna strategija za trajnostno rast 2021 (COM(2020)0575),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (6) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (6) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0390),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2017/159 z dne 19. decembra 2016 o izvajanju Sporazuma o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007, sklenjene 21. maja 2012 med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (Cogeca), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2017/159 z dne 19. decembra 2016 o izvajanju Sporazuma o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007, sklenjene 21. maja 2012 med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (Cogeca), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (UE) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (UE) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribolov, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribolov, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/982 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/982 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/560 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 508/2014 in (EU) št. 1379/2013 glede posebnih ukrepov za ublažitev vpliva izbruha COVID-19 na sektor ribištva in akvakulture (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/560 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 508/2014 in (EU) št. 1379/2013 glede posebnih ukrepov za ublažitev vpliva izbruha COVID-19 na sektor ribištva in akvakulture (12),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. junija 2020 o izvajanju okvirne direktive o morski strategiji (Direktiva 2008/56/ES) (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. junija 2020 o izvajanju okvirne direktive o morski strategiji (Direktiva 2008/56/ES) (COM(2020)0259),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 26. novembra 2020 z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 26. novembra 2020 z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 9. februarja 2021 z naslovom „Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje“ (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 9. februarja 2021 z naslovom „Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje“ (JOIN(2021)0002),

| — | ob upoštevanju členov 38 in 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 38 in 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju evropske sosedske politike EU (ESP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske sosedske politike EU (ESP),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS),

| — | ob upoštevanju srednjeročne strategije GFCM (2017–2020) za trajnost ribištva v Sredozemlju in Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srednjeročne strategije GFCM (2017–2020) za trajnost ribištva v Sredozemlju in Črnem morju,

| — | ob upoštevanju poročila GFCM za leto 2018 o stanju ribištva v Sredozemlju in Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila GFCM za leto 2018 o stanju ribištva v Sredozemlju in Črnem morju,

| — | ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 o ohranjanju in trajnostni rabi oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 o ohranjanju in trajnostni rabi oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora Komisije za ribištvo (STECF) o spremljanju uspešnosti skupne ribiške politike (STECF) (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora Komisije za ribištvo (STECF) o spremljanju uspešnosti skupne ribiške politike (STECF) (STECF-Adhoc-20-01),

| — | ob upoštevanju retrospektivne ocenjevalne študije Komisije o uredbi o Sredozemskem morju iz maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju retrospektivne ocenjevalne študije Komisije o uredbi o Sredozemskem morju iz maja 2016,

| — | ob upoštevanju poročila št. 17/2019 Evropske agencije za okolje z naslovom „Marine messages II – Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach“ (Sporočila o morju II – Pluti čistemu, zdravemu in produktivnemu morju naproti z izvajanjem ekosistemskega pristopa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila št. 17/2019 Evropske agencije za okolje z naslovom „Marine messages II – Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach“ (Sporočila o morju II – Pluti čistemu, zdravemu in produktivnemu morju naproti z izvajanjem ekosistemskega pristopa),

| — | ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) ter z njo povezanih protokolov in sklepov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) ter z njo povezanih protokolov in sklepov EU,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave sredozemskih obalnih držav MedFish4Ever, sprejete 30. marca 2017 v Valletti na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave sredozemskih obalnih držav MedFish4Ever, sprejete 30. marca 2017 v Valletti na Malti,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave iz Sofije z dne 7. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave iz Sofije z dne 7. junija 2018,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave z dne 26. septembra 2018, katere namen je bilo izvajanje regionalnega akcijskega načrta za mali in trajnostni ribolov v Sredozemskem in Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave z dne 26. septembra 2018, katere namen je bilo izvajanje regionalnega akcijskega načrta za mali in trajnostni ribolov v Sredozemskem in Črnem morju,

| — | ob upoštevanju poročila o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za leto 2019, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za leto 2019, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila za leto 2019 Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila za leto 2019 Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju dela II, oddelka 2 Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) z naslovom „Meje teritorialnega morja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela II, oddelka 2 Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) z naslovom „Meje teritorialnega morja“,

| — | ob upoštevanju prvega ocenjevalnega poročila za Sredozemlje (MAR1), ki ga je pripravila neodvisna mreža sredozemskih strokovnjakov za podnebne in okoljske spremembe (MedECC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega ocenjevalnega poročila za Sredozemlje (MAR1), ki ga je pripravila neodvisna mreža sredozemskih strokovnjakov za podnebne in okoljske spremembe (MedECC),

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in GFCM z naslovom Stanje ribištva v Sredozemskem in Črnem morju v letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in GFCM z naslovom Stanje ribištva v Sredozemskem in Črnem morju v letu 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo o posledicah dviga temperature morja na ribje staleže in ribištvo (2019/2163(INI)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo o posledicah dviga temperature morja na ribje staleže in ribištvo (2019/2163(INI)),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo za Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2020/2260(INI)) PECH_AD(2021)662054, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo za Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2020/2260(INI)) PECH_AD(2021)662054,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1379/2013 in Uredbe (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za ublažitev posledic izbruha COVID-19 v sektorju ribištva in akvakulture (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD)) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1379/2013 in Uredbe (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za ublažitev posledic izbruha COVID-19 v sektorju ribištva in akvakulture (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD)) (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 z naslovom „Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 z naslovom „Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji“ (14),

| — | ob upoštevanju sedanjih in dolgoročnih negativnih socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19 na sektor, tudi na trgovce na drobno in trgovino s svežimi živili na drobno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjih in dolgoročnih negativnih socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19 na sektor, tudi na trgovce na drobno in trgovino s svežimi živili na drobno,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0225/2021),

| A. | ker je Sredozemsko morje eno od območij z največjo biotsko raznovrstnostjo na svetu, pa tudi območje, v katerem živijo obalne skupnosti, ki so v veliki meri odvisne od ribolova, zlasti od malega ribolova; ker njegovo sedanje skrb vzbujajoče okoljsko stanje, delno zaradi prelova, resno ogroža ne le biotsko raznovrstnost, temveč tudi preživetje sektorja, saj ima lahko izguba donosnosti zelo negativne socialno-ekonomske posledice za ribiške skupnosti, industrijo in pomožne sektorje; |
| --- | --- |

A.

ker je Sredozemsko morje eno od območij z največjo biotsko raznovrstnostjo na svetu, pa tudi območje, v katerem živijo obalne skupnosti, ki so v veliki meri odvisne od ribolova, zlasti od malega ribolova; ker njegovo sedanje skrb vzbujajoče okoljsko stanje, delno zaradi prelova, resno ogroža ne le biotsko raznovrstnost, temveč tudi preživetje sektorja, saj ima lahko izguba donosnosti zelo negativne socialno-ekonomske posledice za ribiške skupnosti, industrijo in pomožne sektorje;

| B. | ker ribji staleži nimajo neomejene sposobnosti razmnoževanja in ker povpraševanje po ribah in njihova poraba stalno naraščata; |
| --- | --- |

B.

ker ribji staleži nimajo neomejene sposobnosti razmnoževanja in ker povpraševanje po ribah in njihova poraba stalno naraščata;

| C. | ker ostaja stanje v Sredozemlju, zlasti v zahodnem Sredozemlju, kjer se izvajajo novi ukrepi, čeprav je še prezgodaj za njihovo celovito oceno, saj je potrebnih več pobud, in v Črnem morju od začetka zbiranja podatkov leta 2003 na splošno nespremenjeno, čeprav se je biomasa od leta 2012 nekoliko povečala; |
| --- | --- |

C.

ker ostaja stanje v Sredozemlju, zlasti v zahodnem Sredozemlju, kjer se izvajajo novi ukrepi, čeprav je še prezgodaj za njihovo celovito oceno, saj je potrebnih več pobud, in v Črnem morju od začetka zbiranja podatkov leta 2003 na splošno nespremenjeno, čeprav se je biomasa od leta 2012 nekoliko povečala;

| D. | ker se je glede na poročilo GFCM o stanju ribištva v Sredozemskem in Črnem morju za leto 2020 delež prelovljenih staležev v Sredozemlju zmanjšal z 88 % leta 2014 na 75 % v letu 2018, kar jasno kaže, da je treba opraviti še veliko dela, vendar odraža postopno izboljšanje rezultatov, ki so posledica zavezanosti ribičev v regiji; ker je stanje številnih staležev še vedno kritično, saj se po podatkih STECF več kot 80 % znanstveno ocenjenih staležev izkorišča nad ravnmi največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

D.

ker se je glede na poročilo GFCM o stanju ribištva v Sredozemskem in Črnem morju za leto 2020 delež prelovljenih staležev v Sredozemlju zmanjšal z 88 % leta 2014 na 75 % v letu 2018, kar jasno kaže, da je treba opraviti še veliko dela, vendar odraža postopno izboljšanje rezultatov, ki so posledica zavezanosti ribičev v regiji; ker je stanje številnih staležev še vedno kritično, saj se po podatkih STECF več kot 80 % znanstveno ocenjenih staležev izkorišča nad ravnmi največjega trajnostnega donosa;

| E. | ker je bila uredba o vzpostavitvi večletnega načrta za upravljanje pridnenega ribolova v zahodnem Sredozemlju sprejeta leta 2019 in ker moramo počakati in videti, kakšne bo rezultat sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

E.

ker je bila uredba o vzpostavitvi večletnega načrta za upravljanje pridnenega ribolova v zahodnem Sredozemlju sprejeta leta 2019 in ker moramo počakati in videti, kakšne bo rezultat sprejetih ukrepov;

| F. | ker velik socialno-ekonomski učinek omejitev ribolovnih dejavnosti spodkopava donosnost tisočih podjetij in ogrožajo njihovo preživetje, kar bi lahko imelo uničujoče posledice za zaposlovanje in socialno kohezijo obalnih območij; |
| --- | --- |

F.

ker velik socialno-ekonomski učinek omejitev ribolovnih dejavnosti spodkopava donosnost tisočih podjetij in ogrožajo njihovo preživetje, kar bi lahko imelo uničujoče posledice za zaposlovanje in socialno kohezijo obalnih območij;

| G. | ker izčrpavanje staležev in erozija morske biotske raznovrstnosti ogrožata prehransko varnost obalnih skupnosti, delovna mesta in prihodke vzdolž celotne vrednostne verige obrtnega ribištva; |
| --- | --- |

G.

ker izčrpavanje staležev in erozija morske biotske raznovrstnosti ogrožata prehransko varnost obalnih skupnosti, delovna mesta in prihodke vzdolž celotne vrednostne verige obrtnega ribištva;

| H. | ker neenaka raven skladnosti z omejitvami ribolovnih dejavnosti onemogoča uresničitev zastavljenih ciljev, zaradi česar so tisti, ki jih upoštevajo, v očitno slabšem položaju; |
| --- | --- |

H.

ker neenaka raven skladnosti z omejitvami ribolovnih dejavnosti onemogoča uresničitev zastavljenih ciljev, zaradi česar so tisti, ki jih upoštevajo, v očitno slabšem položaju;

| I. | ker bi bilo treba Evropski sklad za ribištvo in ribogojstvo uporabiti tako za ublažitev negativnih socialno-ekonomskih posledic kot za diverzifikacijo sektorja; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba Evropski sklad za ribištvo in ribogojstvo uporabiti tako za ublažitev negativnih socialno-ekonomskih posledic kot za diverzifikacijo sektorja;

| J. | ker večino sredozemske ribiške flote sestavljajo plovila za mali priobalni ribolov, ki predstavljajo približno 84 % ribiške flote in 60 % delovnih mest v sredozemskem bazenu, in ker so trendi glede števila plovil ostali razmeroma stabilni kljub temu, da so se nekatere flote, čeprav v različnem obsegu v EU in neevropskih državah, znatno zmanjšale, kar močno vpliva na lokalna gospodarstva; |
| --- | --- |

J.

ker večino sredozemske ribiške flote sestavljajo plovila za mali priobalni ribolov, ki predstavljajo približno 84 % ribiške flote in 60 % delovnih mest v sredozemskem bazenu, in ker so trendi glede števila plovil ostali razmeroma stabilni kljub temu, da so se nekatere flote, čeprav v različnem obsegu v EU in neevropskih državah, znatno zmanjšale, kar močno vpliva na lokalna gospodarstva;

| K. | ker je mali ribolov za večino obalnih in otoških območij tradicionalna oblika ribolova, ki je del življenjskega sloga in pomemben vir preživljanja, zaradi česar so potrebni posebni ukrepi in podpora za njegovo rast in razvoj; |
| --- | --- |

K.

ker je mali ribolov za večino obalnih in otoških območij tradicionalna oblika ribolova, ki je del življenjskega sloga in pomemben vir preživljanja, zaradi česar so potrebni posebni ukrepi in podpora za njegovo rast in razvoj;

| L. | ker je treba doseči zdravo raven staležev rib, da bi preprečili izgubo delovnih mest in pomagali pomembnim gospodarskim sektorjem, ki so odvisni od ribištva; |
| --- | --- |

L.

ker je treba doseči zdravo raven staležev rib, da bi preprečili izgubo delovnih mest in pomagali pomembnim gospodarskim sektorjem, ki so odvisni od ribištva;

| M. | ker so, poleg ribolova, dejavniki, ki izvajajo pritisk na sredozemske ribje staleže in morsko biotsko raznovrstnost, težave, ki jih povzroča človek, kot so onesnaževanje s plastiko in gorivom, izguba habitatov, pomorski promet, podnebne spremembe in širjenje invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

M.

ker so, poleg ribolova, dejavniki, ki izvajajo pritisk na sredozemske ribje staleže in morsko biotsko raznovrstnost, težave, ki jih povzroča človek, kot so onesnaževanje s plastiko in gorivom, izguba habitatov, pomorski promet, podnebne spremembe in širjenje invazivnih tujerodnih vrst;

| N. | ker statistični podatki kažejo stalno naraščanje porabe ribjih proizvodov in relativno večji uvoz; |
| --- | --- |

N.

ker statistični podatki kažejo stalno naraščanje porabe ribjih proizvodov in relativno večji uvoz;

| O. | ker je mogoče izboljšati označevanje evropskih proizvodov, da bi povečali vrednost ribištva v Sredozemlju in izboljšali sledljivost ter se hkrati borili proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; |
| --- | --- |

O.

ker je mogoče izboljšati označevanje evropskih proizvodov, da bi povečali vrednost ribištva v Sredozemlju in izboljšali sledljivost ter se hkrati borili proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu;

| P. | ker proizvodnja stalno upada in so potrebni ukrepi, da se ponovno vzpostavi trajnost virov; |
| --- | --- |

P.

ker proizvodnja stalno upada in so potrebni ukrepi, da se ponovno vzpostavi trajnost virov;

| Q. | ker sta ribištvo in akvakultura med sektorji, ki jih je pandemija covida-19 najbolj prizadela, saj se je povpraševanje nenadoma zmanjšalo; |
| --- | --- |

Q.

ker sta ribištvo in akvakultura med sektorji, ki jih je pandemija covida-19 najbolj prizadela, saj se je povpraševanje nenadoma zmanjšalo;

| R. | ker je Komisija predlagala vrsto začasnih ukrepov, usmerjenih v soočanje z izzivi, ki so se zaradi covida-19 pojavili v skupnosti morskih sadežev; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija predlagala vrsto začasnih ukrepov, usmerjenih v soočanje z izzivi, ki so se zaradi covida-19 pojavili v skupnosti morskih sadežev;

| S. | ker so politična nestabilnost in nemiri v Libiji resna nevarnost za ribiče EU, ki lovijo v južnem Sredozemlju, saj ogrožajo njihovo osebno svobodo in varnost ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

S.

ker so politična nestabilnost in nemiri v Libiji resna nevarnost za ribiče EU, ki lovijo v južnem Sredozemlju, saj ogrožajo njihovo osebno svobodo in varnost ribolovnih dejavnosti;

| T. | ker se od ribičev EU zahteva, da spoštujejo pravila za ohranjanje ribjih staležev, tistim iz drugih sredozemskih držav pa teh pravil ni treba upoštevati, s čimer se spodkopavajo prizadevanja za obnovo staležev in ustvarja nepravična konkurenca z ribištvom EU; |
| --- | --- |

T.

ker se od ribičev EU zahteva, da spoštujejo pravila za ohranjanje ribjih staležev, tistim iz drugih sredozemskih držav pa teh pravil ni treba upoštevati, s čimer se spodkopavajo prizadevanja za obnovo staležev in ustvarja nepravična konkurenca z ribištvom EU;

| U. | ker se Sredozemsko morje segreva do 20 % hitreje kot preostali svet; ker bi lahko po podatkih MedECC podnebne spremembe do leta 2050 povzročile lokalno izumrtje do 50 % komercialnih rib in morskih nevretenčarjev; |
| --- | --- |

U.

ker se Sredozemsko morje segreva do 20 % hitreje kot preostali svet; ker bi lahko po podatkih MedECC podnebne spremembe do leta 2050 povzročile lokalno izumrtje do 50 % komercialnih rib in morskih nevretenčarjev;

Izboljšanje zakonodajnih vidikov

| 1. | poziva Komisijo, naj po posvetovanju s svetovalnim svetom za Sredozemlje (MED-AC) določi, katere so ovire za proces obnove ribjih staležev, vključno z analizo izvajanja strategije GFCM za obdobje 2017–2020, da bi njene ugotovitve vključili v strategijo 2021–2030 in zagotovili, da se sprejmejo praktični ukrepi za obnovo ribjih staležev, po potrebi tudi z zakonodajnimi in nezakonodajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja predlog Komisije iz strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030, da bo vsaj 30 % morskega območja v EU zaščitenega, tudi s pomočjo območij za obnovo staležev, kot je določeno v skupni ribiški politiki (SRP); |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je treba zagotoviti učinkovito utrditev in razvoj obstoječih zaščitenih morskih območij ter vključitev ribičev v fazo priprave in upravljanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba v prihodnje poročilo o izvajanju skupne ribiške politike (SRP) vključiti oceno določanja in uspešnosti takih območij; poziva GFCM, naj se zgleduje po uspešnem primeru obnove ribjih staležev na območju Jabučke kotline; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj pri vzpostavljanju učinkovito upravljanih in povezanih zaščitenih morskih območij zagotovi enake konkurenčne pogoje za vse gospodarske sektorje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj obravnava potrebe sredozemskih držav in jim zagotovi znanstveno in tehnično podporo, da bodo lahko uporabile regionalne in mednarodne mehanizme financiranja ter razvijale projekte trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj oceni, ali so potrebni novi načrti za upravljanje staležev, da bi se dosegla načela socialne, ekonomske in okoljske trajnosti iz SRP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na cilj SRP, da se najpozneje do leta 2020 za vse staleže doseže največji trajnostni donos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da veliko staležev še vedno ostaja z neznanim statusom; poziva k okrepitvi prizadevanj, da bi se izboljšalo zbiranje podatkov in določili ustreznejši ukrepi upravljanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na cilj okvirne direktive o morski strategiji, da se najpozneje do leta 2020 doseže ali ohrani dobro okoljsko stanje v morskem okolju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj se zgleduje po uspešnem primeru navadnega tuna in preuči možnosti za dolgoročno uvedbo celotnega dovoljenega ulova za nekatere vrste, vključno z osličem, ter naj leta 2024 v fazi ocenjevanja večletnega načrta pripravi predlog; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da je uspešnost morskih zavarovanih območij in drugih zavarovanih območij odvisna od tega, ali jih sprejmejo ribiči, obalne skupnosti in drugi deležniki; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju, upravljanju in spremljanju zaščitenih morskih območij preuči možnosti za dejavno sodelovanje ribiškega sektorja, vključno z obrtniškim ribištvom, lokalnih skupnosti in vseh ustreznih deležnikov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo, da bi se v Sredozemskem morju odpravili „parki na papirju“, in vzpostavijo zaščitena morska območja kot del usklajene mreže učinkovito upravljanih in povezanih območij, vključno s priobalnimi območji in območji na odprtem morju; opozarja, da je treba prenehati loviti s pridnenimi orodji pod 400 m na območjih, kjer je znano, da obstajajo ali se bodo verjetno pojavili občutljivi morski ekosistemi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU in države članice, naj razširijo mrežo območij obnove ribjih staležev v okviru skupne ribiške politike in GFCM, zlasti če obstajajo očitni dokazi o visokih koncentracijah rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ali o drstitvenih območjih; poudarja, da je treba v prihodnje poročilo o izvajanju SRP vključiti oceno določanja in uspešnosti takih območij; poziva GFCM, naj se zgleduje po uspešnem primeru obnove ribjih staležev na območju Jabučke kotline; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva GFCM, naj predlaga ambiciozno in celovito novo skupno strategijo za ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju za obdobje 2021–2025, ki mora vključevati učinkovite in trajnostne ukrepe upravljanja na regionalni in nacionalni ravni, v skladu s pristopom največjega trajnostnega donosa; poziva GFCM, naj obravnava vprašanja, kot so globalno segrevanje, nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov ter rekreacijski ribolov, ter naj vzpostavi nova območja za obnovo ribjih staležev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje pomanjkanje znanstvenih podatkov o rekreacijskem ribolovu; poziva države članice EU in GFCM, naj v celoti ocenijo učinke in prispevek rekreacijskega ribolova na upravljanje ribolovnih virov ter jih vključijo v svoje načrte upravljanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, kako pomembni so spremljanje, nadzor in učinkovito regionalno sodelovanje pri upravljanju morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj pri GFCM spodbuja cilje evropskega zelenega dogovora ter z ustreznim financiranjem podpre trajnostno upravljanje oceanov in ribjih staležev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pred vsakim zakonodajnim predlogom, namenjenim povečanju ribjih staležev z omejevanjem ribolovne dejavnosti, opravljena obsežna ocena učinka, da se izmerijo njegove morebitne socialno-ekonomske posledice in okoljski vpliv na obalne skupnosti ter na produktivnost in konkurenčnost ribiških podjetij EU in proizvodne verige, ter da bo temeljil na najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkih, ki so na voljo deležnikom, povezanim z ribiškim sektorjem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poleg tega poziva k predhodni oceni učinka teh ukrepov in njihovega izvajanja na ribiški in ribogojni sektor glede na evropski zeleni dogovor in strategiji za biotsko raznovrstnost ter „od vil do vilic“, ki ga podpirata, in glede na njegov velik vpliv na ribolovne dejavnosti na splošno in zlasti v Sredozemlju, saj ima Sredozemlje poseben status morja, ki si ga EU deli z državami, ki niso njene članice in imajo drugačne predpise; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da niso točno znane posledice vseh možnih vplivov na ribje staleže, ki presegajo ribolovne dejavnosti, kot so onesnaževanje, globalno segrevanje, tuje vrste, izkoriščanje ogljikovodikov, poglabljanje dna in pomorski promet; poudarja, da zaradi pomanjkanje informacij ni možno ustrezno in učinkovito odločanje, da bi se zagotovilo ohranjanje ribjih staležev in morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo vsi zakonodajni in nezakonodajni predlogi v skladu z modelom soupravljanja delili z združenji ribičev, vključno z obrtnimi združenji (cofradías); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi bilo treba vse prihodnje zakonodajne ukrepe za spodbujanje obnove ribjih staležev v Sredozemskem morju, ki vplivajo na ribolovno dejavnost evropskega ribiškega sektorja, izvajati postopoma in sorazmerno z zmožnostjo, ki ga ima sektor za ukrepanje; poleg tega poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se z nobenim prihodnjim zakonodajnim predlogom ne bo uvedlo pretirano birokratsko in finančno breme za evropski ribiški sektor, zlasti za mali ribolov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da nobena zakonodajna pobuda za zaščito in obnovo staležev v Sredozemskem morju ne bi smela biti omejena le na ukrepe, ki omejujejo ribolovne dejavnosti, temveč bi morala vključevati celosten pristop k temu problemu in obravnavati vse razloge, katerih posledica je izčrpavanje staležev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba sprejeti zakonodajo na podlagi ekosistemskega pristopa, ki ga je mogoče uporabiti za opredelitev in analizo vseh interakcij, ki vplivajo na ribje staleže, ter upoštevati ne le ribolovne dejavnosti, temveč tudi druge dejavnike, ki vplivajo na ravnovesje in prisotnost novih invazivnih vrst; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pozitiven učinek, ki bi ga imela prenova zelo starih ribiških flot, ki delujejo v Sredozemlju, tako glede plovil kot motorjev, saj bi zmanjšala njihov vpliv na okolje, spodbudila učinkovito porabo goriva in razogljičenje plovil ter izboljšala varnost in delovne pogoje na krovu; opozarja, da sporazum o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (EMFAF) omogoča podporo tej prenovi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj zaščiti konkurenčnost in trajnostni razvoj celotnega ribiškega sektorja in njegove proizvodne verige, poveča vrednost ribiških proizvodov, izboljša označevanje in sledljivost ter posebno pozornost nameni ukrepom, da se zagotovi skladnost uvoženih proizvodov z evropskimi standardi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Svet in Komisijo, naj pozitivno ocenita stališče Parlamenta v sedanji reviziji Uredbe (ES) št. 1005/2008 (15), zlasti v zvezi s predlogom Parlamenta, da se pod določenimi pogoji uvedejo zaščitni ukrepi, pod katerimi se preferencialne tarife za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz držav nečlanic EU, ki ne ustrezno sodelujejo v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, začasno opustijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo označevanje in sledljivost vseh morskih sadežev, da bi potrošnikom zagotovile jasnejše informacije o izvoru proizvoda in vrsti ter informacije o drugih vidikih, kot so proizvodne metode in standardi, ki se uporabljajo pri ulovu in predelavi, tudi pri proizvodih, uvoženih iz držav nečlanic EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva komisarja, pristojnega za ribištvo in pomorske zadeve, naj ustanovi posvetovalni organ, v katerem bodo sodelovale države sredozemskega območja, ki niso članice EU, da bi zmanjšali nelojalno konkurenco in zagotovili enake konkurenčne pogoje za evropske ribiče in ženske, ki delajo v tem sektorju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj se s povečanjem preglednosti ribolovnih dejavnosti ter s spremljanjem in nadzorom borijo proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj okrepijo zmogljivosti za nadzor ribištva in omogočijo izmenjavo najboljših praks in ciljev med državami članicami na kratkoročni taktični ravni in ob pomoči Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA); |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva sredozemske države članice, naj nemudoma vzpostavijo dodatno število zaprtih območij GFCM za ribolov, da bi zaščitile prekomerno izkoriščane morske ekosisteme, pri čemer naj kot primer dobre prakse upoštevajo območje z omejenim ribolovom v Jabučki kotlini; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi ribištva v sosedsko politiko EU, da bi postalo sredstvo za spodbujanje regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vztraja, da bi moral biti cilj pravilnega, obveznega izvajanja SRP doseganje ustreznega ravnovesja med okoljsko, gospodarsko in socialno trajnostjo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj izvede analizo okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov o lokalnih skupnostih in ribiškem sektorju v Sredozemlju, da bi ocenila vpliv krize zaradi pandemije covida-19 na panogo in ribje staleže, ter naj to oceno upošteva pri prihodnjem odločanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj to analizo uporabi pri oblikovanju politik, za olajšanje raziskovalnega sodelovanja in pri sodelovanju z vsemi akterji v Sredozemlju, vključno z obalnimi državami EU in nečlanicami EU, da bi ocenila in preprečila morebitne spore med flotami, ki lovijo iste morske biološke vire, ki se nahajajo na občutljivih območjih mednarodnih voda; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj analizira socialne, gospodarske in okoljske posledice ter vpliv rekreacijskega ribolova na ribje staleže, da bi se rezultati te analize upoštevali pri ukrepih, ki bi se lahko sprejeli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj pravilno uporabijo sredstva ESPRA za nadomestilo ribičem v malemu ribolovu, ki morajo začasno prekiniti svojo dejavnost zaradi ohranitvenih ukrepov v skladu s pravili in določbami ESPRA; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo priložnosti, ki jih ponujajo soupravljanje in ekosistemsko upravljanje, prilagodljivo in previdnostno upravljanje, s končnim ciljem trajnostnega upravljanja ribolovnih virov, ki temelji na spremljanju ribolovnega napora in zagotavljanju selektivnosti pri ekstraktivnih ribolovnih dejavnostih v Sredozemlju; |
| --- | --- |

40.

Obravnavanje vplivov drugih gospodarskih dejavnosti in pritiskov na obnovo ribjih staležev

| 41. | pozdravlja delo, opravljeno na ravni GFCM od leta 2017, da bi razvili in sprejeli strategije za obvladovanje morebitnih učinkov podnebnih sprememb na ribištvo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj sprejmejo pravila za prepoved sidranja in privezovanja velikih zasebnih plovil v oddaljenosti 300 metrov od obale in v zaščitenih habitatih na meji 300 metrov ter v majhnih zalivih, saj močno vplivajo na občutljive ekosisteme, kot so travniki pozejdonke; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj objavi študijo o vplivu različnih človekovih dejavnosti in virov onesnaževanja, tako kopenskih kot morskih, na ribje staleže in morske ekosisteme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomanjkanje virov, zlasti človeških, za izvajanje znanstvenih raziskav in ocen staležev v Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj financirajo usposabljanje novih znanstvenih strokovnjakov; |
| --- | --- |

45.

Krepitev zbiranja podatkov in raziskav

| 46. | poudarja, da je treba v Sredozemlju spodbujati mali priobalni ribolov in ribolovne tehnike z majhnim vplivom in državam članicam določiti, da temu ribolovu dodelijo večji delež ribolovnih možnosti kot tudi dvema vrstama ribolova, za kateri so bili v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 uvedeni celotni dovoljeni ulovi; |
| --- | --- |

46.

Večja vloga upravljavcev pri odločanju in zbiranju podatkov

| 47. | poziva Komisijo, naj izvede ekonomsko analizo socialnih in zaposlitvenih učinkov upadanja ribolovnih virov v Sredozemlju, da bi našla ustrezne podporne ukrepe in zagotovila pošten in pravičen prehod na ribištvo z manjšimi posledicami za okolje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se lahko za analizo podatkov in vse ukrepe, ki bi lahko izhajali iz njenih rezultatov, uporabijo sredstva ESPRA za podporo trajnosti in inovacij v sektorju ter za njegovo diverzifikacijo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k večjemu vključevanju lokalnih in regionalnih organov in znanstvenih ustanov ter lokalnih subjektov v zbiranje podatkov o selektivnem ribolovu, v tesnem sodelovanju z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo (STECF); |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k izmenjavi dobrih praks in inovacij pri razvijanju selektivnejšega ribolovnega orodja in načinov zbiranja morskih odpadkov, ob priznavanju vloge ribičev kot varuhov morja, da bi prispevali k bolj zdravemu in čistejšemu morskemu okolju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je doseganje vseh ciljev v zvezi z obnovo staležev v Sredozemlju in pravilno izvajanje pravil, ki so jih sprejeli evropski zakonodajalci, odvisno od učinkovitega sodelovanja ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj izboljša in okrepi sodelovanje in dialog s svetovalnimi sveti, ribiči in strokovnjaki v obalnih skupnostih ter naj ustrezno upošteva njihova stališča in prizna pomen ribičev, žensk, ki delajo v sektorju, ter ustreznih strokovnih organizacij in organizacij civilne družbe pri oblikovanju pravil, ki jih je treba izvajati, in postopkih odločanja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj omogočijo oblikovanje modelov soupravljanja ribištva na lokalni ravni na podlagi sodelovanja, posvetovanja in skupnega odločanja med ustreznimi deležniki; ugotavlja, da takšni načrti upravljanja zahtevajo celovito spremljanje ulova, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje virov in pravično ravnotežje socialno-ekonomskih pogojev v ribiškem sektorju, da se odpravijo razlike med segmenti flote; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da modeli soupravljanja temeljijo na ohranjanju ekosistemskih storitev in izkoriščanih ekosistemov tako, da se jih zaščiti, kar pomeni, da je treba uporabiti ekosistemski pristop k ribištvu in prilagodljivo upravljanje, z vzpostavitvijo stalnega sistema za informiranje, analiziranje in ukrepanje, s stalnim učenjem ter stalnimi povratnimi informacijami in prožnim odločanjem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta iz leta 2018, da se zagotovi trajnostna prihodnost malega ribolova in morskega okolja v regiji, ter vzpostavitev platforme „Prijatelji malega ribolova“; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da bi morali vsi cilji glede varstva temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju; |
| --- | --- |

56.

Jamstvo načela pravne države

| 57. | obsoja nenehne kršitve pomorskega prava v Sredozemskem morju, vključno z ugrabitvami, zasegi plovil, nezakonitim odvzemom prostosti, ustrahovanjem, nadzorom, nadlegovanjem, napadi in nepoštenimi sojenji ribičem EU, ki opravljajo svoje delo, kar je očitna kršitev mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj analizira razmere v Sredozemlju in preuči možnost, da se vzpostavi oblika operativne ureditve za zaščito evropskih pomorščakov in plovil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj začne dialog s tistimi severnoafriškimi državami, ki ne spoštujejo politik in odločitev UNCLOS in GFCM, ter zagotovi varnost in enake konkurenčne pogoje za vse ribiče iz EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj spodbuja skupna prizadevanja s sosednjimi državami, da bi dosegli skladnost s sporazumi, ki so jih sklenile regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ter sodelovanje pri dobrem upravljanju in obnovi ribjih staležev; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj prek svojih agencij okrepi prizadevanja za nadzor nad teritorialnimi vodami EU, da bi ugotovila, katera plovila niso iz EU in nezakonito lovijo v njenih teritorialnih vodah ter zaščitenih morskih območjih, ter zagotovila varnejše pogoje za delo ribičev EU; poudarja, da je treba tem agencijam zato zagotoviti ustrezno financiranje in delovno silo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj okrepi prizadevanja Unije v južnem Sredozemlju na področju mednarodnega prava ter varnosti in načel pravne države; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

(3)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(4)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(5)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(6)  UL L 149, 20.5.2014, str. 1.

(7)  UL L 25, 31.1.2017, str. 12.

(8)  UL L 157, 20.6.2017, str. 1.

(9)  UL L 315, 30.11.2017, str. 1.

(10)  UL L 172, 26.6.2019, str. 1.

(11)  UL L 164, 20.6.2019, str. 1.

(12)  UL L 130, 24.4.2020, str. 11.

(13)  UL C 316, 6.8.2021, str. 28.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0017.

(15)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/65

---

P9_TA(2021)0409

Aktivne snovi, vključno s klorotoluronom in difenokonazolom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (2021/2869(RSP))

(2022/C 132/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2), zlasti člena 17, prvi odstavek, in člena 21 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2), zlasti člena 17, prvi odstavek, in člena 21 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3),

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. oktobra 2019 in 26. novembra 2020, v katerih je nasprotoval podaljšanju obdobja odobritve aktivne snovi klorotoluron (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. oktobra 2019 in 26. novembra 2020, v katerih je nasprotoval podaljšanju obdobja odobritve aktivne snovi klorotoluron (6),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bil klorotoluron 1. marca 2006 z Direktivo Komisije 2005/53/ES (7) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (8) in se šteje, da je odobren v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

ker je bil klorotoluron 1. marca 2006 z Direktivo Komisije 2005/53/ES (7) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (8) in se šteje, da je odobren v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009;

| B. | ker postopek za obnovitev odobritve klorotolurona v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (9) teče že od leta 2013; |
| --- | --- |

B.

ker postopek za obnovitev odobritve klorotolurona v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (9) teče že od leta 2013;

| C. | ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi klorotoluron z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 533/2013 (10) že podaljšano za eno leto in nato od leta 2017 večkrat za eno leto z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) in (EU) 2020/1511 (14), zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1449 spet podaljšalo za eno leto, in sicer do 31. oktobra 2022; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi klorotoluron z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 533/2013 (10) že podaljšano za eno leto in nato od leta 2017 večkrat za eno leto z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) in (EU) 2020/1511 (14), zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1449 spet podaljšalo za eno leto, in sicer do 31. oktobra 2022;

| D. | ker Komisija ni pojasnila razlogov za podaljšanje, navedla je le, da bo odobritev teh snovi verjetno potekla pred sprejetjem sklepa o njeni obnovitvi, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo zaradi razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija ni pojasnila razlogov za podaljšanje, navedla je le, da bo odobritev teh snovi verjetno potekla pred sprejetjem sklepa o njeni obnovitvi, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo zaradi razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati;

| E. | ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja in hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja in hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki;

| F. | ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvomno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali ali kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvomno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali ali kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje;

| G. | ker v Uredbi (ES) št. 1107/2009 piše tudi, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v tem primeru očitno ni bilo upoštevano; |
| --- | --- |

G.

ker v Uredbi (ES) št. 1107/2009 piše tudi, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v tem primeru očitno ni bilo upoštevano;

| H. | ker je bilo v 15 letih, odkar je bil klorotoluron odobren kot aktivna snov, ugotovljeno, da je verjetno endokrini motilec, kljub temu pa njegova odobritev ni bila revidirana ali umaknjena; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo v 15 letih, odkar je bil klorotoluron odobren kot aktivna snov, ugotovljeno, da je verjetno endokrini motilec, kljub temu pa njegova odobritev ni bila revidirana ali umaknjena;

| I. | ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenih možnih škodljivih učinkov na zdravje, ki sicer še niso bili znanstveno potrjeni, ukrepajo v skladu s previdnostnim načelom, in sicer sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za visoko raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

I.

ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenih možnih škodljivih učinkov na zdravje, ki sicer še niso bili znanstveno potrjeni, ukrepajo v skladu s previdnostnim načelom, in sicer sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za visoko raven varovanja zdravja ljudi;

| J. | ker je v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti kadar glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4 omenjene uredbe, in ker lahko ta pregled privede do prenehanja ali spremembe odobritve snovi; |
| --- | --- |

J.

ker je v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti kadar glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4 omenjene uredbe, in ker lahko ta pregled privede do prenehanja ali spremembe odobritve snovi;

Lastnosti endokrinih motilcev

| K. | ker klorotoluron v skladu z usklajeno razvrstitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (15) sodi med snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme, snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme in imajo dolgotrajne učinke, snovi, za katere se sumi, da povzročajo raka (Carc. 2), in snovi, za katere se sumi, da škodijo nerojenim otrokom (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

ker klorotoluron v skladu z usklajeno razvrstitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (15) sodi med snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme, snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme in imajo dolgotrajne učinke, snovi, za katere se sumi, da povzročajo raka (Carc. 2), in snovi, za katere se sumi, da škodijo nerojenim otrokom (Repr. 2);

| L. | ker klorotoluronu v znanstvenih publikacijah pripisujejo lastnosti endokrinih motilcev (16); |
| --- | --- |

L.

ker klorotoluronu v znanstvenih publikacijah pripisujejo lastnosti endokrinih motilcev (16);

| M. | ker je bil klorotoluron leta 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatk za zamenjavo, saj naj bi imel lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in izpolnjuje merila, na podlagi katerih se lahko šteje za obstojno in strupeno snov; |
| --- | --- |

M.

ker je bil klorotoluron leta 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatk za zamenjavo, saj naj bi imel lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in izpolnjuje merila, na podlagi katerih se lahko šteje za obstojno in strupeno snov;

| N. | ker se v skladu s točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne more odobriti, če se šteje, da ima lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, na primer če se sredstvo uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih okoliščinah, kjer ni stika z ljudmi, in če ostanki aktivne snovi na hrani in krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s členom 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

N.

ker se v skladu s točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne more odobriti, če se šteje, da ima lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, na primer če se sredstvo uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih okoliščinah, kjer ni stika z ljudmi, in če ostanki aktivne snovi na hrani in krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s členom 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| O. | ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še vedno dovoljena uporaba snovi, ki verjetno izpolnjuje izključitvena merila za aktivne snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev, kar ogroža javno zdravje in zdravje okolja; |
| --- | --- |

O.

ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še vedno dovoljena uporaba snovi, ki verjetno izpolnjuje izključitvena merila za aktivne snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev, kar ogroža javno zdravje in zdravje okolja;

| P. | ker utegnejo vlagatelji zahtevkov izkoriščati samodejni sistem, ki je del delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, tako da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar lahko povzroči nesprejemljiva tveganja za okolje in zdravje ljudi, saj se izpostavljenost nevarni snovi medtem nadaljuje; |
| --- | --- |

P.

ker utegnejo vlagatelji zahtevkov izkoriščati samodejni sistem, ki je del delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, tako da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar lahko povzroči nesprejemljiva tveganja za okolje in zdravje ljudi, saj se izpostavljenost nevarni snovi medtem nadaljuje;

| Q. | ker v resoluciji z dne 13. septembra 2018 poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato sodijo v kategorijo 1A ali 1B, ali za aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kar zdaj velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin; |
| --- | --- |

Q.

ker v resoluciji z dne 13. septembra 2018 poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato sodijo v kategorijo 1A ali 1B, ali za aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kar zdaj velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin;

| R. | ker je Parlament v resolucijah z dne 10. oktobra 2019 in 26. novembra 2020 nasprotoval že prejšnjemu podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament v resolucijah z dne 10. oktobra 2019 in 26. novembra 2020 nasprotoval že prejšnjemu podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona;

| S. | ker se Komisija v odgovoru (18) na prejšnje nasprotovanje podaljšanju odobritve klorotolurona sklicuje le na študijo, na kateri temelji ocena učinka, izvedena pred sprejetjem Uredbe Komisije (EU) 2018/605 (19), in v kateri klorotoluron ni bil opredeljen kot potencialni endokrini motilec, ne priznava pa, da je zaradi te študije klorotoluron ostal na seznamu kandidatk za zamenjavo; |
| --- | --- |

S.

ker se Komisija v odgovoru (18) na prejšnje nasprotovanje podaljšanju odobritve klorotolurona sklicuje le na študijo, na kateri temelji ocena učinka, izvedena pred sprejetjem Uredbe Komisije (EU) 2018/605 (19), in v kateri klorotoluron ni bil opredeljen kot potencialni endokrini motilec, ne priznava pa, da je zaradi te študije klorotoluron ostal na seznamu kandidatk za zamenjavo;

| T. | ker je Komisija po sprejetju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2100 (20) in Uredbe (EU) 2018/605 Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) naročila pripravo usklajenih smernic, da se bodo merila Unije za endokrine motilce dosledno uporabljala za ocenjevanje biocidov in pesticidov v Uniji; ker so bile te smernice, ki vključujejo nove teste OECD, objavljene junija 2018 (21), kljub temu pa se niso uporabile za oceno, ali ima klorotoluron lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija po sprejetju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2100 (20) in Uredbe (EU) 2018/605 Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) naročila pripravo usklajenih smernic, da se bodo merila Unije za endokrine motilce dosledno uporabljala za ocenjevanje biocidov in pesticidov v Uniji; ker so bile te smernice, ki vključujejo nove teste OECD, objavljene junija 2018 (21), kljub temu pa se niso uporabile za oceno, ali ima klorotoluron lastnosti endokrinih motilcev;

| U. | ker torej klorotoluron ni bil ustrezno ocenjen, da bi lahko rekli, da se ne šteje več za endokrinega motilca; |
| --- | --- |

U.

ker torej klorotoluron ni bil ustrezno ocenjen, da bi lahko rekli, da se ne šteje več za endokrinega motilca;

| V. | ker Agencija za varnost hrane še ni ocenila osnutka poročila o oceni obnovitve odobritve klorotolurona; |
| --- | --- |

V.

ker Agencija za varnost hrane še ni ocenila osnutka poročila o oceni obnovitve odobritve klorotolurona;

| W. | ker se po prejšnjem podaljšanju obdobja odobritve več aktivnih snovi, tudi klorotolurona, z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1511 leta 2020 odobritev ni obnovila le za eno od 27 snovi, na katere se je uredba nanašala, medtem pa se bo z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1449 obdobje odobritve za kar 39 snovi ponovno podaljšalo, za nekatere že tretjič ali četrtič; |
| --- | --- |

W.

ker se po prejšnjem podaljšanju obdobja odobritve več aktivnih snovi, tudi klorotolurona, z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1511 leta 2020 odobritev ni obnovila le za eno od 27 snovi, na katere se je uredba nanašala, medtem pa se bo z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1449 obdobje odobritve za kar 39 snovi ponovno podaljšalo, za nekatere že tretjič ali četrtič;

| X. | ker obstaja sum, da difenokonazol, kadar se uporablja samostojno in v kombinaciji z različnimi azoli, na primer s penkonazolom, povzroča odpornost proti triazolu v glivičnem sevu Aspergillus fumigatus (22); |
| --- | --- |

X.

ker obstaja sum, da difenokonazol, kadar se uporablja samostojno in v kombinaciji z različnimi azoli, na primer s penkonazolom, povzroča odpornost proti triazolu v glivičnem sevu Aspergillus fumigatus (22);

| Y. | ker odpornost plesni Aspergillus fumigatus proti triazolom vse bolj ogroža javno zdravje (23); ker podatki iz več študij (24) prepričljivo kažejo, da je neuspešnost zdravljenja bolnikov, ki še nikoli prej niso bili zdravljeni z azoli, posledica izpostavljenosti azolom iz kmetijstva; |
| --- | --- |

Y.

ker odpornost plesni Aspergillus fumigatus proti triazolom vse bolj ogroža javno zdravje (23); ker podatki iz več študij (24) prepričljivo kažejo, da je neuspešnost zdravljenja bolnikov, ki še nikoli prej niso bili zdravljeni z azoli, posledica izpostavljenosti azolom iz kmetijstva;

| Z. | ker je bila četrtina pacientov, sprejetih v intenzivno nego zaradi covida-19, okužena z Aspergillus fumigatus, pri 15 % pa je bila ugotovljena okužba z odporno različico te plesni; ker teh bolnikov skoraj ni mogoče zdraviti, njihova stopnja preživetja pa je ocenjena na samo 20 % (25); |
| --- | --- |

Z.

ker je bila četrtina pacientov, sprejetih v intenzivno nego zaradi covida-19, okužena z Aspergillus fumigatus, pri 15 % pa je bila ugotovljena okužba z odporno različico te plesni; ker teh bolnikov skoraj ni mogoče zdraviti, njihova stopnja preživetja pa je ocenjena na samo 20 % (25);

| AA. | ker je podaljšanje obdobja odobritve snovi, ki povzročajo odpornost proti protiglivičnim zdravilom, z zdravstvenega vidika nesprejemljivo; |
| --- | --- |

AA.

ker je podaljšanje obdobja odobritve snovi, ki povzročajo odpornost proti protiglivičnim zdravilom, z zdravstvenega vidika nesprejemljivo;

| 1. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/1449 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/1449 ni v skladu z zakonodajo Unije in previdnostnim načelom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | strogo obsoja velike zamude v postopku ponovne odobritve in pri identifikaciji snovi, ki motijo delovanje endokrinega sistema; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sklep o podaljšanju odobritve klorotolurona in difenokonazola ni v skladu z varnostnimi merili iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ne temelji na dokazih, da je njuna uporaba varna, niti ni dokazano, da sta ti snovi nujno potrebni pri pridelavi hrane v Uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj razveljavi Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1449 in odboru predloži nov osnutek, v katerem bo upoštevala znanstvene dokaze o škodljivih učinkih vseh snovi, na katere se uredba nanaša, zlasti klorotolurona in difenokonazola; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj predloži le osnutke izvedbenih uredb o podaljšanju obdobja odobritve za snovi, v zvezi s katerimi se glede na trenutna znanstvena dognanja ne pričakuje, da bo Komisija predlagala, da se njihova odobritev ne obnovi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj odobritev snovi prekliče, če obstajajo utemeljeni dvomi, da snov ne bo izpolnjevala varnostnih meril iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in pravočasno ponovno oceno odobritve aktivnih snovi, za katere so poročevalke, da bodo sedanje zamude čim prej odpravljene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 313, 6.9.2021, str. 20.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(3)  UL L 67, 12.3.2015, str. 18.

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0356.

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, t riflusulfuronin tritosulfuron (UL C 202, 28.5.2021, str. 7); Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuronn (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0325).

(7)  Direktiva Komisije 2005/53/ES z dne 16. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klorotalonila, klorotolurona, cipermetrina, daminozida in tiofanat-metila kot aktivnih snovi (UL L 241, 17.9.2005, str. 51).

(8)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 533/2013 z dne 10. junija 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 1-metil-ciklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoksakarb, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 159, 11.6.2013, str. 9).

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1511 z dne 30. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoksakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 224, 31.8.2017, str. 115).

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1262 z dne 20. septembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, diuron, fludioksonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoksakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 238, 21.9.2018, str. 62).

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1589 z dne 26. septembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 248, 27.9.2019, str. 24).

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 344, 19.10.2020, str. 18).

(15)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(16)  Gl. med drugim: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8), str. 483–488.

(17)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(18)  Ukrepi Komisije na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, t riflusulfuronin tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en; ukrepi Komisije na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron, SP(2021)129, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/ popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en.

(19)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

(20)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2100 z dne 4. septembra 2017 o določitvi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 301, 17.11.2017, str. 1).

(21)  Smernice EFSA in ECHA za določanje endokrinih morilcev na podlagi uredb (EU) št. 528/2012 in (ES) št. 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(22)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., in Fraaije, B.A., The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda, Fungal Biology Reviews, zvezek 34, izdaja 4, 2020, str. 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415

(23)  https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_Azole-Resistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(24)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., in Yu, Y., Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), str. 3041–3049, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(25)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/70

---

P9_TA(2021)0410

Prihodnost odnosov med EU in ZDA

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o prihodnosti odnosov med EU in ZDA (2021/2038(INI))

(2022/C 132/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. decembra 2020 o novi agendi EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. decembra 2020 o novi agendi EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022),

| — | ob upoštevanju skupne izjave čezatlantskega dialoga zakonodajalcev z dne 24. avgusta 2020 o odnosih med EU in ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave čezatlantskega dialoga zakonodajalcev z dne 24. avgusta 2020 o odnosih med EU in ZDA,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2020 o odnosih med EU in ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2020 o odnosih med EU in ZDA,

| — | ob upoštevanju izjav državnega sekretarja ZDA Anthonyja Blinkna, podanih med zaslišanjem pred odborom za zunanje zadeve ameriškega senata 19. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav državnega sekretarja ZDA Anthonyja Blinkna, podanih med zaslišanjem pred odborom za zunanje zadeve ameriškega senata 19. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021 o varnosti in obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021 o varnosti in obrambi,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost predsednice Ursule von der Leyen in državnega sekretarja ZDA Anthonyja Blinkna z dne 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost predsednice Ursule von der Leyen in državnega sekretarja ZDA Anthonyja Blinkna z dne 24. marca 2021,

| — | ob upoštevanju skupne izjave državnega sekretarja ZDA ter podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave državnega sekretarja ZDA ter podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 24. marca 2021,

| — | ob upoštevanju izjave državnega sekretarja ZDA z dne 26. aprila 2021 z naslovom U.S. Commitment to the Western Balkans (Zavezanost ZDA Zahodnemu Balkanu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave državnega sekretarja ZDA z dne 26. aprila 2021 z naslovom U.S. Commitment to the Western Balkans (Zavezanost ZDA Zahodnemu Balkanu),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. novembra 2016 o globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko Unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. novembra 2016 o globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko Unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 8. julija 2016 v Varšavi podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednik Evropske komisije in generalni sekretar Nata, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 8. julija 2016 v Varšavi podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednik Evropske komisije in generalni sekretar Nata,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj z generalnim sekretarjem Nata na skupni seji Odbora za zunanje zadeve, Pododbora za varnost in obrambo ter delegacije za odnose s parlamentarno skupščino Nata 15. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj z generalnim sekretarjem Nata na skupni seji Odbora za zunanje zadeve, Pododbora za varnost in obrambo ter delegacije za odnose s parlamentarno skupščino Nata 15. marca 2021,

| — | ob upoštevanju udeležbe podpredsednika/visokega predstavnika na srečanju obrambnih ministrov Nata 17. in 18. februarja 2021 ter na srečanju zunanjih ministrov Nata 23. in 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju udeležbe podpredsednika/visokega predstavnika na srečanju obrambnih ministrov Nata 17. in 18. februarja 2021 ter na srečanju zunanjih ministrov Nata 23. in 24. marca 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila voditeljev držav in vlad, ki so se udeležili srečanja Severnoatlantskega sveta v Bruslju 14. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila voditeljev držav in vlad, ki so se udeležili srečanja Severnoatlantskega sveta v Bruslju 14. junija 2021,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha med EU in ZDA z naslovom Towards a Renewed Transatlantic Partnership (Za prenovljeno čezatlantsko partnerstvo), objavljene 15. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha med EU in ZDA z naslovom Towards a Renewed Transatlantic Partnership (Za prenovljeno čezatlantsko partnerstvo), objavljene 15. junija 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, zlasti resolucije z dne 26. marca 2009 o stanju čezatlantskih odnosov po volitvah v Združenih državah Amerike (2), resolucije z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (3) in resolucije z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in ZDA (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, zlasti resolucije z dne 26. marca 2009 o stanju čezatlantskih odnosov po volitvah v Združenih državah Amerike (2), resolucije z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (3) in resolucije z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in ZDA (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (7),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0250/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0250/2021),

| A. | ker čezatlantsko partnerstvo že 75 let predstavlja svobodo, demokracijo, človekove pravice, pravno državo, trgovinsko in gospodarsko sodelovanje ter varnost; ker so ZDA še vedno najtesnejši in najpomembnejši strateški partner EU; ker to partnerstvo temelji na močnih političnih, kulturnih, gospodarskih in zgodovinskih vezeh in skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, ter ponuja veliko priložnosti za dialog, sodelovanje in doseganje rezultatov na področju vprašanj, ciljev in prednostnih nalog skupnega interesa ali pomena v celotnem spektru politik; |
| --- | --- |

A.

ker čezatlantsko partnerstvo že 75 let predstavlja svobodo, demokracijo, človekove pravice, pravno državo, trgovinsko in gospodarsko sodelovanje ter varnost; ker so ZDA še vedno najtesnejši in najpomembnejši strateški partner EU; ker to partnerstvo temelji na močnih političnih, kulturnih, gospodarskih in zgodovinskih vezeh in skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, ter ponuja veliko priložnosti za dialog, sodelovanje in doseganje rezultatov na področju vprašanj, ciljev in prednostnih nalog skupnega interesa ali pomena v celotnem spektru politik;

| B. | ker imajo EU in ZDA skupne vrednote ter si obe strani želita oblikovati na pravilih temelječe mednarodno okolje, v katerem se bodo krepili multilateralizem in demokratične vrednote, varovale človekove pravice, spoštovalo mednarodno pravo ter spodbujali na pravilih temelječ mednarodni red, pa tudi mirno reševanje sporov in trajnostni razvoj po svetu; |
| --- | --- |

B.

ker imajo EU in ZDA skupne vrednote ter si obe strani želita oblikovati na pravilih temelječe mednarodno okolje, v katerem se bodo krepili multilateralizem in demokratične vrednote, varovale človekove pravice, spoštovalo mednarodno pravo ter spodbujali na pravilih temelječ mednarodni red, pa tudi mirno reševanje sporov in trajnostni razvoj po svetu;

| C. | ker je izvolitev Joeja Bidna za predsednika in Kamale Harris za podpredsednico Združenih držav Amerike prinesla nove priložnosti za nadaljnje uresničevanje in oživitev tega pomembnega čezatlantskega partnerstva, ponovno obuditev prizadevanj in inovacij na vseh ravneh tega dolgoletnega sodelovanja ter izboljšanje sodelovanja pri večstranskih vprašanjih, kot so podnebne spremembe, digitalni in zeleni prehod, demokracija in mednarodna varnost; ker bi morale EU in ZDA to novo priložnost izkoristiti za tesen dialog in sodelovanje, da bi izpolnile svoje stalne obveznosti do mednarodnih organizacij, ki jim obe strani pripadata, ter zagotovile boljše usklajevanje in napredek pri porazdelitvi bremen pri obravnavi najrazličnejših geopolitičnih vprašanj; ker je sodelovanje z ZDA stalen cilj EU ne glede na administracijo, ki je na oblasti; |
| --- | --- |

C.

ker je izvolitev Joeja Bidna za predsednika in Kamale Harris za podpredsednico Združenih držav Amerike prinesla nove priložnosti za nadaljnje uresničevanje in oživitev tega pomembnega čezatlantskega partnerstva, ponovno obuditev prizadevanj in inovacij na vseh ravneh tega dolgoletnega sodelovanja ter izboljšanje sodelovanja pri večstranskih vprašanjih, kot so podnebne spremembe, digitalni in zeleni prehod, demokracija in mednarodna varnost; ker bi morale EU in ZDA to novo priložnost izkoristiti za tesen dialog in sodelovanje, da bi izpolnile svoje stalne obveznosti do mednarodnih organizacij, ki jim obe strani pripadata, ter zagotovile boljše usklajevanje in napredek pri porazdelitvi bremen pri obravnavi najrazličnejših geopolitičnih vprašanj; ker je sodelovanje z ZDA stalen cilj EU ne glede na administracijo, ki je na oblasti;

| D. | ker je Bidnova administracija izrazila namero, da bo okrepila odnose z EU in drugimi demokratičnimi zavezniki; ker je predsednik Biden v okviru prvega obiska tujine prišel v Evropo, kjer se je 14. in 15. junija 2021 v Bruslju udeležil vrhovnega srečanja Nata ter vrha med EU in ZDA; ker to potrjuje, da so ZDA močno zavezane krepitvi svojih odnosov z Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter prihodnosti skupne varnosti in obrambe v okviru Severnoatlantskega zavezništva; ker je predsednik Biden predlagal organizacijo vrha za demokracijo, namenjenega sprejetju skupnih zavez z EU in drugimi demokracijami glede krepitve naših demokracij, spodbujanja okrepljenega sodelovanja med demokratičnimi državami ter boja proti avtoritarizmu in kršitvam človekovih pravic po svetu; |
| --- | --- |

D.

ker je Bidnova administracija izrazila namero, da bo okrepila odnose z EU in drugimi demokratičnimi zavezniki; ker je predsednik Biden v okviru prvega obiska tujine prišel v Evropo, kjer se je 14. in 15. junija 2021 v Bruslju udeležil vrhovnega srečanja Nata ter vrha med EU in ZDA; ker to potrjuje, da so ZDA močno zavezane krepitvi svojih odnosov z Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter prihodnosti skupne varnosti in obrambe v okviru Severnoatlantskega zavezništva; ker je predsednik Biden predlagal organizacijo vrha za demokracijo, namenjenega sprejetju skupnih zavez z EU in drugimi demokracijami glede krepitve naših demokracij, spodbujanja okrepljenega sodelovanja med demokratičnimi državami ter boja proti avtoritarizmu in kršitvam človekovih pravic po svetu;

| E. | ker je za oblikovanje zanesljive in ambiciozne čezatlantske agende, obravnavo kakršnih koli čezatlantskih razlik v okviru tesnejšega sodelovanja, tudi na področjih, kot so odnosi s Kitajsko in Rusijo, obrambne zaveze in zmogljivosti, konflikti na Bližnjem vzhodu ter druga vprašanja, povezana z varnostjo in stabilnostjo, ter za opredelitev skupnih pristopov, kjer je to mogoče, potreben stalen, konstruktiven in uravnotežen dialog, ki temelji na skupnih ciljih; ker je jasno, da čezatlantskega zavezništva ni mogoče obravnavati kot nekaj samoumevnega ter da ga je treba oživiti in nenehno krepiti; |
| --- | --- |

E.

ker je za oblikovanje zanesljive in ambiciozne čezatlantske agende, obravnavo kakršnih koli čezatlantskih razlik v okviru tesnejšega sodelovanja, tudi na področjih, kot so odnosi s Kitajsko in Rusijo, obrambne zaveze in zmogljivosti, konflikti na Bližnjem vzhodu ter druga vprašanja, povezana z varnostjo in stabilnostjo, ter za opredelitev skupnih pristopov, kjer je to mogoče, potreben stalen, konstruktiven in uravnotežen dialog, ki temelji na skupnih ciljih; ker je jasno, da čezatlantskega zavezništva ni mogoče obravnavati kot nekaj samoumevnega ter da ga je treba oživiti in nenehno krepiti;

| F. | ker bi morala EU pri prizadevanjih za čezatlantsko sodelovanje in njegovo poglabljanje stremeti k vodilnemu položaju v partnerstvu z ZDA ter se pri tem osredotočati na skupne interese; ker bi morala EU stremeti tudi k strateški avtonomiji na področju obrambnih in gospodarskih odnosov kot sredstvu za zasledovanje lastnih legitimnih diplomatskih, varnostnih in gospodarskih interesov, ob hkratni krepitvi čezatlantske vezi, in za povečanje skupnega vpliva EU in ZDA na svetovnem prizorišču, s čimer bi hkrati izboljšala svojo sposobnost prevzemanja večje odgovornosti za obravnavo ključnih svetovnih in regionalnih izzivov ter sposobnost neodvisnega odločanja in ukrepanja, če je to potrebno, na področju zunanjih zadev, varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala EU pri prizadevanjih za čezatlantsko sodelovanje in njegovo poglabljanje stremeti k vodilnemu položaju v partnerstvu z ZDA ter se pri tem osredotočati na skupne interese; ker bi morala EU stremeti tudi k strateški avtonomiji na področju obrambnih in gospodarskih odnosov kot sredstvu za zasledovanje lastnih legitimnih diplomatskih, varnostnih in gospodarskih interesov, ob hkratni krepitvi čezatlantske vezi, in za povečanje skupnega vpliva EU in ZDA na svetovnem prizorišču, s čimer bi hkrati izboljšala svojo sposobnost prevzemanja večje odgovornosti za obravnavo ključnih svetovnih in regionalnih izzivov ter sposobnost neodvisnega odločanja in ukrepanja, če je to potrebno, na področju zunanjih zadev, varnosti in obrambe;

| G. | ker imajo EU in ZDA najgloblje dvostranske trgovinske in naložbene odnose ter gre za najbolj povezani gospodarstvi na svetu; |
| --- | --- |

G.

ker imajo EU in ZDA najgloblje dvostranske trgovinske in naložbene odnose ter gre za najbolj povezani gospodarstvi na svetu;

| H. | ker se EU in ZDA spoprijemajo s številnimi novimi skupnimi izzivi, kot so škodljivi vplivi avtoritarnih režimov, ki spodkopavajo večstranske institucije, socialno-ekonomske posledice pandemije, zavzemanje za zdravje po vsem svetu, podnebne spremembe in potreba po okrepitvi ukrepov za blaženje podnebnih sprememb, boj proti svetovnemu valu avtoritarizma, boj proti svetovnim kriminalnim mrežam in terorizmu, uresničevanje enakosti spolov in odprava diskriminacije, obravnava vse večjih razlik med mestnimi in podeželskimi območji, izvajanje digitalne in zelene preobrazbe kot sredstva za trajnostno modernizacijo, tehnološki napredek na področjih, kot sta umetna inteligenca in kibernetska varnost, izogibanje davkom ter širša vprašanja, povezana z digitalizacijo gospodarstva; |
| --- | --- |

H.

ker se EU in ZDA spoprijemajo s številnimi novimi skupnimi izzivi, kot so škodljivi vplivi avtoritarnih režimov, ki spodkopavajo večstranske institucije, socialno-ekonomske posledice pandemije, zavzemanje za zdravje po vsem svetu, podnebne spremembe in potreba po okrepitvi ukrepov za blaženje podnebnih sprememb, boj proti svetovnemu valu avtoritarizma, boj proti svetovnim kriminalnim mrežam in terorizmu, uresničevanje enakosti spolov in odprava diskriminacije, obravnava vse večjih razlik med mestnimi in podeželskimi območji, izvajanje digitalne in zelene preobrazbe kot sredstva za trajnostno modernizacijo, tehnološki napredek na področjih, kot sta umetna inteligenca in kibernetska varnost, izogibanje davkom ter širša vprašanja, povezana z digitalizacijo gospodarstva;

| I. | ker bi se z novim zagonom v čezatlantskem odnosu vzpostavilo ugodno politično okolje za konstruktivno obravnavo skupnih izzivov in reševanje vprašanj, v zvezi s katerimi naša stališča niso enotna; |
| --- | --- |

I.

ker bi se z novim zagonom v čezatlantskem odnosu vzpostavilo ugodno politično okolje za konstruktivno obravnavo skupnih izzivov in reševanje vprašanj, v zvezi s katerimi naša stališča niso enotna;

| J. | ker sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) decembra 2020 predstavili novo strategijo EU za kibernetsko varnost, katere cilj je Uniji omogočiti, „da utrdi svojo vodilno vlogo pri mednarodnih normah in standardih v kibernetskem prostoru ter okrepi sodelovanje s partnerji po svetu za spodbujanje globalnega, odprtega, stabilnega in varnega kibernetskega prostora, ki temelji na pravni državi, človekovih pravicah, temeljnih svoboščinah in demokratičnih vrednotah“ (8); |
| --- | --- |

J.

ker sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) decembra 2020 predstavili novo strategijo EU za kibernetsko varnost, katere cilj je Uniji omogočiti, „da utrdi svojo vodilno vlogo pri mednarodnih normah in standardih v kibernetskem prostoru ter okrepi sodelovanje s partnerji po svetu za spodbujanje globalnega, odprtega, stabilnega in varnega kibernetskega prostora, ki temelji na pravni državi, človekovih pravicah, temeljnih svoboščinah in demokratičnih vrednotah“ (8);

| K. | ker v ZDA obe politični stranki močno podpirata sodelovanje z demokratičnimi zavezniki, da bi se izboljšala odpornost čezatlantske skupnosti proti hibridnim grožnjam avtoritarnih režimov; |
| --- | --- |

K.

ker v ZDA obe politični stranki močno podpirata sodelovanje z demokratičnimi zavezniki, da bi se izboljšala odpornost čezatlantske skupnosti proti hibridnim grožnjam avtoritarnih režimov;

| L. | ker na pravilih temelječ mednarodni red in demokratične vrednote ogrožata porast agresivnega avtoritarizma in slabenje demokracije v tretjih državah, pa tudi v samih EU in ZDA v obliki razmaha protidemokratičnih populističnih in skrajno desničarskih gibanj; |
| --- | --- |

L.

ker na pravilih temelječ mednarodni red in demokratične vrednote ogrožata porast agresivnega avtoritarizma in slabenje demokracije v tretjih državah, pa tudi v samih EU in ZDA v obliki razmaha protidemokratičnih populističnih in skrajno desničarskih gibanj;

| M. | ker lahko izstop Združenega kraljestva iz EU dodatno razdrobi strateško krajino, in sicer ne zgolj v smislu odnosov med EU in ZDA, temveč tudi v Varnostnem svetu OZN, skupini G7, skupini G20 in drugih večstranskih okoljih; |
| --- | --- |

M.

ker lahko izstop Združenega kraljestva iz EU dodatno razdrobi strateško krajino, in sicer ne zgolj v smislu odnosov med EU in ZDA, temveč tudi v Varnostnem svetu OZN, skupini G7, skupini G20 in drugih večstranskih okoljih;

| N. | ker je Latinska Amerika regija, ki jo z EU in ZDA povezujejo številne vrednote, interesi ter zgodovinske in vedno močnejše gospodarske in človeške vezi; |
| --- | --- |

N.

ker je Latinska Amerika regija, ki jo z EU in ZDA povezujejo številne vrednote, interesi ter zgodovinske in vedno močnejše gospodarske in človeške vezi;

| 1. | pozdravlja, da je bil decembra 2020 sprejet nov predlog Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o agendi EU-ZDA za globalne spremembe, ki predstavlja načrt za prenovljeno in okrepljeno čezatlantsko partnerstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno potrjuje, da podpira tesno čezatlantsko sodelovanje, partnerstvo in prijateljstvo med EU in ZDA, ki je v zadnjih 70 letih prispevalo k razvoju, blaginji in uspešnemu povezovanju Evrope ter je od konca druge svetovne vojne podlaga za njeno varnost in stabilnost; poudarja, da odnos med EU in ZDA temelji na skupnih vrednotah; opozarja, da politična sistema ZDA in EU temeljita na demokratičnih načelih, pravni državi in spoštovanju temeljnih svoboščin; je prepričan, da je mogoče k mirnemu, trajnemu in konstruktivnemu reševanju obstoječih svetovnih in regionalnih izzivov najbolje prispevati s čezatlantskim sodelovanjem, vključno z osredotočenjem na trajnostno in okolju prijazno obnovo gospodarstva in doseganje ogljične nevtralnosti do leta 2050 ter z odpravljanjem regionalnih, socialnih in rasnih krivic ter krivic, povezanih s spolom; vztraja, da mora obnovljeno čezatlantsko partnerstvo temeljiti na enakovrednosti partnerjev; poudarja tudi, da strateške avtonomije EU ni mogoče doseči brez izboljšanja kakovosti izvajanja zunanjepolitičnih in obrambnopolitičnih prednostnih nalog in načel EU ter sposobnosti EU, da deluje samostojno, kjer je to potrebno za doseganje njenih legitimnih interesov, vključno z ambicioznim partnerstvom in sodelovanjem z najbližjimi zavezniki Unije, kot so ZDA; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj potrdijo, da so strateški čezatlantski odnosi še naprej pomembni za obnovo in oživitev večstranskega na pravilih temelječega mednarodnega reda, v središču katerega sta sistem OZN in mednarodno pravo, za krepitev demokracije in demokratičnih vrednot po svetu, spodbujanje človekovih pravic, obravnavo škodljivih vplivov in dezinformacij avtoritarnih režimov, oblikovanje pravil o digitalni in tehnološki prihodnosti v skladu s skupnimi vrednotami, trajnosten gospodarski razvoj, vključujočo gospodarsko rast in delovna mesta po vsem svetu, enotno stališče glede Rusije in Kitajske ter skupne naložbe v svetovne infrastrukturne pobude v skladu s strategijo EU za povezovanje; poudarja pomen strategije EU za povezljivost in poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in ZDA na osrednjem področju povezljivosti; podpira čezatlantska prizadevanja za preprečevanje energetske odvisnosti s spodbujanjem energetske diverzifikacije in širše povezljivosti prek vseh možnih mehanizmov, kot je navedeno tudi v sporočilu skupine G7 z naslovom Our shared agenda for global action to build back better (Naša skupna agenda o svetovnih ukrepih za boljšo obnovo); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja in podpira tudi novo čezatlantsko zavezanost zagotavljanju podpore demokraciji po svetu, zlasti z varovanjem svobode medijev, podporo civilni družbi ter zaščito in zagovarjanjem novinarjev; pozdravlja jasno zavezanost ZDA na področju krepitve in nadaljnje širitve čezatlantskih odnosov, ki je razvidna iz odločitve predsednika ZDA, da bo med svojim prvim potovanjem v tujino obiskal Evropo in se junija 2021 udeležil vrha med EU in ZDA; podpira operativne sklepe, navedene v izjavi z vrha med EU in ZDA z naslovom Towards a Renewed Transatlantic Partnership (Za prenovljeno čezatlantsko partnerstvo), ki je bila objavljena 15. junija 2021 in potrjuje, da sta obe strani močno zavezani vzpostavljanju sinergij ter poglabljanju čezatlantskega dialoga in sodelovanja; je seznanjen zlasti s čezatlantsko zavezanostjo obravnavi humanitarnih potreb in zavzemanju za mednarodno humanitarno pravo, pa tudi povečanju nabora virov za humanitarne dejavnosti; ugotavlja in podpira tudi namero glede okrepitve čezatlantskega sodelovanja na področju uporabe sankcij za doseganje skupnih zunanjepolitičnih in varnostnih ciljev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k novi čezatlantski agendi, ki bo stremela k uresničevanju skupnih interesov, omogočala izkoriščanje skupne moči in spodbujala večstransko sodelovanje za pravičnejši in bolj zdrav svet, boj proti podnebnim spremembam ter mirno in trajno reševanje sporov, vključno z regionalnimi spori, na podlagi načel mednarodnega prava, nadzora nad oborožitvijo, neširjenja jedrskega orožja in razoroževanja; poudarja, da bi morala ta agenda temeljiti na naših skupnih strateških ciljih, kot so krepitev dobavne verige zdravil in reforma Svetovne zdravstvene organizacije, zagotavljanje ustreznega dostopa do cepiv ranljivim državam, zmanjšanje odvisnosti od zunanjih energetskih zalog, povečanje naložb v napredne tehnologije, boj proti neenakosti, spodbujanje ekološkega prehoda ter medsebojno sodelovanje in sodelovanje z ustreznimi tretjimi državami s poudarkom na varnosti in stabilnosti držav vzhodnega in južnega sosedstva EU, Zahodnega Balkana in Afrike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba na podlagi zakonodajnih vej oblasti EU in ZDA poglobiti zakonodajno sodelovanje ter vzpostaviti močnejše strukture za zakonodajno sodelovanje in vključujoč čezatlantski dialog, kot je čezatlantska skupščina zakonodajalcev; meni, da bi ozaveščanje o instrumentih, kot je čezatlantski dialog zakonodajalcev, ter organizacija rednejših srečanj in obiskov med Odborom Evropskega parlamenta za zunanje zadeve in ameriškimi kolegi, na primer v okviru rednih letnih obiskov ustreznih odborov, zagotovila povrnitev zaupanja v čezatlantsko sodelovanje ter njegovo trajnost in učinkovitost; odločno poziva kongres ZDA, naj okrepi čezatlantski dialog zakonodajalcev, tako da ga potrdi kot uradni organ s stalnim članstvom, namenjen poglabljanju odnosov med ZDA in EU, in logično ustreznico medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta za odnose s kongresom ZDA; pozdravlja ponovno uvedbo skupine za Evropsko unijo v kongresu ZDA in poudarja pomen tesnega sodelovanja in povezovanja z dejavnostmi čezatlantskega dialoga zakonodajalcev; ponovno poudarja pomembno vlogo, ki jo ima usmerjevalni odbor čezatlantskega dialoga zakonodajalcev pri usklajevanju vseh dejavnosti v zvezi s čezmejnim sodelovanjem na področju zakonodajnih prizadevanj v Evropskem parlamentu, da bi se okrepil parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja obsežen čezatlantski dialog na ravni civilne družbe ter poziva EU in ZDA, naj ta dialog dodatno okrepijo ter v razpravo o prihodnosti čezatlantskih odnosov vključijo vse socialne in gospodarske deležnike; meni, da bi se lahko v ta namen vzpostavil reden čezatlantski civilni dialog; poudarja, da stiki med državljani EU in ZDA prispevajo k oblikovanju skupnih vrednot, vzpostavitvi zaupanja in medsebojnemu razumevanju čezatlantskih partnerjev; zato poziva k večji podpori za spodbujanje in lajšanje izvajanja programov mobilnosti in izmenjave, kot je Erasmus+, ter izmenjav pripravnikov med kongresom in Evropskim parlamentom; poudarja pomen okrepitve medosebnih stikov na področju znanosti, raziskav in izobraževanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k okrepljenemu medparlamentarnemu sodelovanju med poslanci Evropskega parlamenta, člani kongresa, poslanci nacionalnih parlamentov držav članic EU in člani različnih zakonodajnih organov 50 zveznih držav ZDA na različnih tematskih področjih, kar bi omogočilo izmenjavo primerov dobre prakse, vključno s podnacionalnimi dialogi, kot je dialog v okviru skupnosti Under2 Coalition, in boljše usklajevanje na področju svetovnih, pa tudi skupnih domačih izzivov, kot so obravnava gospodarske in socialne neenakosti, zaščita človekovih pravic in demokratičnih standardov ob vse večjih notranjih in zunanjih protidemokratičnih grožnjah, zaščita mednarodnega prava in pravno zavezujočih sporazumov, spodbujanje skupnih strateških interesov, splošno zdravstveno varstvo, približevanje zakonodaje o vseh oblikah humanocentrične umetne inteligence, spodbujanje sodelovanja med podjetji iz ZDA in EU, inovacije in druge najnovejše tehnologije, kot so omrežja 5G in 6G ter biotehnologije, raziskave, razvoj in inovacije, obdavčitev tehnoloških podjetij, zagotavljanje odgovornosti spletnih platform, tudi z ustreznim nadzorom tega, ali so politike spletnih platform v skladu s temeljnimi demokratičnimi vrednotami, boj proti podnebnim spremembam, tudi v smislu podnebnih sprememb kot varnostne grožnje, cilj pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, zaščita svobodnega in neodvisnega medijskega prostora ter zaščita demokratičnih volitev pred tujim vmešavanjem; ponovno poudarja pomen sodelovanja in dialoga med EU in ZDA na področju vesolja; pozdravlja napovedano zavezanost krepitvi čezatlantskega sodelovanja na področju vesolja na podlagi sporazuma o sistemih Galileo in GPS; meni, da bi lahko sodelovanje med EU in ZDA na področju vesolja pripomoglo k spodbujanju standardov varnosti v vesolju in primerov dobre prakse v mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno poziva EU in ZDA, naj sodelujejo v zvezi s svetovnimi davčnimi izzivi ter se pri tem oprejo na delo OECD, kot je reforma mednarodnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, da bi gospodarskim subjektom onemogočile uporabo strategij za erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička, s katerimi se izogibajo plačilu davka od dohodkov pravnih oseb; v zvezi s tem podpira delo vključujočega okvira OECD/G20 za erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička; poudarja, da morajo prizadevanja za reformo vključevati odpravo davčnih oaz; poudarja, da se lahko s temi ukrepi zmanjšajo gospodarske neenakosti; potrjuje, da se EU v skladu s pozivom iz nove agende EU-ZDA za globalne spremembe zavzema za pravično obdavčitev v digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen vizumske vzajemnosti med EU in ZDA ter spodbuja obe strani, naj z dejavnim diplomatskim sodelovanjem poiščeta obojestransko sprejemljivo rešitev, ki bo vsem državam članicam EU omogočila potovanja brez vizuma; pozdravlja vključitev Poljske v program ZDA za odpravo vizumov in potrditev, da tudi Hrvaška izpolnjuje vse zahteve za vključitev v ta program; poziva ZDA, naj pospešijo postopek vključitve Bolgarije, Cipra in Romunije v program za odpravo vizumov; |
| --- | --- |

10.

Ponovna vzpostavitev multilateralizma

| 11. | pozdravlja, da so se ZDA ponovno zavezale na pravilih temelječemu multilateralizmu in zavezništvom s svojimi partnerji, in poudarja, da je to pomembna priložnost za ponovno vzpostavitev sodelovanja z ZDA pri obnovi, utrjevanju in nadaljnji širitvi čezatlantskih odnosov, tudi na področjih, kot so multilateralizem in človekove pravice, ter pri krepitvi na pravilih temelječega svetovnega reda v duhu skupnih demokratičnih vrednot in enakopravnega partnerstva; poudarja, kako pomembno je tesno sodelovanje z ZDA in drugimi podobno mislečimi državami za modernizacijo večstranskih organizacij, zagotovitev, da bodo te organizacije ustrezale svojemu namenu, ter boljše spodbujanje svetovnega miru in varnosti, človekovih pravic, univerzalnih vrednot in mednarodnega prava; poudarja tudi, da je treba v ta prizadevanja vključiti države svetovnega juga; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju in usklajevanju v okviru OZN ter njenih agencij, organizacij in misij, tudi v zvezi z imenovanjem osebja na vodilne položaje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poudarja, da je zavezan mednarodnemu sodelovanju v okviru OZN, ki je nepogrešljiv forum za večstranske odgovore na svetovne izzive, obveščanje o politikah in dialog o njih ter za doseganje soglasja v mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in ZDA, naj povečajo skupno financiranje projektov najnovejših pionirskih tehnologij, skupne naložbe v raziskave in razvoj, medosebne akademske izmenjave na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter skupno podporo, namenjeno tehnološkim zagonskim ter malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja odločitev Bidnove administracije o ponovnem pristopu k Pariškemu sporazumu in imenovanju posebnega predsedniškega odposlanca za podnebje Johna Kerryja; pozdravlja, da je bila napovedana vzpostavitev skupine EU in ZDA na visoki ravni za podnebne ukrepe; odločno poziva EU in ZDA, naj predstavijo konkretne predloge za obravnavo podnebnih sprememb in zagotavljanje okolju prijaznejše trgovine ter spodbujajo operacionalizacijo zelenih tehnologij, vključno z vodikovimi tehnologijami, trajnostno financiranje in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen svetovnega sodelovanja pri nadnacionalnih izzivih v zvezi s spodbujanjem izobraževanja, znanosti, mladih, kulturne raznolikosti in dialoga; poziva ZDA, naj se ponovno pridružijo Organizaciji Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja, da so se ZDA odločile za ponovno pridružitev Svetovni zdravstveni organizaciji; poziva k čezatlantskemu vodstvu na področju zdravstvene diplomacije, da bi se uskladil pristop k zaustavljanju covida-19 na svetovni ravni in tudi morebitnih prihodnjih zdravstvenih kriz ter bi se izboljšala svetovna zdravstvena varnost, zlasti pa poziva k reformi Svetovne zdravstvene organizacije in skupnim čezatlantskim prizadevanjem za pravično dostopnost in distribucijo cepiv, testov in zdravil za covid-19 po svetu, zlasti v državah z nižjimi dohodki; vztraja, da je treba tesneje sodelovati, da bi vzpostavili boljše postopke za pripravo na prihodnje pandemije, vključno s skladnim in doslednim kliničnim in regulativnim pristopom, ki bi dopolnjeval svetovne dobavne verige, da bi zagotovili prožnost in odpornost; poziva k nepristranski in neodvisni preiskavi izvora in širjenja pandemije covida-19 ter tega, kako je pandemijo na začetku obravnavala Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba okrepiti javno diplomacijo v zvezi s cepivi, v okviru katere lahko EU in ZDA prevzamejo vodilno vlogo, saj je cepljenje po vsem svetu edini način za zaustavitev pandemije; pozdravlja finančne prispevke EU in ZDA k instrumentu COVAX in spodbujanju mednarodnega sodelovanja, namenjenega izboljšanju dostopnosti cepiv po svetu, z usklajeno obravnavo predloga glede omilitve pravil o varstvu intelektualne lastnine v zvezi s cepivi; v zvezi s tem odločno poziva čezatlantske partnerje, naj sodelujejo, da bi omogočili hitro proizvodnjo in dostavo cepiv povsod, kjer so ta potrebna; spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse med ZDA in EU v zvezi z zagotavljanjem cepiv z namenom zagotovitve boljše pripravljenosti in odpornosti v prihodnje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k usklajenemu delovanju EU in ZDA v okviru OZN, tudi v zvezi z reformo OZN, namenjeno povečanju učinkovitosti OZN kot večstranske organizacije ter izboljšanju njene preglednosti in verodostojnosti; poziva k uskladitvi prizadevanj za to, da bi se na vrhovnih srečanjih OZN o podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti v letu 2021 (26. zasedanje Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja) dosegle ambiciozne zaveze; poziva EU in ZDA, naj v okviru Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in drugih forumov, kot sta Mednarodna organizacija civilnega letalstva in Mednarodna pomorska organizacija, prevzamejo vodilno vlogo; v zvezi s tem poudarja, da je sodelovanje na področju čiste energije, raziskav, razvoja in inovacij ter nizkoogljičnih tehnologij in proizvodov ključnega pomena, ključno pa je tudi sodelovanje pri drugih perečih vprašanjih, kot so neširjenje orožja, reševanje sporov ter boj proti nasilni radikalizaciji in terorizmu; je zaskrbljen, ker je Kitajska v zadnjih treh desetletjih potrojila svoje emisije ogljikovega dioksida in je zdaj dogovorna za 27 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, prizadevanja EU in ZDA za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov pa zato brez jasne zavezanosti in ukrepov Kitajske še zdaleč niso zadostna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da je treba spoštovati mednarodno pomorsko pravo, in v zvezi s tem poudarja svojo zahtevo, naj ZDA ratificirajo Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; poziva ZDA, naj se pridružijo prizadevanjem EU za spodbuditev sprejetja mednarodnega sporazuma za preprečevanje morskih odpadkov in onesnaženja morja s plastiko na naslednji skupščini OZN za okolje; odločno poziva ZDA in EU, naj okrepijo sodelovanje za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu na svetovni ravni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen, da je predsednik Biden napovedal nov cilj 50- do 52-odstotnega zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 2005; je seznanjen tudi s tem, da je predsednik Biden organiziral virtualno podnebno vrhovno srečanje voditeljev, da bi spodbudil prizadevanja velikih gospodarstev na področju podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava, da se je v ZDA v zadnjih nekaj desetletjih kakovost zraka bistveno izboljšala, večinoma zaradi tehnoloških izboljšav in inovacij v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi morala EU skupaj z ZDA ponovno potrditi osrednjo vlogo ciljev trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030 kot okvira za učinkovito večstransko sodelovanje, ki bi po možnosti vključevalo tudi Kitajsko, pod pogojem, da se Kitajska dejansko zaveže prizadevanjem za dobronameren dialog in sodelovanje v okviru agende, ki bo podpirala osrednje strukture in cilje Agende 2030; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k tesnejšemu usklajevanju pri uporabi omejevalnih ukrepov, vključno s sankcijami za kršitve človekovih pravic, in odločno poziva Svet, naj v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic sprejme komponento za obravnavo korupcije; poziva EU in ZDA naj po potrebi uskladijo svoje politike sankcij, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja napovedano zavezo Bidnove administracije, da bo znova začela sodelovati s Svetom OZN za človekove pravice, s čimer je izkazala namero, da bo ponovno spodbujala človekove pravice po vsem svetu, in upa, da se bodo okrepila prizadevanja za zaščito človekovih pravic po svetu in preprečila avtoritarna ponovna opredelitev teh pravic kot državocentričnega koncepta; poziva EU in ZDA, naj si skupaj s podobno mislečimi zavezniki prizadevajo za reformo Sveta za človekove pravice, zlasti pa določijo jasna merila v zvezi s članstvom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k večji zavezanosti EU in ZDA spodbujanju in varstvu človekovih pravic po svetu ter boju proti vzponu avtoritarizma in neliberalnih režimov; spodbuja k vzpostavitvi celovitega nabora skupnih orodij EU in ZDA za obravnavo kršitev človekovih pravic; poziva institucije EU, naj tesno sodelujejo z demokratičnimi državami pri varstvu in spodbujanju temeljnih človekovih pravic in demokratičnih vrednot na mednarodni ravni v okviru okrepljenega tesnega sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, kot sta Svet Evrope in OVSE; meni, da bi lahko Parlament in kongres sodelovala v primerih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe, ki so žrtve preganjanja ali odvzema prostosti brez razloga ali z namenom zatiranja njihovih dejanj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja, da je Bidnova administracija preklicala sankcije, ki so jih ZDA naložile visokima uradnikoma Mednarodnega kazenskega sodišča; spodbuja ZDA, naj se pridružijo Rimskemu statutu o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča in s tem sodiščem konstruktivno sodelujejo pri njegovih potekajočih preiskavah in sodnih postopkih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poziva ZDA, naj odpravijo smrtno kazen in izvedejo reformo svojega kazenskopravnega sistema; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odločno poziva k dialogu in izmenjavi primerov dobre prakse med EU in ZDA o spodbujanju rasne enakosti in enakosti spolov; poziva EU in ZDA, naj odločno ukrepajo zoper sistemski rasizem, ki se odraža v policijskem nasilju, ki je nesorazmerno usmerjeno v etnične in rasne manjšine, ter zoper trdovratne neenakosti, ki sprožajo upravičene mirne proteste; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da lahko EU in ZDA s skupnimi močmi izboljšajo enakost in spoštovanje človekovih pravic ter zagotovijo, da se človekove pravice ustrezno upoštevajo in podpirajo pri odločanju na večstranskih forumih; predlaga torej, da se prouči možnost vzpostavitve stalne platforme za dialog med EU in ZDA, namenjene sprejemanju konkretnih ukrepov za preprečevanje rasizma, sovražnega govora in diskriminacije, vključno z diskriminacijo LGTBQI oseb, ter v zvezi s tem poziva k tesnejšemu večstranskemu sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kot so OVSE, OZN, Afriška unija, Organizacija ameriških držav in Svet Evrope; poziva EU in ZDA, naj skupaj organizirajo svetovno vrhovno srečanje na temo boja proti rasizmu in diskriminaciji po svetu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zelo zaskrbljen, ker je zakonodajna skupščina Teksasa sprejela „zakon o srčnem utripu“ (Texas Heartbeat Act), ki dejansko prepoveduje splav, to pa je resen napad na spolne in reproduktivne pravice žensk; obžaluje, da je vrhovno sodišče ZDA s preglasovanjem zavrnilo presojanje o sprejetju tega svojevrstnega zakona; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vztraja, da si je treba bolj prizadevati za izboljšanje enakosti spolov in pravic žensk, med drugim tudi na področju nasilja na podlagi spola ter spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU in države članice, naj tesneje sodelujejo z ZDA pri spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja po vsem svetu; poziva EU in ZDA, naj medsebojno ščitijo in ohranjajo evropsko in ameriško kulturno in zgodovinsko dediščino v ZDA in EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja Bidnovo administracijo, naj hitro uresniči svoje napovedi, da bo zaprla zapor v Guantanamu; obžaluje, da je skoraj 20 let po vzpostavitvi tega zapora v njem zaprtih še 40 oseb, med katerimi je tudi pet oseb, za katere je bila v času Obamove administracije odrejena izpustitev; poziva EU in njene države članice, naj ponudijo svojo pomoč, da bi olajšale izvedbo postopka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja ZDA, naj številnejšim prebivalcem zagotovijo pravičen in odprt dostop do osnovnih storitev, kot so sistem zdravstvenega varstva in sistemi socialne zaščite; spodbuja novo imenovano Bidnovo administracijo, naj sprejme konkretne ukrepe za ureditev posedovanja orožja med državljani ZDA; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da se čezatlantska skupnost spoprijema z različnimi skupnimi izzivi, kakršnih še ni bilo, med njimi pa so tako boj proti terorizmu kot hibridne grožnje, podnebne spremembe, dezinformacije, kibernetski napadi, nastajajoče in prelomne tehnologije ter spremembe v ravnovesju moči na svetovni ravni, posledično pa tudi izzivi za mednarodni red, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

35.

Okrepljeno sodelovanje na področju mednarodne trgovine in naložb

| 36. | poudarja, da je treba na podlagi pozitivnega zagona z ZDA sodelovati pri utrjevanju večstranskega trgovinskega sistema in reformi Svetovne trgovinske organizacije; pozdravlja rezultat vrha med EU in ZDA z dne 15. junija 2021, in sicer izjavo z naslovom Towards a Renewed Transatlantic Partnership (Za prenovljeno čezatlantsko partnerstvo), ki je znak obnovljenega in konstruktivnega sodelovanja; pozdravlja dogovor o okviru za sodelovanje na področju velikih civilnih zrakoplovov; je seznanjen, da je v izjavi z vrha med EU in ZDA priznano, da so carinske dajatve, ki so jih ZDA na podlagi svojega oddelka 232 uvedle na blago, uvoženo iz EU, privedle do napetosti v čezatlantskem odnosu, in pozdravlja, da se v tej izjavi strani izrecno zavezujeta, da bosta pred koncem leta odpravili obstoječe razlike glede presežnih zmogljivosti na področju jekla in aluminija; meni, da je vzpostavitev več platform za stalno razpravo, kot sta svet za trgovino in tehnologijo ter skupni dialog med EU in ZDA o politiki konkurence na področju tehnologije, bistvenega pomena, saj bodo te platforme dodatno podprle čezatlantsko trgovino, in odločno poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi učinkovito in vključujočo strukturo, ki bo v svetu za trgovino in tehnologijo zastopala EU; pozdravlja vzpostavitev skupne projektne skupine EU in ZDA za proizvodnjo in dobavno verigo v zvezi s covidom-19; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je svet za trgovino in tehnologijo del pozitivnega programa za čezatlantsko trgovino, njegov končni cilj pa je umestiti demokratične vrednote in etiko v nove tehnologije, da bi postal pregledna institucionalna struktura in vodil svetovno digitalno preobrazbo; v zvezi s tem pozdravlja, da je ustanovno srečanje potekalo po načrtih, kljub napetostim, o katerih je treba odprto in odkrito razpravljati; poudarja, da bi bilo mogoče hitro doseči nekatere koristi, ki bi povečale dvostransko trgovino, zato obe strani poziva, naj se osredotočita na konkretne oprijemljive rezultate; v zvezi s tem pozdravlja rezultate prvega srečanja sveta za trgovino in tehnologijo 29. septembra v Pittsburghu, na katerem so bile sprejete konkretne teme za vsako od desetih delovnih skupin; med zavezami podpira tisto o sodelovanju pri preprečevanju novih in nepotrebnih trgovinskih ovir za nove in porajajoče se tehnologije, pri pregledu naložb in pri izvozu blaga z dvojno rabo ter zavezo za izboljšanje učinkovitosti politik, ki obravnavajo netržne politike in prakse ter politike in prakse, ki izkrivljajo trgovino; pozdravlja opredelitev posebnih tem, kot so obravnavanje izzivov, ki jih predstavljajo netržna gospodarstva, ter sodelovanje na področjih pravic delavcev in s trgovino povezanih podnebnih politik v delovni skupini za svetovne trgovinske izzive; poudarja pomen sodelovanja pri določanju mednarodnih tehnoloških standardov; poziva k ustanovitvi pododbora za trgovino in tehnologijo v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, ki bi dopolnjeval vlogo izvršnih oblasti v svetu za trgovino in tehnologijo ter izvajal demokratični nadzor nad tem organom; poudarja, da svet za trgovino in tehnologijo ni forum za pogajanja o trgovinskem sporazumu med EU in ZDA, brez poseganja v prihodnje pobude za to; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da imajo Evropska unija in Združene države Amerike najtesnejši gospodarski odnos na svetu, pa tudi najobsežnejši in najgloblji dvostranski trgovinski in naložbeni odnos, pri čemer promet, ustvarjen s trgovino z blagom in storitvami, znaša več kot 1 bilijon EUR na leto; poudarja, da gospodarstvi EU in ZDA skupaj predstavljata več kot 40 % svetovnega BDP in skoraj tretjino svetovnih trgovinskih tokov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je, da kot zgodovinski zaveznici in trgovinski partnerici oživita čezatlantske trgovinske odnose, ne samo zaradi sedanje koronavirusne krize, temveč tudi, da bi spodbudili multilateralizem, odprt, na pravilih temelječ trgovinski sistem in skupne rešitve za pereče svetovne izzive, vključno s svetovnim zdravjem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je seznanjen z izjavami ameriških sogovornikov in trgovinske predstavnice ZDA Katherine Tai na predstavitvi o trgovinskem programu Bidnove administracije za leto 2021; |
| --- | --- |

40.

| 41. | v zvezi s tem ponovno izraža svojo podporo novi strategiji EU na področju trgovine, ki tudi v okviru čezatlantske agende Unije stremi k sinergijam med cilji notranje in zunanje politike v skladu s cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da je trgovinska politika strateško geopolitično orodje za čezatlantsko agendo; poudarja, da so ZDA ključni trgovinski partner, zato pozdravlja pozitivne signale Bidnove administracije glede načrtov za okrepitev dvostranskih odnosov z EU ter poziva k obnovitvi sodelovanja, ki bi moralo v prihodnjih letih prinesti trajne in konkretne rezultate, pri čemer je treba upoštevati, da na naše gospodarske odnose vplivajo tudi varnostni interesi v okviru odprte strateške avtonomije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba na podlagi skupnih interesov, vrednot, tveganj in groženj opredeliti skupne ukrepe, da bi po koronavirusni krizi prispevali k trajnostnemu in vključujočemu gospodarskemu okrevanju na svetovni ravni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba reformirati svetovni trgovinski sistem, tako da bo zagotavljal enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni, in sodelovati pri oblikovanju novih pravil, zlasti glede nepoštenih trgovinskih praks, saj nepoštena konkurenca močno vpliva na naša podjetja in delavce; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podpira vodilno vlogo v partnerstvu z ZDA, vključno z usklajenim stališčem do Rusije in Kitajske, osredotočanjem na uresničevanje skupnih interesov pri zeleni in digitalni preobrazbi naših gospodarstev, pa tudi s skupnimi pobudami v zvezi z zagotavljanjem svetovnih javnih dobrin; poudarja, da so v to agendo vključeni „delavci in plače“ ter odpornejše, bolj trajnostne in odgovornejše dobavne verige; v zvezi s tem spodbuja obe strani, naj uskladita svoj pristop k prisilnemu delu in izkoriščevalskim delovnim pogojem ter naj sodelujeta pri izboljšanju spoštovanja pravic delavcev in okoljskih standardov v trgovinskih sporazumih, pa tudi na večstranski ravni, pri tem pa naj za učinkovitejše izvrševanje določb gradita na izkušnjah druge strani; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba dokazati, da bodo izboljšani trgovinski odnosi med EU in ZDA koristili državljanom, zlasti tistim, ki jih je globalizacija prizadela, in podjetjem na obeh straneh Atlantika; v zvezi s tem poziva EU in ZDA, naj sodelujejo in uskladijo svoje strategije za ustvarjanje naložbenih sinergij, zlasti za doseganje trajnostnega in vključujočega digitalnega in zelenega prehoda njunih gospodarstev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da so skupni izzivi EU in ZDA vse bolj nevojaške narave in del našega gospodarskega partnerstva; zato poziva k stalnemu in okrepljenemu čezatlantskemu parlamentarnemu dialogu o trgovini med Evropskim parlamentom in ameriškim kongresom prek sodelovanja odborov, in sicer med Odborom Evropskega parlamenta za mednarodno trgovino na strani EU ter Odborom Ways & Means, njegovim pododborom za trgovino in finančnim odborom senata na strani ZDA, pa tudi v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | odločno pozdravlja podporo ZDA novi generalni direktorici Svetovne trgovinske organizacije Ngozi Okonjo-Iweali in vrnitev ZDA k Pariškemu sporazumu; pozdravlja štirimesečno začasno opustitev carinskih dajatev v primeru Airbus-Boeing, ki so nesorazmerno negativno vplivale na agroživilske proizvode EU, kar je pozitiven korak v smeri iskanja trajne rešitve za subvencije proizvajalcem civilnih zrakoplovov; ugotavlja, da se bo začasna opustitev teh carinskih dajatev iztekla julija 2021, in poziva k iskanju rešitve, ki bo privedla do njihove trajne odprave; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja pripravljenost ZDA na začetek razprav o svetovnih presežnih zmogljivostih za jeklo in aluminij; je seznanjen z odločitvijo Komisije o začasni odpravi zviševanja carinskih dajatev na uvoz iz ZDA kot protiukrepa na ukrepe ZDA; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja tudi hitro sklenitev dogovora o tarifnih kvotah v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ki je bil prvi sporazum z ZDA po nastopu nove Bidnove administracije, kar kaže na pripravljenost nove administracije na sklepanje sporazumov z EU v okviru Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | obenem priznava, da nekatera razhajanja še vedno obstajajo; v zvezi s tem poziva obe strani, naj rešita dvostranske spore; poziva ZDA, naj odpravijo enostranske trgovinske ukrepe in prenehajo z grožnjami glede dodatnih ukrepov v zvezi z davki na digitalne storitve, naj se vzdržijo sprejemanja nadaljnjih ukrepov in se raje osredotočijo na to, kar nas združuje; pripisuje velik pomen vrhu med EU in ZDA junija 2021 kot odskočni deski za nadaljnje izboljšanje naših trgovinskih odnosov in za razpravo o še neizkoriščenih možnostih za tesnejše sodelovanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva ZDA, naj navkljub potekajočim pogovorom nemudoma odpravijo carinske dajatve na jeklo in aluminij v skladu z oddelkom 232, saj ZDA ne morejo obravnavati evropskih podjetij kot grožnjo svoji nacionalni varnosti, in poudarja, da je treba skupaj obravnavati pomisleke v zvezi s presežnimi zmogljivostmi jekla in aluminija iz tretjih držav; med drugim poudarja, da si EU prizadeva odpraviti carinske dajatve za industrijsko blago med EU in ZDA; |
| --- | --- |

52.

| 53. | obžaluje zaključek preiskav v skladu z oddelkom 301 o digitalnih davkih, vendar pozdravlja šestmesečno prekinitev trgovinskih povračilnih ukrepov za gospodarske sektorje, kot je obutev, v državah članicah, ki so uvedle davek na digitalne storitve, medtem ko pogajanja v okviru OECD še potekajo; izraža zaskrbljenost zaradi predhodnega seznama povračilnih carinskih dajatev, ki jih je pripravil trgovinski predstavnik ZDA in so rezultat preiskav v skladu z oddelkom 301 o različnih davkih EU na digitalne storitve ter vključujejo posebej občutljive proizvodne sektorje, kot sta obutvena in usnjarska industrija, ki bi bili lahko v primeru uvedbe dodatnih carinskih dajatev izključeni s trga ZDA; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo in čim prej zaključijo pogajanja v okviru predloga OECD o obdavčitvi digitalnega gospodarstva ter naj si prizadevajo za preprečitev nadaljnje gospodarske škode za podjetja EU, zlasti mala in srednja podjetja, predvsem v okviru strategij za okrevanje po covidu-19; meni, da je glede na izključno pristojnost EU na področju skupne trgovinske politike in nevarnosti povračilnih ukrepov ZDA zaradi zakonodaje o obdavčitvi digitalnega gospodarstva boljši skupni pristop na ravni EU kot pa na nacionalni ravni, zlasti da bi se izognili nadaljnjemu čezatlantskemu sporu glede carinskih dajatev; |
| --- | --- |

53.

| 54. | priznava, da še obstajajo možnosti za odpravo znatnih birokratskih ovir in okrepitev čezatlantskega gospodarskega partnerstva, ki ostajajo neizkoriščene; glede na sedanjo tehnološko tekmo poudarja pomen tesnega čezatlantskega regulativnega prostora za naša podjetja, zlasti za nastajajoče digitalne, energetske in podnebne tehnologije; pričakuje, da bosta obe strani v dialogu obravnavali pomisleke EU glede zakona v ZDA, ki daje prednost kupovanju ameriškega blaga (Buy American Act) in Jonesovega zakona (Jones Act), vključno z javnimi naročili in dostopom do trgov storitev; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zagovarja skupni pristop k reševanju krize zaradi covida-19, med drugim s povečanjem razpoložljivosti in cenovne dostopnosti cepiv; poziva EU in ZDA, naj sodelujejo in vodijo prizadevanja za odpravo pomanjkanja cepiv, da bi čim večjemu številu ljudi po vsem svetu zagotovili čim hitrejšo dostavo cepiv; pozdravlja napoved partnerstva med EU in ZDA, da bi pospešili svetovna prizadevanja za cepljenje proti covidu-19 in dosegli, da bo do generalne skupščine OZN naslednje leto cepljenega 70 % svetovnega prebivalstva; opozarja, da se svet sooča s pomanjkanjem cepiv po vsem svetu; zato poziva EU in ZDA, naj sodelujejo s proizvajalci, da bi povečali svetovne zmogljivosti za proizvodnjo cepiv in njihovih sestavnih delov ter tako zagotovili enak dostop do cepiv po vsem svetu; poziva obe strani, naj se vzdržita sprejemanja ukrepov za omejevanje izvoza, zagotovita ustrezno delovanje dobavnih verig in potrebne prenose tehnologije ter izboljšata pripravljenost na prihodnje izredne zdravstvene razmere na svetovni ravni; spodbuja obe strani, naj okrepita regulativno sodelovanje, da bi olajšali osnovni dostop do zdravil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo in Bidnovo administracijo, naj dejavno podpreta pobude novega generalnega direktorata Svetovne trgovinske organizacije, zlasti v zvezi z zdravjem; v zvezi s tem opozarja na stališče Parlamenta o morebitni opustitvi sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 10. junija 2021 (9); |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznava pomen varstva evropskih pravic intelektualne lastnine za ohranitev inovacijske sposobnosti podjetij, vendar meni, da je treba proučiti vse uporabne prožnosti v okviru sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, da bi povečali svetovno zmogljivost za proizvodnjo cepiv in njihovih sestavnih delov; poudarja, da je iskanje rešitev v zvezi s pravicami intelektualne lastnine lahko le del skupnega svetovnega odziva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da Svetovna trgovinska organizacija ostaja temelj večstranskega trgovinskega sistema, ki temelji na pravilih; poziva k okrepljenemu sodelovanju pri reformi Svetovne trgovinske organizacije, vključno z reformo njenih treh osrednjih funkcij, ki vključuje nujno reformo in ponovno vzpostavitev pritožbenega organa ter okrepitev nadzornih in posvetovalnih funkcij Svetovne trgovinske organizacije, med drugim s spodbujanjem odprtih večstranskih sporazumov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva obe strani, naj sodelujeta pri zakonski ureditvi trgovine z zdravstvenimi proizvodi, oblikovanju pravil za digitalno trgovino in določitvi ambiciozne podnebne in okoljske agende, med drugim z oživitvijo pogajanj o sporazumu o okoljskih dobrinah, ter ju poziva, naj pripravita skupne predloge, med drugim v zvezi s pravili o subvencijah in postopnim opuščanjem subvencij za fosilna goriva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pričakuje, da se bosta obe strani dogovorili o konkretnih rezultatih za 12. ministrsko konferenco Svetovne trgovinske organizacije, da bo ta pripravljena na zeleni in digitalni prehod, vključno s sporazumom o ribištvu, deklaracijo o trgovini in zdravju, delovnim programom za reformo sistema za reševanje sporov, delovnim programom o industrijskih subvencijah in podjetjih v državni lasti ter znatnim napredkom pri pogajanjih o e-trgovanju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | spodbuja obe strani, naj si skupaj prizadevata za posodobitev pravil Svetovne trgovinske organizacije o podjetjih v državni lasti, industrijskih subvencijah, presežnih zmogljivostih in prenosu tehnologij, da bi učinkovito pripravili organizacijo na izzive 21. stoletja; v zvezi s tem tudi podpira razširitev tristranske pobude z Japonsko ter poziva EU in ZDA, naj v Svetovni trgovinski organizaciji vodijo koalicijo enako mislečih držav, da bi se dogovorili o novih pravilih, hkrati pa razvili avtonomni instrument proti nepoštenim tujim subvencijam; pričakuje, da bosta obe strani spodbujali večstranske sporazume in si prizadevali zanje; poziva ZDA, naj obnovijo svoje zaveze glede sporazuma o vladnih naročilih Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je seznanjen z izidom prvega srečanja na visoki ravni v okviru dialoga med EU in ZDA o Kitajski, na katerem sta obe strani ponovno poudarili, da so njuni trgovinski odnosi s Kitajsko večplastni in vključujejo elemente sodelovanja, konkurence in sistemskega rivalstva; se zavzema za skupni strateški pristop do Kitajske, kjer je to mogoče, pa tudi za sodelovanje v večstranskih okvirih pri skupnih izzivih, kot so podnebne spremembe ter nepoštene trgovinske prakse, ki povzročajo izkrivljanje delovanja trga in pomanjkanje enakih konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja, kako pomembno je usklajeno stališče pri odpravi izkrivljajočih industrijskih subvencij, zlasti v zvezi s podjetji v državni lasti in presežnimi zmogljivostmi v kritičnih sektorjih, prisilnimi prenosi tehnologij, krajo intelektualne lastnine, obveznimi skupnimi podjetji, tržnimi ovirami in prepovedjo prisilnega dela, in sicer z vključitvijo razprave o trgovinskem sporazumu ZDA s Kitajsko (Phase one agreement) in celovitem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da teh vprašanj ni mogoče rešiti enostransko ali dvostransko in da je potrebna koalicija enako mislečih partnerjev na mednarodni ravni v okviru Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je pomembno vključiti spoštovanje človekovih pravic v skupno strategijo EU in ZDA, v delovanje Svetovne trgovinske organizacije in delovanje mednarodnih podjetij; v zvezi s tem poudarja, da je potrebna zavezujoča zakonodaja o potrebni skrbnosti, in poziva ZDA, naj se pridružijo temu pristopu in ga podprejo v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da bi morale EU in ZDA okrepiti čezatlantsko sodelovanje pri na pravilih temelječi in trajnostni povezljivosti kot odziv na pobudo Kitajske En pas, ena pot, in upa na prihodnje sodelovanje s posebnim poudarkom na ohranjanju visokokakovostnih standardov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj poleg spodbujanja dialoga in skupnih ukrepov odločno zastopa interese EU in njeno odprto strateško avtonomijo ter se odzove na neupravičene dajatve, ki so jih uvedle ZDA, ekstrateritorialno uporabo sankcij, ki je v nasprotju z mednarodnim pravom, in tržne ovire; poudarja, da je treba okrepiti avtonomne trgovinske ukrepe EU; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zlasti poziva ZDA, naj zagotovijo, da bodo postopki javnega naročanja pregledni, odprti in predvidljivi na podlagi načela enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog o instrumentu za odvračanje in preprečevanje prisilnih ukrepov s strani tretjih držav in zakonodajo v podporo evropskim podjetjem, ki so tarča omenjenih sankcij in ki delujejo v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

69.

| 70. | spodbuja obe strani, naj sodelujeta v ambicioznem dialogu in poiščeta okvir za skupno ukrepanje ter si prizadevata za selektivne trgovinske in naložbene sporazume z oživitvijo strateškega dialoga na visoki ravni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k močnejšemu regulativnemu, zelenemu, trajnostnemu in digitalnemu partnerstvu v okviru sveta za trgovino in tehnologijo; poziva k sporazumu o ugotavljanju skladnosti, ki bo zlasti koristil malim in srednjim podjetjem, k usklajenemu pristopu k določanju mednarodnih standardov za kritične in nastajajoče tehnologije, kot je umetna inteligenca, ter k regulativnemu sodelovanju za velika tehnološka podjetja, pa tudi k digitalnemu in svetovnemu davku; poziva EU in ZDA, naj si izmenjujejo informacije in sodelujejo pri pregledu tujih naložb v strateških sektorjih, vključno z morebitnimi sovražnimi prevzemi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | spodbuja obe strani k izmenjavi primerov dobrih regulativnih praks; poziva EU in ZDA, naj nadaljujejo pogajanja o ugotavljanju skladnosti, da bi odpravili finančno obremenjujoče netarifne ovire; poudarja, kako pomembno je, da obe strani uskladita in vodita koalicijo podobno mislečih partnerjev, da bi izboljšali uporabo čezatlantskih standardov v mednarodnih organizacijah za standardizacijo; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva obe strani, naj trgovino uporabita kot sredstvo za boj proti podnebnim spremembam in doseganje navzgor usmerjene gospodarske in socialne konvergence; v zvezi s tem poziva obe strani, naj sodelujeta pri določanju cen ogljika in se zlasti usklajujeta pri razvoju mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, učinkovitih ukrepih proti nezakoniti trgovini z orožjem ter povečanju preglednosti in odgovornosti trgovine z orožjem, vključno z izvozom orožja iz ZDA in držav članic EU; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva ZDA in EU, naj si skupaj prizadevajo za svetovni davek od dohodkov pravnih oseb v okviru OECD, pri čemer pozdravlja zlasti dogovor o svetovni davčni reformi, ki so ga dosegle države skupine G7, in izpostavlja dogovor o minimalni svetovni davčni stopnji od dohodkov pravnih oseb v višini najmanj 15 %, EU in ZDA poziva tudi, naj sodelujejo v boju proti goljufivim in škodljivim trgovinskim praksam; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da močnejše trgovinsko in gospodarsko partnerstvo krepi zavezništva; pozdravlja prizadevanja obeh strani, da bi povečali odpornost svojih dobavnih verig, zlasti v zvezi s kritičnimi surovinami; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva k boljšemu sodelovanju med EU in ZDA na Arktiki glede na odprtje novih plovnih poti in morebitne razpoložljivosti naravnih virov, ki je posledica podnebnih sprememb, ter glede na rastoč gospodarski interes drugih držav za Arktiko, kot je Kitajska; poziva Komisijo, naj te možnosti in izzive obravnava tudi v prihodnji strategiji za Arktiko; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj bo pri svojem sodelovanju z ZDA vedno pregledna, tako da bo med drugim objavila vse predloge, ki jih je poslala ZDA, ter zagotovila sodelovanje Parlamenta in civilne družbe pri pripravi teh predlogov, da se okrepi zaupanje potrošnikov in državljanov; |
| --- | --- |

77.

Skupno spoprijemanje z varnostnimi in obrambnimi izzivi

| 78. | poudarja, da ostaja čezatlantsko zavezništvo bistvenega pomena za varnost in stabilnost Evrope, saj je Nato temelj evropske kolektivne obrambe in ključni element evropske varnosti; ponovno potrjuje, da morajo zavezniki in partnerji Nata ter Evropska unija skupaj storiti več, da bi izpolnili upravičena pričakovanja kot verodostojni in enakopravni čezatlantski partnerji, ki so se sposobni in pripravljeni braniti in obvladovati krize v svojem sosedstvu, pa tudi prevzeti vodilno vlogo, kadar je to potrebno, ob tesnem usklajevanju z ZDA; podpira ponovno uravnoteženje odgovornosti v čezatlantskih varnostnih odnosih s spodbujanjem večje neodvisnosti držav članic EU na področju obrambe kot sredstva za razbremenitev ZDA, s čimer se bo razbremenilo ZDA ter se bodo vzpostavile sinergije med članstvom v Natu in obrambnimi zmogljivostmi EU; poudarja, da sodelovanje med EU in Natom temelji na 74 skupno dogovorjenih ukrepih s posameznih področij; opozarja, da imata ti organizaciji različne dolžnosti in prednostne naloge, pri čemer je Nato pristojen za skupno teritorialno obrambo svojih članic, EU pa si prizadeva za obvladovanje vojaških kriz v tujini, ter da imata potencial za okrepitev dialoga in sodelovanja na področju varnostnih izzivov ter strateškega partnerstva, ki temelji na osnovnih vrednotah demokracije, svobode in spodbujanja miru; poudarja, da bi se z globljim sodelovanjem, združevanjem in souporabo ter učinkovitim in preglednim evropskim obrambnim sektorjem okrepile tudi zmogljivosti, ki so na voljo Natu; poudarja, da vzpostavitev močne industrijske baze in močnejših vojaških zmogljivosti EU ter vlaganje v vojaško mobilnost in interoperabilnost ne bosta okrepila le EU, temveč tudi čezatlantsko zavezništvo, pri čemer se bosta sinergijsko povezovala z vlogo in pomenom EU in njenih držav članic v Natu; je zato povsem zavezan evropskim obrambnim pobudam, zlasti Evropskemu obrambnemu skladu, stalnemu strukturnemu sodelovanju (PESCO) in Evropskemu mirovnemu instrumentu; poudarja, da je lahko čezatlantsko partnerstvo uspešno le, če vse države članice izpolnjujejo svoje zaveze, vključno z zavezami glede naložb v obrambo, se med seboj podpirajo in si prizadevajo za enakomernejšo porazdelitev bremen; poudarja, da morajo vsi zavezniki Nata finančno vlagati v razvoj, pridobivanje in vzdrževanje zmogljivosti, ki jih Nato potrebuje za obrambo svojih državljanov; opozarja na potekajočo pripravo strateškega kompasa EU, ki bo mejnik na poti do tesnejšega evropskega sodelovanja na področju obrambe in varnosti, poudarja, da bi morala biti priprava strateškega kompasa tesno povezana s pripravo strateškega koncepta Nata, in je prepričan, da ta sočasna procesa ponujata enkratno priložnost za bistveno nadgradnjo in posodobitev čezatlantskega političnega in varnostnega partnerstva ter zagotovitev, da bo to partnerstvo primerno za odzivanje na sedanje svetovne izzive, s katerimi se spopadajo tako EU kot ZDA; poudarja, da ambicija Evrope glede doseganja strateške avtonomije nikakor ne slabi Nata, temveč ga dopolnjuje; poziva k sklenitvi upravnega dogovora med Evropsko obrambno agencijo in ZDA ter pozdravlja, da so se EU in ZDA v izjavi, podani ob zaključku vrha med EU in ZDA 15. junija 2021, zavezale, da bodo začele razpravljati čim prej; spodbuja uvedbo postopkov usklajevanja zunanje politike ter varnostne in obrambne politike ZDA, EU in Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja sklep Sveta z dne 6. maja 2021, v skladu s katerim lahko Nizozemska, koordinatorka projekta za vojaško mobilnost, povabi ZDA, Kanado in Norveško na njihovo zahtevo k sodelovanju v projektu PESCO o vojaški mobilnosti; poudarja, da bo to sodelovanje izboljšalo usklajenost zmogljivosti EU in Nata ter interoperabilnost, pripravljenost in odpornost čezatlantskih sil; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva k okrepljenemu sodelovanju glede varnostnih in obrambnih vprašanj med EU, ZDA in Natom ter našimi vzhodnimi sosedami, zlasti Gruzijo, Ukrajino in Moldavijo, vključno s podporo ozemeljski celovitosti teh držav, ter h krepitvi njihove odpornosti na kibernetske in informacijske grožnje, vohunjenje ter druge nevarnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja odločitev ZDA, da prekličejo umik svojih sil iz EU in povečajo svojo vojaško prisotnost v državah članicah EU v znak zavezanosti čezatlantskemu sodelovanju na področju varnosti; je hvaležen številnim ameriškim uslužbencem, ki so v preteklih desetletjih pomagali ohranjati varnost Evrope in njenih državljanov; |
| --- | --- |

81.

| 82. | odločno poziva EU in ZDA, naj tesno sodelovanje spodbujajo ne samo pri tradicionalnih varnostnih grožnjah, temveč tudi pri nastajajočih, kot so sovražna tuja tehnološka prevlada, hibridne grožnje, dezinformacijske kampanje in zlonamerno vmešavanje v volilne procese; odločno poziva EU in ZDA, naj tesno sodelujejo na področju kibernetske varnosti; odločno poziva EU, naj razvije učinkovitejše kibernetske zmogljivosti, da bi izboljšala svojo sposobnost obrambe pred kibernetskimi grožnjami; pozdravlja novo strategijo Komisije za kibernetsko varnost kot podlago za določitev mednarodnih norm in standardov v kibernetskem prostoru; poziva k razvoju, pridobivanju in ohranjanju potrebnih zmogljivosti, tudi v okviru Nata in v smislu izmenjave obveščevalnih podatkov, ter k tesnejšemu usklajevanju med agencijami EU, kot je Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), in ustreznimi ameriškimi agencijami; priznava, da je kibernetska obramba do določene mere učinkovitejša, če vključuje tudi nekaj ofenzivnih sredstev in ukrepov, pod pogojem, da se ti uporabljajo v skladu z mednarodnim pravom; poudarja, da je treba uporabiti skupen pristop v zvezi s prepovedjo smrtonosnega avtonomnega orožja brez ustreznega človeškega nadzora, pravnim urejanjem avtonomije orožnih sistemov na svetovni ravni ter omejitvijo izvoza in širjenja kibernetskih orodij in tehnologije za množični nadzor; poudarja, da je treba svetovni nadzor nad orožjem posodobiti, da bi lahko reševali izzive, povezane s kibernetsko varnostjo in umetno inteligenco; poziva čezatlantske partnerje, naj podprejo in dejavno prispevajo k izpolnitvi poziva generalnega sekretarja OZN k svetovnemu premirju; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da je zaščita demokratičnih in volilnih procesov vprašanje svetovne varnosti; v zvezi s tem predlaga skupno pripravo strukturiranega okvira za odzivanje na posege v volilne procese, ki bi temeljil na čezatlantskem kodeksu ravnanja za svobodne in odporne demokratične procese ter vključeval strukturne in celovite ukrepe za odzivanje na hibridne posege, v tesnem sodelovanju z organizacijami, kot je OVSE; poziva EU in ZDA, naj spodbujajo tesnejše in ambicioznejše mednarodno sodelovanje pri opazovanju volitev skupaj z vsemi ustreznimi partnerji, zlasti z organizacijami, ki so podprle izjavo o načelih za mednarodno opazovanje volitev, da bi se zoperstavili vse večjim grožnjam volilnim postopkom na področju javne varnosti; poudarja, da se je treba skupaj boriti proti rastočemu pojavu lažnih domačih opazovalcev volitev, ki spodkopava zaupanje javnosti v opazovanje volitev na splošno, ter podrobno oceniti priložnosti, izzive in tveganja, povezana z vse večjo uporabo novih volilnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; vztraja, da je treba okrepiti potrebno sodelovanje z ustreznimi domačimi organizacijami za opazovanje volitev na vseh ravneh ter jih bolje zaščititi pri opravljanju njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, kako pomembno je doseči kvantno računalniško zmogljivost, in meni, da je treba okrepiti sodelovanje med EU in ZDA na tem področju, saj bi tako zagotovili, da se bo kvantno računalništvo najprej uporabljalo med partnerji, ki tesno sodelujejo in imajo skupne cilje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja strateški pomen podmorskih telekomunikacijskih kablov v severnem Atlantiku, ki zagotavljajo več kot 95 % mednarodnih telekomunikacij; ponovno poudarja pomen okrepljenega čezatlantskega sodelovanja pri zaščiti in zagotavljanju spoštovanja mednarodnih instrumentov, ki urejajo podmorske kable, tudi Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); |
| --- | --- |

85.

| 86. | podpira vzpostavitev dialoga med EU in ZDA o varnosti in obrambi ter poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, naj ga čim prej začne; opozarja, da je treba v ta dialog vključiti tudi predstavnike Nata, da bi spodbudili sinergije s sedanjim sodelovanjem med EU in Natom ter se izognili podvajanju odzivov politike; poudarja, da bi moral dialog med EU in ZDA o varnosti in obrambi vključevati sodelovanje na področju varnostnih in obrambnih pobud, kriznega upravljanja, vojaških operacij in dvostranskih varnostnih zadev, kot je navedeno v agendi EU-ZDA za globalne spremembe; poudarja, da bi bila izmenjava informacij pomemben del tega dialoga; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja skupno potrebo po tem, da naše družbe samokritično razmislijo o skupnih demokratičnih vrednotah, medsebojnem spoštovanju in spoštovanju drugačnih mnenj, da bi okrepili svetovno demokracijo in jo zaščitili pred naraščajočim avtoritarizmom, ki se pojavlja v Rusiji in na Kitajskem, a tudi znotraj čezatlantske skupnosti, med drugim s krepitvijo odgovornosti in odpornosti naših demokratičnih sistemov, bojem proti skrajnim in rasističnim stališčem, ki predstavljajo plodna tla za uspeh protidemokratičnih gibanj, enotnim zoperstavljanjem škodljivim vplivom avtoritarnih akterjev na geopolitični ravni, vključevanjem v čezmejni dialog ter spodbujanjem vključujočih socialnih in gospodarskih politik, ki odpravljajo temeljne vzroke neenakosti; poudarja pomen čezatlantskega dialoga in sodelovanja na področju politik, ki spodbujajo demokracijo, človekove pravice in pravno državo ter so namenjene boju proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju; poudarja, da morata obe strani obravnavati dejavnike, zaradi katerih zaupanje javnosti v politiko in institucije upada; poudarja, da bi morala prizadevanja na tem področju vključevati krepitev zaupanja v znanost in dejstva, širitev varnostne mreže nediskriminacijskih politik ter zavračanje in obravnavo rasne in verske diskriminacije; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva EU in ZDA, naj skupaj zagotovijo gospodarsko, politično in operativno podporo obstoječim regionalnim organizacijam v Afriki, kot so Afriška unija, sile skupine G5 Sahel in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS); |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja, da morajo EU in ZDA združiti svoja prizadevanja za boj proti terorizmu in radikalizaciji ter poskrbeti, da bodo ta prizadevanja podprta s potrebnimi sredstvi in sorazmerna z zadevnimi grožnjami; meni, da bi si morali obe strani prizadevati za izboljšanje sedanjih praks izmenjave obveščevalnih podatkov med državami članicami, zlasti pa za boljše in skupno poznavanje stanja na ključnih področjih, vključno z nastajajočimi varnimi območji ter uporabo nastajajočih in prelomnih tehnologij za teroristične namene, pa tudi hibridnimi taktikami; |
| --- | --- |

89.

| 90. | spodbuja EU in ZDA, naj tesno sodelujejo na področju deradikalizacije in boja proti terorizmu, tudi z uvedbo skupnih dejavnosti usposabljanja, skupnimi tečaji na temo boja proti terorizmu, programi izmenjave uslužbencev, taktičnimi vajami in izobraževalnimi pobudami; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja temeljni pomen demokratičnih načel, ki so temelj našega družbenega in gospodarskega napredka ter naših svobodnih družb; podpira predlog predsednika Bidna o organizaciji vrha za demokracijo, namenjenega spodbujanju univerzalnih vrednot; poziva ZDA, naj se oprejo na izkušnje Konference EU o prihodnosti Evrope, ter poziva Komisijo in Svet, naj pobudo glede organizacije vrha podpreta tako na politični ravni kot v praksi; meni, da bi morali biti cilji predlaganega vrha za demokracijo spodbujanje multilateralizma, ki temelji na vrednotah, in solidarnosti med demokracijami, ko so te pod pritiskom, krepitev demokracije na nacionalni in svetovni ravni, zlasti s povečanjem udeležbe državljanov pri demokratičnem upravljanju, izražanje pomislekov in iskanje mirnih rešitev v zvezi s sedanjim zatiranjem demokratičnih gibanj, zaščita zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov po svetu, pa tudi obravnava vse večjega vpliva avtoritarnih režimov; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko s temi prizadevanji začrtali jasno pot za zoperstavljanje populizmu in avtoritarizmu ter za zaščito temeljnih demokratičnih vrednot in vrednot, povezanih s človekovimi pravicami; predlaga, naj EU z ZDA sklene čezatlantsko zavezništvo za obrambo demokracije po svetu in pripravi nabor orodij za obrambo demokracije, ki bi moral vključevati skupne ukrepe v zvezi s sankcijami, politikami za preprečevanje pranja denarja, pravili o pogojevanju gospodarske in finančne pomoči, mednarodnimi preiskavami ter podporo zagovornikom človekovih pravic in demokracije; poziva obe strani, naj zagotovita boljšo komunikacijo z državljani in med njimi, kar zadeva trajen pomen čezatlantske vezi in njeno današnjo relevantnost; v zvezi s tem ponovno potrjuje pomen izmenjav med zakonodajalci, podjetji in civilno družbo; |
| --- | --- |

91.

Tesnejše usklajevanje zunanje politike

| 92. | meni, da bi morala EU tesneje sodelovati z ZDA in obnoviti strateško partnerstvo, kar zadeva države vzhodnega partnerstva in Zahodnega Balkana, da bi tam zgradila odporne, uspešne in demokratične večetnične družbe, ki se bodo zmožne upreti razdiralnemu vplivu lokalnih in zunanjih avtoritarnih sil; opozarja, da je stabilnost Zahodnega Balkana in držav vzhodnega partnerstva pomembna za mir in varnost v regiji in v EU; pozdravlja, da so ZDA in EU veliko bolj usklajene na področju zagotavljanja podpore državam Zahodnega Balkana pri njihovem vključevanju v Evropo in prizadevanjih za članstvo v EU; meni, da bi redno institucionalizirano usklajevanje med Svetom za zunanje zadeve in državnim sekretarjem ZDA na tem področju in na področju drugih zunanjepolitičnih zadev okrepilo čezatlantski dialog in sodelovanje v zvezi z zunanjepolitičnimi zadevami skupnega pomena ter spodbudilo nadaljnje zbliževanje političnih stališč na čezatlantski ravni; želi spomniti na svoj predlog za oblikovanje čezatlantskega političnega sveta za sistematično posvetovanje in usklajevanje glede zunanje in varnostne politike, ki bi ga vodila podpredsednik/visoki predstavnik in zunanji minister ZDA ter bi se opiral na redne stike političnih direktorjev; poziva k močnemu vodstvu EU in učinkovitemu usklajevanju EU z ZDA, da bi se zoperstavili pobudam za spreminjanje meja in podobnim podnacionalnim pobudam za poglabljanje etničnih razlik in segregacije, pa tudi kitajskim naložbam in financiranju v regiji ter njihovemu vplivu na demokratično upravljanje in okolje; poudarja pomen tesnega sodelovanja in usklajevanja med EU in ZDA na področju boja proti ugrabitvi države, korupciji, organiziranemu kriminalu, tujemu vmešavanju in napadom na svobodo medijev ter za spodbujanje pravne države, globokih reform, dobrih sosedskih odnosov in sprave ter v povezavi s ciljem evroatlantskega povezovanja; poudarja vodilno vlogo EU v procesu normalizacije odnosov med Srbijo in Kosovom; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je podpiranje dolgoročnega miru, stabilnosti, varnosti, odpornosti, demokracije in spoštovanja človekovih pravic v Zakavkazju v skupnem interesu; pozdravlja dejavnosti ZDA v tej regiji, ki se izvajajo v sodelovanju z EU, tudi prek mehanizmov, kot je skupina iz Minska v sklopu OVSE; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva EU in ZDA, naj skupaj obravnavajo nenehne in vse večje grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine, vključno s tihotapljenjem kulturnih predmetov, zlasti na konfliktnih območjih; odločno poziva k sprejetju strategije, ki bo vključevala učinkovite kampanje za ozaveščanje javnosti, splošno obsodbo trgovine s starinami brez dokazanega porekla, oblikovanje enotnega kodeksa ravnanja za zaščito kulturnih znamenitosti, spodbujanje tesnejšega sodelovanja med različnimi organi kazenskega pregona, ki bo vključevalo takojšnjo izmenjavo informacij med nacionalnimi obveščevalnimi službami, in okrepljeno sodelovanje med organi kazenskega pregona ter umetniškimi in arheološkimi skupnostmi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ugotavlja, da so gospodarski vpliv in geopolitična moč Kitajske ter različne oblike izkazovanja njenega vpliva in vojaške moči njen sistem avtoritarnega upravljanja potisnili v konflikt z zahodnimi sistemi upravljanja, ki temeljijo na liberalnih demokratičnih vrednotah; opozarja na povečano prisotnost Kitajske na mednarodnem prizorišču in v Evropi prek pobude En pas, ena pot ter njenih dejavnosti v kibernetskem prostoru, arktičnih regijah in Afriki; v zvezi s tem poudarja, da je postala Kitajska sistemska tekmica in konkurentka, obenem pa bi morala biti tudi pomembna partnerica pri reševanju številnih svetovnih problemov; je prepričan, da je skupni čezatlantski pristop k sodelovanju s Kitajsko najboljši način za zagotovitev miroljubnih, vzdržnih in vzajemno koristnih dolgoročnih odnosov s Kitajsko; v zvezi s tem pozdravlja nedavno ponovno vzpostavitev celovitega strateškega dialoga na visoki ravni med EU in ZDA o Kitajski ter meni, da bi moral biti ta dialog ključni mehanizem za uveljavljanje naših interesov in obvladovanje razlik ter proučevanje možnosti glede sodelovanja med EU in ZDA ter Ljudsko republiko Kitajsko v večstranskih okvirih v zvezi s skupnimi in svetovnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, zdravstvena tveganja, spoštovanje človekovih pravic, kibernetski prostor, nadzor in neširjenje orožja ter prelomne tehnologije v vzponu; poudarja potrebo po močni parlamentarni razsežnosti tega dialoga; poziva k pripravi široke palete političnih instrumentov in po možnosti k iskanju čezatlantskih sinergij za odnose s Kitajsko; v zvezi s tem poudarja, da so EU in ZDA zelo zaskrbljene zaradi sistematičnih kršitev človekovih pravic na Kitajskem, zlasti pravic ujgurske skupnosti; je trdno prepričan, da morajo dvostranski in drugi odnosi s Kitajsko vedno vključevati varovanje in spodbujanje skupnih demokratičnih vrednot ter da mora biti v središču vsakega večstranskega programa načelo popolne skladnosti z mednarodnim pravom in varstvom človekovih pravic; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da je treba proučiti področja zbliževanja, možnosti za sodelovanje ter boljše usklajevanje in posvetovanja med ZDA in EU glede Kitajske, da bi se izognili čezatlantskim napetostim, kot so tiste, ki so sledile sprejetju tristranskega varnostnega sporazuma med ZDA, Združenim kraljestvom in Avstralijo, znanega kot AUKUS, brez posvetovanja z zavezniki iz EU, zlasti kar zadeva varovanje človekovih pravic in pravic manjšin ter umirjanje napetosti v Južno- in Vzhodnokitajskem morju, Hongkongu in Tajvanski ožini; poudarja pomen konvencije UNCLOS kot pravne podlage za reševanje sporov; ponovno izraža podporo skupnim pobudam za povezljivost, tudi v okviru nedavno napovedane strategije EU, imenovane „svetovni portal“; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja nedavni napredek v zvezi z indijsko-pacifiško strategijo EU; poziva, naj se začne čim prej in celovito izvajati, saj je v interesu EU in bi promovirala njene vrednote, ter poudarja pomen te geostrateške regije, v kateri se nahajajo skupni čezatlantski demokratični prijatelji in partnerji, kot so Japonska, Južna Koreja, Avstralija, Nova Zelandija in Tajvan, ter poziva k okrepljenemu partnerstvu in usklajevanju med EU in ZDA na področju indijsko-pacifiške regije; opozarja na pomen krepitve strateških vezi s članicami združenja ASEAN in Forumom pacifiških otokov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja, da nedemokratični režimi, kot je kitajski, v vse večjem obsegu uporabljajo tehnologijo, da bi nadzorovali in zatirali svoje državljane ter omejevali uveljavljanje temeljnih, socialnih in političnih pravic; poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in ZDA pri razvoju humanocentričnih tehnologij, pri katerih se bo spoštovala zasebnost ter ki bodo zmanjševale pristranskost in diskriminacijo; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ugotavlja, da Kitajska kupuje pravice intelektualne lastnine in tehnološke inovacije, ki jih dosegajo vodilna raziskovalna središča, in jih pogosto uporablja za uresničevanje svojih vojaških ciljev, ter zato poudarja, da bi morala EU izdelati dolgoročno strategijo, s katero bi se zoperstavila strategiji zlitja vojaških in civilnih ciljev, ki jo Kitajska zasleduje v Evropi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | priznava, da bi se morale EU in ZDA uskladiti pri zadevah, pri katerih so ukrepi Kitajske v nasprotju z evro-atlantskimi varnostnimi interesi; poudarja, da bi bilo treba prednostno obravnavati izzive na področju kibernetskih in hibridnih groženj, nastajajočih in prelomnih tehnologij, vesolja, nadzora nad oborožitvijo in neširjenja orožja; |
| --- | --- |

100.

| 101. | je zaskrbljen zaradi gospodarske prisile Kitajske proti državam članicam in tretjim državam; podpira zamisel o kolektivni gospodarski obrambi prek sodelovanja s podobno mislečimi demokracijami zoper gospodarsko prisilo Kitajske; |
| --- | --- |

101.

| 102. | je zaskrbljen zaradi tesnih vezi med Kitajsko komunistično partijo in industrijo na Kitajskem, zlasti varnostnimi podjetji; priporoča, naj države članice izvedejo notranjo revizijo praks javnih naročil, da bi zagotovile, da proizvodi, vključeni v njihove nacionalne mreže in obrambne institucije, ne bodo vsebovali tehnologij, ki prihajajo iz kitajskih podjetij; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva k tesnemu sodelovanju pri pripravi skupnega načrta za sodelovanje z Rusko federacijo in pri skupni obravnavi različnih groženj, ki prihajajo iz Ruske federacije, kot so stalna destabilizacija Ukrajine, Gruzije in Republike Moldavije, podpiranje nelegitimne vlade Aleksandra Lukašenka v Belorusiji, vloga in vpliv Rusije na Zahodnem Balkanu in v črnomorski regiji, nedopustno vmešavanje v demokratične procese v EU in ZDA, vključno z volitvami, financiranje skrajnih političnih strank in revizionističnih politik, hibridne grožnje in dezinformacijske kampanje, pri čemer si je treba prizadevati za selektivno sodelovanje na področjih skupnega čezatlantskega interesa, zlasti na področju strukture nadzora nad orožjem, vključno s pogodbo o jedrskem orožju srednjega dosega, podnebne diplomacije, oživitve skupnega celovitega načrta ukrepanja (JCPOA) in stabilizacije Afganistana; v zvezi s tem pozdravlja odločitev sedanje administracije ZDA o podaljšanju nove pogodbe START o nadzoru orožja; poudarja, da je treba med ključnimi svetovnimi akterji, kot so ZDA in Rusija, ponovno oživiti pogovore o nadzoru nad orožjem, ki neposredno vplivajo na evropsko varnost, ter vključiti Kitajsko v prihodnja pogajanja o nadzoru orožja; poudarja, da je treba nujno obnoviti strukturo za nadzor nad konvencionalnim orožjem, da bi omejili obseg oboroževalnih tekem in nepredvidenih incidentov; pozdravlja, da je Bidnova administracija pripravljena ponovno vzpostaviti dialog in pogajanja z Rusijo, ter podpira načrt EU in ZDA glede vzpostavitve dialoga na visoki ravni med EU in ZDA o Rusiji; meni, da bi morale EU in njene države članice dejavno podpirati iskanje načinov za nadaljnji dialog ter prispevati k ponovni vzpostavitvi medsebojnega zaupanja; poudarja tudi pomen dialoga s civilno družbo in zagotavljanja podpore organizacijam civilne družbe v Rusiji, ki si prizadevajo za pospešitev dialoga o političnem pluralizmu, zastopništvu in legitimnih demokratičnih težnjah ruskega prebivalstva; |
| --- | --- |

103.

| 104. | meni, da morajo EU in ZDA uskladiti dvotirni pristop odvračanja in dialoga z Rusijo v okviru meril, dogovorjenih na vrhunskih srečanjih v Walesu in Varšavi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva EU in ZDA, naj pravočasno in odločno ukrepajo proti motečemu delovanju ruskih obveščevalnih služb na ozemlju EU; priporoča državam članicam, naj okrepijo sodelovanje in izmenjavo informacij med protiobveščevalnimi službami; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Svet, naj zasnujeta nov strateški pristop za odnose EU z Rusijo, na podlagi katerega bo bolje podprta civilna družba, izboljšani medosebni stiki z ruskimi državljani, določena jasna meja za sodelovanje z ruskimi državnimi akterji, uporabljeni tehnološki standardi in odprt internet, ki bodo podprli svobodne prostore in omejili zatiralske tehnologije, ter izkazana solidarnost z vzhodnimi partnericami EU, tudi pri varnostnih vprašanjih in mirnem reševanju konfliktov; poudarja, da mora dialog EU in ZDA z Rusijo temeljiti na spoštovanju mednarodnega prava in človekovih pravic; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poudarja pomen sodelovanja in usklajevanja med ZDA in EU v zvezi z Afriko ter njenimi različnimi regijami in državami ter poziva k temu sodelovanju, da bi zagotovili trajnostni razvoj ter spodbujali varnost, stabilnost in blaginjo; poudarja, da je treba med ZDA, EU in Afriko nujno vzpostaviti trdno in pravično partnerstvo ter pri tem upoštevati izzive na področju podnebnih sprememb in njihove demografske posledice, zlom biotske raznovrstnosti, kitajsko izkoriščanje afriških naravnih virov, trajnosten socialno-ekonomski razvoj, izobraževanje, digitalizacijo, pravno državo, spodbujanje demokracije ter krepitev človekovih pravic, civilne družbe in enakosti spolov; meni, da bi morala vsaka varnostna pomoč temeljiti na pristopu, ki je osredotočen na varnost ljudi, in potrebah lokalnega prebivalstva, biti v celoti skladna z mednarodnim pravom in vključevati močne mehanizme odgovornosti ter demokratičnega in parlamentarnega nadzora; pozdravlja zavezo Bidnove administracije, da bo okrepila sodelovanje z Mednarodno koalicijo za Sahel; poziva ZDA in EU, naj skupaj sodelujejo pri spopadanju s povečanjem nasilnega ekstremizma, terorizma ISIS in vej Al Kaide ter humanitarnih, gospodarskih in upravljavskih izzivov v Sahelu ter na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (MENA) na splošno; poziva k okrepljenemu dialogu in usklajevanju glede položaja čezatlantskih partnerjev v zvezi z izzivi, s katerimi se soočajo države, kot so Irak, Libanon, Sirija, Iran in Libija; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva k boljšemu sodelovanju na Arktiki ob upoštevanju vse večjega zanimanja drugih držav, kot je Kitajska, za to regijo ter dejavnosti in krepitve vojaških zmogljivosti, ki jih na Arktiki izvaja Rusija; pozdravlja, da so se EU in ZDA sodeč po svoji izjavi, podani po zaključku vrha med EU in ZDA 15. junija 2021, odločile, da si bodo skupaj prizadevale za ohranitev Arktike kot regije miru in stabilnosti ter sodelovale v okviru Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poudarja, da je treba ohraniti in po potrebi poglobiti strukturne strateške odnose med EU, ZDA in Združenim kraljestvom, pri čemer je treba izkoristiti skupne vrednote, interese in izzive, tudi v zvezi z varnostnimi zadevami, hkrati pa zagotoviti avtonomnost odločanja EU; |
| --- | --- |

109.

| 110. | obžaluje, da so talibani po umiku ameriških in evropskih sil nasilno prevzeli Afganistan, in vsesplošno kršenje človekovih pravic, zlasti deklic, žensk ter etničnih in verskih manjšin, ki je temu sledilo, pa tudi humanitarno krizo v državi; ponavlja svoje stališče, da mora čezatlantska skupnost podvojiti svoja prizadevanja za dolgoročni mir, stabilnost in napredek v Afganistanu s podpiranjem afganistanske civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, zlasti zagovornikov pravic žensk, političnih aktivistov, novinarjev, akademikov, umetnikov ter drugih ogroženih skupin in oseb; poziva k čvrstemu čezatlantskemu usklajevanju in posvetovanju, da bi pridobili, ohranili in delili obveščevalne podatke o teroristični grožnji, ki izvira iz Afganistana, zlasti s strani ISIS, Al Kaide in z njima povezanih skupin; poziva k usklajenemu čezatlantskemu pristopu, ki bo združeval potrebo po operativnem sodelovanju s talibani za namene humanitarne pomoči in boja proti terorizmu, in sicer z jasnimi pogoji za sodelovanje s talibansko vlado v prihodnosti, ki bi morali vključevati zavezo spoštovanju človekovih pravic in boju proti terorizmu; poziva k poglobljenemu čezatlantskemu razmisleku o izkušnjah, pridobljenih z misijo v Afganistanu, da bi prišli do potrebnih zaključkov za prihodnja prizadevanja za spodbujanje stabilnosti, varnosti in dobrega upravljanja po svetu; nadalje poziva čezatlantske partnerje, naj sodelujejo z vsemi sosedami Afganistana, pri tem pa upoštevajo stisko Afganistancev, ki so se zatekli v te države, in to, da jim je treba pomagati; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pozdravlja ponovno sodelovanje ZDA v vzhodnem Sredozemlju, zlasti z zakonom o vzhodnem Sredozemlju iz leta 2019, ki dovoljuje novo varnostno pomoč za Ciper in Grčijo ter krepi energetsko sodelovanje med regionalnimi akterji; pozdravlja, da so se EU in ZDA sodeč po svoji izjavi, podani po zaključku vrha med EU in ZDA 15. junija 2021, odločile, da si bodo skupaj prizadevale za trajno umiritev razmer v vzhodnem Sredozemlju, kjer bi bilo treba nesoglasja reševati z dialogom v dobri veri in v skladu z mednarodnim pravom; podpira izjavo EU in ZDA, da si nameravajo prizadevati za sodelovanje in vzajemno koristen odnos z demokratično Turčijo; |
| --- | --- |

111.

| 112. | podpira tesnejše sodelovanje z ZDA in latinskoameriškimi državami pri spodbujanju multilateralizma, demokratičnih vrednot, trajnostnega razvoja, človekovih pravic, standardov mednarodnega prava, gospodarske rasti, boja proti neenakostim, boja proti trgovini s prepovedanimi drogami in organiziranemu kriminalu, biotske raznovrstnosti in boja proti podnebnim spremembam; poudarja, da morajo EU in ZDA dejavneje sodelovati z Latinsko Ameriko in karibsko regijo, ki sta ključni zaveznici v mednarodnih forumih in strateški partnerici pri zagovarjanju multilateralizma; poziva k zavezništvu za atlantski trikotnik med EU, ZDA in Latinsko Ameriko, ki bo obema regijama omogočilo skupen napredek na področjih, kot so demokracija, varnost in trgovina s prepovedanimi drogami, boj proti neenakostim in razvojno sodelovanje; v zvezi s tem poudarja, da mora to sodelovanje z ZDA in latinskoameriškimi državami privesti do skupnih prizadevanj v podporo nasprotnikom in oporečnikom, ki so žrtve povračilnih ukrepov v različnih državah, ker branijo vrednote demokracije in zagovarjajo varstvo človekovih pravic; v zvezi s tem poziva ZDA in EU, naj sodelujejo med seboj in z drugimi podobno mislečimi državami, da bi ponovno vzpostavile človekove pravice in demokracijo v Venezueli z resnično svobodnimi, verodostojnimi, vključujočimi, preglednimi in popolnoma demokratičnimi volitvami ter z zagotavljanjem podpore legitimnim političnim silam, ki jih priznava Evropski parlament; ponovno poudarja, da je zavezan spodbujanju demokracije in človekovih pravic v vseh latinskoameriških državah; poziva k boljšemu usklajevanju med EU in ZDA na področju sankcij; ponovno predlaga, naj si ZDA in EU redno izmenjujejo mnenja o svojih srečanjih na vrhu z latinskoameriškimi državami, tj. o vrhih EU-CELAC in vrhih Amerik, ki jih pripravlja Organizacija ameriških držav; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poudarja pomen Bližnjega vzhoda in severne Afrike za evropsko in s tem tudi čezatlantsko varnost in stabilnost; zato poziva k okrepljenemu dialogu in usklajevanju glede položaja čezatlantskih partnerjev v zvezi z regijo Bližnjega vzhoda in severne Afrike, tudi z ukrepanjem zoper hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega prava, do katerih prihaja v tej regiji; odločno poziva ZDA, naj se ponovno pridružijo skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja (JCPOA), ki je temelj svetovnega režima neširjenja orožja in podlaga za umiritev razmer na Bližnjem vzhodu in v Perzijskem zalivu; podpira poziv ZDA k daljšemu in trdnejšemu jedrskemu sporazumu z Iranom ter odločno poziva k čezatlantskemu sodelovanju na tem področju kot naslednjemu koraku; pozdravlja odločitev ZDA, da bodo ponovno začele financirati Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); poziva k obnovitvi čezatlantskih prizadevanj, da bi se smiselno obudil in uspešno zaključil bližnjevzhodni mirovni proces, ki bo privedel do uresničljive dvodržavne rešitve; pozdravlja podpis in izvajanje Abrahamovega sporazuma ter spodbuja čezatlantsko sodelovanje pri poglabljanju teh vezi; |
| --- | --- |

113.

o

o o

| 114. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost ministrstvu za zunanje zadeve ZDA in kongresu ZDA. |
| --- | --- |

114.

---

(1)  UL C 28, 27.1.2020, str. 49.

(2)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 198.

(3)  UL C 65, 19.2.2016, str. 120.

(4)  UL C 433, 23.12.2019, str. 89.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0012.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0013.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0256.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_20_2391.

(9)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0283).

---

četrtek 7. oktobra 2021

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/88

---

P9_TA(2021)0411

Poročilo o izvajanju skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o poročilu o izvajanju skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji (2020/2045(INI))

(2022/C 132/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 208, 210, 214 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 208, 210, 214 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunska leta 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 in 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunska leta 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 in 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2011 o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2011 o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti (COM(2011)0743),

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalnega dogovora o beguncih, ki ju je generalna skupščina OZN sprejela leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalnega dogovora o beguncih, ki ju je generalna skupščina OZN sprejela leta 2018,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah (COM(2016)0385),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta, sprejetega na vrhu v Valletti novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta, sprejetega na vrhu v Valletti novembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016,

| — | ob upoštevanju novega evropskega soglasja o razvoju z naslovom „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“, objavljenega 30. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega evropskega soglasja o razvoju z naslovom „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“, objavljenega 30. junija 2017,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 z naslovom „Tool-box – A rights-based approach, encompassing all human rights for EU development cooperation“ (Nabor orodij – pristop k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice) (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 z naslovom „Tool-box – A rights-based approach, encompassing all human rights for EU development cooperation“ (Nabor orodij – pristop k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice) (SWD(2014)0152),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči z dne 30. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči z dne 30. januarja 2008,

| — | ob upoštevanju prvotnih sporazumov o ustanovitvi skrbniškega sklada EU Bêkou, skrbniškega sklada EU Madad, skrbniškega sklada EU za Afriko in skrbniškega sklada EU za Kolumbijo ter njihovih revidiranih ustanovnih sporazumov iz decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvotnih sporazumov o ustanovitvi skrbniškega sklada EU Bêkou, skrbniškega sklada EU Madad, skrbniškega sklada EU za Afriko in skrbniškega sklada EU za Kolumbijo ter njihovih revidiranih ustanovnih sporazumov iz decembra 2020,

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015)9500 z dne 24. novembra 2015 o usklajevanju ukrepov Unije in držav članic z mehanizmom usklajevanja – instrumentom za pomoč beguncem v Turčiji (4), kot je bil spremenjen s sklepi Komisije C(2016)0855 z dne 10. februarja 2016 (5), C(2017)2293 z dne 18. aprila 2017 (6), C(2018)1500 z dne 14. marca 2018 (7) in C(2018)4959 z dne 24. julija 2018 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015)9500 z dne 24. novembra 2015 o usklajevanju ukrepov Unije in držav članic z mehanizmom usklajevanja – instrumentom za pomoč beguncem v Turčiji (4), kot je bil spremenjen s sklepi Komisije C(2016)0855 z dne 10. februarja 2016 (5), C(2017)2293 z dne 18. aprila 2017 (6), C(2018)1500 z dne 14. marca 2018 (7) in C(2018)4959 z dne 24. julija 2018 (8),

| — | ob upoštevanju četrtega letnega poročila Komisije o instrumentu za begunce v Turčiji z dne 30. aprila 2020 (COM(2020)0162) in prejšnjih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega letnega poročila Komisije o instrumentu za begunce v Turčiji z dne 30. aprila 2020 (COM(2020)0162) in prejšnjih poročil,

| — | ob upoštevanju sedmega poročila o rezultatih skrbniškega sklada EU Madad, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega poročila o rezultatih skrbniškega sklada EU Madad,

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Računskega sodišča z naslovom „Skrbniški sklad EU Bêkou za Srednjeafriško republiko: kljub nekaterim pomanjkljivostim obetajoč začetek“ (št. 11/2017); „Instrument za begunce v Turčiji: koristna podpora, vendar so potrebne izboljšave, da bi dosegli večjo stroškovno učinkovitost“ (št. 27/2018) in „Nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko – prilagodljiv, vendar premalo osredotočen“ (št. 32/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Računskega sodišča z naslovom „Skrbniški sklad EU Bêkou za Srednjeafriško republiko: kljub nekaterim pomanjkljivostim obetajoč začetek“ (št. 11/2017); „Instrument za begunce v Turčiji: koristna podpora, vendar so potrebne izboljšave, da bi dosegli večjo stroškovno učinkovitost“ (št. 27/2018) in „Nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko – prilagodljiv, vendar premalo osredotočen“ (št. 32/2018),

| — | ob upoštevanju sklepov Komisije o podaljšanju skrbniških skladov EU do decembra 2021 v skladu s členom 234 finančne uredbe in stališč Parlamenta o osnutkih sklepov o podaljšanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Komisije o podaljšanju skrbniških skladov EU do decembra 2021 v skladu s členom 234 finančne uredbe in stališč Parlamenta o osnutkih sklepov o podaljšanju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2018 o izvajanju instrumentov EU za zunanje financiranje: vmesni pregled 2017 in prihodnja zasnova v obdobju po letu 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2018 o izvajanju instrumentov EU za zunanje financiranje: vmesni pregled 2017 in prihodnja zasnova v obdobju po letu 2020 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (12), z dne 18. maja 2017 o strategiji EU za Sirijo (13), z dne 6. oktobra 2016 o Siriji (14), z dne 24. novembra 2016 o razmerah v Siriji (15) in z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2016 za proračunsko leto 2016: vključitev presežka iz proračunskega leta 2015 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (12), z dne 18. maja 2017 o strategiji EU za Sirijo (13), z dne 6. oktobra 2016 o Siriji (14), z dne 24. novembra 2016 o razmerah v Siriji (15) in z dne 6. julija 2016 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2016 za proračunsko leto 2016: vključitev presežka iz proračunskega leta 2015 (16),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (17), z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (18) in z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2018 za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija: nadaljevanje instrumenta za begunce v Turčiji (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (17), z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (18) in z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2018 za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija: nadaljevanje instrumenta za begunce v Turčiji (19),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2020 (20) in spremljajočega sklepa o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2020 za nadaljnjo humanitarno pomoč beguncem v Turčiji (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2020 (20) in spremljajočega sklepa o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2020 za nadaljnjo humanitarno pomoč beguncem v Turčiji (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (22),

| — | ob upoštevanju sklepov Komisije iz let 2019 in 2020 o podaljšanju skrbniškega sklada Madad do 14. decembra 2021 v skladu s členom 234 finančne uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Komisije iz let 2019 in 2020 o podaljšanju skrbniškega sklada Madad do 14. decembra 2021 v skladu s členom 234 finančne uredbe,

| — | ob upoštevanju zavez EU in njenih držav članic za reševanje sirske krize in za podporo sirskemu prebivalstvu, podanih na konferencah v Londonu in Bruslju, ki so potekale med letoma 2016 in 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez EU in njenih držav članic za reševanje sirske krize in za podporo sirskemu prebivalstvu, podanih na konferencah v Londonu in Bruslju, ki so potekale med letoma 2016 in 2021,

| — | ob upoštevanju vmesne ocene Komisije za leto 2018 in rednega poročanja o rezultatih skrbniškega sklada Madad, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesne ocene Komisije za leto 2018 in rednega poročanja o rezultatih skrbniškega sklada Madad,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (23), predloga z dne 14. junija 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Evropa v svetu) 2021–2027 (COM(2018)0460) in predloga z dne 14. junija 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) 2021–2027 (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (23), predloga z dne 14. junija 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Evropa v svetu) 2021–2027 (COM(2018)0460) in predloga z dne 14. junija 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) 2021–2027 (COM(2018)0465),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za proračunski nadzor,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A9-0255/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A9-0255/2021),

| A. | ker so bili od leta 2014 ustanovljeni štirje skrbniški skladi EU za odziv na potrebo po prožnih in hitrih instrumentih za skladen in okrepljen odziv na krize: skrbniški sklad EU Bêkou, ki je bil ustanovljen 15. julija 2014 in katerega cilj je podpreti vse vidike izhoda Srednjeafriške republike iz krize in njenih prizadevanj za obnovo, skrbniški sklad EU Madad, ki je bil ustanovljen 15. decembra 2014 in je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji, s katerim bi omogočili združevanje in prilagajanje sredstev ter odziv na regionalni ravni, skrbniški sklad EU za Afriko, ki je bil ustanovljen 12. novembra 2015 in je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki, in skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je bil ustanovljen 12. decembra 2016 v podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu; |
| --- | --- |

A.

ker so bili od leta 2014 ustanovljeni štirje skrbniški skladi EU za odziv na potrebo po prožnih in hitrih instrumentih za skladen in okrepljen odziv na krize: skrbniški sklad EU Bêkou, ki je bil ustanovljen 15. julija 2014 in katerega cilj je podpreti vse vidike izhoda Srednjeafriške republike iz krize in njenih prizadevanj za obnovo, skrbniški sklad EU Madad, ki je bil ustanovljen 15. decembra 2014 in je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji, s katerim bi omogočili združevanje in prilagajanje sredstev ter odziv na regionalni ravni, skrbniški sklad EU za Afriko, ki je bil ustanovljen 12. novembra 2015 in je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki, in skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je bil ustanovljen 12. decembra 2016 v podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu;

| B. | ker so bile z revizijo finančne uredbe leta 2018 uvedene določbe, ki nekoliko krepijo nadzorne pristojnosti Parlamenta pri ustanavljanju novih skrbniških skladov EU ali podaljšanju sedanjih; ker so določbe še vedno preveč omejene, da bi zagotavljale popoln demokratični nadzor s strani Evropskega parlamenta in popoln parlamentarni nadzor s strani proračunskega organa, kot je določeno v Pogodbah; |
| --- | --- |

B.

ker so bile z revizijo finančne uredbe leta 2018 uvedene določbe, ki nekoliko krepijo nadzorne pristojnosti Parlamenta pri ustanavljanju novih skrbniških skladov EU ali podaljšanju sedanjih; ker so določbe še vedno preveč omejene, da bi zagotavljale popoln demokratični nadzor s strani Evropskega parlamenta in popoln parlamentarni nadzor s strani proračunskega organa, kot je določeno v Pogodbah;

| C. | ker je Parlament leta 2020 izdal splošno pozitivno mnenje o prošnjah za podaljšanje skrbniških skladov EU do konca leta 2021, vendar je izrazil pomisleke glede nepreglednosti izvajanja projektov, zlasti tistih, ki so povezani z upravljanjem meja in migracij, ter določil pogoj, da se v primeru skrbniškega sklada EU za Afriko zagotovijo obvezna jamstva glede spoštovanja temeljnih človekovih pravic v vseh financiranih projektih; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament leta 2020 izdal splošno pozitivno mnenje o prošnjah za podaljšanje skrbniških skladov EU do konca leta 2021, vendar je izrazil pomisleke glede nepreglednosti izvajanja projektov, zlasti tistih, ki so povezani z upravljanjem meja in migracij, ter določil pogoj, da se v primeru skrbniškega sklada EU za Afriko zagotovijo obvezna jamstva glede spoštovanja temeljnih človekovih pravic v vseh financiranih projektih;

| D. | ker je bila ustanovitev skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji utemeljena le s potrebo po prožnem, ad hoc in hitrem odzivu, ki pri klasičnih institucijah ni mogoč, ter z omejenimi viri in prožnostjo, ki so na voljo v proračunu EU; ker bi bilo treba z novim zunanjim finančnim okvirom EU (Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa) odpraviti omejitve, zaradi katerih je nastala potreba po ustanovitvi skrbniških skladov za prožnejše in hitrejše odzivanje na posebne krize; ker zunajproračunski instrumenti, kot so skrbniški skladi EU, ter izredna orodja, kot je instrument za begunce v Turčiji, ogrožajo načela demokratične odgovornosti, preglednosti in zanesljivega finančnega poslovodenja ter spodkopavajo vlogo Evropskega parlamenta, pa tudi celovitost in enotnost proračuna EU; ker Parlament ni imel možnosti, da bi izrazil svoje mnenje o vzpostavitvi zunajproračunskih instrumentov; ker je Evropski razvojni sklad prispeval k skrbniškemu skladu EU za Afriko in skrbniškemu skladu Bêkou, in zato Parlament sploh ni bil vključen v vzpostavitev teh skrbniških skladov EU; ker je bilo sodelovanje Parlamenta omejeno le na možnost nasprotovanja osnutkoma izvedbenih sklepov o sporazumih o ustanovitvi skrbniškega sklada EU Madad in skrbniškega sklada EU za Kolumbijo; |
| --- | --- |

D.

ker je bila ustanovitev skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji utemeljena le s potrebo po prožnem, ad hoc in hitrem odzivu, ki pri klasičnih institucijah ni mogoč, ter z omejenimi viri in prožnostjo, ki so na voljo v proračunu EU; ker bi bilo treba z novim zunanjim finančnim okvirom EU (Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa) odpraviti omejitve, zaradi katerih je nastala potreba po ustanovitvi skrbniških skladov za prožnejše in hitrejše odzivanje na posebne krize; ker zunajproračunski instrumenti, kot so skrbniški skladi EU, ter izredna orodja, kot je instrument za begunce v Turčiji, ogrožajo načela demokratične odgovornosti, preglednosti in zanesljivega finančnega poslovodenja ter spodkopavajo vlogo Evropskega parlamenta, pa tudi celovitost in enotnost proračuna EU; ker Parlament ni imel možnosti, da bi izrazil svoje mnenje o vzpostavitvi zunajproračunskih instrumentov; ker je Evropski razvojni sklad prispeval k skrbniškemu skladu EU za Afriko in skrbniškemu skladu Bêkou, in zato Parlament sploh ni bil vključen v vzpostavitev teh skrbniških skladov EU; ker je bilo sodelovanje Parlamenta omejeno le na možnost nasprotovanja osnutkoma izvedbenih sklepov o sporazumih o ustanovitvi skrbniškega sklada EU Madad in skrbniškega sklada EU za Kolumbijo;

| E. | ker mora Komisija pri ustanovitvi skrbniškega sklada EU utemeljiti njegovo dodano vrednost, prepoznavnost, dopolnjevanje z drugimi instrumenti financiranja EU in usklajenost s cilji politike ter ker je bistveno zagotoviti stalno spremljanje in ocenjevanje uporabe sredstev, s čimer bi zagotovili, da so njihovi učinki vedno v skladu s pravom EU, temeljnimi vrednotami in cilji; |
| --- | --- |

E.

ker mora Komisija pri ustanovitvi skrbniškega sklada EU utemeljiti njegovo dodano vrednost, prepoznavnost, dopolnjevanje z drugimi instrumenti financiranja EU in usklajenost s cilji politike ter ker je bistveno zagotoviti stalno spremljanje in ocenjevanje uporabe sredstev, s čimer bi zagotovili, da so njihovi učinki vedno v skladu s pravom EU, temeljnimi vrednotami in cilji;

| F. | ker bi morali biti skrbniški skladi EU v skladu s finančno uredbo vsako leto predmet zunanje in neodvisne revizije, Komisija pa ima pravico, da začasno prekine finančni sporazum, če partnerska država krši obveznost v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, demokratičnih načel ali pravne države, pa tudi v hudih primerih korupcije; ker je Evropsko računsko sodišče v svojih posebnih poročilih o skrbniških skladih EU Komisiji priporočilo, naj izboljša usklajevanje donatorjev (skrbniški sklad Bêkou), odpravi slabosti pri izvajanju, poveča učinkovitost in osredotočene ukrepe (za Afriko) ter zagotovi učinkovitejšo porabo denarja (instrument za begunce v Turčiji); |
| --- | --- |

F.

ker bi morali biti skrbniški skladi EU v skladu s finančno uredbo vsako leto predmet zunanje in neodvisne revizije, Komisija pa ima pravico, da začasno prekine finančni sporazum, če partnerska država krši obveznost v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, demokratičnih načel ali pravne države, pa tudi v hudih primerih korupcije; ker je Evropsko računsko sodišče v svojih posebnih poročilih o skrbniških skladih EU Komisiji priporočilo, naj izboljša usklajevanje donatorjev (skrbniški sklad Bêkou), odpravi slabosti pri izvajanju, poveča učinkovitost in osredotočene ukrepe (za Afriko) ter zagotovi učinkovitejšo porabo denarja (instrument za begunce v Turčiji);

| G. | ker po ocenah Komisije obstajajo znatne humanitarne potrebe, povezane z begunci, ki presegajo instrument za begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

G.

ker po ocenah Komisije obstajajo znatne humanitarne potrebe, povezane z begunci, ki presegajo instrument za begunce v Turčiji;

| H. | ker je Parlament večkrat izrazil potrebo po okrepljenem parlamentarnem nadzoru nad skrbniškimi skladi EU in instrumentom za begunce v Turčiji, čeprav priznava njihovo dodano vrednost, in po večji vključenosti v pripravo prihodnjih skrbniških skladov EU ter pogajanja o njih in o podaljšanju obstoječih skrbniških skladov EU in drugih finančnih instrumentov na področju zunanjega delovanja EU; ker je Parlament pozval Komisijo, naj izboljša svoje obveščanje o skrbniških skladih EU, in ugotovil, da so redne informacije o izvajanju skrbniških skladov EU, ki temeljijo na številčnih podatkih, bistvene, da se Parlamentu omogoči izvajanje njegove vloge demokratičnega nadzora in pregleda; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament večkrat izrazil potrebo po okrepljenem parlamentarnem nadzoru nad skrbniškimi skladi EU in instrumentom za begunce v Turčiji, čeprav priznava njihovo dodano vrednost, in po večji vključenosti v pripravo prihodnjih skrbniških skladov EU ter pogajanja o njih in o podaljšanju obstoječih skrbniških skladov EU in drugih finančnih instrumentov na področju zunanjega delovanja EU; ker je Parlament pozval Komisijo, naj izboljša svoje obveščanje o skrbniških skladih EU, in ugotovil, da so redne informacije o izvajanju skrbniških skladov EU, ki temeljijo na številčnih podatkih, bistvene, da se Parlamentu omogoči izvajanje njegove vloge demokratičnega nadzora in pregleda;

| I. | ker zdaj največji delež prispevkov v skrbniške sklade EU prihaja iz proračuna EU, prispevki držav članic pa predstavljajo zelo omejen delež njihovih celotnih proračunov; ker prispevki držav članic v instrument za begunce v Turčiji niso prostovoljni, temveč temeljijo na prispevkih BND in so neposredno vključeni v proračun Unije kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2)(b) finančne uredbe; ker v skladu s členom 187(6) finančne uredbe prispevki držav članic v skrbniške sklade EU niso vključeni v proračun Unije; |
| --- | --- |

I.

ker zdaj največji delež prispevkov v skrbniške sklade EU prihaja iz proračuna EU, prispevki držav članic pa predstavljajo zelo omejen delež njihovih celotnih proračunov; ker prispevki držav članic v instrument za begunce v Turčiji niso prostovoljni, temveč temeljijo na prispevkih BND in so neposredno vključeni v proračun Unije kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(2)(b) finančne uredbe; ker v skladu s členom 187(6) finančne uredbe prispevki držav članic v skrbniške sklade EU niso vključeni v proračun Unije;

| J. | ker izjava EU in Turčije iz marca 2016 ter sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu oseb posebej obravnavata preprečevanje novih morskih ali kopenskih poti za nezakonite migracije, razbijanje tihotapskih mrež, nadzor meja Turčije in nediskriminatorno sprejemanje vrnitev; |
| --- | --- |

J.

ker izjava EU in Turčije iz marca 2016 ter sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu oseb posebej obravnavata preprečevanje novih morskih ali kopenskih poti za nezakonite migracije, razbijanje tihotapskih mrež, nadzor meja Turčije in nediskriminatorno sprejemanje vrnitev;

| K. | ker je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje, dolgoročno pa izkoreninjenje revščine, kot določa člen 208 PDEU; ker novo evropsko soglasje o razvoju ostaja pravni okvir razvojne politike EU, evropsko soglasje o humanitarni pomoči pa potrjuje temeljna načela humanitarne pomoči; ker morajo biti EU in njeni partnerji na humanitarnem področju zmožni zagotoviti pomoč in zaščito na podlagi potreb in spoštovanja načel nevtralnosti, nepristranskosti, človečnosti in neodvisnosti humanitarnega delovanja; ker je treba sredstva iz virov uradne razvojne pomoči nameniti gospodarskemu, človeškemu in družbenemu razvoju, zlasti zagotavljanju dostopa do kakovostnega izobraževanja, krepitvi lokalne odpornosti, tudi v zvezi s podnebnimi spremembami, in mirovnim operacijam za zagotavljanje razvojne in/ali humanitarne pomoči, s posebnim poudarkom na razvojnih izzivih, opredeljenih v sklepu o skrbniškem skladu; |
| --- | --- |

K.

ker je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje, dolgoročno pa izkoreninjenje revščine, kot določa člen 208 PDEU; ker novo evropsko soglasje o razvoju ostaja pravni okvir razvojne politike EU, evropsko soglasje o humanitarni pomoči pa potrjuje temeljna načela humanitarne pomoči; ker morajo biti EU in njeni partnerji na humanitarnem področju zmožni zagotoviti pomoč in zaščito na podlagi potreb in spoštovanja načel nevtralnosti, nepristranskosti, človečnosti in neodvisnosti humanitarnega delovanja; ker je treba sredstva iz virov uradne razvojne pomoči nameniti gospodarskemu, človeškemu in družbenemu razvoju, zlasti zagotavljanju dostopa do kakovostnega izobraževanja, krepitvi lokalne odpornosti, tudi v zvezi s podnebnimi spremembami, in mirovnim operacijam za zagotavljanje razvojne in/ali humanitarne pomoči, s posebnim poudarkom na razvojnih izzivih, opredeljenih v sklepu o skrbniškem skladu;

| L. | ker projekti upravljanja meja v Libiji v skladu s sporazumom o ustanovitvi skrbniških skladov EU jasno spadajo med naloge skrbniškega sklada EU za Afriko in na področje uporabe uredbe o evropskem instrumentu sosedstva; ker je bilo Afriki od julija 2017 prek skrbniških skladov EU dodeljenih skoraj 90 milijonov EUR za usposabljanje, opremo in podporo zmogljivostim libijske obalne straže, 49 milijonov EU pa je bilo dodeljenih za izboljšanje razmer, v katerih se pridržijo povratniki; ker je v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada EU jasno navedeno, da bo skrbniški sklad financiral dejavnosti, ki prispevajo k izboljšanju vseh vidikov upravljanja migracij v skladu z globalnim pristopom k vprašanju migracij in mobilnosti, vključno z zadržanjem in preprečevanjem nedovoljenih migracij ter bojem proti trgovini z ljudmi; ker so se kljub temu pojavile obtožbe o primerih kršitev človekovih pravic v okviru dejavnosti libijske obalne straže; |
| --- | --- |

L.

ker projekti upravljanja meja v Libiji v skladu s sporazumom o ustanovitvi skrbniških skladov EU jasno spadajo med naloge skrbniškega sklada EU za Afriko in na področje uporabe uredbe o evropskem instrumentu sosedstva; ker je bilo Afriki od julija 2017 prek skrbniških skladov EU dodeljenih skoraj 90 milijonov EUR za usposabljanje, opremo in podporo zmogljivostim libijske obalne straže, 49 milijonov EU pa je bilo dodeljenih za izboljšanje razmer, v katerih se pridržijo povratniki; ker je v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada EU jasno navedeno, da bo skrbniški sklad financiral dejavnosti, ki prispevajo k izboljšanju vseh vidikov upravljanja migracij v skladu z globalnim pristopom k vprašanju migracij in mobilnosti, vključno z zadržanjem in preprečevanjem nedovoljenih migracij ter bojem proti trgovini z ljudmi; ker so se kljub temu pojavile obtožbe o primerih kršitev človekovih pravic v okviru dejavnosti libijske obalne straže;

| M. | ker je Parlament leta 2020 menil, da bi bilo treba za nadaljnje podaljšanje skrbniškega sklada EU za Afriko zagotoviti obvezna jamstva glede spoštovanja človekovih pravic pri vseh projektih, ki so prejeli finančna sredstva, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti upravljanju migracij in tudi zagotoviti, da se ta jamstva vzpostavijo v primeru potrebe po ustrezno utemeljenem novem skrbniškem skladu v prihodnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament leta 2020 menil, da bi bilo treba za nadaljnje podaljšanje skrbniškega sklada EU za Afriko zagotoviti obvezna jamstva glede spoštovanja človekovih pravic pri vseh projektih, ki so prejeli finančna sredstva, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti upravljanju migracij in tudi zagotoviti, da se ta jamstva vzpostavijo v primeru potrebe po ustrezno utemeljenem novem skrbniškem skladu v prihodnosti;

| N. | ker se je za regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji, skrbniški sklad Madad, zbralo 2,3 milijarde EUR, kamor so všteti tudi prostovoljni prispevki 21 držav članic EU, Turčije in Združenega kraljestva; ker se ti programi osredotočajo na izobraževanje, preživetje, zdravje, zaščito in oskrbo z vodo, kar prinaša koristi beguncem, notranje razseljenim osebam in lokalnim skupnostim, skupno pa podpirajo več kot sedem milijonov upravičencev; ker se je s podaljševanjem sirske državljanske vojne delovanje skrbniškega sklada Madad še naprej razvijalo v povezavi s humanitarnim razvojem, in sicer se več pozornosti namenja sistemom za večjo podporo državam gostiteljicam pri njihovem delu in zmogljivostih za odzivanje na dolgotrajno krizo, zlasti glede opravljanja javnih storitev v Iraku, Jordaniji in Libanonu; |
| --- | --- |

N.

ker se je za regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji, skrbniški sklad Madad, zbralo 2,3 milijarde EUR, kamor so všteti tudi prostovoljni prispevki 21 držav članic EU, Turčije in Združenega kraljestva; ker se ti programi osredotočajo na izobraževanje, preživetje, zdravje, zaščito in oskrbo z vodo, kar prinaša koristi beguncem, notranje razseljenim osebam in lokalnim skupnostim, skupno pa podpirajo več kot sedem milijonov upravičencev; ker se je s podaljševanjem sirske državljanske vojne delovanje skrbniškega sklada Madad še naprej razvijalo v povezavi s humanitarnim razvojem, in sicer se več pozornosti namenja sistemom za večjo podporo državam gostiteljicam pri njihovem delu in zmogljivostih za odzivanje na dolgotrajno krizo, zlasti glede opravljanja javnih storitev v Iraku, Jordaniji in Libanonu;

| O. | ker v skladu s to oceno skrbniški sklad Madad omogoča razmeroma hitrejši začetek projektov kot standardni postopki v okviru evropskega instrumenta sosedstva in instrumenta za predpristopno pomoč; ker skrbniški sklad tudi uspešno ustvarja ekonomijo obsega, saj imajo veliki projekti povprečen obseg 20 milijonov EUR, povprečno obdobje izvedbe pa je približno 30 mesecev; |
| --- | --- |

O.

ker v skladu s to oceno skrbniški sklad Madad omogoča razmeroma hitrejši začetek projektov kot standardni postopki v okviru evropskega instrumenta sosedstva in instrumenta za predpristopno pomoč; ker skrbniški sklad tudi uspešno ustvarja ekonomijo obsega, saj imajo veliki projekti povprečen obseg 20 milijonov EUR, povprečno obdobje izvedbe pa je približno 30 mesecev;

| P. | ker se instrument za begunce v Turčiji razlikuje od drugih skrbniških skladov EU, predvsem ker ostaja vključen v proračun Unije; |
| --- | --- |

P.

ker se instrument za begunce v Turčiji razlikuje od drugih skrbniških skladov EU, predvsem ker ostaja vključen v proračun Unije;

| Q. | ker je instrument za begunce v Turčiji po mnenju Komisije zasnovan za usklajevanje obstoječih finančnih instrumentov EU, da se bodo z njimi dosledno in usklajeno obravnavale potrebe beguncev; |
| --- | --- |

Q.

ker je instrument za begunce v Turčiji po mnenju Komisije zasnovan za usklajevanje obstoječih finančnih instrumentov EU, da se bodo z njimi dosledno in usklajeno obravnavale potrebe beguncev;

I.   
  Splošne ugotovitve

Proračunski vidiki

| 1. | ugotavlja, da so do 31. decembra 2020 skupne zaveze za vse skrbniške sklade EU znašale 7 691 milijonov EUR, pri čemer je prispevek iz proračuna EU znašal 3 170 milijonov EUR, od tega 3 534 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), 988 milijonov EUR pa iz zavez držav članic in drugih donatorjev; ugotavlja tudi, da so bile do tega dne sklenjene pogodbe v višini 7 141 milijonov EUR, iz skrbniških skladov EU pa je bilo izplačano 4 869 milijonov EUR; ugotavlja tudi, da je bila do 31. decembra 2020 stopnja izvrševanja obveznosti za vse skrbniške sklade EU 98-odstotna (skrbniški sklad Madad je prevzel več kot 95 % razpoložljivih obveznosti, skrbniški sklad Bêkou 99 %, skrbniški sklad za Afriko 99 % in skrbniški sklad za Kolumbijo 94 %), medtem ko je skupna stopnja izvrševanja plačil znašala 63 % (od tega skrbniški sklad za Afriko 62 %, skrbniški sklad Bêkou 66 %, skrbniški sklad za Kolumbijo 52 % in skrbniški sklad Madad 64 %); |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je instrument za Turčijo sestavljen iz dveh tranš po 3 milijarde EUR; obžaluje, da delež sredstev v drugi tranši za obdobje 2018–2019 ni bil razdeljen tako kot v prvi tranši za obdobje 2016–2017, v kateri je 1 milijarda EUR izhajala iz proračuna EU, 2 milijardi EUR pa so prispevale države članice, ampak je bilo to razmerje obrnjeno v škodo obstoječih projektov Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da medtem ko so za prvo tranšo instrumenta za begunce v Turčiji prispevki instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) znašali 52,4 %, humanitarna pomoč 46,6 %, instrument za prispevanje k stabilnosti in miru 0,7 % ter instrument za razvojno sodelovanje 0,3 %, sta drugo tranšo sestavljala prispevek IPA II v vrednosti 64,5 % in humanitarna pomoč v vrednosti 35,5 %; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je bilo do konca leta 2020 36,6 % dodeljene prve tranše instrumenta za begunce v Turčiji izvršenih z neposrednim upravljanjem, 63,4 % pa s posrednim upravljanjem (od tega štiri petine s strani mednarodnih organizacij); nadalje ugotavlja, da je pri drugi tranši neposredno upravljanje predstavljalo 32,1 % (100 % s strani Evropske komisije), posredno upravljanje pa 67,9 % (tri četrtine s strani mednarodnih organizacij); |
| --- | --- |

4.

| 5. | nadalje ugotavlja, da so mednarodne organizacije največji izvrševalci skrbniških skladov EU (36,8 %), tem pa sledijo Evropska komisija (35,7 %), agencije držav članic (24,2 %) in javni organi (3,4 %); |
| --- | --- |

5.

Sodelovanje Parlamenta pri odločanju, spremljanju rezultatov ter poročanju in/ali ocenjevanju

| 6. | ugotavlja, da so predsedniki odborov in nekateri poslanci pridobili status opazovalca na sejah strateških odborov skrbniških skladov in v usmerjevalnem odboru instrumenta za begunce v Turčiji; obžaluje, da se ta status formalno ne odraža v sporazumih o ustanovitvi skrbniških skladov; odločno poziva, naj se v vabilih na seje odborov upošteva uradni koledar Parlamenta ter naj se vse ustrezne informacije in dokumenti, ki se bodo obravnavali na sejah odborov, posredujejo dovolj zgodaj pred sejami, da bi omogočili aktivno sodelovanje poslancev in osebja sekretariata; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje omejeno vlogo Parlamenta pri odločanju, nadzoru in pregledovanju prispevkov Unije v skrbniške sklade EU in ponovno poudarja, da bi bilo treba obstoječe pravne, regulativne in proračunske rešitve v celoti uporabiti, preden bi ustanovili in/ali razširili skrbniške sklade EU, ki bi morali ostati instrument v skrajni sili; opozarja na svoje prejšnje neodgovorjene zahteve in ponavlja, da bi moral biti Parlament zastopan na sejah operativnih odborov in imeti možnost spremljati njihove dejavnosti, ter poziva Komisijo, naj pravočasno zagotovi podrobne informacije o odločitvah, sprejetih v teh odborih; meni, da mora Parlament v celoti uporabiti svoja pooblastila za nadzor nad izvajanjem in proračunski nadzor ter zagotoviti, da bodo odločitve o financiranju EU in z njimi povezana dodeljena sredstva v skladu z načeloma Unije o zakonitosti in dobrem finančnem poslovodenju, s čimer se ukrepom EU zagotovita demokratična legitimnost in odgovornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen s prizadevanji Komisije za pozorno spremljanje in ocenjevanje posredovanj ter za pridobivanje znanja o dejavnostih skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji, in sicer z namenskim sklopom poročil; poziva, naj se ta prizadevanja za večjo preglednost okrepijo z objavo ustreznih podatkov, tudi posebnih podatkov o financiranih projektih in doseženih rezultatih glede na zastavljene cilje, na spletnih straneh skrbniških skladov in instrumenta za begunce v Turčiji; poudarja, da so razpoložljivost, raven podrobnosti in popolnost takih poročil ter njihova skladnost z dejstvi bistveni za podporo Parlamentu kot proračunskemu organu, da lahko ustrezno oceni izvrševanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so bile informacije o udeležbi organizacij civilne družbe objavljene v letnem poročilu o skrbniškem skladu EU za Afriko za leti 2019 in 2020; obžaluje, da te informacije niso javno dostopne zaradi slabe preglednosti oddaje naročil podizvajalcem; ugotavlja, da bi bilo treba te informacije, kjer je to mogoče, razčleniti na ravni projektov ob upoštevanju ustrezno utemeljenih zahtev glede zaupnosti in varnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje pozno obvestilo Komisije, da namerava podaljšati skrbniške sklade EU, in pozno vrednotenje nekaterih skrbniških skladov, zaradi česar Parlament v primeru skrbniškega sklada za Afriko ni mogel pravočasno sprejeti popolnih in natančnih zaključkov, kar je omejilo demokratični nadzor in odgovornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja, da Parlament vztraja, naj bo podaljšanje skrbniških skladov EU do decembra 2021, s katerimi se je strinjal, predvsem tehnično, da bi omogočili nemoten prehod na novi večletni finančni okvir ter učinkovito sklepanje pogodb in porabe sredstev, za katera so že bile prevzete obveznosti; poudarja, da je Komisija zagotovila, da je bil namen podaljšanja zagotoviti neprekinjeno pravno podlago za plačila obveznosti, prevzetih v prejšnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in da ne bodo prevzete nove obveznosti za skrbniške sklade EU v okviru instrumenta NDICI ali IPA III; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi morala Komisija v svojih poročilih ponazoriti dopolnjevanje različnih finančnih instrumentov, namenjenih za področja, ki jih zajemajo skrbniški skladi EU in instrument za begunce v Turčiji, vključno z načrtom EU za zunanje naložbe, ter ustvarjeno dodano vrednost; |
| --- | --- |

12.

II.   
  Ocena posameznih skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji

Bêkou

| 13. | meni, da je skrbniški sklad Bêkou kot eno od orodij delno prispeval k reševanju razmer v Srednjeafriški republiki, pa tudi k povezovanju razvojnih in humanitarnih potreb v tej državi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nadalje poudarja sklepe delegacije Odbora za razvoj v Srednjeafriški republiki februarja 2018, v katerih je navedeno, da je skrbniški sklad Bêkou prepoznaven in dobro sprejet v državi, saj se s projekti vsaj na lokalni ravni in v manjšem obsegu ustrezno obravnavajo potrebe, kot so rehabilitacija, zagotavljanje preživetja in dolgoročni razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja sklepe Evropskega računskega sodišča, objavljene v posebnem poročilu iz leta 2017, da je skrbniški sklad Bêkou na splošno dosegel pozitivne rezultate in privabil pomoč, vendar le malo dodatnih donatorjev, ter da je večina njegovih projektov dosegla pričakovane rezultate in zagotovila večjo prepoznavnost EU; vendar želi izpostaviti, da je poročilo vsebovalo priporočila glede boljše opredelitve obsega intervencij, izboljšanega usklajevanja med donatorji, postopkov izbora projektov, spremljanja in merjenja smotrnosti poslovanja ter optimizacije stroškov in povečane preglednosti pri izboru izvajalskih organizacij; ugotavlja, da države članice v operativnem odboru zastopajo njihove nacionalne razvojne agencije, ki so izbrane tudi kot izvajalke projektov, in je zaskrbljen, da bi to lahko povzročilo navzkrižje interesov v postopku izbire projektov operativnega odbora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da bodo zaradi humanitarne krize, revščine in novih varnostnih izzivov, s katerimi se srečuje Srednjeafriška republika, za nadaljnjo podporo EU potrebni dobro usmerjeni programi in po potrebi prilagodljivo financiranje EU v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa, da bi okrepili humanitarni odziv, mir in varnost, demokratizacijo in krepitev demokratičnih institucij ter spoštovanje človekovih pravic v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je stanje v državi kljub intervencijam EU in drugih donatorjev še vedno nestabilno zaradi pojavljanja novih konfliktov in izredno neustrezne prehranske varnosti; |
| --- | --- |

17.

Madad

| 18. | meni, da je skrbniški sklad Madad dokazal svojo dodano vrednost pri odzivanju na krizo in za EU v smislu večje zunanje prepoznavnosti in vpliva, večjega nadzora, usklajevanja in finančnega vzvoda sredstev iz različnih virov, v primerjavi z državno ravnjo ali z drugimi mednarodnimi kanali; ugotavlja, da je bila poraba sredstev skladna s pravnimi podlagami ali uporabljenimi instrumenti Unije in njihovimi cilji; zato opozarja, da morajo projekti, ki se financirajo iz skrbniškega sklada Madad, spodbujati in varovati dostojanstvo, človekove pravice in temeljne svoboščine ter spodbujati socialno in gospodarsko vključevanje, zlasti manjšin in ranljivih skupin; obžaluje, da se konflikt v Siriji še vedno nadaljuje, in poudarja, da je treba zaradi potreb sirskih beguncev, ki se v bližnji prihodnosti ne bodo mogli vrniti v svojo domovino, in potreb njihovih gostiteljskih skupnosti v smislu dolgoročnejšega vključevanja in zaposlovanja še vedno zagotavljati dolgoročno evropsko in mednarodno pomoč ter poskrbeti za njihovo zmožnost dolgoročnejše vključenosti in zaposlovanja na celosten način v gostiteljskih skupnostih; poudarja, da dolgoročna obnova ni mogoča zaradi območij v Siriji, kjer so pogosti konflikti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen z ugotovitvami iz vmesnega strateškega ocenjevalnega poročila iz oktobra 2018, da je skrbniški sklad Madad velik in stroškovno učinkovit ter da dosega veliko upravičencev z razmeroma nizkimi stroški, kar omogoča prožno delovanje EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja hiter in prilagodljiv odziv skrbniškega sklada v podporo partnerskim državam in skupnostim med izbruhom koronavirusa, ki kaže na dejavno sodelovanje pri preusmeritvi dejavnosti na druga področja, ne samo na področje zdravstva, temveč tudi področja preživetja, zaščite, izobraževanja ali socialne kohezije v Libanonu, Iraku, Turčiji in Jordaniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, kako pomembna je stalna podpora beguncem, notranje razseljenim osebam in ranljivim gostiteljskim skupnostim, tudi v širši regiji, prizadeti zaradi stalnih konfliktov, in sicer s kombinacijo dolgoročnejšega, predvidljivega, popolnoma preglednega in hitro razpoložljivega financiranja z instrumenti, vzpostavljenimi za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, in morebitnih prispevkov držav članic kot zunanjih namenskih prispevkov, ob upoštevanju vseh finančnih instrumentov iz finančne uredbe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na ranljivost palestinskih begunskih skupnosti v Siriji in regiji ter poziva k stalni podpori in njihovi vključitvi v humanitarne načrte in odzive EU v zvezi s krizo v Siriji; |
| --- | --- |

22.

Afrika

| 23. | ugotavlja, da je bil skrbniški sklad za Afriko ustanovljen kot nujni skrbniški sklad, ki naj bi pripomogel k odzivanju na krize v treh afriških regijah za doseganje ciljev dolgoročne stabilnosti in razvojnih ciljev; meni, da je skrbniški sklad EU za Afriko hitro in prožno orodje za pomoč pri reševanju skupnih svetovnih izzivov, kot so migracije in prisilne razselitve, posledice podnebnih sprememb in gospodarske krize; poudarja, da so razmere brez primere, ki so nastale zaradi trenutne pandemije covida-19, zahtevale vso potrebno prožnost in hitrost; vendar poudarja, da je treba prožnost vedno povezati s popolno preglednostjo in odgovornostjo; meni, da bi bile mogoče izboljšave z bolj usmerjenimi ukrepi v vseh treh sklopih ter podporo merjenju rezultatov in poročanju o njih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je 78 projektov prispevalo k večjim gospodarskim in zaposlitvenim priložnostim, izvedenih je bilo 97 projektov za krepitev odpornosti, 75 projektov je bilo namenjenih upravljanju migracij, 75 projektov pa je prispevalo k izboljšanju upravljanja in preprečevanju konfliktov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo upravljanje migracij pri nekaterih projektih zaradi posebnih okoliščin postavljeno v središče odziva EU; vendar znova poudarja, da bi bilo treba ohraniti prvotne cilje izboljšanja odpornosti in odpravljanja temeljnih vzrokov migracij; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dejstvo, da je skrbniški sklad EU za Afriko v nekaterih primerih prispeval k trojni povezavi med humanitarnim delovanjem, razvojem in prizadevanji za mir, kar s finančnimi instrumenti EU v prejšnjem večletnem finančnem okviru ni bilo mogoče; opozarja, da je treba financiranje skrbniškega sklada EU izvajati in ocenjevati na podlagi meril uradne razvojne pomoči ter da je treba vse stroške, ki ne izpolnjujejo te zahteve, financirati iz različnih virov, ki so združeni v skrbniškem skladu, ter obsoja vsakršno uporabo sredstev uradne razvojne pomoči, ki je v nasprotju z razvojnimi cilji; opozarja, da je treba upoštevati temeljno načelo, da mora biti humanitarna pomoč neodvisna; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obžaluje, da je kar 37 % sredstev skrbniškega sklada EU za Afriko dodeljenih za ukrepe, ki so namenjeni omejevanju in zmanjšanju migracij, medtem ko jih je manj kot 9 % dodeljenih za obravnavanje vzrokov za migracije in prisilno razselitev; ugotavlja, da je bilo manj kot 1,5 % sredstev skrbniškega sklada za Afriko dodeljenih za zakonite migracijske poti; priznava, da je varnost bistvena za stabilnost afriških partnerskih držav in da mora EU podpirati partnerske države pri odpravljanju temeljnih vzrokov za nezakonite migracijske toke, tihotapljenje in trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen s poročili o nenehnih kršitvah človekovih pravic v Libiji v okviru delovanja libijske obalne straže; poudarja, da so številni ljudje, ki jih reši ali prestreže obalna straža, vrnjeni v samovoljno pridržanje v grozljivih razmerah v Libiji; poudarja, da vračanje beguncev v države, ki niso varne, pomeni kršitev Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951; ugotavlja, da v okviru mehanizma za nujni tranzit obstajajo pomisleki glede spoštovanja človekovih pravic pri izvajanju projektov; ugotavlja, da se načelo nevračanja v Libiji ne spoštuje; vendar opozarja, da bi moralo vsako posredovanje zagotoviti popolno zaščito človeških življenj, dostojanstva in človekovih pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj v posvetovanju z organizacijami civilne družbe pregledajo in izvedejo posebno oceno tveganja za dejavnosti sodelovanja s pristojnimi organi na področju pomorskega nadzora in upravljanja meja, ki se financirajo iz skrbniškega sklada EU za Afriko, da bi zagotovili objektivno oceno spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen sodelovanja in dialoga z lokalnimi partnerji; pozdravlja posvetovanja in študije, izvedene za opredelitev prednostnih potreb; odločno poziva Komisijo, naj lokalne organe in organizacije civilne družbe ustrezno vključi v projekte, ki jih podpira skrbniški sklad EU za Afriko; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je eden od glavnih ciljev skrbniškega sklada EU za Afriko, kot določa sporazum o ustanovitvi, obravnava temeljnih vzrokov migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, ekonomskih in enakih možnosti, varnosti in razvoja ter obravnavanjem kršitev človekovih pravic; poziva, naj se večji poudarek nameni dolgoročnim razvojnim ciljem, kot so zaposlovanje, izobraževanje, prehranska varnost in izboljšanje življenjskih pogojev lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu št. 32/2018 opozorilo na različne pomanjkljivosti, vključno z neizvajanjem zakonodaje EU o javnih naročilih in nepreglednim upravljanjem, priporočilo izboljšave postopka izbire projektov, večjo hitrost izvajanja in bolj sistematično spremljanje uspešnosti, ki bi zajemalo celoten nabor projektov, ter ugotovilo, da zaradi širokega področja uporabe sklada ta pogosto ni bil učinkovit, ker ni bilo ustrezne količinske opredelitve potreb in sredstev, s katerimi bi lahko dosegli izmerjeni učinek; poziva k poenostavitvi in boljšemu obveščanju glede uporabe postopkov javnega naročanja, da bi olajšali dostop do sredstev EU za manjše in lokalne nevladne organizacije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da je skrbniški sklad EU za Afriko v nestabilnih razmerah prispeval k odpornosti in izvajanju povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem; nadalje ugotavlja, da je sklad tudi spodbudil sodelovanje med različnimi deležniki in omogočil prispevke donatorjev, ki niso iz EU in ki so v obdobju po izstopu Združenega kraljestva iz EU pridobili poseben pomen, ter povečal prepoznavnost vprašanja migracij in prisilnega razseljevanja ter odziva EU nanj; obenem obžaluje, da spremljanje izvajanja tega sklada ni ustrezno, in poziva, naj se v logične okvire projektov vključijo cilji SMART (specifični, merljivi, dosegljivi, realistični in časovno opredeljeni) in naj se določijo količinsko opredeljivi cilji za ocenjevanje projektov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja predlog Komisije o razveljavitvi prevzetih obveznosti, ki izvirajo iz skrbniškega sklada EU za Afriko in so bile sprva namenjene Eritreji, zlasti za naročila na področju obnove cest, pri katerih se je uporabilo prisilno delo; |
| --- | --- |

32.

Kolumbija

| 33. | meni, da je skrbniški sklad za Kolumbijo dokazal svojo vrednost in je v sedanjih okoliščinah pomembno orodje za podporo izvajanju mirovnega sporazuma med kolumbijsko vlado in revolucionarnimi oboroženimi silami Kolumbije (FARC); poudarja, da je razširitev skrbniškega sklada EU za Kolumbijo še potrdila zavezanost EU kolumbijskemu mirovnemu procesu in zagotovila nujno potrebno podporo zanj; opozarja, da je skrbniški sklad EU za Kolumbijo ustanovljen v skladu z instrumentom za razvojno sodelovanje in mora biti usklajen z glavnim ciljem razvojne politike Evropske unije: „glavni cilj politike Unije na tem področju je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine“ in „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja njegovo pomembno vlogo pri podpori Kolumbije na področju celovitega razvoja podeželja in gospodarske rasti; poziva k temu, da se pri izvajanju kolumbijskega mirovnega procesa prednost še naprej namenja dolgo- in srednjeročnim, popolnoma preglednim programom financiranja in spremljanja ter da imajo ti programi koristi od ustreznega demokratičnega nadzora in sodelovanja Evropskega parlamenta ter ustreznega, preglednega in vključujočega posvetovanja z deležniki, zlasti z lokalno civilno družbo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja prizadevanja Kolumbije, da kljub izzivom, s katerimi se spoprijema sama pri izvajanju mirovnega sporazuma, nudi podporo več kot 1,7 milijona venezuelskih migrantov, ki so pobegnili v Kolumbijo, zlasti z dodelitvijo desetletnega statusa začasne zaščite; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja sodelovanje Republike Čile kot donatorke v skrbniškem skladu; ugotavlja, da ima sodelovanje regionalnih partnerjev visoko dodano vrednost ter da sta se povečali lokalna prepoznavnost in legitimnost zavez in sodelovanja EU; |
| --- | --- |

36.

Instrument za begunce v Turčiji

| 37. | poudarja, da Turčija gosti največjo begunsko skupnost na svetu, ki šteje skoraj 4 milijone registriranih sirskih, iraških in afganistanskih beguncev; želi spomniti na pomembno vlogo instrumenta za begunce v Turčiji pri sprejemanju beguncev iz Sirije; poziva, naj se izvede celovita ocena učinka izjave EU in Turčije na človekove pravice, ter poudarja, kako pomembno je, da obe strani pri njenem izvajanju spoštujeta temeljne pravice; meni, da bi morala EU še naprej zagotavljati potrebno podporo sirskim in drugim beguncem ter gostiteljskim skupnostim v Turčiji in zagotoviti, da turška vlada ne bo neposredno vključena v upravljanje in dodeljevanje sredstev, ki bi jih bilo zlasti treba zagotoviti neposredno beguncem in gostiteljskim skupnostim, upravljati pa bi jih morale organizacije, ki zagotavljajo odgovornost in preglednost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je instrument za begunce v Turčiji dokazal svojo vrednost kot inovativno orodje za združevanje in pomemben usklajevalni mehanizem za pomoč Turčiji pri hitrem odzivanju na najnujnejše humanitarne in razvojne potrebe beguncev in njihovih gostiteljskih skupnosti, ter poudarja, da je treba zagotoviti trajnostnost teh dejavnosti; zato ugotavlja, da je bilo treba za doseganje pričakovanega rezultata večino projektov podaljšati; izraža podporo turški civilni družbi in želi spomniti na hvalevredna prizadevanja mednarodnih organizacij pri izvajanju teh projektov; poudarja dodano vrednost, ki jo prinaša vključevanje lokalnih organizacij, strokovnjakov in nevladnih organizacij, pa tudi organizacij iz različnih držav članic, v izvajanje instrumenta za begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zadovoljen z uspehom prve tranše instrumenta za begunce v Turčiji, zlasti mreže socialne varnosti v sili (ESSN), največjega humanitarnega projekta, ki ga upravlja Komisija; pozdravlja napredek pri drugi tranši, ki omogoča postopen prehod s humanitarne na razvojno pomoč; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznava vlogo, ki jo ima instrument za begunce v Turčiji pri podpori za osnovne potrebe približno 1,8 milijona beguncev, izobraževanje 668 900 otrok beguncev ter zdravstveno varstvo in zaščito za več milijonov beguncev; vendar poudarja, da Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu št. 27/2018 opozarja na neskladnost pri financiranju zdravstvenih in izobraževalnih dejavnosti ter vzporedno uporabo različnih struktur upravljanja za financiranje podobnih projektov; poleg tega je v poročilu poudarilo, da bi bilo mogoče pri projektih denarne pomoči doseči večjo vrednost, in Komisijo pozvalo, naj izboljša načrtovanje programov za komunalno infrastrukturo in socialno-ekonomsko podporo, omogoči delovno okolje za nevladne organizacije in izboljša poročanje o instrumentu; je seznanjen zlasti z vplivom covida-19 na begunce in poudarja, da je bil instrument za begunce v Turčiji ustanovljen kljub resnim pomislekom o stanju človekovih pravic beguncev v Turčiji z vidika mednarodnega azilnega prava; opozarja, da je Komisija leta 2020 zaprosila za sprostitev dodatnih 481,6 milijona EUR iz varnostne rezerve proračuna EU, kar je več od sprva načrtovane dodelitve za instrument za begunce v Turčiji, za financiranje dejavnosti v programu mreže socialne varnosti v sili in programu pogojenega gotovinskega nakazila za izobraževanje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ponovno izraža globoko obžalovanje, da Parlament ni bil uradno zaprošen za mnenje ali odobritev ustanovitve ali razširitve tega orodja, vključen je bil le kot ena veja proračunskega organa, kar je ogrozilo demokratično odgovornost instrumenta za begunce v Turčiji; vztraja, da se ne bi smel ponovno znajti v taki situaciji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu št. 27/2018 (24) opozarja na vprašanja glede učinkovitosti humanitarnih projektov, financiranih z instrumentom, saj pri teh projektih razumnost proračunskih stroškov ni bila dosledno in celovito ocenjena; ugotavlja, da so v poročilu izraženi tudi pomisleki glede dejstva, da med revizijo ni mogoče spremljati vseh humanitarnih projektov; v zvezi s tem poudarja, da bi se lahko zaradi tega, ker turški organi niso dovolili dostopa do podatkov o upravičencih do dveh projektov denarne pomoči, pojavila vprašanja glede ustreznosti finančnega upravljanja instrumenta, zlasti glede na to, da Turčija hitro nazaduje na področju spoštovanja pravne države in temeljnih pravic; opozarja, da je potreben nadzor nad sredstvi, ki jih izvršujejo turška vlada in lokalni organi; ponovno poudarja, da je treba sredstva uporabljati izključno za izpolnjevanje vseh fizičnih in psiholoških potreb beguncev, tudi potreb po stanovanju, hrani, izobraževanju in dostojnem življenjskem standardu; poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje in pridobi podatke o upravičencih do vseh programov in projektov v okviru instrumenta za begunce v Turčiji; poudarja, da bi morala Komisija, da bi dosegla polno odgovornost in se izognila dvojnemu financiranju, sredstva zagotoviti na podlagi ciljev, ki so jih dosegli izvajalski partnerji na terenu, in po oceni izvajanja, opravljeni v skladu s pravili iz finančne uredbe; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo cilji in izvajanje instrumenta za begunce v Turčiji skladni s splošnimi načeli, politikami in cilji EU, vključno z demokracijo, pravno državo in človekovimi pravicami, ter izraža zaskrbljenost zaradi poslabšanja teh načel v Turčiji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, kako pomemben je prehod s humanitarne pomoči na razvojno sodelovanje, in poziva Komisijo, naj razvije in izvaja strategijo za prehod, osredotočeno na pomoč pri ustvarjanju možnosti za preživljanje beguncev, da bi izboljšali njihovo samozadostnost in socialno vključenost v gostiteljskih skupnostih; opozarja na dolgoročni cilj EU, da turški organi postopno prevzamejo dejavnosti, ki jih financira EU, ob polnem spoštovanju demokracije, pravne države in temeljnih pravic; poziva vse strani, ki bodo sodelovale na prihodnji večstranski konferenci o vzhodnem Sredozemlju, naj to vprašanje obravnavajo celovito skupaj s humanitarnimi in razvojnimi vprašanji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno poziva Turčijo, naj spoštuje načelo nevračanja, zlasti na sirski meji, in zagotovi, da se človekove pravice beguncev in njihov status, kot ga zagotavlja Konvencija o statusu beguncev iz leta 1951, v celoti spoštujejo ter da migracijskih tokov ne izkorišča in jih uporablja kot vir izsiljevanja EU v politične namene; pričakuje, da bo Turčija v celoti in brez diskriminacije izvajala izjavo EU in Turčije iz marca 2016 ter sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu oseb; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja izvajanje izjave EU in Turčije, tudi v zvezi s stanjem človekovih pravic prosilcev za azil in migrantov, ki so bili vrnjeni v Turčijo v skladu z izjavo EU in Turčije, ter o tem poroča Parlamentu; poziva turške organe, naj zagotovijo popoln dostop UNHCR do centrov za tujce na turško-sirski meji, da bi omogočili spremljanje spoštovanja načela nevračanja; poudarja, da je treba pri finančni podpori Turčiji pri upravljanju tokov beguncev spoštovati popolno proračunsko preglednost in neomejeno sodelovanje organizacij civilne družbe; poziva Komisijo, naj turške oblasti pozove, naj izboljšajo delovno okolje za mednarodne nevladne organizacije; poziva Komisijo, naj na podlagi izkušenj s posebnim sistemom preverjanja tretjih strani poostri nadzor nad porabo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Turčijo, naj beguncev ne zadržuje v centrih za pridržanje z namenom, da se jim vsili podpis prostovoljnih obrazcev za vrnitev, ter naj jim zagotovi dostop do zdravstvenih storitev ne glede to, kje v državi so registrirani; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da instrument za begunce v Turčiji podpira le registrirane begunce; je zaskrbljen, da so številni begunci ostali brez pomoči, saj je bila registracija v nekaterih provincah in mestih otežena; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja poziv Sveta Komisiji, naj pripravi predlog Svetu za nadaljevanje financiranja za sirske begunce v Turčiji, pa tudi v Jordaniji, Libanonu in drugih delih regije; |
| --- | --- |

47.

III.   
  Obeti za prihodnost in priporočila

| 48. | poudarja, da je treba bolje obravnavati potrebe po financiranju v razmerah dolgotrajne krize ter pri usklajevanju in prehajanju med humanitarno pomočjo, obnovo in razvojem, in sicer na prožen in povezan način, ki bo v skladu s cilji in načeli razvojne politike in humanitarne pomoči, vključno s cilji OZN za trajnostni razvoj in načeli razvojne politike Unije, kot so podpora izkoreninjenju revščine in zmanjševanju neenakosti, ter v primeru humanitarne intervencije ob popolnem spoštovanju načel humanosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti humanitarne pomoči, ob popolni zaščiti človeških življenj, dostojanstva in človekovih pravic; vztraja, da sta potrebni učinkovitost in uspešnost pomoči EU, da bo ta imela dejanski učinek na terenu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da je treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri ustanavljanju, upravljanju in izvajanju skrbniških skladov in instrumenta za begunce v Turčiji, da jih bodo lahko uporabili za novo generacijo zunanjih finančnih instrumentov ter da bomo okrepili sinergije in skladnost zunanje pomoči EU in parlamentarnega nadzora; poziva Komisijo, naj predloži končni celovit pregled izvajanja skrbniških skladov EU za Afriko, v katerem bo ocenila njihovo usklajenost s cilji EU na področju razvoja, človekovih pravic in humanitarnega delovanja; poleg tega vztraja, da je treba v primeru, da se bo v prihodnosti pojavila potreba po novem skrbniškem skladu EU ali ad hoc instrumentu, jasno opredeliti mehanizem za prispevke iz proračuna Unije in se o njem že od začetka pogajati ob polni vključenosti Parlamenta; meni tudi, da bi bilo treba učinek in prepoznavnost zunanje pomoči EU še povečati, pri čemer je treba poudariti vlogo EU in njenih držav članic kot največjih donatork svetovnega razvojnega financiranja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo neodvisni organi in strokovnjaki EU pri ocenjevanju učinka projektov, financiranih s sredstvi EU, na človekove pravice migrantov in beguncev ter splošnega prebivalstva v državi, na katere se ti projekti nanašajo, izvedli pregledno oceno tveganja; poziva, naj se vzpostavijo učinkovit in neodvisen mehanizem spremljanja, da se bo v celoti spremljal in ocenjeval končni cilj teh sredstev, ter protokoli za ukrepanje v primeru kršitev temeljnih pravic; meni, da je treba regionalne in lokalne organe ter akterje civilne družbe v celoti vključiti v njihovo oblikovanje in izvajanje; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo celovit in jasen pregled nad sredstvi, ki se uporabljajo za financiranje sodelovanja s tretjimi državami na področju upravljanja migracij v vseh finančnih instrumentih, in nad njihovim izvajanjem; poudarja, kako pomembna je izmenjava podatkov o revizijah z okvirom za finančni nadzor EU, vključno z Evropskim računskim sodiščem, uradom OLAF in Evropskim javnim tožilstvom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba bolje obravnavati izzive, povezane z migracijami znotraj Afrike, ki predstavljajo skoraj 90 % migracijskih tokov v Afriki, v tesnem sodelovanju z Afriško unijo ter v skladu z okvirom migracijske politike za Afriko in akcijskim načrtom za obdobje 2018–2030; kljub temu vztraja, da je dolgoročno potreben pristop, ki ne bo ustvarjal odvisnosti od zunanjega posredovanja; v zvezi s tem vztraja pri opolnomočenju prek izobraževanja in pomenu kakovostnega izobraževanja pri ustvarjanju močnejše podpore za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je seznanjen, da sta enakost spolov in socialna vključenost med glavnimi cilji porabe načrtovanega instrumenta NDICI – Globalna Evropa; poudarja zavezanost EU h krepitvi vloge žensk in deklet ter poziva Komisijo, naj v načrtovanje in izvajanje skrbniških skladov ter instrumenta za begunce v Turčiji poleg povečevanja odpornosti in prilagajanja podnebnim spremembam vključi tudi enakost spolov; priporoča, naj se pri izvajanju projektov v okviru skrbniških skladov EU in instrumenta za begunce v Turčiji redno izvaja analiza, pri kateri se upošteva vidik spola, in razmisli o vključevanju žensk v oblikovanje podprtih projektov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj opusti ali pregleda sodelovanje s tretjimi državami, ki temeljnih pravic ne spoštujejo v celoti, vključno z ukinitvijo posebnega financiranja in projektov, ki ogrožajo ali spodkopavajo človekove pravice; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ob upoštevanju dejstva, da finančna uredba omogoča oblikovanje skrbniških skladov za zunanje delovanje, ponovno poudarja tudi dolgoletno vztrajanje Parlamenta, da bi bilo treba zunanjo pomoč v celoti financirati iz proračuna Unije, izvajati pa bi jo bilo treba skladno, na podlagi racionaliziranega sklopa pravil, ki bi temeljil na instrumentih, sprejetih s soodločanjem, in ob polnem spoštovanju zakonodajnih, proračunskih in nadzornih pristojnosti Parlamenta ter načel proračunske enotnosti, odgovornosti, preglednosti, učinkovitosti in dobrega proračunskega upravljanja; poudarja, da se s sprejemom izrednih orodij povečuje zapletenost finančnega upravljanja in ustvarja finančni pritisk na obstoječe instrumente zunanje politike, kar lahko vpliva na njihovo učinkovitost; meni, da bi se morali skrbniški skladi EU uporabljati le za odzivanje na nenadno veliko krizo in na razmere, ko je treba uskladiti več odzivov donatorjev in ko cilja zunanje politike ni mogoče v celoti doseči z obstoječimi instrumenti za zunanje financiranje ter pod pogojem, da spoštujejo načelo dobrega finančnega poslovodenja, ter da skrbniški sklad Unije ne podvaja drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi zagotavljal dodatnost, ter da so cilji skrbniškega sklada usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katere se financira; poziva Komisijo, naj zagotavlja učinkovitejše obveščanje na terenu, da bi poudarili vlogo EU kot največje donatorke za financiranje razvoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da se zaradi združevanja sredstev iz Evropskega razvojnega sklada, proračuna Unije ter drugih donatorskih in skrbniških skladov ne bi smela zmanjšati sposobnost doseganja prvotnih ciljev politik in programov EU, kot sta izkoreninjenje revščine in spodbujanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da bi bilo treba skrbniške sklade EU in instrument za begunce v Turčiji obravnavati kot izjemne instrumente oziroma instrumente, ki so resnično usmerjeni v izredne razmere, katerih dodana vrednost in učinki na terenu bi morali biti dobro utemeljeni in spremljani; pričakuje, da bo Komisija v celoti izkoristila možnosti, ki jih ponuja na programu temelječ pristop v okviru geografskega stebra instrumentov NDICI – Evropa v svetu in IPA III, ki se morda ne bo več uporabljal za financiranje predpristopne pomoči Turčiji, razen za podporo turškim organizacijam civilne družbe s finančnim instrumentom za spodbujanje demokracije in človekovih pravic, in ki ga dopolnjujejo globalno tematsko načrtovanje, financiranje hitrega odzivanja in obsežna nenačrtovana rezerva v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da naj bi se s sredstvi iz rezerve za nove izzive in prednostne naloge v instrumentu NDICI – Evropa v svetu dopolnila sredstva iz geografskih in tematskih programov ter ukrepov za hitro odzivanje; poudarja, da se je Komisija zavezala, da bo v okviru geopolitičnega dialoga s Parlamentom razpravljala o uporabi teh sredstev in zagotovila podrobne informacije pred njihovo uporabo, pri tem pa v celoti upoštevala pripombe Parlamenta o naravi, ciljih in predvidenih finančnih zneskih; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja novi instrument EU za zunanje financiranje (NDICI – Globalna Evropa), saj predvideva več možnosti v okviru proračuna EU za odzivanje na nove izredne razmere; je prepričan, da bo instrument NDICI – Globalna Evropa omogočil učinkovitejše dodeljevanje sredstev ter zadostno prožnost in odzivnost, hkrati pa bodo v njem upoštevane pretekle izkušnje in ocene obstoječih skrbniških skladov v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da bi bilo treba v celoti izkoristiti potencial instrumenta NDICI – Globalna Evropa in ga po potrebi izboljšati, uporaba izrednih finančnih orodij pa bi morala biti omejena na nepredvidene nujne razmere, s čimer bi ohranili enotnost in demokratično odgovornost proračuna Unije; v zvezi s tem poudarja, da upravljavski okvir rednega postopka odločanja zagotavlja večjo legitimnost zunanjemu delovanju EU v EU in ciljnih državah; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zahteva, da se financiranje katerega koli naslednika sedanjega instrumenta za begunce v Turčiji ne izvede na račun novo sprejetih finančnih instrumentov, zlasti instrumenta IPA III in instrumenta NDICI – Globalna Evropa, vključno z njegovo rezervo za nove izzive in prednostne naloge, saj se naslednik instrumenta za begunce v Turčiji ne odziva na resnično nov izziv ali krizo; odločno zagovarja financiranje vseh tovrstnih pobud z novimi sredstvi, po potrebi okrepljenimi s prispevki držav članic; ponovno poudarja, da mora biti Parlament v celoti in od začetka vključen v razprave o nasledniku instrumenta za begunce v Turčiji, vključno z njegovimi strukturami financiranja in upravljanja, ki morajo odražati izvor financiranja in vlogo proračunskega organa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | v primeru večjih potreb v večletnem finančnem okviru 2021–2027 se zavzema, da bi bilo treba rešitev najprej in predvsem poiskati s sozakonodajnimi instrumenti, in sicer s povečanjem sredstev za instrument NDICI – Globalna Evropa prek revizije uredb o večletnem finančnem okviru in instrumentu NDICI – Globalna Evropa ali, kot druga možnost in pod pogojem, da je Parlament v celoti vključen v postopek odločanja in ima ustrezno nadzorno pristojnost, z okrepitvijo ustreznih proračunskih postavk za instrument NDICI – Globalna Evropa s prispevki v obliki zunanjih namenskih prejemkov; v zvezi s tem pričakuje, da se bo s prihodnjo revizijo finančne uredbe zagotovilo ustrezno sodelovanje proračunskega organa pri upravljanju zunanjih namenskih prispevkov; vztraja, da če se kljub vsemu po izbruhu večje krize ali nenadne spremembe v mednarodnih odnosih, ki bi zahtevala večji finančni odziv EU, ali potrebe po združevanju sredstev s tretjimi državami, ki ne bi bilo izvedljivo v skladu z instrumenti, sprejetimi s soodločanjem, pojavi potreba po ustrezno utemeljenem novem skrbniškem skladu, mora biti Parlament v proces v celoti vključen že od vsega začetka; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba finančno uredbo revidirati, da bi zagotovili ustrezno vlogo Parlamenta pri ustanavljanju in nadzoru vseh novih skrbniških skladov, vključno s pripravo ustanovnega sporazuma in uporabo prispevka Unije, izvajanjem, nadaljevanjem in morebitno likvidacijo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, da pri izvajanju instrumenta NDICI – Evropa v svetu da prednost pristopu povezanosti, in poziva k okrepitvi sodelovanja med humanitarnimi in razvojnimi akterji EU, zlasti v razmerah po krizi in v dolgotrajnih krizah, da bi se bolje prilagodili lokalnim potrebam in zagotovili učinkovitejše rezultate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, da so se možnosti vključevanja migracijske politike v zunanjo politiko EU znatno povečale s tem, ko so bile migracije vključene v tematski in geografski del ter del, ki je v instrumentu NDICI namenjen hitremu odzivanju; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je z delom „hitro odzivanje“ mogoče financirati sodelovanje s tretjimi državami pri upravljanju migracij, ne da bi morala Komisija objaviti kakršne koli programske dokumente ali se posvetovati z akterji civilne družbe in brez sodelovanja Parlamenta, tudi v okviru načrta za pripravljenost na migracije in migracijske krize, v katerem ni mehanizmov za ocenjevanje morebitnih negativnih učinkov takšnih metod; v zvezi s tem vztraja, da je treba zagotoviti, da bo večletni finančni okvir 2021–2027 spremljal trden okvir za človekove pravice, ki bo omogočil opredelitev, izvajanje in spremljanje prihodnjih programov za sodelovanje na področju migracij; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je seznanjen, da instrument NDICI – Globalna Evropa predvideva vmesne in končne ocene ter podrobno letno poročanje Komisije Parlamentu in Svetu o tekočih dejavnostih, doseženih rezultatih, učinkovitosti in napredku pri doseganju tematskih ciljnih vrednosti in ciljev uredbe; poziva Komisijo, naj razvije in izvaja natančno metodologijo za sledenje 10 odstotkom izdatkov, namenjenih za migracije in prisilno razseljevanje, da bi učinkovito zagotovili ustrezno preglednost teh izdatkov in odgovornost zanje, kot določa uredba; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja postopek odločanja, ki upošteva dejansko stanje na terenu, in prilagajanje lokalnim razmeram ter možnost izvajanja čezmejnih in večletno financiranih projektov v skrbniških skladih EU in instrumentu za begunce v Turčiji, saj imajo ti projekti visoko dodano vrednost; poziva, naj se ti vidiki vključijo v prihodnje načrtovanje, povezano s proračunskimi instrumenti zunanje politike EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | priznava, da je sodelovanje s predstavniki lokalnih skupnosti in deležniki, vključno z lokalnimi upravnimi organi, organizacijami civilne družbe, socialnimi partnerji in verskimi voditelji, v okoljih, ki jih je prizadel konflikt, ključno za spodbujanje sprave, dialoga in miru; poudarja, da imajo lokalne cerkve in verske organizacije aktivno vlogo pri razvojnem sodelovanju in nudenju humanitarne pomoči ljudem, ki jo najbolj potrebujejo, in poziva Komisijo, naj sodeluje z njimi, zlasti pri neposredni podpori težko dostopnim skupnostim v državah v razvoju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, kako pomembno je dodeliti znaten delež prihodnjega financiranja EU na področju migracij skupinam civilne družbe v tretjih državah za pomoč ter zaščito in spremljanje pravic migrantov ter zagotoviti, da bo znaten del financiranja EU namenjen izboljšanju stanja na področju človekovih pravic, mednarodne zaščite in prihodnjih obetov za begunce; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj prilagodi metode načrtovanja lokalnim razmeram in novim lokalnim izzivom ter pri izvajanju novih razvojnih instrumentov EU podpre lokalno prevzemanje odgovornosti; nadalje jo poziva, naj izvede oceno potreb in prilagodi odziv EU lokalnim potrebam; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti vključitve partnerjev iz tretjih držav v skupne pobude in financiranje za obravnavo skupnih izzivov, kot so migracije, prisilna razselitev, podnebne spremembe, krepitev vloge žensk in zaščita ranljivih skupin; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj prednostno vlaga v izobraževanje in ustvarjanje delovnih mest, da bi ljudem v partnerskih državah omogočili, da se ukvarjajo z lokalnimi dejavnostmi, ki ustvarjajo dohodek; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pričakuje, da bo Komisija sedanje ali prihodnje krize in morebitne potrebe po obnovi obravnavala učinkoviteje in bolj usmerjeno z uporabo obstoječih načinov in drugih možnih sredstev v okviru sedanje finančne uredbe v tesnem in usklajenem sodelovanju z državami članicami in drugimi institucijami EU, kot del pristopa „Ekipa Evropa“, ter s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji in donatorji; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Svetu. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(4)  UL C 407, 8.12.2015, str. 8.

(5)  UL C 60, 16.2.2016, str. 3.

(6)  UL C 122, 19.4.2017, str. 4.

(7)  UL C 106, 21.3.2018, str. 4.

(8)  UL C 278, 8.8.2018, str. 3.

(9)  UL C 390, 18.11.2019, str. 76.

(10)  UL C 390, 18.11.2019, str. 33.

(11)  UL C 204, 13.6.2018, str. 68.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0012.

(13)  UL C 307, 30.8.2018, str. 117.

(14)  UL C 215, 19.6.2018, str. 44.

(15)  UL C 224, 27.6.2018, str. 88.

(16)  UL C 101, 16.3.2018, str. 179.

(17)  UL C 23, 21.1.2021, str. 58.

(18)  UL C 388, 13.11.2020, str. 326.

(19)  UL C 118, 8.4.2020, str. 264.

(20)  Dokončno sprejetje (EU, Euratom) 2020/1157 spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2020 (UL L 299, 11.9.2020, str. 1).

(21)  Sklep (EU) 2020/1268 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2020 za zagotavljanje nadaljnje humanitarne pomoči beguncem v Turčiji (UL L 298, 11.9.2020, str. 21).

(22)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0243.

(23)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(24)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 27/2018, Instrument za begunce v Turčiji: koristna podpora, vendar so potrebne izboljšave, da bi dosegli večjo stroškovno učinkovitost, str. 6 in 40.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/102

---

P9_TA(2021)0412

Stanje zmogljivosti kibernetske obrambe EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (2020/2256(INI))

(2022/C 132/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. junija 2017, 20. novembra 2017 in 15. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. junija 2017, 20. novembra 2017 in 15. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o okviru za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o okviru za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. septembra 2017 z naslovom Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. septembra 2017 z naslovom Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU (JOIN(2017)0450),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, podpisane julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, podpisane julija 2018,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o dopolnilnih prizadevanjih za krepitev odpornosti in preprečevanje hibridnih groženj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o dopolnilnih prizadevanjih za krepitev odpornosti in preprečevanje hibridnih groženj,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (akt o kibernetski varnosti) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (akt o kibernetski varnosti) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2020 o zunanjem delovanju EU na področju preprečevanja in zatiranja terorizma in nasilnega ekstremizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2020 o zunanjem delovanju EU na področju preprečevanja in zatiranja terorizma in nasilnega ekstremizma,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih SVOP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih SVOP,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1127 z dne 30. julija 2020 o spremembi Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1127 z dne 30. julija 2020 o spremembi Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1537 z dne 22. oktobra 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1537 z dne 22. oktobra 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 z dne 16. decembra 2020 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 z dne 16. decembra 2020 (COM(2020)0823),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov z dne 16. decembra 2020 (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov z dne 16. decembra 2020 (COM(2020)0829),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju z dne 9. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju z dne 9. marca 2021,

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega sveta z dne 25. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega sveta z dne 25. marca 2021,

| — | ob upoštevanju poročila odprte delovne skupine z dne 10. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odprte delovne skupine z dne 10. marca 2021,

| — | ob upoštevanju agende OZN za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 16 glede spodbujanja miroljubne in vključujoče družbe za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 16 glede spodbujanja miroljubne in vključujoče družbe za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 09/2019 o evropski obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 09/2019 o evropski obrambi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o kibernetski obrambi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o kibernetski obrambi (5),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0234/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0234/2021),

| A. | ker morajo EU in njene države članice dodatno razviti strategijo kibernetske varnosti, ki bo določala uresničljive, natančne in ambiciozne cilje, prav tako pa jasno opredeljevala politike tako na vojaškem kot na civilnem področju, pa tudi tam, kjer se ti dve področji prekrivata; ker morajo vse institucije in države članice EU na vseh ravneh tesneje sodelovati, da bi oblikovale to strategijo, katere glavni cilj bi moral biti še bolj povečati odpornost, posledično pa vzpostaviti skupne in boljše nacionalne odporne civilne in vojaške kibernetske zmogljivosti in sodelovanje, da bi se lahko odzvale na trajne varnostne izzive; |
| --- | --- |

A.

ker morajo EU in njene države članice dodatno razviti strategijo kibernetske varnosti, ki bo določala uresničljive, natančne in ambiciozne cilje, prav tako pa jasno opredeljevala politike tako na vojaškem kot na civilnem področju, pa tudi tam, kjer se ti dve področji prekrivata; ker morajo vse institucije in države članice EU na vseh ravneh tesneje sodelovati, da bi oblikovale to strategijo, katere glavni cilj bi moral biti še bolj povečati odpornost, posledično pa vzpostaviti skupne in boljše nacionalne odporne civilne in vojaške kibernetske zmogljivosti in sodelovanje, da bi se lahko odzvale na trajne varnostne izzive;

| B. | ker je EU zavezana uporabi veljavnega mednarodnega prava v kibernetskem prostoru, zlasti Ustanovne listine OZN, ki države poziva, naj mednarodne spore rešujejo po mirni poti in se v mednarodnih odnosih vzdržijo groženj ali uporabe sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti katere koli države, pa tudi vseh drugih sredstev, ki so v nasprotju z namenom Združenih narodov; |
| --- | --- |

B.

ker je EU zavezana uporabi veljavnega mednarodnega prava v kibernetskem prostoru, zlasti Ustanovne listine OZN, ki države poziva, naj mednarodne spore rešujejo po mirni poti in se v mednarodnih odnosih vzdržijo groženj ali uporabe sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti katere koli države, pa tudi vseh drugih sredstev, ki so v nasprotju z namenom Združenih narodov;

| C. | ker smo v zadnjih letih priča stalni rasti števila zlonamernih kibernetskih operacij proti EU in njenim državam članicam, ki jih izvajajo državni in nedržavni akterji ter razkrivajo ranljivosti v omrežjih, ki so bistvene za evropsko varnost; ker se število kibernetskih akterjev, ki izvajajo napade, povečuje, prav tako pa postajajo čedalje bolj raznoliki in pretkani; ker je treba zaradi teh napadov prednostno okrepiti sredstva za obrambo ter razviti evropske kibernetske zmogljivosti; ker se škodljivi kibernetski napadi lahko zgodijo vsak trenutek in ker bi bilo treba akterje na ravni EU in na nacionalni ravni spodbujati k sprejetju ukrepov, ki so potrebni za stalno ohranjanje učinkovitih zmogljivosti kibernetske obrambe v času miru; |
| --- | --- |

C.

ker smo v zadnjih letih priča stalni rasti števila zlonamernih kibernetskih operacij proti EU in njenim državam članicam, ki jih izvajajo državni in nedržavni akterji ter razkrivajo ranljivosti v omrežjih, ki so bistvene za evropsko varnost; ker se število kibernetskih akterjev, ki izvajajo napade, povečuje, prav tako pa postajajo čedalje bolj raznoliki in pretkani; ker je treba zaradi teh napadov prednostno okrepiti sredstva za obrambo ter razviti evropske kibernetske zmogljivosti; ker se škodljivi kibernetski napadi lahko zgodijo vsak trenutek in ker bi bilo treba akterje na ravni EU in na nacionalni ravni spodbujati k sprejetju ukrepov, ki so potrebni za stalno ohranjanje učinkovitih zmogljivosti kibernetske obrambe v času miru;

| D. | ker sta pandemija COVID-19 in povečanje kibernetske negotovosti pokazala, da so potrebni mednarodni sporazumi; ker so se kibernetski napadi med pandemijo COVID-19 močno namnožili in ker so EU in njene države članice opazile kibernetske grožnje in zlonamerne kibernetske dejavnosti, katerih tarča so bistveni operaterji, vključno z napadi za motenje kritične infrastrukture, denimo v energetskem, prometnem in zdravstvenem sektorju, pa tudi številne primere kibernetsko podprtega tujega vmešavanja, ki je zabrisalo mejo med mirom in sovražnostjo; ker načrt za okrevanje Evrope predvideva dodatne naložbe v kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

D.

ker sta pandemija COVID-19 in povečanje kibernetske negotovosti pokazala, da so potrebni mednarodni sporazumi; ker so se kibernetski napadi med pandemijo COVID-19 močno namnožili in ker so EU in njene države članice opazile kibernetske grožnje in zlonamerne kibernetske dejavnosti, katerih tarča so bistveni operaterji, vključno z napadi za motenje kritične infrastrukture, denimo v energetskem, prometnem in zdravstvenem sektorju, pa tudi številne primere kibernetsko podprtega tujega vmešavanja, ki je zabrisalo mejo med mirom in sovražnostjo; ker načrt za okrevanje Evrope predvideva dodatne naložbe v kibernetsko varnost;

| E. | ker kibernetski prostor sedaj velja za področje delovanja; ker lahko kibernetske grožnje ogrozijo vsa tradicionalna vojaška področja in ker so tradicionalna področja odvisna od funkcij kibernetskega prostora in ne obratno; ker lahko konflikti potekajo na vseh fizičnih (kopenskih, zračnih, morskih in vesoljskih) in virtualnih (kibernetskih) področjih ter se lahko okrepijo z elementi hibridnega vojskovanja, kot so kibernetsko podprte dezinformacijske kampanje, posredniškimi vojnami, napadalnim in obrambnim izkoriščanjem kibernetskih zmogljivosti in strateškimi napadi na ponudnike digitalnih storitev za povzročanje motenj v kritični infrastrukturi in delovanju naših demokratičnih institucij ter občutnih finančnih izgub; |
| --- | --- |

E.

ker kibernetski prostor sedaj velja za področje delovanja; ker lahko kibernetske grožnje ogrozijo vsa tradicionalna vojaška področja in ker so tradicionalna področja odvisna od funkcij kibernetskega prostora in ne obratno; ker lahko konflikti potekajo na vseh fizičnih (kopenskih, zračnih, morskih in vesoljskih) in virtualnih (kibernetskih) področjih ter se lahko okrepijo z elementi hibridnega vojskovanja, kot so kibernetsko podprte dezinformacijske kampanje, posredniškimi vojnami, napadalnim in obrambnim izkoriščanjem kibernetskih zmogljivosti in strateškimi napadi na ponudnike digitalnih storitev za povzročanje motenj v kritični infrastrukturi in delovanju naših demokratičnih institucij ter občutnih finančnih izgub;

| F. | ker bi morale Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), Komisija in Evropska obrambna agencija (EDA) podpirati države članice pri usklajevanju in krepitvi njihovih prizadevanj za zagotavljanje zmogljivosti in tehnologij kibernetske obrambe ter obravnavati vse vidike razvoja zmogljivosti, vključno z doktrino, vodenjem, organizacijo, osebjem, usposabljanjem, industrijo, tehnologijo, infrastrukturo, logistiko, interoperabilnostjo in viri; |
| --- | --- |

F.

ker bi morale Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), Komisija in Evropska obrambna agencija (EDA) podpirati države članice pri usklajevanju in krepitvi njihovih prizadevanj za zagotavljanje zmogljivosti in tehnologij kibernetske obrambe ter obravnavati vse vidike razvoja zmogljivosti, vključno z doktrino, vodenjem, organizacijo, osebjem, usposabljanjem, industrijo, tehnologijo, infrastrukturo, logistiko, interoperabilnostjo in viri;

| G. | ker se je med pripravo kataloga potreb (2017), ki se uporablja za opredeljevanje celotnega spektra vojaških potreb za skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) v številnih različnih scenarijih, potreba po zmogljivosti kibernetske obrambe pojavila povsem na vrhu seznama prednostnih nalog; |
| --- | --- |

G.

ker se je med pripravo kataloga potreb (2017), ki se uporablja za opredeljevanje celotnega spektra vojaških potreb za skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) v številnih različnih scenarijih, potreba po zmogljivosti kibernetske obrambe pojavila povsem na vrhu seznama prednostnih nalog;

| H. | ker je uspešno izvajanje misij in operacij EU čedalje bolj odvisno od neprekinjenega dostopa do varnega kibernetskega prostora, za to pa so potrebne odporne kibernetske operativne zmogljivosti; |
| --- | --- |

H.

ker je uspešno izvajanje misij in operacij EU čedalje bolj odvisno od neprekinjenega dostopa do varnega kibernetskega prostora, za to pa so potrebne odporne kibernetske operativne zmogljivosti;

| I. | ker so bile v okviru politike EU za kibernetsko obrambo, posodobljenem leta 2018, opredeljene prednostne naloge, kot sta razvoj zmogljivosti kibernetske obrambe ter zaščita komunikacijskih in informacijskih omrežij SVOP; |
| --- | --- |

I.

ker so bile v okviru politike EU za kibernetsko obrambo, posodobljenem leta 2018, opredeljene prednostne naloge, kot sta razvoj zmogljivosti kibernetske obrambe ter zaščita komunikacijskih in informacijskih omrežij SVOP;

| J. | ker je predsednica Komisije v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2021 poudarila potrebo po politiki EU na področju kibernetske obrambe; |
| --- | --- |

J.

ker je predsednica Komisije v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2021 poudarila potrebo po politiki EU na področju kibernetske obrambe;

| K. | ker lahko vse večje vključevanje umetne inteligence v kibernetske zmogljivosti obrambnih sil (kibernetsko-fizični sistemi, vključno s komunikacijskimi in podatkovnimi povezavami med vozili v omrežnem sistemu) privede do ranljivosti za napade elektronskega bojevanja, kot so motenje, slepljenje ali vdori v računalniški sistem; |
| --- | --- |

K.

ker lahko vse večje vključevanje umetne inteligence v kibernetske zmogljivosti obrambnih sil (kibernetsko-fizični sistemi, vključno s komunikacijskimi in podatkovnimi povezavami med vozili v omrežnem sistemu) privede do ranljivosti za napade elektronskega bojevanja, kot so motenje, slepljenje ali vdori v računalniški sistem;

| L. | ker je zvišanje ravni kibernetske varnosti in kibernetske obrambe v EU nujna posledica uspeha evropskih digitalnih in geopolitičnih ambicij ter bi privedlo do večje odpornosti, s katero bi se ohranjal korak z vse večjo prefinjenostjo kibernetskih napadov in njihovo rastočo grožnjo; ker bi EU z močno kulturo in čvrsto tehnologijo kibernetske varnosti, vključno s sposobnostjo pravočasnega in učinkovitega prepoznavanja zlonamernih dejanj in ugotavljanja, kdo je zanje odgovoren, ter ustreznega odzivanja nanje, lahko zaščitila svoje državljane in varnost držav članic; |
| --- | --- |

L.

ker je zvišanje ravni kibernetske varnosti in kibernetske obrambe v EU nujna posledica uspeha evropskih digitalnih in geopolitičnih ambicij ter bi privedlo do večje odpornosti, s katero bi se ohranjal korak z vse večjo prefinjenostjo kibernetskih napadov in njihovo rastočo grožnjo; ker bi EU z močno kulturo in čvrsto tehnologijo kibernetske varnosti, vključno s sposobnostjo pravočasnega in učinkovitega prepoznavanja zlonamernih dejanj in ugotavljanja, kdo je zanje odgovoren, ter ustreznega odzivanja nanje, lahko zaščitila svoje državljane in varnost držav članic;

| M. | ker so mednarodne teroristične organizacije povečale svoje strokovno znanje o kibernetskem vojskovanju in tega pogosteje uporabljajo in ker izvajalci kibernetskih napadov s sodobno tehnologijo poiščejo ranljive točke v sistemih in napravah, nato pa izvedejo velike in obsežne kibernetske napade; |
| --- | --- |

M.

ker so mednarodne teroristične organizacije povečale svoje strokovno znanje o kibernetskem vojskovanju in tega pogosteje uporabljajo in ker izvajalci kibernetskih napadov s sodobno tehnologijo poiščejo ranljive točke v sistemih in napravah, nato pa izvedejo velike in obsežne kibernetske napade;

| N. | ker se obrambni in vesoljski sektorji soočajo s svetovno konkurenco, kot je še ni bilo, pojav naprednih kibernetskih tehnologij pa je prinesel tudi večje tehnološke spremembe; ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo na vrzeli v zmogljivosti na področju tehnologij IKT, kibernetskega vojskovanja in umetne inteligence; ker je EU neto uvoznica proizvodov in storitev na področju kibernetske varnosti, kar povečuje tveganje tehnološke odvisnosti in ranljivosti v odnosu do operaterjev, ki ne prihajajo iz EU; ker bi moral niz skupnih zmogljivosti EU na področju umetne inteligence zapolniti tehnične vrzeli in zagotoviti, da države, ki nimajo ustreznega tehnološko-industrijskega strokovnega znanja ali sposobnosti za uporabo sistemov umetne inteligence v svojih ministrstvih za obrambo, ne bi ostale zapostavljene; |
| --- | --- |

N.

ker se obrambni in vesoljski sektorji soočajo s svetovno konkurenco, kot je še ni bilo, pojav naprednih kibernetskih tehnologij pa je prinesel tudi večje tehnološke spremembe; ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo na vrzeli v zmogljivosti na področju tehnologij IKT, kibernetskega vojskovanja in umetne inteligence; ker je EU neto uvoznica proizvodov in storitev na področju kibernetske varnosti, kar povečuje tveganje tehnološke odvisnosti in ranljivosti v odnosu do operaterjev, ki ne prihajajo iz EU; ker bi moral niz skupnih zmogljivosti EU na področju umetne inteligence zapolniti tehnične vrzeli in zagotoviti, da države, ki nimajo ustreznega tehnološko-industrijskega strokovnega znanja ali sposobnosti za uporabo sistemov umetne inteligence v svojih ministrstvih za obrambo, ne bi ostale zapostavljene;

| O. | ker je afera z vohunsko programsko opremo Pegasus razkrila, da se je vohunilo za številnimi novinarji, zagovorniki človekovih pravic, izvoljenimi predstavniki in drugimi državljani EU; ker so različni državni akterji, na primer Rusija, Kitajska in Severna Koreja, vpleteni v zlonamerne kibernetske dejavnosti, s katerimi želijo uresničiti politične, gospodarske ali varnostne cilje, pri čemer napadajo kritično infrastrukturo ter izvajajo kibernetsko vohunjenje in množični nadzor nad državljani EU, pomagajo pri dezinformacijskih kampanjah, širijo zlonamerno programsko opremo ter omejujejo dostop do interneta in onemogočajo delovanje sistemov IT; ker so te dejavnosti v nasprotju z mednarodnim pravom, človekovimi pravicami in temeljnimi pravicami EU, obenem pa ogrožajo demokracijo, javni red in strateško avtonomijo EU, zato se mora EU nanje odzvati s skupnimi močmi, na primer prek okvira za skupen diplomatski odziv EU, pri tem pa med drugim uporabiti omejevalne ukrepe, predvidene v zbirki orodij EU za kibernetsko diplomacijo; |
| --- | --- |

O.

ker je afera z vohunsko programsko opremo Pegasus razkrila, da se je vohunilo za številnimi novinarji, zagovorniki človekovih pravic, izvoljenimi predstavniki in drugimi državljani EU; ker so različni državni akterji, na primer Rusija, Kitajska in Severna Koreja, vpleteni v zlonamerne kibernetske dejavnosti, s katerimi želijo uresničiti politične, gospodarske ali varnostne cilje, pri čemer napadajo kritično infrastrukturo ter izvajajo kibernetsko vohunjenje in množični nadzor nad državljani EU, pomagajo pri dezinformacijskih kampanjah, širijo zlonamerno programsko opremo ter omejujejo dostop do interneta in onemogočajo delovanje sistemov IT; ker so te dejavnosti v nasprotju z mednarodnim pravom, človekovimi pravicami in temeljnimi pravicami EU, obenem pa ogrožajo demokracijo, javni red in strateško avtonomijo EU, zato se mora EU nanje odzvati s skupnimi močmi, na primer prek okvira za skupen diplomatski odziv EU, pri tem pa med drugim uporabiti omejevalne ukrepe, predvidene v zbirki orodij EU za kibernetsko diplomacijo;

| P. | ker je Svet 30. julija 2020 prvič sklenil uvesti omejevalne ukrepe proti posameznikom, subjektom in organom, odgovornim za različne kibernetske napade ali vpletenim vanje, da bi bolje preprečevali zlonamerno vedenje v kibernetskem prostoru, odvračali od njega in se odzivali nanj; ker je bil pravni okvir za sankcije EU na kibernetskem področju sprejet maja 2019; |
| --- | --- |

P.

ker je Svet 30. julija 2020 prvič sklenil uvesti omejevalne ukrepe proti posameznikom, subjektom in organom, odgovornim za različne kibernetske napade ali vpletenim vanje, da bi bolje preprečevali zlonamerno vedenje v kibernetskem prostoru, odvračali od njega in se odzivali nanj; ker je bil pravni okvir za sankcije EU na kibernetskem področju sprejet maja 2019;

| Q. | ker je pripisovanje osrednja komponenta kibernetske diplomacije in strategij odvračanja; |
| --- | --- |

Q.

ker je pripisovanje osrednja komponenta kibernetske diplomacije in strategij odvračanja;

| R. | ker se je sodelovanje med EU in Natom v skladu s skupno izjavo EU in Nata iz leta 2016 v zadnjih letih povečalo na več področjih, vključno s kibernetsko varnostjo in obrambo; |
| --- | --- |

R.

ker se je sodelovanje med EU in Natom v skladu s skupno izjavo EU in Nata iz leta 2016 v zadnjih letih povečalo na več področjih, vključno s kibernetsko varnostjo in obrambo;

| S. | ker so poročila skupine vladnih strokovnjakov OZN o soglasju za leta 2010, 2013 in 2015, ki jih je podprla Generalna skupščina OZN, splošen normativni okvir za kibernetsko stabilnost, ki vključuje priznanje, da se veljavno mednarodno pravo, vključno z Ustanovno listino OZN v celoti, uporablja v kibernetskem prostoru, pa tudi 11 prostovoljnih nezavezujočih standardov odgovornega ravnanja države ter ukrepi za krepitev zaupanja in gradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

S.

ker so poročila skupine vladnih strokovnjakov OZN o soglasju za leta 2010, 2013 in 2015, ki jih je podprla Generalna skupščina OZN, splošen normativni okvir za kibernetsko stabilnost, ki vključuje priznanje, da se veljavno mednarodno pravo, vključno z Ustanovno listino OZN v celoti, uporablja v kibernetskem prostoru, pa tudi 11 prostovoljnih nezavezujočih standardov odgovornega ravnanja države ter ukrepi za krepitev zaupanja in gradnjo zmogljivosti;

Stanje zmogljivosti kibernetske obrambe EU

| 1. | poudarja, da sta skupna politika na področju kibernetske obrambe in obsežno sodelovanje na ravni EU pri zagotavljanju skupnih in tudi boljših zmogljivosti kibernetske obrambe osrednja elementa za razvoj poglobljene in okrepljene evropske obrambne unije ter zahtevata kompleksno mešanico tehničnih, strateških in operativnih sposobnosti; izjavlja, da se kibernetska obramba nanaša na ukrepe, instrumente in postopke, ki so sorazmerni in skladni z mednarodnim pravom, ki vključujejo vojaške in civilne elemente in katerih cilj je med drugim zaščititi komunikacijska in informacijska omrežja SVOP ter misije in operacije SVOP ter pomagati državam članicam; poudarja, da je nujno treba razviti in okrepiti vojaške zmogljivosti za kibernetsko obrambo na ravni EU in na ravni držav članic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da sta zaradi brezmejnosti kibernetskega prostora ter znatnega števila in rastoče kompleksnosti kibernetskih napadov potrebna usklajen odziv na ravni Unije, ki vključuje skupne podporne zmogljivosti držav članic in podporo držav članic za ukrepe iz zbirke orodij EU za kibernetsko diplomacijo, ter okrepljeno sodelovanje med EU in Natom, in sicer na podlagi izmenjave informacij med skupinami za odzivanje na kibernetske krize, izmenjave najboljših praks, okrepljenega usposabljanja, raziskav in vaj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja okvir politike za kibernetsko obrambo kot orodje, s katerim se bo podprl razvoj zmogljivosti kibernetske obrambe držav članic; poudarja, da bi moral pregled tega okvira politike najprej poudariti obstoječe razkorake in šibke točke, kar zadeva vojaške strukture na ravni EU in na nacionalni ravni; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje med institucijami, agencijami in organi EU, med državami članicami in z njimi, pa tudi z Evropskim parlamentom, da bi zagotovili, da bo posodobljeni okvir izpolnjeval cilje EU na področju kibernetske obrambe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva ESZD in Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami dodatno razvijeta celovit sklop ukrepov in usklajeno politiko za varnost IT, da bi okrepila odpornost, pa tudi usklajevanje vojaške kibernetske obrambe; poziva h krepitvi sodelovanja s civilno skupino EU za odzivanje na računalniške grožnje (CERT-EU), da bi zaščitili omrežja, ki jih uporabljajo vse institucije, organi in agencije EU, v tesnem sodelovanju z glavnimi informacijskimi direktorji v zadevnih subjektih, ter komunikacije institucij, organov in agencij EU z državami članicami; poziva Parlament, naj zagotovi sodelovanje pri rezultatih skupin CERT-EU, da se zagotovi raven varnosti IT, ki mu bo omogočila prejemanje vseh tajnih in netajnih podatkov, ki jih potrebuje za izvajanje svojih pristojnosti v skladu s Pogodbama, tudi zaradi sedanjega procesa nadomestitve medinstitucionalnega sporazuma o dostopu do informacij na področju varnosti in obrambe iz leta 2002; poziva ESZD, naj zagotovi ustrezno raven kibernetske varnosti za svoja sredstva, prostore in dejavnosti, vključno s svojim sedežem, delegacijami EU ter misijami in operacijami SVOP; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s ciljem iz okvira politike za kibernetsko obrambo za leto 2018 glede vzpostavitve vojaške mreže CERT v EU; poziva države članice, naj znatno povečajo zmogljivosti za izmenjavo tajnih informacij, da bi olajšale izmenjavo informacij, kjer je to potrebno in koristno, ter naj razvijejo evropsko hitro in varno omrežje za odkrivanje in ocenjevanje kibernetskih napadov ter boj proti njim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da je bila v prednostnih nalogah EU za razvoj zmogljivosti iz leta 2018, ki so bile opredeljene v okviru načrta za razvoj zmogljivosti, izražena potreba po razvoju zmogljivosti celotnega spektra, kibernetska obramba pa je postavljena za ključno prednostno nalogo; opozarja, da je v načrtu za razvoj zmogljivosti poudarjeno, da so kibernetske tehnologije za situacijsko zavedanje in tehnologije kibernetske obrambe bistvene za odziv na varnostne grožnje; pozdravlja podporo Evropske obrambne agencije državam članicam pri razvoju njihovih zmogljivosti za izboljšanje kibernetske odpornosti, da bodo zmožne odkrivati in prenesti kibernetske napade ter po njih okrevati; je seznanjen z različnimi dejavnostmi, ki jih države članice izvajajo v okviru Evropske obrambne agencije, vključno z njenim projektom zahtev za inženiring za kibernetsko obrambo (CyDRE), ki bi moral razviti podjetniško arhitekturo za operacije v kibernetskem prostoru, vključno z obsegom, funkcijami in zahtevami, na podlagi nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj opredelijo skupni komunikacijski standard, ki bi se lahko uporabljal za tajne in netajne informacije, da bi izboljšale hitro ukrepanje in zagotovile varno omrežje za boj proti kibernetskim napadom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja usklajeni letni pregled na področju obrambe, ki je prvi celovit pregled obrambe na ravni EU in eno od ključnih orodij, ki podpira splošno skladnost porabe, načrtovanja in sodelovanja držav članic na področju obrambe, ter bi moral prispevati k spodbujanju naložb v razvoj zmogljivosti za kibernetsko obrambo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja napredek, ki je bil v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije že dosežen v obliki več pomembnih projektov o obveščevalni dejavnosti, varni komunikaciji in kibernetski obrambi; zlasti pozdravlja poziv po zbirki kibernetskih orodij za obrambo, ki jo bo mogoče enostavno uporabljati in bo medsebojno povezana, ter dejstvo, da bo Evropski obrambni sklad pomagal tudi krepiti odpornost in izboljšati pripravljenost, odzivnost in sodelovanje na kibernetskem področju, če bo o tej prednostni nalogi sprejeta odločitev pri pogajanjih o ustreznih delovnih programih tega sklada; poudarja, da je sposobnost EU, da razvije projekte kibernetske obrambe, odvisna od nadzora nad tehnologijami, opremo, storitvami, podatki in obdelavo podatkov ter da se mora opirati na deležnike iz sektorja, ki jim zaupa, ter hkrati poziva k celovitemu izvajanju in izvrševanju direktive o javnih naročilih za obrambo (6); poziva države članice, naj izkoristijo Evropski obrambni sklad za skupni razvoj zmogljivosti kibernetske obrambe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja okrepljeno sodelovanje med državami članicami na področjih kibernetske obrambe ter poveljevanja, kontrole, komunikacije, računalnikov, obveščevalne dejavnosti, nadzora in izvidovanja (C4ISR), pa tudi napredek v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), vključno z izvajanjem konkretnih projektov, kot so enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje in medsebojna pomoč na področju kibernetske varnosti; želi spomniti, da Evropski obrambni sklad in PESCO ponujata odlična sredstva za razvoj zmogljivosti na področju kibernetske obrambe in pospešitev pobud za kibernetsko varnost, na primer prek platforme za izmenjavo informacij v zvezi s kibernetskimi grožnjami in odzivanjem na incidente ter centra za usklajevanje na kibernetskem in informacijskem področju; poziva vse države članice, naj se usklajeno osredotočijo na kibernetske zmogljivosti ter razvijejo strateški skupni pristop do prednostnih nalog; poziva k spodbujanju raziskav in inovacij ter izmenjav strokovnega znanja, da se izkoristi celoten potencial stalnega strukturnega sodelovanja in Evropskega obrambnega sklada; pozdravlja sklep Sveta z dne 5. novembra 2020, ki tretjim državam omogoča, da se v nekaterih posebnih primerih in pod pogojem, da izpolnjujejo dogovorjene politične, vsebinske in pravne pogoje, pridružijo posameznim projektom v okviru PESCO, saj lahko prispevajo dodano vrednost ter nudijo tehnično strokovno znanje in dodatne zmogljivosti; poudarja, da bi lahko bilo sodelovanje držav članic in tretjih držav pri projektih PESCO, povezanih s kibernetskim področjem, v posameznih izrednih primerih v strateškem interesu EU, da bi se izpolnile ambicioznejše zaveze na podlagi učinkovite vzajemnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da se kibernetska obramba šteje za operativno nalogo v okviru vseh misij SOVP in da je treba pred začetkom postopkov načrtovanja SVOP vzpostaviti, preizkusiti in izvajati kibernetsko odpornost ter s tem povezane zmogljivosti; opozarja, da je uspešno izvajanje misij in operacij EU vse bolj odvisno od neprekinjenega dostopa do varnega kibernetskega prostora, zato je treba zagotoviti zanesljive in odporne kibernetske operativne zmogljivosti ter se ustrezno odzivati na napade na vojaške objekte, misije in operacije; poudarja, da morajo biti v skladu s paktom o civilnih vidikih SVOP misije na tem področju odporne na kibernetske grožnje in po potrebi podpirati države gostiteljice, tudi s spremljanjem, mentorstvom in svetovanjem; priporoča, naj se preučijo možnosti za podpiranje krepitve kibernetskih zmogljivosti naših partnerjev, kot na primer z razširitvijo mandata misij EU za usposabljanje, da bi vključeval tudi vidike kibernetske obrambe, ali s civilnimi kibernetskimi misijami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sklep Sveta z dne 14. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice, ki omogoča ciljno usmerjene omejevalne ukrepe za odvračanje kibernetskih napadov, ki ogrožajo EU ali njene države članice, vključno s kibernetskimi napadi na tretje države ali mednarodne organizacije, in odzivanje nanje; pozdravlja, da so bili takšni omejevalni ukrepi uvedeni julija 2020 in oktobra 2020 kot verodostojen korak k izvajanju zbirke orodij EU za kibernetsko diplomacijo, ki vključuje omejevalne ukrepe, in krepitvi kibernetske odpornosti EU; poziva k nadaljnjemu razvoju in doslednemu izvrševanju sistema sorazmernih omejevalnih ukrepov za obvladovanje kibernetskih napadov ob hkratnem spoštovanju evropske vizije interneta, in sicer kot enotnega, odprtega, nevtralnega, svobodnega, varnega in nerazdrobljenega omrežja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da so glede na dvojno naravo kibernetskih tehnologij varni civilni proizvodi in storitve ključni za vojsko in torej prispevajo k boljši kibernetski obrambi; zato pozdravlja delo, ki ga opravlja agencija ENISA v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi deležniki, da bi EU zagotovila certifikacijske sheme za proizvode, storitve in procese IKT, s čimer bi se povišala splošna raven kibernetske varnosti na enotnem digitalnem trgu; poudarja osrednjo pionirsko vlogo EU pri razvoju standardov, ki oblikujejo okolje kibernetske varnosti, prispevajo k pošteni konkurenci v EU in na svetovni ravni ter se odzivajo na ekstrateritorialne ukrepe in varnostna tveganja iz tretjih držav; priznava tudi, da ima agencija ENISA pomembno vlogo pri zagotavljanju podpore raziskovalnim pobudam in drugim oblikam sodelovanja, namenjenih krepitvi kibernetske varnosti; poudarja pomen naložb v kibernetsko obrambo in zmogljivosti kibernetske varnosti, da bi okrepili odpornost in strateške zmogljivosti EU in držav članic; v zvezi s tem poudarja pomen programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa, zlasti njegovega sklopa „Civilna varnost za družbo“; je seznanjen z ustreznimi finančnimi instrumenti, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru 2021–2027 ter v mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja napredek, ki so ga dosegle nekatere države članice pri oblikovanju poveljstev za kibernetsko obrambo v svoji vojski; |
| --- | --- |

14.

Strateška vizija – doseganje odpornosti kibernetske obrambe

| 15. | ugotavlja, da bo strateški kompas okrepil in usmerjal uresničevanje ravni ambicij EU na področju varnosti in obrambe ter te ambicije pretvoril v potrebe po zmogljivostih, tudi prednostno na področju kibernetske obrambe, s čimer se bo povečala sposobnost EU in držav članic za odkrivanje, dodeljevanje in preprečevanje zlonamernih kibernetskih dejavnosti, odvračanje od njih, odzivanje nanje in okrevanje po njih s krepitvijo svoje drže, situacijskega zavedanja, pravnega in etičnega okvira, orodij, postopkov in partnerstev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da bi moral strateški kompas poglobiti strateško kulturo na kibernetskem področju in odpraviti podvajanje zmogljivosti in mandatov; poudarja, da je treba nujno odpraviti sedanjo razdrobljenost in zapletenost splošne kibernetske arhitekture v EU ter oblikovati skupno vizijo o tem, kako doseči varnost in stabilnost v kibernetskem prostoru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da razdrobljenost spremlja resna zaskrbljenost zaradi pomanjkanja virov in osebja na ravni EU, kar je napoti ambiciji, da bi ustvarili kar najvarnejše digitalno okolje, zato poudarja, da je treba povečati oboje; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in/ali države članice, naj povečajo finančna sredstva in kadrovske vire za kibernetsko obrambo, zlasti analitike za kibernetsko obveščevalno dejavnost in strokovnjake za kibernetsko forenziko, ter okrepijo njihovo usposabljanje na področjih odločanja in oblikovanja politik, izvajanja politik, odzivanja na kibernetske incidente in njihovega preiskovanja, vključno z razvojem kibernetskih veščin, da bi okrepili sposobnost EU za opredelitev kibernetskih napadov in pripisovanje odgovornosti zanje ter tako v kratkem času zagotovili ustrezen politični, civilni in vojaški odziv; poziva, naj se dodatno financirata skupina CERT-EU in obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN) ter podpirajo države članice pri vzpostavljanju in krepitvi centrov za varnostne operacije, da bi vzpostavili mrežo teh centrov po vsej EU, ki bi lahko okrepila civilno-vojaško sodelovanje, s tem pa bi se zagotovilo pravočasno opozarjanje na kibernetske incidente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da bi racionalizirano vojaško usposabljanje in izobraževanje v EU o kibernetskem področju precej povečalo zaupanje med državami članicami, prispevalo k standardnim operativnim postopkom ter vzpostavitvi jasnejših pravil in izboljšalo izvrševanje; je v zvezi s tem seznanjen s pomembnim izobraževalnim delom, ki ga je opravila Evropska akademija za varnost in obrambo na področju kibernetske obrambe, in v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev platforme za kibernetsko izobraževanje, usposabljanje, ocenjevanje in kibernetske vaje, ki bo skrbela za usposabljanje vojaškega in civilnega osebja o kibernetski varnosti in obrambi, pa tudi za potrebno harmonizacijo in standardizacijo kibernetskega usposabljanja; poudarja, da bi bilo treba povečati koristi strukturnega financiranja Unije za Evropsko akademijo za varnost in obrambo, da bi lahko prispevala več k gojenju veščin na področju kibernetske obrambe v EU, zlasti glede na vse večje potrebe po vrhunskih kibernetskih strokovnjakih; poziva države članice, naj se zavzamejo za partnerstva z akademskim svetom za podporo programom za raziskave in razvoj na področju kibernetske varnosti, da bi razvili nove skupne tehnologije, orodja in veščine, uporabne tako v civilnem kot obrambnem sektorju; poudarja, da je izobraževanje pomembno za ozaveščanje javnosti in izboljšanje veščin državljanov, da se bodo lahko branili pred kibernetskimi napadi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba v politike EU za kibernetsko obrambo vključiti vidik spola in da je treba ambiciozno zapolniti vrzel med spoloma med obrambnimi strokovnjaki, zlasti z dejavnimi politikami za enakost spolov in prilagojenimi programi usposabljanja za ženske; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da ima kibernetska obramba vojaško in civilno razsežnost in so zato potrebni tesnejše sodelovanje, sinergije in skladnost med instrumenti; poudarja, da je treba najprej analizirati težave pri sodelovanju in usklajevanju in razpravljati o njih, nato pa tudi o vrzelih pri človeških in tehničnih virih tako na državni ravni kot na ravni EU; ugotavlja, da bo mogoče uspešno združevanje vojaških in civilnih virov zagotoviti samo z usposabljanjem in vajami vseh zadevnih deležnikov; v zvezi s tem opozarja na Natovo vajo Locked Shields kot enega najboljših primerov preizkušanja in izboljšav zmogljivosti za kibernetsko obrambo, tako civilnih kot vojaških; zato poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Komisijo, naj razvijeta celovit pristop politike in spodbujata sinergije in tesno sodelovanje med vojaško mrežo CERT, skupino CERT-EU in mrežo skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja skupno sporočilo podpredsednika/visokega predstavnika in Komisije z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju, katerega cilj je okrepiti sinergije in sodelovanje med civilnim, obrambnim in vesoljskim kibernetskim področjem; meni, da je strategija mejnik za krepitev kibernetske odpornosti EU in držav članic, saj se z njo prispeva h krepitvi vodilnega položaja EU na digitalnem področju in njenih strateških zmogljivosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča ustanovitev skupne kibernetske enote, da se izboljša sodelovanje in s tem odpravijo pomanjkljive izmenjave informacij med institucijami, organi in agencijami EU, tako pa se zagotovi varna in hitra informacijsko omrežje ter omogoči celovit izkoristek obstoječih struktur, virov in zmogljivosti; ugotavlja, da bi lahko imela skupna kibernetska enota pomembno vlogo pri zaščiti EU pred hudimi čezmejnimi kibernetskimi napadi na osnovi koncepta medsektorske izmenjave informacij; poudarja, da je usklajevanje pomembno zato, da bi se izognili podvajanju struktur in odgovornosti med njenim razvojem; v zvezi s tem pozdravlja priporočilo Komisije z dne 23. junija 2021, ki predvideva vzpostavitev posebnih vmesnikov s skupno kibernetsko enoto, da bi omogočili izmenjavo informacij s skupnostjo za kibernetsko obrambo, zlasti prek predstavništev ESZD; poudarja tudi, da bi morali predstavniki ustreznih projektov PESCO podpirati skupno kibernetsko enoto, zlasti kar zadeva situacijsko zavedanje in pripravljenost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti, da je zaradi pogoste dvojne rabe zmogljivosti kibernetske obrambe, za njihovo izboljšanje potrebno tudi civilno strokovno znanje na področju varnosti omrežij in informacij; poudarja, da širjenje komercialnih sistemov z dvojno rabo lahko prinaša izzive, saj jih lahko izkoristijo vse bolj številni sovražni državni in nedržavni akterji; poziva Komisijo in države članice, naj aktivirajo več ključnih vzvodov, na primer certifikacijo in nadzor nad odgovornostjo zasebnih akterjev; poudarja, da tehnološke inovacije v glavnem poganjajo zasebna podjetja, zato je sodelovanje z zasebnim sektorjem in civilnimi deležniki, vključno z industrijskimi panogami in subjekti, ki sodelujejo pri upravljanju kritične infrastrukture, ter MSP, civilno družbo, organizacijami in akademskim svetom, ključnega pomena in bi ga bilo treba okrepiti; je seznanjen s predlagano revizijo direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov ter s predlogom direktive o odpornosti kritičnih subjektov, s katerima se poskuša zaščititi kritične infrastrukture ter izboljšati varnost dobavne verige in vključiti regulirane akterje v digitalni ekosistem; spominja, da bi morale vse države članice imeti lastne politike o upravljanju tveganj v dobavni verigi kibernetske varnosti, ki bi zlasti obravnavale vprašanje zaupanja vrednih ponudnikov; opozarja tudi, da bi morala direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov spoštovati pristojnosti držav članic, ter v zvezi z obema predlogoma napotuje na ustrezni mnenji Pododbora za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja, da je bila 29. septembra 2020 vzpostavljena evropska organizacijska mreža za povezovanje v kibernetski krizi (CyCLONe), ki še izboljšuje pravočasno izmenjavo informacij in situacijsko zavedanje z odpravo razkoraka med tehničnimi in političnimi ravnmi EU; ugotavlja, da je za učinkovito zmogljivost kibernetske obrambe potrebna sprememba sedanje kulture pri izmenjavi informacij, ki temelji na potrebi po seznanitvi, v kulturo, ki bo temeljila na potrebi po izmenjavi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo ter želi spomniti na tesno soodvisnost teh treh sektorjev na področju kibernetske obrambe; ugotavlja, da – za razliko od drugih vojaških področij – z infrastrukturo, s katero se „ustvari“ kibernetski prostor, v glavnem upravljajo komercialni subjekti, ki imajo sedež večinoma zunaj EU, kar vodi v industrijsko in tehnološko odvisnost od tretjih strani; je trdno prepričan, da mora EU povečati svojo tehnološko suverenost in pospešiti inovacije ter vlagati v etično uporabo novih tehnologij na področju varnosti in obrambe, kot sta umetna inteligenca in kvantno računalništvo; odločno spodbuja, da se v državah članicah razvije program za raziskave in razvoj, osredotočen na umetno inteligenco; poudarja, da je treba pri vojaški uporabi umetne inteligence vendarle spoštovati mednarodno pravo na področju človekovih pravic in mednarodno humanitarno pravo, EU pa mora prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju svetovnega regulativnega ovira za umetno inteligenco na osnovi demokratičnih vrednot in pristopa človeka v zanki; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen s pomembnim delom, ki ga je opravil satelitski center EU, in poudarja, da mora imeti Unija ustrezna sredstva na področju posnetkov in zbiranja obveščevalnih podatkov v vesolju; poziva center, naj analizira varnost in/ali ranljivost satelitov EU in držav članic, kar zadeva odpadke v vesolju in kibernetske napade, ter pripravi poročilo o tem; poudarja, da bi moral satelitski center EU prejemati več strukturnih sredstev Unije, da bi lahko še naprej prispeval k ukrepom Unije; poudarja, da so zmogljivosti za kibernetsko obrambo ključne za varno in odporno izmenjavo informacij s satelitskim centrom, tako obveščevalnih podatkov o vesolju kot podatkov o nadzoru in spremljanju v vesolju, da se ohrani in izboljša strateška avtonomija EU pri situacijskem zavedanju; poudarja, da si mora EU prizadevati za preprečevanje oboroževanja v vesolju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja sklep Sveta o ustanovitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost v Bukarešti, ki bo usmerjal financiranje na področju kibernetske varnosti iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo, ter spodbuja nemoteno sodelovanje z njegovo mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov; poudarja, kako pomemben je center za izvajanje ustreznih projektov in pobud kibernetske varnosti, ki bodo pomagali vzpostaviti nove zmogljivosti, bistvene za povečevanje odpornosti Unije in pospešitev usklajevanja med civilnimi in obrambnimi sektorji kibernetske varnosti; poudarja, da mora strokovni center za kibernetsko varnost združiti glavne evropske deležnike, med drugim iz industrije, akademskih in raziskovalnih organizacij ter drugih zadevnih združenj civilne družbe, da bo okrepil in razširil strokovno znanje na področju kibernetske varnosti po vsej EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen šifriranja in zakonitega dostopa do šifriranih podatkov; opozarja, da lahko šifriranje podatkov ter okrepitev in najširša možna uporaba teh zmogljivosti znatno prispevajo h kibernetski varnosti držav, družb in industrije; se zavzema za program „evropske digitalne suverenosti“, ki bo pospešil in izboljšal obstoječe zmogljivosti v smislu kibernetskih orodij in orodij za šifriranje v duhu temeljnih evropskih pravic in vrednot, kot so zasebnost, svoboda izražanja in demokracija, kar naj bi povečalo evropsko konkurenčnost na trgu kibernetske varnosti in spodbudilo mednarodno povpraševanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja prihodnjo „vojaško vizijo in strategijo za kibernetski prostor kot področje operacij“, v katerih bo kibernetski prostor opredeljen kot področje operacij SVOP EU; poziva k stalnemu ocenjevanju ranljivosti informacijskih infrastruktur misij SVOP in k izvajanju skupnih harmoniziranih standardov glede izobraževanja, usposabljanja in vaj na področju kibernetske obrambe v podporo misijam SVOP; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje, da sedanje omejitve v tajnih sistemih vojaških zmogljivosti EU za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) ovirajo njihove zmogljivosti; zato poziva ESZD, naj zmogljivost MPCC opremi z vrhunskim avtonomnim in varnim komunikacijskim in informacijskim sistemom, ki bo lahko obdeloval tajne podatke EU za misije in operacije SVOP, ustrezno stopnjo zaščite in odpornosti ter napotenim štabom vojaških sil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k nadaljnjemu vključevanju kibernetske varnosti v mehanizme EU za odzivanje na krize ter k povezovanju obstoječih pobud, struktur in postopkov v različnih kibernetskih skupnostih, da bi okrepili medsebojno pomoč in operativno sodelovanje med državami članicami, zlasti v primeru večjih kibernetskih napadov, ter tako povečali interoperabilnost in razvili skupno razumevanje kibernetske obrambe; odločno poudarja pomen nadaljnjih, vendar pogostejših vaj in razprav o politiki na podlagi scenarijev glede kriznega upravljanja, vključno s klavzulo o medsebojni pomoči (člen 42(7) PEU) v hipotetičnem scenariju resnega kibernetskega napada, ki se potencialno obravnava kot oborožen napad; poziva, naj se s takšnimi pobudami okrepi skupno razumevanje postopkov izvajanja za medsebojno pomoč in/ali solidarnost v skladu s členom 42(7) PEU in členom 222 PDEU, vključno s posebnim ciljem operacionalizacije teh postopkov za kibernetske napade na države članice; pozdravlja sporočilo vrhunskega srečanja zveze Nato v Bruslju dne 14. junija 2021, v katerem je zveza ponovno potrdila svojo pripravljenost, da stalno uporablja celoten nabor zmogljivosti za dejavno odvračanje vseh kibernetskih groženj ter za obrambo in boj proti njim, vključno z odločitvijo, da se sklicevanje na člen 5 obravnava „za vsak primer posebej“; pozdravlja nadaljnje razprave o razmerju med okvirom EU za krizno upravljanje na področju kibernetske varnosti in orodji za kibernetsko diplomacijo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da ima EU vse več hibridnih konfliktov z geopolitičnimi nasprotniki; poudarja, da so ta dejanja še posebej destabilizirajoča in nevarna, saj brišejo meje med vojno in mirom, spodkopavajo demokracije in sejejo dvom med ciljnim prebivalstvom; opozarja, da ti napadi sami po sebi pogosto niso dovolj resni, da bi se bilo mogoče sklicevati na 5. člen pogodbe o Natu ali člen 42(7) PEU, čeprav imajo kumulativni strateški učinek in jih ni mogoče učinkovito odpraviti s povračilnimi ukrepi prizadete države članice; meni, da bi morala EU zato poiskati rešitev, da to pravno vrzel zapolni z novo razlago člena 42(7) PEU in člena 222 PDEU, da bi pravica do kolektivne obrambe veljala tudi pod pragom za kolektivno obrambo in da bi se omogočili prostovoljni kolektivni protiukrepi držav članic EU, ter da bi si morala prizadevati za vzpostavitev mednarodnega sodelovanja z zavezniki, da bi se na mednarodni ravni oblikovala podobna rešitev; poudarja, da je to edino učinkovito sredstvo za premostitev neodzivnosti na hibridne grožnje in je instrument za povečanje stroškov naših nasprotnikov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poudarja, da so skupne močne zmogljivosti pripisovanja odgovornosti eno ključnih orodij za krepitev zmogljivosti EU in držav članic ter bistven element učinkovite kibernetske obrambe in kibernetskega odvračanja; poudarja, da bi izboljšanje izmenjave informacij o tehničnih informacijah, analizah in obveščevalnih podatkih o grožnjah med državami članicami na ravni EU lahko omogočilo skupno pripisovanje odgovornosti na ravni EU; priznava, da je kibernetska obramba do določene mere učinkovitejša, če zajema tudi nekatera napadalna sredstva in ukrepe, pod pogojem, da se uporabljajo v skladu z mednarodnim pravom; poudarja, da je izrecno pripisovanje odgovornosti za kibernetske napade učinkovit instrument odvračanja; poziva, naj se preučijo možnosti za skupno javno ugotavljanje odgovornosti za zlonamerne kibernetske dejavnosti, vključno z morebitno pripravo poročil o kibernetskem vedenju pod okriljem ESZD za specifične akterje, da se oblikuje povzetek zlonamernih kibernetskih dejavnosti proti državam članicam na ravni EU, ki jih sponzorirajo države; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je kibernetsko sodelovanje med EU in Natom ključnega pomena, saj bi lahko omogočilo in okrepilo uradno kolektivno pripisovanje zlonamernih kibernetskih incidentov in posledično uvedbo omejevalnih sankcij in ukrepov; ugotavlja, da bi bila v splošnem dosežena delujoča odpornost in učinkovito odvračanje, če bi storilci vedeli za nabor možnih protiukrepov, njihovi sorazmernosti in ustreznosti ter skladnosti z mednarodnim pravom, zlasti z Ustanovno listino OZN (na podlagi resnosti, obsega in cilja kibernetskih napadov); |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja predlog podpredsednika/visokega predstavnika, da se spodbudi in omogoči ustanovitev delovne skupine držav članic EU za kibernetsko obveščevalno dejavnost, ki bi delovala v okviru Obveščevalnega in situacijskega centra EU (INTCEN), da bi pospešili strateško obveščevalno sodelovanje pri kibernetskih grožnjah in dejavnostih, s čimer bi dodatno podprli spremljanje razmer v EU in odločanje o skupnem diplomatskem odzivu; spodbuja nadaljnji napredek pri skupnem sklopu predlogov, zlasti o tekočem sodelovanju s hibridno fuzijsko celico EU in celico Nata za analizo hibridnih groženj pri izmenjavi situacijskega zavedanja in analiz, ter pri taktičnem in operativnem sodelovanju; |
| --- | --- |

35.

Krepitev partnerstev in vloge EU v mednarodnem okviru

| 36. | meni, da ima sodelovanje z Natom na področju kibernetske obrambe pomembno vlogo pri preprečevanju kibernetskih napadov, ki vplivajo na kolektivno varnost držav članic, ter za odvračanje teh napadov in odzivanje nanje; poziva države članice, naj si izmenjujejo vse dokaze in obveščevalne podatke ter tako prispevajo k oblikovanju seznamov sankcij za kibernetske napade; poziva k boljši usklajenosti z Natom na tem področju, in sicer s sodelovanjem na vajah iz kibernetske varnosti in skupnim usposabljanjem, kot so vzporedne in usklajene vaje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznava, da bi se morala EU in Nato usklajevati glede zadev, pri katerih sovražni akterji ogrožajo evro-atlantske varnostne interese; izraža zaskrbljenost glede sistematičnega agresivnega vedenja, ki ga v kibernetskem prostoru kažejo zlasti Kitajska, Rusija in Severna Koreja ter vključuje številne kibernetske napade na vladne ustanove in zasebna podjetja; meni, da bi bilo treba sodelovanje med EU in Natom osredotočiti na izzive na kibernetskem in hibridnem področju, pri porajajočih se in prelomnih tehnologijah, v vesolju ter pri nadzoru nad orožjem in neširjenju orožja; poziva k sodelovanju med EU in Natom, ki bo zagotavljalo odporna, cenovno dostopna in varna omrežja visoke hitrosti, ki bodo skladna z varnostnimi standardi EU in nacionalnimi varnostnimi standardi, ki jamčijo, da so nacionalna in mednarodna informacijska omrežja sposobna šifrirati občutljive podatke in komunikacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja dogovor med CERT-EU in službo Nata za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (NCIRC), da je treba zagotoviti odzivnost na grožnje v realnem času, tako da se v EU in Natu izboljšajo preprečevanje in odkrivanje kibernetskih incidentov ter odzivanje nanje; poudarja tudi, da je treba v sodelovanju z Natovim centrom odličnosti za sodelovanje pri kibernetski obrambi in Natovo akademijo za komunikacije in obveščanje povečati zmogljivosti za usposabljanje na področju kibernetske obrambe v informacijskih in kibernetskih sistemih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k nadaljnjemu sodelovanju med EU in Natom, zlasti glede zahtev za interoperabilnost na področju kibernetske obrambe, in sicer z iskanjem možnosti dopolnjevanja in obojestransko koristno krepitvijo zmogljivosti, prizadevanji za pridružitev ustreznih struktur SVOP Natovemu strateškemu programu za podpiranje skupnih misij ter preprečevanjem podvajanja in priznavanjem njunih zadevnih odgovornosti; poziva k okrepitvi stalnega strukturnega sodelovanja EU (PESCO) ter Natove pametne obrambe, pobude za povezane sile in zaveze obrambnim naložbam ter k spodbujanju združevanja in souporabe, s katerima se poskuša ustvariti boljše sinergije in večjo učinkovitost v odnosih med dobavitelji in končnimi uporabniki; pozdravlja napredek, dosežen pri sodelovanju med EU in Natom na področju kibernetske obrambe, zlasti pri izmenjavi konceptov in doktrin, navzkrižnem sodelovanju na kibernetskih vajah in navzkrižnem poročanju, predvsem o kibernetski razsežnosti kriznega upravljanja; predlaga ustanovitev skupnega informacijskega vozlišča za obravnavo kibernetskih groženj EU in Nata, pa tudi skupne projektne skupine za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k tesnejšemu usklajevanju na področju kibernetske obrambe med državami članicami, institucijami EU, zaveznicami Nata, OZN in Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE); v zvezi s tem spodbuja nadaljnjo podporo ukrepom OVSE za krepitev zaupanja v kibernetskem prostoru in poudarja, da je treba razviti učinkovita orodja za mednarodno sodelovanje za podporo krepitvi kibernetskih zmogljivosti partnerjev ter razvijati in spodbujati ukrepe za krepitev zaupanja in vključujoče sodelovanje s civilno družbo in deležniki; pozdravlja pomen, ki ga strategija EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji z dne 19. aprila 2021 pripisuje globalnemu, odprtemu, svobodnemu, stabilnemu in varnemu kibernetskemu prostoru; poziva k aktivnemu razvijanju tesnejših vezi s podobno mislečimi demokracijami v indijsko-pacifiški regiji, kot so ZDA, Južna Koreja, Japonska, Indija, Avstralija in Tajvan, da lahko pride do izmenjav znanj in izkušenj ter informacij o boju proti kibernetskim grožnjam; poudarja tudi pomen sodelovanja z drugimi državami, zlasti tistimi v neposredni soseščini EU, da bi se krepile njihove zmogljivosti za obrambo pred kibernetskimi grožnjami; pozdravlja podporo Komisije za programe kibernetske varnosti na Zahodnem Balkanu in v državah vzhodnega partnerstva; poudarja, da je treba nujno spoštovati mednarodno pravo, tudi Ustanovno listino OZN v celoti, in upoštevati splošno priznani mednarodni normativni okvir za odgovorno ravnanje držav ter prispevati k potekajoči razpravi v okviru OZN o načinih uporabe mednarodnega prava v kibernetskem prostoru; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja pomen močnega partnerstva na kibernetskem področju z Združenim kraljestvom, ki je vodilna država na področju kibernetske obrambe; poziva Komisijo, naj preuči možnost ponovne uvedbe postopka za vzpostavitev formalnega in strukturiranega okvira sodelovanja na tem področju v prihodnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba v kibernetskem prostoru skrbeti za mir in stabilnost; poziva vse države članice in EU, naj prevzamejo vodilno vlogo v razpravah in pobudah pod okriljem OZN, tudi s predlaganjem akcijskega programa, da bi proaktivno pristopile k vzpostavitvi mednarodno sprejetega regulativnega okvira in pomagale pri resničnem napredku odgovornosti, upoštevanju porajajočih se norm ter preprečevanju zlorab digitalnih tehnologij in spodbujanju odgovornega ravnanja držav v kibernetskem prostoru, in sicer na podlagi poročil o soglasju skupine vladnih strokovnjakov OZN, ki jih je podprla Generalna skupščina OZN; pozdravlja priporočila iz končnega poročila odprte delovne skupine, zlasti glede oblikovanja akcijskega programa; spodbuja OZN, naj podpira dialog med državami, raziskovalci, akademiki, organizacijami civilne družbe, humanitarnimi akterji in zasebnim sektorjem, da bi zagotovila vključujoče postopke oblikovanja politik za nove mednarodne predpise; poziva, naj se sedanja večstranska prizadevanja v zvezi s tem okrepijo, da uvajanje normativnih in regulativnih okvirov ne bodo zaostalo za tehnološkim razvojem in novimi metodami vojskovanja; poziva k posodobitvi strukture za nadzor nad orožjem, da bi preprečili vznik digitalnega sivega območja; poziva, naj se misije OZN za ohranjanje miru okrepijo z zmogljivostmi za kibernetsko obrambo v skladu z učinkovitim izvajanjem njihovih nalog; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja svoje stališče o prepovedi razvoja, proizvodnje in uporabe popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča streljanje brez večjega posredovanja človeka; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Evropski svet, naj sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiselni človeški nadzor nad ključnimi funkcijami takšnih orožnih sistemov; zahteva, naj se začnejo mednarodna pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu, s katerim se prepove popolnoma avtonomno orožje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen sodelovanja z nacionalnimi parlamenti za izmenjavo najboljših praks na področju kibernetske obrambe; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, agencijam EU, ki delujejo na področjih obrambe in kibernetske varnosti, generalnemu sekretarju Nata ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

(2)  UL L 151, 7.6.2019, str. 15.

(3)  UL L 246, 30.7.2020, str. 12.

(4)  UL L 351 I, 22.10.2020, str. 5.

(5)  UL C 28, 27.1.2020, str. 57.

(6)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/113

---

P9_TA(2021)0413

Arktika: priložnosti, pomisleki in varnostni izzivi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o Arktiki: priložnosti, pomisleki in varnostni izzivi (2020/2112(INI))

(2022/C 132/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova 5 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 21, 22, 34 in 36, ter petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova 5 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 21, 22, 34 in 36, ter petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. oktobra 2008 o upravljanju arktičnega območja (1), z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (2), z dne 12. marca 2014 o strategiji EU za Arktiko (3), z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (4), z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji (5) in z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. oktobra 2008 o upravljanju arktičnega območja (1), z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (2), z dne 12. marca 2014 o strategiji EU za Arktiko (3), z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (4), z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji (5) in z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (6),

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 13. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 13. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 z naslovom Evropska unija in arktična regija (COM(2008)0763) in skupnih sporočil z dne 26. junija 2012 z naslovom Razvoj politike Evropske unije za arktično regijo: napredek od leta 2008 in nadaljnji ukrepi (JOIN(2012)0019) ter z dne 27. aprila 2016 z naslovom Celostna politika Evropske unije za Arktiko (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 z naslovom Evropska unija in arktična regija (COM(2008)0763) in skupnih sporočil z dne 26. junija 2012 z naslovom Razvoj politike Evropske unije za arktično regijo: napredek od leta 2008 in nadaljnji ukrepi (JOIN(2012)0019) ter z dne 27. aprila 2016 z naslovom Celostna politika Evropske unije za Arktiko (JOIN(2016)0021),

| — | ob upoštevanju ustreznih priporočil delegacije za severno sodelovanje in odnose s Švico in Norveško ter skupnega parlamentarnega odbora EU-Islandija in skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora (EGP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih priporočil delegacije za severno sodelovanje in odnose s Švico in Norveško ter skupnega parlamentarnega odbora EU-Islandija in skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora (EGP),

| — | ob upoštevanju povzetka rezultatov javnega posvetovanja o politiki EU za Arktiko iz januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povzetka rezultatov javnega posvetovanja o politiki EU za Arktiko iz januarja 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 (8) in sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 (COM(2019)0640) o evropskem zelenem dogovoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 (8) in sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 (COM(2019)0640) o evropskem zelenem dogovoru,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. decembra 2009 o vprašanjih Arktike, z dne 12. maja 2014 o razvoju politike Evropske unije za arktično regijo, z dne 20. junija 2016 o Arktiki, z dne 21. novembra 2019 o vesoljskih rešitvah za trajnostno Arktiko ter z dne 9. decembra 2019 o politiki EU za Arktiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. decembra 2009 o vprašanjih Arktike, z dne 12. maja 2014 o razvoju politike Evropske unije za arktično regijo, z dne 20. junija 2016 o Arktiki, z dne 21. novembra 2019 o vesoljskih rešitvah za trajnostno Arktiko ter z dne 9. decembra 2019 o politiki EU za Arktiko,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih in skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 17. oktobra 2016 o izvajanju zunanje politike EU o domorodnih ljudstvih (SWD(2016)0340), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih in skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 17. oktobra 2016 o izvajanju zunanje politike EU o domorodnih ljudstvih (SWD(2016)0340),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 o Evropski uniji in arktični regiji (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 o Evropski uniji in arktični regiji (COM(2008)0763),

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Ilulissata, ki jo je pet arktičnih obalnih držav)Združene države Amerike, Rusija, Kanada, Norveška in Danska) objavilo 28. maja 2008 in potrdilo maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Ilulissata, ki jo je pet arktičnih obalnih držav)Združene države Amerike, Rusija, Kanada, Norveška in Danska) objavilo 28. maja 2008 in potrdilo maja 2018,

| — | ob upoštevanju ustanovitve Sveta baltskih držav (CBSS) in Barentsovega evroarktičnega sveta (BEAC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Sveta baltskih držav (CBSS) in Barentsovega evroarktičnega sveta (BEAC),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani,

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016,

| — | ob upoštevanju nacionalnih strategij za Arktiko, zlasti arktičnih držav, namreč Kraljevine Danske, Švedske in Finske, pa tudi drugih držav članic EU in EGP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnih strategij za Arktiko, zlasti arktičnih držav, namreč Kraljevine Danske, Švedske in Finske, pa tudi drugih držav članic EU in EGP,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za pomorsko varnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za pomorsko varnost,

| — | ob upoštevanju Vesoljske strategije za Evropo (COM(2016)0705), ki jo je Komisija objavila 26. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Vesoljske strategije za Evropo (COM(2016)0705), ki jo je Komisija objavila 26. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki je bila sklenjena 10. decembra 1982 in je začela veljati 16. novembra 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki je bila sklenjena 10. decembra 1982 in je začela veljati 16. novembra 1994,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972,

| — | ob upoštevanju konvencije št. 169 Mednarodne organizacije dela o pravicah avtohtonih in plemenskih ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije št. 169 Mednarodne organizacije dela o pravicah avtohtonih in plemenskih ljudstev,

| — | ob upoštevanju sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu z dne 3. oktobra 2018 (sporazum CAO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu z dne 3. oktobra 2018 (sporazum CAO),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (OSPAR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (OSPAR),

| — | ob upoštevanju mednarodnega kodeksa za ladje, ki delujejo v polarnih vodah (polarni kodeks), ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega kodeksa za ladje, ki delujejo v polarnih vodah (polarni kodeks), ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS) iz leta 1974, Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL) iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s protokoloma iz leta 1978 in 1997, Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (STCW) iz leta 1978, kakor je bila spremenjena leta 1995 in 2010, Konvencije o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju (COLREG) iz leta 1972, Konvencije o olajšavah v mednarodnem pomorskem prometu (FAL) iz leta 1965 in Mednarodne konvencije o iskanju in reševanju na morju (SAR) iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS) iz leta 1974, Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL) iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s protokoloma iz leta 1978 in 1997, Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (STCW) iz leta 1978, kakor je bila spremenjena leta 1995 in 2010, Konvencije o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju (COLREG) iz leta 1972, Konvencije o olajšavah v mednarodnem pomorskem prometu (FAL) iz leta 1965 in Mednarodne konvencije o iskanju in reševanju na morju (SAR) iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Svalbardske pogodbe (prej Pogodbe o arhipelagu Spitsbergen) z dne 9. februarja 1920, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svalbardske pogodbe (prej Pogodbe o arhipelagu Spitsbergen) z dne 9. februarja 1920,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Ottawe z dne 19. septembra 1996 o ustanovitvi Arktičnega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Ottawe z dne 19. septembra 1996 o ustanovitvi Arktičnega sveta,

| — | ob upoštevanju izjav, sprejetih na parlamentarnem forumu severne dimenzije v Bodøju na Norveškem novembra 2019, v Bruslju novembra 2017, v Reykjaviku na Islandiji maja 2015, v Arhangelsku v Rusiji novembra 2013, v Tromsøju na Norveškem februarja 2011 in v Bruslju septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, sprejetih na parlamentarnem forumu severne dimenzije v Bodøju na Norveškem novembra 2019, v Bruslju novembra 2017, v Reykjaviku na Islandiji maja 2015, v Arhangelsku v Rusiji novembra 2013, v Tromsøju na Norveškem februarja 2011 in v Bruslju septembra 2009,

| — | ob upoštevanju treh pravno zavezujočih sporazumov, sklenjenih v okviru Arktičnega sveta, in sicer sporazuma o sodelovanju v letalskih in pomorskih akcijah iskanja in reševanja na Arktiki iz leta 2011, sporazuma o sodelovanju na področju pripravljenosti in odzivanja na onesnaževanje morja z nafto iz leta 2013 in sporazuma o okrepitvi mednarodnega znanstvenega sodelovanja na Arktiki iz leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh pravno zavezujočih sporazumov, sklenjenih v okviru Arktičnega sveta, in sicer sporazuma o sodelovanju v letalskih in pomorskih akcijah iskanja in reševanja na Arktiki iz leta 2011, sporazuma o sodelovanju na področju pripravljenosti in odzivanja na onesnaževanje morja z nafto iz leta 2013 in sporazuma o okrepitvi mednarodnega znanstvenega sodelovanja na Arktiki iz leta 2017,

| — | ob upoštevanju izjave s 14. konference stalnega odbora poslancev arktične regije, ki je potekala 13. in 14. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave s 14. konference stalnega odbora poslancev arktične regije, ki je potekala 13. in 14. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2020 o odpornosti na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti (COM(2020)0474), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2020 o odpornosti na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti (COM(2020)0474),

| — | ob upoštevanju arktičnega foruma EU, ki je potekal leta 2019 v mestu Umeå na Švedskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju arktičnega foruma EU, ki je potekal leta 2019 v mestu Umeå na Švedskem,

| — | ob upoštevanju poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), zlasti posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju ter posebnega poročila o globalnem segrevanju za 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), zlasti posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju ter posebnega poročila o globalnem segrevanju za 1,5 oC,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila o posvetovanju v okviru foruma deležnikov za Arktiko z dne 21. decembra 2017 o opredelitvi ključnih naložbenih prednostnih nalog v arktični regiji in načinov za večjo racionalizacijo prihodnjih programov financiranja EU za to regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila o posvetovanju v okviru foruma deležnikov za Arktiko z dne 21. decembra 2017 o opredelitvi ključnih naložbenih prednostnih nalog v arktični regiji in načinov za večjo racionalizacijo prihodnjih programov financiranja EU za to regijo,

| — | ob upoštevanju strateškega dopisa Evropskega središča za politično strategijo iz julija 2019 z naslovom „Walking on Thin Ice: A Balanced Arctic Strategy for the EU“ (Na tankem ledu: uravnotežena strategija EU za Arktiko), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dopisa Evropskega središča za politično strategijo iz julija 2019 z naslovom „Walking on Thin Ice: A Balanced Arctic Strategy for the EU“ (Na tankem ledu: uravnotežena strategija EU za Arktiko),

| — | ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, sporočila z vrha v Varšavi, ki so ga objavili voditelji držav in vlad, ki so sodelovali na zasedanju Severnoatlantskega sveta 8. in 9. julija 2016 v Varšavi, pa tudi analize in priporočil skupine za razmislek, ki jo je imenoval generalni sekretar Nata, z naslovom NATO 2030: United for a New Era (Nato 2030: združeni za novo dobo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, sporočila z vrha v Varšavi, ki so ga objavili voditelji držav in vlad, ki so sodelovali na zasedanju Severnoatlantskega sveta 8. in 9. julija 2016 v Varšavi, pa tudi analize in priporočil skupine za razmislek, ki jo je imenoval generalni sekretar Nata, z naslovom NATO 2030: United for a New Era (Nato 2030: združeni za novo dobo),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0239/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0239/2021),

| A. | ker je bila Arktika v zadnjih desetletjih območje miru, nizkih napetosti in konstruktivnega mednarodnega sodelovanja med osmimi arktičnimi državami (Dansko, Švedsko, Finsko, Islandijo, Norveško, Rusijo, Kanado in ZDA); ker bi zato morale arktične države in mednarodna skupnost to ohraniti in še naprej izkazovati politično voljo za sodelovanje in reševanje spornih vprašanj v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

A.

ker je bila Arktika v zadnjih desetletjih območje miru, nizkih napetosti in konstruktivnega mednarodnega sodelovanja med osmimi arktičnimi državami (Dansko, Švedsko, Finsko, Islandijo, Norveško, Rusijo, Kanado in ZDA); ker bi zato morale arktične države in mednarodna skupnost to ohraniti in še naprej izkazovati politično voljo za sodelovanje in reševanje spornih vprašanj v skladu z mednarodnim pravom;

| B. | ker se geopolitični pomen te regije povečuje, prihodnost Arktike in svetovni izzivi, s katerimi se sooča arktična regija, ki presegajo tiste obalnih arktičnih držav, zato zahtevajo upravljanje na več ravneh, pri čemer si je treba prizadevati za regionalno sodelovanje in mednarodne rešitve; ker obstaja neposredna povezava med geopolitiko in varnostjo Arktike ter njenim okoljskim položajem, na katerega močno vpliva človekova dejavnost v drugih delih sveta; |
| --- | --- |

B.

ker se geopolitični pomen te regije povečuje, prihodnost Arktike in svetovni izzivi, s katerimi se sooča arktična regija, ki presegajo tiste obalnih arktičnih držav, zato zahtevajo upravljanje na več ravneh, pri čemer si je treba prizadevati za regionalno sodelovanje in mednarodne rešitve; ker obstaja neposredna povezava med geopolitiko in varnostjo Arktike ter njenim okoljskim položajem, na katerega močno vpliva človekova dejavnost v drugih delih sveta;

| C. | ker se je izkazalo, da je model celovitega upravljanja Arktike, ki temelji na mednarodnem pravu, učinkovit in zanesljiv; ker se je izkazalo, da je sodelovanje najučinkovitejši način za vzpostavljanje odnosov med arktičnimi državami; |
| --- | --- |

C.

ker se je izkazalo, da je model celovitega upravljanja Arktike, ki temelji na mednarodnem pravu, učinkovit in zanesljiv; ker se je izkazalo, da je sodelovanje najučinkovitejši način za vzpostavljanje odnosov med arktičnimi državami;

| D. | ker sedanji okvir upravljanja Arktike, osredotočen na Arktični svet, že 25 let zelo prispeva k stabilnosti te regije; ker je Arktični svet glavni forum za arktično sodelovanje in njegove delovne skupine služijo kot prizorišče za pozitivno in konstruktivno mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

D.

ker sedanji okvir upravljanja Arktike, osredotočen na Arktični svet, že 25 let zelo prispeva k stabilnosti te regije; ker je Arktični svet glavni forum za arktično sodelovanje in njegove delovne skupine služijo kot prizorišče za pozitivno in konstruktivno mednarodno sodelovanje;

| E. | ker je delo Arktičnega sveta bistveno za zagotavljanje mirnega in konstruktivnega sodelovanja med arktičnimi državami in je privedlo do več zavezujočih sporazumov med njimi; ker v preteklosti na arktično regijo niso zelo vplivali svetovni geopolitični konflikti, vendar se njen vojaški pomen in geopolitična strateška vloga povečujeta; ker sta varnost in politika Arktike vedno bolj povezani s svetovnimi vprašanji, razvoj zunaj Arktike pa bo verjetno vplival na arktične države in obratno, zaradi česar je še toliko bolj pomembno, da geopolitične napetosti in konflikti v drugih regijah ne vplivajo na Arktiko; |
| --- | --- |

E.

ker je delo Arktičnega sveta bistveno za zagotavljanje mirnega in konstruktivnega sodelovanja med arktičnimi državami in je privedlo do več zavezujočih sporazumov med njimi; ker v preteklosti na arktično regijo niso zelo vplivali svetovni geopolitični konflikti, vendar se njen vojaški pomen in geopolitična strateška vloga povečujeta; ker sta varnost in politika Arktike vedno bolj povezani s svetovnimi vprašanji, razvoj zunaj Arktike pa bo verjetno vplival na arktične države in obratno, zaradi česar je še toliko bolj pomembno, da geopolitične napetosti in konflikti v drugih regijah ne vplivajo na Arktiko;

| F. | ker EU v celoti podpira zavezo Arktičnega sveta glede zagotavljanja dobrobiti prebivalcev Arktike, trajnostnega razvoja te regije in varstva arktičnega okolja, vključno z zdravjem ekosistemov, ohranjanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti ter ohranjanjem in trajnostno rabo naravnih virov; |
| --- | --- |

F.

ker EU v celoti podpira zavezo Arktičnega sveta glede zagotavljanja dobrobiti prebivalcev Arktike, trajnostnega razvoja te regije in varstva arktičnega okolja, vključno z zdravjem ekosistemov, ohranjanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti ter ohranjanjem in trajnostno rabo naravnih virov;

| G. | ker se EU že dolgo zavzema za tesno sodelovanje v arktični regiji in že desetletja sodeluje na Arktiki prek sodelovanja v politiki severne dimenzije z Rusijo, Norveško in Islandijo, sodelovanja pri ustanovitvi Sveta baltskih držav, sodelovanja v Barentsovi evroarktični regiji, zlasti v svetu Barentsove evro-arktične regije in Barentsovem regionalnem svetu, strateških partnerstev s Kanado in ZDA ter sodelovanja kot dejavna de facto opazovalka v Arktičnem svetu; ker je EU regionalnemu razvoju in čezmejnemu sodelovanju na evropskem delu Arktike namenila več kot eno milijardo EUR; |
| --- | --- |

G.

ker se EU že dolgo zavzema za tesno sodelovanje v arktični regiji in že desetletja sodeluje na Arktiki prek sodelovanja v politiki severne dimenzije z Rusijo, Norveško in Islandijo, sodelovanja pri ustanovitvi Sveta baltskih držav, sodelovanja v Barentsovi evroarktični regiji, zlasti v svetu Barentsove evro-arktične regije in Barentsovem regionalnem svetu, strateških partnerstev s Kanado in ZDA ter sodelovanja kot dejavna de facto opazovalka v Arktičnem svetu; ker je EU regionalnemu razvoju in čezmejnemu sodelovanju na evropskem delu Arktike namenila več kot eno milijardo EUR;

| H. | ker je mednarodno pravo podlaga za mednarodno delovanje in sodelovanje na Arktiki; ker bi bilo treba ponovno potrditi in utrditi konvencijo UNCLOS in konvencije Mednarodne pomorske organizacije, ki predstavljajo okvir za mednarodno sodelovanje in delovanje na področju vprašanj, povezanih z Arktičnim oceanom; ker konvencija UNCLOS določa pravni okvir, znotraj katerega je treba opravljati vse dejavnosti v oceanih in morjih, obalnim državam podeljuje ekonomske pravice v njihovih izključnih ekonomskih conah in na kontinentalnih policah ter določa, da odprto morje ni pod suverenostjo nobene države; ker so arktične obalne države v Deklaraciji iz Ilulissata potrdile, da bodo pri upravljanju Arktičnega oceana spoštovale mednarodno pravo, zlasti konvencijo UNCLOS; ker Mednarodna pomorska organizacija določa svetovne regulativne standarde na področju varnosti, zaščite in okoljske učinkovitosti mednarodnega pomorskega prometa; |
| --- | --- |

H.

ker je mednarodno pravo podlaga za mednarodno delovanje in sodelovanje na Arktiki; ker bi bilo treba ponovno potrditi in utrditi konvencijo UNCLOS in konvencije Mednarodne pomorske organizacije, ki predstavljajo okvir za mednarodno sodelovanje in delovanje na področju vprašanj, povezanih z Arktičnim oceanom; ker konvencija UNCLOS določa pravni okvir, znotraj katerega je treba opravljati vse dejavnosti v oceanih in morjih, obalnim državam podeljuje ekonomske pravice v njihovih izključnih ekonomskih conah in na kontinentalnih policah ter določa, da odprto morje ni pod suverenostjo nobene države; ker so arktične obalne države v Deklaraciji iz Ilulissata potrdile, da bodo pri upravljanju Arktičnega oceana spoštovale mednarodno pravo, zlasti konvencijo UNCLOS; ker Mednarodna pomorska organizacija določa svetovne regulativne standarde na področju varnosti, zaščite in okoljske učinkovitosti mednarodnega pomorskega prometa;

| I. | ker so hudi vplivi podnebnih sprememb in degradacije biotske raznovrstnosti na Arktiki posebno izraziti in vse večji ter vključujejo dvig temperature, spremembe ledu, požare v naravi, dvig morske gladine, spremenljive vremenske vzorce, invazivne tujerodne vrste, veliko izgubo biotske raznovrstnosti in taljenje permafrosta, te posledice pa vplivajo na ves planet in ogrožajo lokalno infrastrukturo; ker lokalnih strategij za prilagajanje podnebnim spremembam in varstva arktičnega ekosistema ni mogoče obravnavati neodvisno od globalnega okvira podnebnih ukrepov, srž tovrstnega sodelovanja pa je Pariški sporazum; |
| --- | --- |

I.

ker so hudi vplivi podnebnih sprememb in degradacije biotske raznovrstnosti na Arktiki posebno izraziti in vse večji ter vključujejo dvig temperature, spremembe ledu, požare v naravi, dvig morske gladine, spremenljive vremenske vzorce, invazivne tujerodne vrste, veliko izgubo biotske raznovrstnosti in taljenje permafrosta, te posledice pa vplivajo na ves planet in ogrožajo lokalno infrastrukturo; ker lokalnih strategij za prilagajanje podnebnim spremembam in varstva arktičnega ekosistema ni mogoče obravnavati neodvisno od globalnega okvira podnebnih ukrepov, srž tovrstnega sodelovanja pa je Pariški sporazum;

| J. | ker se na nekaterih delih Arktike nahajajo največje koncentracije plastičnih odpadkov na svetu, ki že vplivajo na arktične živalske vrste, povzročajo tveganje kontaminacije prehranjevalnih spletov in bodo končno škodovale ljudem; |
| --- | --- |

J.

ker se na nekaterih delih Arktike nahajajo največje koncentracije plastičnih odpadkov na svetu, ki že vplivajo na arktične živalske vrste, povzročajo tveganje kontaminacije prehranjevalnih spletov in bodo končno škodovale ljudem;

| K. | ker je zaskrbljujoče hitro taljenje ledenih pokrovov na Arktiki posledica podnebnih sprememb in dejavnikov, ki večinoma nastajajo zunaj Arktike; ker bi bilo treba podnebne spremembe obravnavati kot dejavnik, ki povečuje tveganja ter zaostruje obstoječe trende, napetosti in nestabilnost; |
| --- | --- |

K.

ker je zaskrbljujoče hitro taljenje ledenih pokrovov na Arktiki posledica podnebnih sprememb in dejavnikov, ki večinoma nastajajo zunaj Arktike; ker bi bilo treba podnebne spremembe obravnavati kot dejavnik, ki povečuje tveganja ter zaostruje obstoječe trende, napetosti in nestabilnost;

| L. | ker bi lahko imela taljenje arktičnega ledenega pokrova in posledični dvig morske gladine hude posledice za okolje, gospodarstvo in varnost ljudi na svetovni ravni; ker bi lahko taljenje grenlandskega ledenega pokrova privedlo do 7,2-metrskega dviga morske gladine in potopitve številnih regij po svetu; ker se nekateri prebivalci Arktike že srečujejo s posledicami taljenja ledenih pokrovov, kar je sprožilo tokove migracij; ker taljenje grenlandskega ledu vpliva tudi na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

L.

ker bi lahko imela taljenje arktičnega ledenega pokrova in posledični dvig morske gladine hude posledice za okolje, gospodarstvo in varnost ljudi na svetovni ravni; ker bi lahko taljenje grenlandskega ledenega pokrova privedlo do 7,2-metrskega dviga morske gladine in potopitve številnih regij po svetu; ker se nekateri prebivalci Arktike že srečujejo s posledicami taljenja ledenih pokrovov, kar je sprožilo tokove migracij; ker taljenje grenlandskega ledu vpliva tudi na biotsko raznovrstnost;

| M. | ker je med različnimi tveganji, ki Arktiki grozijo zaradi človekovih dejavnosti, posebej zaskrbljujoče taljenje permafrosta; ker permafrost pokriva približno 24 % tal severne poloble, zlasti prostrana območja na severu Rusije; ker permafrost vsebuje velik delež nevarnega metana in CO2, med njegovim taljenjem pa se v ozračje sproščajo toplogredni plini, ki prispevajo h globalnemu segrevanju; ker lahko taljenje permafrosta spremeni ekosisteme ter nepredvidljivo vpliva na varnost; |
| --- | --- |

M.

ker je med različnimi tveganji, ki Arktiki grozijo zaradi človekovih dejavnosti, posebej zaskrbljujoče taljenje permafrosta; ker permafrost pokriva približno 24 % tal severne poloble, zlasti prostrana območja na severu Rusije; ker permafrost vsebuje velik delež nevarnega metana in CO2, med njegovim taljenjem pa se v ozračje sproščajo toplogredni plini, ki prispevajo h globalnemu segrevanju; ker lahko taljenje permafrosta spremeni ekosisteme ter nepredvidljivo vpliva na varnost;

| N. | ker so izzivi za Arktiko večinoma posledica globalnih podnebnih sprememb in dejavnosti zunaj arktične regije, učinki podnebnih sprememb pa so zlasti vidni na Arktiki, saj se Arktika segreva trikrat hitreje od svetovnega povprečja, arktični morski led se tali hitreje kot kdaj koli prej, dvig morske gladine pa povzroča hude socialne, okoljske in gospodarske posledice ne le v tej regiji, temveč po vsem svetu; ker ti učinki spreminjajo regionalni ekosistem, geografijo in gospodarstvo, saj potencialno odpirajo nove prometne poti, povečujejo trgovino, omogočajo dostop do redkih naravnih virov ter krepijo raziskovalne dejavnosti, ribištvo in turizem; ker ponujajo nekatere od teh sprememb ogromne možnosti za tehnološko napreden, okolju prijazen in trajnosten gospodarski razvoj; ker je za te izzive, s katerimi se srečuje Arktika, zlasti za podnebne spremembe, odgovoren ves svet; ker bi morala EU v zvezi s temi izzivi ukrepati tako s svojimi zavezami kot z zagotavljanjem pomoči drugim; |
| --- | --- |

N.

ker so izzivi za Arktiko večinoma posledica globalnih podnebnih sprememb in dejavnosti zunaj arktične regije, učinki podnebnih sprememb pa so zlasti vidni na Arktiki, saj se Arktika segreva trikrat hitreje od svetovnega povprečja, arktični morski led se tali hitreje kot kdaj koli prej, dvig morske gladine pa povzroča hude socialne, okoljske in gospodarske posledice ne le v tej regiji, temveč po vsem svetu; ker ti učinki spreminjajo regionalni ekosistem, geografijo in gospodarstvo, saj potencialno odpirajo nove prometne poti, povečujejo trgovino, omogočajo dostop do redkih naravnih virov ter krepijo raziskovalne dejavnosti, ribištvo in turizem; ker ponujajo nekatere od teh sprememb ogromne možnosti za tehnološko napreden, okolju prijazen in trajnosten gospodarski razvoj; ker je za te izzive, s katerimi se srečuje Arktika, zlasti za podnebne spremembe, odgovoren ves svet; ker bi morala EU v zvezi s temi izzivi ukrepati tako s svojimi zavezami kot z zagotavljanjem pomoči drugim;

| O. | ker je okoljske katastrofe na Arktiki, ki jih povzroči človek, zlasti pri črpanju nafte in pridobivanju drugih arktičnih virov, težko zajeziti in obvladati, odpravljanje njihove škode pa je lahko zelo drago; ker je do največjega izlitja nafte na Arktiki prišlo v Sibiriji maja 2020, ko se je v okoliška tla in vodne poti v bližini ruskega mesta Norilsk izlilo več kot 20 000 ton dizelskega goriva, čiščenje pa še vedno poteka; |
| --- | --- |

O.

ker je okoljske katastrofe na Arktiki, ki jih povzroči človek, zlasti pri črpanju nafte in pridobivanju drugih arktičnih virov, težko zajeziti in obvladati, odpravljanje njihove škode pa je lahko zelo drago; ker je do največjega izlitja nafte na Arktiki prišlo v Sibiriji maja 2020, ko se je v okoliška tla in vodne poti v bližini ruskega mesta Norilsk izlilo več kot 20 000 ton dizelskega goriva, čiščenje pa še vedno poteka;

| P. | ker lahko zlasti zunanje posledice podnebnih sprememb na Arktiki in obuditev geopolitične konkurence v regiji otežijo trajnostni razvoj in ohranjanje tradicionalnih načinov preživljanja v krhkem arktičnem okolju ter lahko vplivajo na varnost in trajnostni gospodarski razvoj te regije; |
| --- | --- |

P.

ker lahko zlasti zunanje posledice podnebnih sprememb na Arktiki in obuditev geopolitične konkurence v regiji otežijo trajnostni razvoj in ohranjanje tradicionalnih načinov preživljanja v krhkem arktičnem okolju ter lahko vplivajo na varnost in trajnostni gospodarski razvoj te regije;

| Q. | ker se geoekonomski pomen te regije zaradi vse večjega zanimanja za njene bogate in številne naravne vire, vključno s kritičnimi surovinami, novih pomorskih poti in možnosti za pomorski promet naglo povečuje; ker imajo arktične države, čeprav imajo pravico do uporabe virov na svojem ozemlju, dolžnost, da to storijo odgovorno; ker raziskovanje in izkoriščanje arktičnih virov prinašata velika tveganja za ranljive ekosisteme in lokalne prebivalce te regije; ker sta EU in Združeno kraljestvo leta 2019 uvozila velik delež izvoza energije, kovin, mineralov in rib iz arktičnih držav; |
| --- | --- |

Q.

ker se geoekonomski pomen te regije zaradi vse večjega zanimanja za njene bogate in številne naravne vire, vključno s kritičnimi surovinami, novih pomorskih poti in možnosti za pomorski promet naglo povečuje; ker imajo arktične države, čeprav imajo pravico do uporabe virov na svojem ozemlju, dolžnost, da to storijo odgovorno; ker raziskovanje in izkoriščanje arktičnih virov prinašata velika tveganja za ranljive ekosisteme in lokalne prebivalce te regije; ker sta EU in Združeno kraljestvo leta 2019 uvozila velik delež izvoza energije, kovin, mineralov in rib iz arktičnih držav;

| R. | ker se severozahodni prehod, severna morska pot in prihodnja transpolarna morska pot zaradi taljenja ledu širijo; ker naravni viri arktične regije večinoma spadajo v nacionalno jurisdikcijo arktičnih držav, lastništvo teh virov pa je nesporno; ker se je zaradi potrebe po razvoju in opredelitvi trajnostnih rešitev za proizvodnjo energije in prevoz povečalo povpraševanje po elementih redke zemlje, kar je privedlo do preusmeritve pozornosti na arktične naravne vire, ki so večinoma neizkoriščeni; ker je arktična regija bogata z redkimi zemeljskimi minerali; ker 90 % vseh redkih zemelj na svetu trenutno prihaja s Kitajske; |
| --- | --- |

R.

ker se severozahodni prehod, severna morska pot in prihodnja transpolarna morska pot zaradi taljenja ledu širijo; ker naravni viri arktične regije večinoma spadajo v nacionalno jurisdikcijo arktičnih držav, lastništvo teh virov pa je nesporno; ker se je zaradi potrebe po razvoju in opredelitvi trajnostnih rešitev za proizvodnjo energije in prevoz povečalo povpraševanje po elementih redke zemlje, kar je privedlo do preusmeritve pozornosti na arktične naravne vire, ki so večinoma neizkoriščeni; ker je arktična regija bogata z redkimi zemeljskimi minerali; ker 90 % vseh redkih zemelj na svetu trenutno prihaja s Kitajske;

| S. | ker so za trajnostni razvoj Arktike odgovorne predvsem arktične države, a ker obenem ni mogoče zanikati, da imajo zunanji dejavniki velik vpliv, mednarodna skupnost pa je zato dolžna storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zaščitila arktično regijo ter zagotovila njeno stabilnost in varnost; |
| --- | --- |

S.

ker so za trajnostni razvoj Arktike odgovorne predvsem arktične države, a ker obenem ni mogoče zanikati, da imajo zunanji dejavniki velik vpliv, mednarodna skupnost pa je zato dolžna storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zaščitila arktično regijo ter zagotovila njeno stabilnost in varnost;

| T. | ker je obtečajna Arktika dom več kot štirim milijonom ljudi, med katerimi je več kot 40 različnih avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti ter pol milijona državljanov EU; ker edino priznano avtohtono ljudstvo v EU, Samiji, živi v arktični regiji na Finskem in Švedskem, pa tudi na Norveškem in v Rusiji; ker imajo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti ključno vlogo pri trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri in ohranjanju biotske raznovrstnosti; ker so demografske razmere pomembne za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

T.

ker je obtečajna Arktika dom več kot štirim milijonom ljudi, med katerimi je več kot 40 različnih avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti ter pol milijona državljanov EU; ker edino priznano avtohtono ljudstvo v EU, Samiji, živi v arktični regiji na Finskem in Švedskem, pa tudi na Norveškem in v Rusiji; ker imajo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti ključno vlogo pri trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri in ohranjanju biotske raznovrstnosti; ker so demografske razmere pomembne za regionalni razvoj;

| U. | ker je sodelovanje na področju znanstvenih raziskav bolj kot kadarkoli prej pomembno za premagovanje izzivov, ki jih prinašajo huda degradacija okolja in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

U.

ker je sodelovanje na področju znanstvenih raziskav bolj kot kadarkoli prej pomembno za premagovanje izzivov, ki jih prinašajo huda degradacija okolja in podnebne spremembe;

| V. | ker je EU v okviru progama Obzorje 2020 arktičnim raziskavam namenila več kot 200 milijonov EUR; |
| --- | --- |

V.

ker je EU v okviru progama Obzorje 2020 arktičnim raziskavam namenila več kot 200 milijonov EUR;

| W. | ker se je EU zavezala, da si bo prizadevala za odprto in varno svetovno pomorstvo v skladu z globalno strategijo EU in strategijo EU za pomorsko varnost; |
| --- | --- |

W.

ker se je EU zavezala, da si bo prizadevala za odprto in varno svetovno pomorstvo v skladu z globalno strategijo EU in strategijo EU za pomorsko varnost;

| X. | ker sodelovanje EU z Arktiko temelji na zgodovini, geografiji, gospodarstvu in raziskavah; ker bi bilo treba poudariti pomen trajnostnega razvoja, kohezijske politike in čezmejnega sodelovanja za reševanje geopolitičnih napetosti; ker EU kot globalni akter stalno dokazuje svojo zavezanost mirni, okolju prijazni, kooperativni, trajnostni in uspešni Arktiki, njen cilj pa je ljudem, ki živijo v arktični regiji, zagotoviti trajnostno prihodnost; ker je EU jasno pokazala, da je pripravljena prevzeti še pomembnejšo vlogo; |
| --- | --- |

X.

ker sodelovanje EU z Arktiko temelji na zgodovini, geografiji, gospodarstvu in raziskavah; ker bi bilo treba poudariti pomen trajnostnega razvoja, kohezijske politike in čezmejnega sodelovanja za reševanje geopolitičnih napetosti; ker EU kot globalni akter stalno dokazuje svojo zavezanost mirni, okolju prijazni, kooperativni, trajnostni in uspešni Arktiki, njen cilj pa je ljudem, ki živijo v arktični regiji, zagotoviti trajnostno prihodnost; ker je EU jasno pokazala, da je pripravljena prevzeti še pomembnejšo vlogo;

| Y. | ker lahko EU na več načinov prispeva k reševanju potencialnih novih izzivov in preprečevanju konfliktov na Arktiki; |
| --- | --- |

Y.

ker lahko EU na več načinov prispeva k reševanju potencialnih novih izzivov in preprečevanju konfliktov na Arktiki;

| Z. | ker je vloga EU za odobritev statusa stalne opazovalke v Arktičnem svetu, katere prejem so člani Arktičnega sveta potrdili leta 2013, še v postopku obravnave; ker je bila končna odločitev odložena zaradi odpora nekaterih članic Arktičnega sveta; ker je Parlament že izrazil podporo tej vlogi; ker EU aktivno sodeluje pri delu ustreznih skupin, projektnih skupin in skupin strokovnjakov Arktičnega sveta; ker lahko širok nabor regionalnih pristojnosti, strokovnega znanja in obstoječih pobud EU služi kot okvir za skupne projekte; |
| --- | --- |

Z.

ker je vloga EU za odobritev statusa stalne opazovalke v Arktičnem svetu, katere prejem so člani Arktičnega sveta potrdili leta 2013, še v postopku obravnave; ker je bila končna odločitev odložena zaradi odpora nekaterih članic Arktičnega sveta; ker je Parlament že izrazil podporo tej vlogi; ker EU aktivno sodeluje pri delu ustreznih skupin, projektnih skupin in skupin strokovnjakov Arktičnega sveta; ker lahko širok nabor regionalnih pristojnosti, strokovnega znanja in obstoječih pobud EU služi kot okvir za skupne projekte;

| AA. | ker Francija, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Španija in Italija, ki so opazovalke v Arktičnem svetu, delujejo na Arktiki v precejšnjem obsegu in kažejo močan interes za prihodnji dialog in sodelovanje z Arktičnim svetom; ker sta vlogo za odobritev statusa opazovalk v Arktičnem svetu vložili tudi Estonija in Irska; |
| --- | --- |

AA.

ker Francija, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Španija in Italija, ki so opazovalke v Arktičnem svetu, delujejo na Arktiki v precejšnjem obsegu in kažejo močan interes za prihodnji dialog in sodelovanje z Arktičnim svetom; ker sta vlogo za odobritev statusa opazovalk v Arktičnem svetu vložili tudi Estonija in Irska;

| AB. | ker sta Islandija in Norveška kot dejavni in zanesljivi partnerici povezani z EU v okviru Evropskega gospodarskega prostora in schengenskih sporazumov; |
| --- | --- |

AB.

ker sta Islandija in Norveška kot dejavni in zanesljivi partnerici povezani z EU v okviru Evropskega gospodarskega prostora in schengenskih sporazumov;

| AC. | ker je Arktika že dolgo relativno stabilna, a nanjo vse bolj vplivajo vse večji mednarodni interesi v tej regiji in spreminjajoče se varnostne razmere, vključno s postopno ponovno militarizacijo Ruske federacije v tej regiji; ker gospodarske in vojaške naložbe Ruske federacije v Arktiko močno presegajo naložbe drugih arktičnih držav; ker je Ruska federacija vzpostavila nova in posodobila stara vojaška oporišča v severnih regijah ter povečala zmožnost preprečevanja dostopa in zaseganja območij, kar omejuje plovne pravice na strateški severni morski poti, za katero neresnično trdi, da je notranja plovna pot; ker je Rusija svojo severno floto nadgradila v vojaško okrožje in povečala različne veje svojih oboroženih sil, ki so med drugim opremljene z novimi podmornicami, jedrskimi in konvencionalnimi ledolomilci, radarji v bojni pripravljenosti in raketnimi sistemi; ker je Rusija oživila koncept obrambe z bastijoni, da bi zaščitila svoje strateške zmogljivosti od Barentsovega morja do Beringove ožine; ker je Rusija okrepila pomorske in zračne patrulje, podmorsko dejavnost in taktike elektronskega bojevanja, kar je zelo zaskrbljujoče; ker so tovrstne geopolitične razmere privedle do porasta vaj, napotitev, patrulj in naložb v zmogljivosti na Arktiki; ker je militarizacija območja v nasprotju z duhom sodelovanja, na katerem so doslej temeljili odnosi med državami na Arktiki; |
| --- | --- |

AC.

ker je Arktika že dolgo relativno stabilna, a nanjo vse bolj vplivajo vse večji mednarodni interesi v tej regiji in spreminjajoče se varnostne razmere, vključno s postopno ponovno militarizacijo Ruske federacije v tej regiji; ker gospodarske in vojaške naložbe Ruske federacije v Arktiko močno presegajo naložbe drugih arktičnih držav; ker je Ruska federacija vzpostavila nova in posodobila stara vojaška oporišča v severnih regijah ter povečala zmožnost preprečevanja dostopa in zaseganja območij, kar omejuje plovne pravice na strateški severni morski poti, za katero neresnično trdi, da je notranja plovna pot; ker je Rusija svojo severno floto nadgradila v vojaško okrožje in povečala različne veje svojih oboroženih sil, ki so med drugim opremljene z novimi podmornicami, jedrskimi in konvencionalnimi ledolomilci, radarji v bojni pripravljenosti in raketnimi sistemi; ker je Rusija oživila koncept obrambe z bastijoni, da bi zaščitila svoje strateške zmogljivosti od Barentsovega morja do Beringove ožine; ker je Rusija okrepila pomorske in zračne patrulje, podmorsko dejavnost in taktike elektronskega bojevanja, kar je zelo zaskrbljujoče; ker so tovrstne geopolitične razmere privedle do porasta vaj, napotitev, patrulj in naložb v zmogljivosti na Arktiki; ker je militarizacija območja v nasprotju z duhom sodelovanja, na katerem so doslej temeljili odnosi med državami na Arktiki;

| AD. | ker je bila regija Barentsovega morja glavno preskusno okolje za sisteme balističnih in manevrirnih izstrelkov, ozemlje vzhodno od Nove dežele pa glavno območje za jedrske preskuse; |
| --- | --- |

AD.

ker je bila regija Barentsovega morja glavno preskusno okolje za sisteme balističnih in manevrirnih izstrelkov, ozemlje vzhodno od Nove dežele pa glavno območje za jedrske preskuse;

| AE. | ker je Rusija kršila suverenost in ozemeljsko celovitost svojih miroljubnih sosed, ko je preprečila svobodno plovbo v Azovskem, Črnem in Baltskem morju, česar pri ocenjevanju prihodnjih scenarijev glede ohranjanja mirnega sobivanja na Arktiki ni mogoče zanemariti; |
| --- | --- |

AE.

ker je Rusija kršila suverenost in ozemeljsko celovitost svojih miroljubnih sosed, ko je preprečila svobodno plovbo v Azovskem, Črnem in Baltskem morju, česar pri ocenjevanju prihodnjih scenarijev glede ohranjanja mirnega sobivanja na Arktiki ni mogoče zanemariti;

| AF. | ker so daljnosežni projekti in pobude Kitajske zelo zaskrbljujoči; ker je Kitajska januarja 2018 objavila prvo belo knjigo o politiki za Arktiko in si prizadeva dolgoročno okrepiti svoj položaj na Arktiki, zato se je v želji, da bi postala „polarna sila“ in okrepila sodelovanje z Rusijo na Arktiki, razglasila za državo blizu Arktike; ker je Kitajska za trgovanje v arktični regiji vzpostavila polarno svilno cesto kot nadaljevanje pobude En pas, ena pot, in je organizirala regionalne znanstvene raziskovalne misije, vzpostavila raziskovalna središča na Arktiki in sestavila 24 satelitov za polarno opazovanje; ker se Kitajska aktivno udeležuje dejavnosti Arktičnega sveta ter dvostransko sodeluje s posameznimi arktičnimi državami in drugimi deležniki, da bi si zagotovila podporo za izvajanje svojih pobud; |
| --- | --- |

AF.

ker so daljnosežni projekti in pobude Kitajske zelo zaskrbljujoči; ker je Kitajska januarja 2018 objavila prvo belo knjigo o politiki za Arktiko in si prizadeva dolgoročno okrepiti svoj položaj na Arktiki, zato se je v želji, da bi postala „polarna sila“ in okrepila sodelovanje z Rusijo na Arktiki, razglasila za državo blizu Arktike; ker je Kitajska za trgovanje v arktični regiji vzpostavila polarno svilno cesto kot nadaljevanje pobude En pas, ena pot, in je organizirala regionalne znanstvene raziskovalne misije, vzpostavila raziskovalna središča na Arktiki in sestavila 24 satelitov za polarno opazovanje; ker se Kitajska aktivno udeležuje dejavnosti Arktičnega sveta ter dvostransko sodeluje s posameznimi arktičnimi državami in drugimi deležniki, da bi si zagotovila podporo za izvajanje svojih pobud;

| AG. | ker je večina akterjev na Arktiki posodobila svoje strategije ob upoštevanju hitro spreminjajočih se razmer na Arktiki ter vse večjega gospodarskega in geostrateškega pomena te regije; |
| --- | --- |

AG.

ker je večina akterjev na Arktiki posodobila svoje strategije ob upoštevanju hitro spreminjajočih se razmer na Arktiki ter vse večjega gospodarskega in geostrateškega pomena te regije;

Mednarodno sodelovanje kot temelj varne, stabilne, uspešne, dostopne in miroljubne Arktike

| 1. | ponovno potrjuje, da je Arktika za EU kot deležnika in globalnega akterja na Arktiki strateškega in političnega pomena, in poudarja, da je EU odločena prevzeti vlogo odgovornega subjekta ter si prizadevati za dolgoročen trajnosten in miren razvoj regije s tesnim sodelovanjem z mednarodnimi partnerji; meni, da je ključnega pomena, da vsi deležniki, vključno z EU in njenimi državami članicami, ohranijo mirno in intenzivno mednarodno in regionalno sodelovanje, znanstvene raziskave, blaginjo in nenapeto ozračje na Arktiki ter se odzovejo na zelo zaskrbljujoče učinke in posledice podnebnih sprememb v tej regiji; meni, da ima Arktika ključno vlogo pri ohranjanju okoljskega ravnovesja planeta, meni, da je ta regija že dolgo miroljubna in v njej poteka plodno mednarodno sodelovanje, in želi pohvaliti Arktični svet ob 25. obletnici delovanja kot glavni forum za arktično sodelovanje, ki je dokazal, da lahko ohrani konstruktiven in pozitiven duh sodelovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira veljavnost treh temeljnih stebrov celostne politike EU za Arktiko, in sicer ambiciozno odzivanje na podnebne spremembe in zaščita arktičnega okolja, spodbujanje trajnostnega razvoja in krepitev mednarodnega sodelovanja; poudarja pomen uravnotežene arktične politike EU in meni, da je EU v edinstveno dobrem položaju, v katerem lahko pomaga usklajevati in dopolnjevati politike držav članic za Arktiko, zato poudarja, da je potrebna večja skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU v zvezi z Arktiko; poziva EU, naj arktično razsežnost vključi v svoje sektorske politike povsod, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomembno vlogo opazovalcev v Arktičnem svetu, ki imajo številne izkušnje in so že dolgo del znanstvenega in političnega sodelovanja na Arktiki; v zvezi s tem pozdravlja stalni dialog med opazovalci in predsedstvom Arktičnega sveta; podpira vlogo EU za status polnopravne opazovalke v Arktičnem svetu in spodbuja njegove članice, naj vlogo EU obravnavajo pozitivno; vendar poudarja, da je EU že de facto opazovalka v Arktičnem svetu in ima možnost sodelovati in prispevati pod enakimi pogoji kot druge članice opazovalke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora EU prispevati k okrepljenemu večstranskemu upravljanju Arktike, spodbujati trajnostno rabo virov in ščititi ter ohranjati Arktiko v sozvočju z njenim prebivalstvom; poziva EU, naj Arktičnemu svetu še naprej prispeva strokovno znanje in finančna sredstva ter poveča svoje sodelovanje v delovnih skupinah in različnih projektih Arktičnega sveta; meni, da bi bilo treba severno regijo obravnavati kot del severnega sosedstva EU in povečati sodelovanje v obstoječih forumih; poudarja, da severna dimenzija služi kot konstruktiven prostor za čezmejno sodelovanje z uspešnim modelom sektorskega sodelovanja, pri čemer EU enako prispeva k skupni politiki z Rusijo, Norveško in Islandijo ter drugimi opazovalkami; pozdravlja nadaljnje praktično sodelovanje na vrsti različnih področij; izpostavlja sodelovanje med lokalnimi in nacionalnimi državnimi ter nedržavnimi akterji v okviru Barentsovega evroarktičnega sveta, v katerem je EU polnopravna članica, o vprašanjih, ki so posebej pomembna za Barentsovo regijo; ugotavlja, da ima Barentsov evroarktični svet pomembno vlogo pri vzpostavljanju zaupanja in vzajemnega razumevanja na severu ter povečanju sodelovanja med arktičnimi državami; ugotavlja, da bi si EU morala tudi prizadevati za sodelovanje v drugih političnih forumih, povezanih z razvojem Arktike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja proces posodabljanja politike EU za Arktiko, ki sedaj poteka; ta politika bi morala odražati interes EU za Arktiko in obravnavati skupne izzive povečane mednarodne pozornosti ter podnebnih, okoljskih, geopolitičnih in geoekonomskih sprememb v regiji; meni, da bi morala politika vključevati nove subjekte, kot je Kitajska, in da bi bilo treba varnostno razsežnost Arktike obravnavati v okviru skupne zunanje in varnostne politike EU; zlasti meni, da bi posodobljena politika morala vključevati celovit pristop k varnosti, ki bi vključeval vidika okolja in zdravja ter vprašanje pomorske varnosti; ugotavlja, da bo takšna celovita posodobljena politika, ki bo temeljila na soglasju vseh držav članic, EU omogočila učinkovito, proaktivno in ambicioznejšo vlogo v tej regiji, ob upoštevanju perečih izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami in vse večjim geopolitičnim pomenom Arktike, hkrati pa bo služila tudi interesom državljanov EU, predvsem tistih, ki živijo na Arktiki, in zlasti domorodnih ljudstev; poudarja, da mora takšna politika odražati tako notranjo kot zunanjo razsežnost odnosov EU z Arktiko in bi morala vključevati razsežnost trajnostne povezljivosti, da bi rešili ključna vprašanja, s katerimi se soočajo prebivalci Arktike, kot je zagotavljanje kakovostnih internetnih povezav; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi bilo treba politiko EU za Arktiko izkoristiti bolj splošno za ozaveščanje državljanov, akademikov in podjetij EU o arktičnih vprašanjih ter njihovo večje vključevanje vanje; poziva k vzpostavitvi enotnega arktičnega portala, ki bo zajemal vse pobude in dejavnosti institucij EU na Arktiki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da zanimanje za Arktiko in njene vire narašča; je globoko zaskrbljen zaradi negativnih učinkov podnebnih sprememb, zlasti zaradi hitrega taljenja ledu in prekomernega izkoriščanja virov, ki ustvarjata nove elemente in razmere za nekatere oblike gospodarskega razvoja in dodatne motnje v vse bolj občutljivih arktičnih ekosistemih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nadalje poudarja, da je model celovitega upravljanja, ki temelji na mednarodnem pravu, doslej koristil vsem arktičnim državam in regiji kot celoti ter zagotovil predvidljivost in stabilnost regije; poudarja, da obstoječe regionalne strukture spodbujajo zaupanje in sodelovanje med arktičnimi državami; poudarja, da so arktične države v glavnem odgovorne za reševanje težav na svojih ozemljih; poudarja pa, da na sedanje in prihodnje izzive v tej regiji bistveno vplivajo zunanje sile; opominja, da je mednarodno pravo temelj pravnega okvira, ki ureja mednarodne odnose na Arktiki, in poudarja, kako pomembna je konvencija UNCLOS kot temelj za vse pomorske dejavnosti, zlasti del XV te konvencije kar zadeva mirno rešitev pomorskih sporov in različne postopke reševanja sporov za razmejitev arktične kontinentalne police in mirno reševanje vprašanj suverenosti znotraj Arktike v zvezi s teritorialnimi morji; ponovno poziva EU in države članice, naj prevzamejo vidnejšo vlogo pri učinkovitem izvrševanju mednarodnih konvencij, in poziva ZDA, naj ratificirajo konvencijo UNCLOS; poudarja tudi pomen mednarodnih organov, ustanovljenih v okviru konvencije UNCLOS, vključno s Komisijo za meje epikontinentalnega pasu (CLCS), Mednarodno oblastjo za morsko dno (ISA) in Mednarodnim sodiščem za pomorsko mednarodno pravo (ITLOS), pa tudi platform, kot so Arktični svet, konferenca arktičnih poslancev, Barentsov evro-arktični svet, Severna dimenzija in Združeni narodi, ter ostaja zavezan tesnemu in dejavnemu parlamentarnemu sodelovanju v arktičnih zadevah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava status suverenosti arktičnih držav in njihove suverene pravice v skladu z mednarodnim pravom; meni, da je bistveno ohraniti dosežke treh desetletij mirnega sodelovanja; poudarja, da bi bilo treba v celoti izkoristiti zmogljivosti EU za reševanje morebitnih varnostnih izzivov; poudarja, da so zaradi številnih kompleksnih in prepletenih vprašanj, povezanih z gospodarskim, okoljskim in varnostnim razvojem Arktike, za dialog o varnostnih potrebah te regije potrebni globalni, regionalni in lokalni forumi; |
| --- | --- |

9.

Podnebne spremembe na Arktiki

| 10. | je močno zaskrbljen zaradi ugotovitev iz posebnega poročila IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, v skladu s katerimi je globalno segrevanje v zadnjih letih privedlo do precejšnjega krčenja kriosfere, kar vključuje obsežno izgubo ledenih plošč in ledenikov, manjšanje obsega in tanjšanje snežne odeje in ledu na arktičnem morju ter višanje temperature permafrosta; je zelo zaskrbljen zaradi javnozdravstvenih in varnostnih posledic taljenja permafrosta, zaradi katerega prihajajo na površje bakterije in virusi, ki so mirovali stoletja ali tisočletja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je hitrost upadanja biotske raznovrstnosti na Arktiki zastrašujoča in je močno zaskrbljen zaradi ugotovitev iz globalnega poročila platforme IPBES o oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev; poudarja, da izgube biotske raznovrstnosti ne povzročajo le podnebne spremembe, temveč tudi globokomorsko rudarjenje, katerega obseg se bo po mnenju platforme IPBES v arktični regiji zaradi taljenja tega območja najbrž povečal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen zaradi poročil, da bakterije, ki se sproščajo s taljenjem permafrosta, sproščajo ogljik, ki škodi podnebju, pa tudi da lahko skupaj z virusi resno ogrozijo zdravje živali in ljudi; ugotavlja, da imajo podnebne spremembe in taljenje permafrosta škodljive učinke na možnosti za življenje in delo v regiji, saj je oboje povzročilo poslabšanje obstoječe infrastrukture, cest in stavb, pa tudi številne industrijske in prometne nesreče, ter ogrozilo območja kulturne dediščine in način življenja domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da se mora EU zavzemati za politike, ki zagotavljajo, da ukrepi za obravnavo okoljskih vprašanj upoštevajo interese prebivalcev arktične regije, vključno z avtohtonimi ljudstvi, pri zaščiti in razvoju regije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v prizadevanjih za oblikovanje ambicioznega podnebnega akcijskega načrta za Arktiko, ki bo obravnaval blaženje posledic svetovnih emisij toplogrednih plinov in prilagajanje na podnebne spremembe ter podpiral inovativne rešitve, primerne za Arktiko; |
| --- | --- |

14.

Geopolitične razmere na Arktiki

| 15. | pozdravlja dejstvo, da na stabilnost Arktike že dolgo ne vplivajo konflikti na drugih območjih sveta, in poudarja, kako pomembno je preprečiti, da bi geopolitične razmere v drugih regijah vplivale na Arktiko; vendar ugotavlja, da so se varnostne in vojaške razmere na Arktiki v zadnjih letih korenito spremenile, in priznava strateški pomen te regije; ugotavlja, da ima varna, stabilna, trajnostna, mirna in uspešna Arktika ključno vlogo pri varnosti Evrope kot celote in njenem strateškem kontekstu; poleg tega poudarja, da morajo biti vojaške dejavnosti na Arktiki predvidljive, pregledne in se morajo izvajati na način, ki spodbuja varnost in stabilnost, saj okrepljena militarizacija v kombinaciji s poslabšanjem svetovnih geopolitičnih odnosov lahko privede do incidentov in povečanja varnostnih tveganj; zato poziva k boljšemu regionalnemu dialogu, čezmejnemu sodelovanju in zadržanosti na vojaškem področju ter spodbuja proces pogajanj in ukrepe za krepitev zaupanja, namenjene dolgoročnemu cilju zmanjšanja vojaške opreme v regiji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da ima Ruska federacija poseben geografski položaj, saj so njene teritorialne vode in ekonomske cone veliko večje od voda in con drugih arktičnih držav; v zvezi s tem poudarja, da mora Rusija že zaradi svojih posebnih geografskih značilnosti biti sogovornica, a ima posledično tudi večje odgovornosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da ima Arktika pomembno mesto v vojaških strategijah vseh subjektov v regiji, in jih poziva, naj svojo politiko za Arktiko izvajajo ob doslednem spoštovanju mednarodnega prava; je zelo zaskrbljen zaradi postopnega kopičenja vojaških sil v Rusiji, ki je največja arktična država in vključuje razvoj zmogljivosti preprečevanja dostopa in zaseganja območij ter ponovno aktiviranje in obnovo pomorskih jedrskih sil in flote ledolomilcev, nekatere med njimi pa namerava Rusija opremiti z manevrirnimi izstrelki in sistemi za elektronsko bojevanje; meni, da vojaške razmere na terenu takšnih ukrepov ne upravičujejo in ti znatno presegajo legitimne obrambne namene, kar odraža namero Rusije, da bi dosegla strateško vojaško nadvlado v tej regiji, kar bi privedlo do nestabilnosti in večjega tveganja spopadov ter bi pomenilo odstopanje od pobude iz Murmanska iz leta 1987, katere cilj je bil preoblikovati Arktiko v mednarodno „območje miru“; poziva obtečajne narode, naj ne gradijo vojaških ali znanstvenih oporišč, ki bi jih varovale vojaške sile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da je Rusija namesto spodbujanja sodelovanja zavzela precej bolj tekmovalno, celo napadalno stališče v zvezi z Arktiko, ki jo obravnava kot območje za vojaško, ozemeljsko in gospodarsko širitev ter prizorišče za uresničevanje svojih ambicij velesile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vse arktične države, naj se vključijo v konstruktiven in vzajemno koristen dialog o vprašanjih, ki zadevajo vse od varstva okolja do gospodarskega razvoja in vojaških operacij; poudarja, da imata EU in Rusija veliko skupnih interesov na številnih področjih, povezanih z Arktiko, vključno s pomorsko varnostjo in čezmejnim sodelovanjem na področju okoljskih vprašanj; vendar poudarja, da bi moralo biti tvorno sodelovanje skladno z načelom selektivnega sodelovanja, tudi na področjih podnebja in okolja, ne bi smelo ogrožati ciljev sankcij in omejevalnih ukrepov, sprejetih zaradi dejanj ruske vlade drugod po svetu, ter bi moralo biti skladno s strategijo EU za odnose z Rusko federacijo; ugotavlja, da bi bilo treba Arktični svet uporabiti kot platformo za ohranitev in nadaljevanje odprtega dialoga z Rusijo o vprašanjih, ki so pomembna tudi za EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da mora EU natančno spremljati dejstvo, da je Kitajska vključila Arktiko v programe gospodarskega razvoja in stremi k vključitvi severne morske poti v pobudo En pas, ena cesta (v obliki „polarne svilne ceste“), in mora to upoštevati pri svoji posodobljeni politiki za Arktiko, saj predstavlja izziv vsakršni zamisli, da bi bilo mogoče Arktiko obravnavati kot samostojno regijo, odmaknjeno od svetovne geopolitike; v zvezi s tem ugotavlja, da Kitajska vlaga v raziskave, nove ledolomilce in strateške infrastrukturne projekte na Arktiki, ki spominjajo na delovanje te države v drugih delih sveta, in opozarja, da EU ne bi smela dovoliti, da si tretje države ustvarijo preveliko prednost na tem območju; izraža zaskrbljenost zaradi kitajskih prizadevanj za naložbe v pristanišča ob severni morski poti in za pridobitev rudarskih pravic, s katerimi bi med drugim utrdila svojo prisotnost na Arktiki, ter poziva arktične države, naj izvajajo temeljite preglede tujih naložb v svoje strateško pomembne objekte in infrastrukturo; |
| --- | --- |

20.

Varovanje pravice do plovbe

| 21. | pozdravlja, da je bil sprejet mednarodni kodeks Mednarodne pomorske organizacije za ladje, ki plujejo v polarnih vodah (polarni kodeks), ki začel veljati 1. januarja 2017; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se pripravi ocena izvajanja polarnega kodeksa Mednarodne pomorske organizacije ter upoštevanja standardov in obveznosti iz konvencij SOLAS in MARPOL, da bi ugotovili, ali jih subjekti, ki delujejo na Arktiki, v celoti izvajajo, ter opredelili vrzeli in pomanjkljivosti, ki jih bo treba dodatno obravnavati; poziva vse arktične obalne države, naj hitro sprejmejo potrebne ukrepe za popolno izvajanje polarnega kodeksa; poziva plovila, ki niso zajeta s konvencijo SOLAS, naj prostovoljno izvedejo te varnostne ukrepe ter druge ukrepe in smernice za varno in okolju prijazno plovbo na Arktiki; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo pomembnejšo vlogo pri spodbujanju učinkovitega izvajanja mednarodnih konvencij, kot so Pariški sporazum, konvencija Minamata, konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja, Göteborški protokol, Stockholmska konvencija, polarni kodeks, Aarhuška konvencija in konvencija o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k skupni odgovornosti za varnost življenja na morju in trajnost polarnega okolja, saj bo polarni ladijski promet v prihodnjih letih naraščal in se diverzificiral; v zvezi s tem poleg polarnega kodeksa pozdravlja ukrepe v zvezi z usmerjanjem ladij, ki so namenjeni zmanjšanju tveganja nesreč, ter določitev prepovedanih območij za večjo varnost plovbe ter varstvo tega krhkega in edinstvenega okolja; poudarja vlogo EU in držav članic pri preprečevanju in reševanju sporov na Arktiki, gradnji mehanizmov na področju civilne zaščite in izboljšanju zmogljivosti za obvladovanje kriz ter infrastrukture za iskanje in reševanje; poudarja, da EU lahko prispeva strokovno znanje in izkušnje na področju pomorske varnosti in zaščite s pomočjo svojih zmogljivosti in znanja na področju pomorskega prometa in plovbe; priznava, da pri operacijah iskanja in reševanja že poteka znatno čezmejno sodelovanje; spodbuja EU, naj poveča svoj prispevek k preprečevanju nesreč, pripravljenosti in odzivu nanje v okviru Arktičnega sveta, Foruma arktične obalne straže in Sveta Barentsovega evroarktičnega sveta; vendar z zaskrbljenostjo opaža razvoj in hitro rastoči pomorski promet in pridobivanje energije vzdolž severne morske poti, ki je postala vir geopolitičnih napetosti in okoljskih vprašanj; ugotavlja vse večji gospodarski interes zlasti Rusije in Kitajske za razvoj severne morske poti, saj jima bo to pomagalo spodbuditi gospodarsko rast in zagotovil svetovno konkurenčno nacionalno prometno omrežje; je seznanjen z velikimi energetskimi projekti, kot je trenutno sodelovanje Rusije in Kitajske pri projektu Yamal LNG in Arctic LNG 2, in je zaskrbljen, da bodo takšni projekti znatno povečali obseg pomorskega prometa na severni morski poti in povzročili velik pritisk na že tako ogrožen arktični ekosistem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | priznava, da ima Rusija znatno več ledolomilskih programov, Kitajska pa ji pri tem sledi, ter spodbuja države članice in druge partnerske države, naj vzpostavijo lastne zmogljivosti na tem področju; meni, da bi EU morala spodbujati gradnjo in uvedbo številnejših ledolomilcev ter proti ledu ojačanih ladij, ki bi plule pod zastavo EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba okrepiti pomorski nadzor in izmenjavo informacij v arktični regiji; podpira dodatne naložbe v vesoljsko spremljanje in navigacijo prek satelitskih omrežij Copernicus in Galileo, pa tudi informacije in-situ iz evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODnet), da bi izboljšali nujno odzivanje, varno navigacijo ter znanje o podnebnih spremembah; ugotavlja, da vse večja človeška dejavnost v tej regiji, vključno z rastočim turizmom, vzbuja resne skrbi glede varnosti ljudi, zlasti glede na ostre vremenske pogoje ter omejene zmogljivosti za iskanje in reševanje; meni, da sta mednarodno sodelovanje in tesno partnerstvo med vojaškim, javnim in nevladnim sektorjem ključna za zagotovitev ustrezne civilne zaščite v regiji; poudarja, da je treba spodbujati dobre prakse na področju iskanja in reševanja ter si jih izmenjevati in s skupnimi vajami prispevati k interoperabilnosti enot za iskanje in reševanje; priporoča, naj države članice razmislijo o vzpostavitvi novih projektov stalnega strukturnega sodelovanja, ki bodo na primer osredotočeni na iskanje in reševanje ali odziv na okoljske izzive in katerih namen bo povečati zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike na Arktiki; spodbuja EU in države članice, naj izvajajo vaje za simulacijo možnosti obsežnega izvajanja mehanizma na področju civilne zaščite na Arktiki; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vztraja, da je izjemno pomembno na Arktiki ohraniti spoštovanje pravic tujih ladij v skladu s konvencijo UNCLOS, zlasti členi 17–21 in 37–41, vključno s pravico do neškodljivega prehoda, pravico do tranzitnega prehoda in svobodo plovbe; obsoja dejanja, s katerimi Rusija omejuje pravice do plovbe na severnomorskih poteh tako, da jih opredeljuje kot celinske vode, ki so povsem pod njenim suverenim nadzorom, ustvarja regulativne in upravne ovire za tujo plovbo po tej poti ter je uvedla zahtevo, da se za vstop v njeno izključno ekonomsko cono in teritorialne vode pridobi njeno dovoljenje, ne da bi določila izrecno izjemo za plovila s suvereno imuniteto; poudarja, da bi vsi ukrepi, ki omejujejo svobodno plovbo, morali biti v skladu s konvencijo UNCLOS in običajnim mednarodnim pravom; poziva Rusko federacijo, naj spoštuje pravila, določena v konvenciji UNCLOS, ter zaveze, ki jih je sprejela s pridružitvijo letnim pozivom Generalne skupščine OZN državam pogodbenicam, naj svoje pomorske zahteve uskladijo s konvencijo UNCLOS; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi moral biti razvoj severnega prometnega prehoda trajnosten in prispevati k bolj zelenemu prehodu; ugotavlja, da bi zlasti severne železniške povezave spodbudile gospodarstva severnih in baltskih držav ter izboljšale dostop do trga v razsežnosti sever–jug; zato poziva Komisijo, naj obravnava vprašanja v zvezi s severnimi prometnimi potmi in opredeli priložnosti v okviru partnerstva severne dimenzije za promet in logistiko; poudarja, da so v regiji severne dimenzije nujne boljše povezave, da bi zmanjšali razdalje in zagotovili povezljivost v odziv na svetovni razvoj; |
| --- | --- |

28.

Trajnostni razvoj in izkoriščanje strateških virov

| 29. | poudarja pomen Arktike za energetsko varnost EU, odločno vztraja pri trajnostnem in znanstveno utemeljenem izkoriščanju energetskih virov na Arktiki ter poudarja, da je nujna okrepljena politika za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost EU, ki bo znatno zmanjšala odvisnost Unije od zunanjih virov in s tem povečala njeno varnost; poudarja, da se je treba boriti proti podnebnim spremembam z uresničevanjem ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da večja dostopnost ogromnih virov ogljikovodikov v arktični regiji zardi podnebnih sprememb in posledičnega taljenja ledu spreminja geostrateški pomen regije, kar lahko vpliva na mednarodno stabilnost; poziva države v regiji, naj še naprej rešujejo sedanje ali prihodnje spore o dostopu do naravnih virov na Arktiki s konstruktivnim dialogom v skladu z mednarodnim pravom, zlasti konvencijo UNCLOS, ter v duhu Deklaracije iz Ilulissata iz leta 2008; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da izkoriščanje virov nafte in plina na Arktiki predstavlja tveganje za okolje; poudarja, da bi gospodarski razvoj Arktike, zlasti odkrivanje in izkoriščanje naravnih virov na Arktiki, moral biti v skladu z mednarodnim pravom in ustreznimi mednarodnimi konvencijami in pravili ter strogimi previdnostnimi okoljskimi standardi, in poziva k določitvi strogih zahtev za odkrivanje in izkoriščanje novih zalog ogljikovodikov v tej regiji; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi prizadevanj zlasti Rusije ter zasebnih podjetij iz drugih držav za izvajanje daljnosežnih projektov izkoriščanja naravnih virov, s katerimi bi korenito posegli v okolje, ne da bi poprej opravili presojo vpliva na okolje; zato poziva vse arktične države, naj pred vsakršnimi projekti izkoriščanja opravijo ustrezne predhodne presoje vpliva na okolje, in poudarja pomen spoštovanja regulativnih standardov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi morala biti ključna cilja na Arktiki varstvo okolja in obvladovanje onesnaževanja, ki ga povzroča človek; odvrača od izkoriščanja arktičnih virov, kadar je znanstveno dokazano, da povzroča nepopravljivo škodo za ekosisteme na Arktiki in drugod; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja delo Arktičnega sveta pri boju proti onesnaževanju na Arktiki in poziva EU, naj v zvezi s tem prevzame dejavno vlogo in zagotovi pomoč; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavne okoljske katastrofe, ki jo je povzročil Norilsk Nickel, posledica katerega je bilo doslej največje razlitje nafte na polarni Arktiki, pa tudi zaradi črpanja strupene odpadne vode iz odlagalnega bazena v tundro ter drugih razlitij, do katerih redno prihaja, vendar niso vključena v uradno statistiko; pozdravlja odločitev sodišča, da podjetju, odgovornemu za katastrofo, naloži denarno kazen, vendar obenem izraža zaskrbljenost zaradi omejenega dostopa novinarjev in strokovnjakov do krajev nesreč ter poziva ruske oblasti, naj vzpostavijo pregledne in učinkovite postopke za poročanje o takšnih okoljskih katastrofah in njihovo spremljanje; obžaluje, da se takšne nesreče pogosto zgodijo na ozemljih domorodnih ljudstev, ki zaradi njih ne morejo še naprej živeti na tradicionalen način; poziva EU, naj podpre okoljevarstvenike in novinarje, ki preiskujejo takšne primere, in uporabi lastne vire, kot je Copernicus, za sledenje takšnemu onesnaževanju na Arktiki ter izvede temeljito oceno posledic zgolj pridobitno naravnanega izkoriščanja za okolje in ljudi; spodbuja sodelovanje z arktičnimi državami pri razvoju sistemov za hitro odzivanje za obvladovanje okoljskih katastrof v realnem času, zlasti razlitij nafte; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da ruska podjetja še vedno zmanjšujejo svoje naložbe v varstvo okolja in proizvodne objekte na goli minimum, da bi kar najhitreje ustvarila kar največji dobiček, zaradi česar v ozračje stalno izpuščajo emisije strupenih snovi, ki uničujejo okolje, pa tudi večino arktičnih mest, kot je Norilsk, ki so postala med najbolj onesnaženimi mesti na svetu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da bi morala imeti Arktika osrednjo vlogo v evropskem zavezništvu za surovine, s čimer bi se v Evropi povečala proizvodnja kritičnih mineralov in zmanjšala odvisnost od Kitajske na področju redkih zemeljskih kovin ter bi se ustvarile priložnosti za zeleno gospodarsko rast, kar je ključno za nadaljnji razvoj zelene tehnologije in boj proti podnebnim spremembam, ki najbolj ogrožajo to regijo; meni, da bi morale lokalne oblasti odločitve o izkopavanju mineralnih virov sprejemati pregledno; pozdravlja pobude na evropskem delu Arktike za trajnostno rudarjenje in zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida na primer s projektom HYBRIT, ki predstavlja prvi projekt proizvodnje železa brez fosilnih goriv na svetu ter upošteva vse večje povpraševanje po jeklu in potrebe vse bolj elektrificirane družbe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je Arktika bogata z mineralnimi viri in poudarja, da ima evropski del Arktike pomembno vlogo za oskrbo EU s surovinami, osnovnimi viri, tehnologijo in strokovnim znanjem, potrebnimi za digitalni in zeleni prehod; ugotavlja, da se večina kritičnih surovin EU nahaja na Arktiki, te pa bi lahko z ustreznim in trajnostnim upravljanjem povečale neodvisnost EU; ugotavlja, da je eden od dejavnikov, zaradi katerih Peking želi pridobiti nadzor nad rezervami Arktike, želja po ohranitvi prevladujočega položaja v dobavnih verigah bistvenih virov in ključnih sestavnih delov nastajajočih tehnologij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva, naj se poveča dostopnost digitalne infrastrukture na Arktiki, s čimer bi spodbudili podjetništvo, inovacije in diverzifikacijo gospodarskega razvoja; poudarja pomen spodbujanja uporabe obnovljivih virov energije v oddaljenih arktičnih skupnostih; spodbuja nadaljnje delo na področju inovativnih energetskih rešitev in s tem povezano gradnjo zmogljivosti na Arktiki z namenom preprečevanja podnebnih sprememb, ob upoštevanju potreb družbe; poudarja strateški pomen podmorskih telekomunikacijskih kablov v severnem Atlantiku, prek katerih poteka 95 % mednarodnih telekomunikacij; ponovno poudarja pomen okrepljenega čezatlantskega sodelovanja pri zaščiti in zagotavljanju spoštovanja mednarodnih instrumentov, ki urejajo podmorske kable, tudi konvencije UNCLOS; poudarja vlogo, ki jo ima Arktika zaradi svoje klimatološke in geografske konkurenčne prednosti na področju digitalne povezljivosti med Severno Ameriko, Evropo in Azijo, pa tudi kot lokacija centrov za shranjevanje podatkov; ugotavlja, da bi nove digitalne avtoceste prek razširjenega sistema kablov iz optičnih vlaken in infrastrukture morale omogočiti boljšo digitalno povezljivost za arktične skupnosti, pa tudi zdravstveno podporo in socialne storitve (na primer zdravstvene storitve na daljavo), izobraževanje prek spleta in splošno lažji dostop do svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava, da so naložbe v arktično regijo nezadovoljive; meni, da EU lahko prispeva h gospodarskemu, družbenemu in trajnostnemu razvoju, ki bi koristil arktičnim skupnostim, zlasti na področjih energetike, prometa in infrastrukture; meni, da so arktične regije dom inovativnih industrij, ki so ključne za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je zaradi velikih razdalj, redko poseljenih območij, ostrega podnebja in demografskih neravnovesij nujno treba povečati povezljivost, dostopnost in vključenost skupnosti z vlaganjem v informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter prometno infrastrukturo (železniško, morsko, kopensko in letalsko), da bi izboljšali produktivnost in trgovanje na Arktiki ter zunaj nje; meni, da bo boljša prometna in širokopasovna povezljivost tudi povečala priložnosti za čezmejno delo ter mobilnost študentov in dodatno razširila sodelovanje; poudarja, kako koristni so krajevno usmerjeni instrumenti, kot so strategije pametne specializacije in teritorialnega sodelovanja za oblikovanje trajnostnih naložb na Arktiki, ter meni, da bi bilo treba te politike EU nadalje razviti in povezati s politiko EU za Arktiko; poziva k vzpostavitvi posebne naložbene platforme, ki bo spodbudila tesnejše gospodarsko sodelovanje med gospodarstvi EU in Arktike, ob sodelovanju Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opozarja na vlogo zasebnega sektorja pri razvoju trajnostnih rešitev za Arktiko; poziva Komisijo, naj podpre naložbe evropskih podjetij v ključne sektorje, kot so proizvodnja energije iz obnovljivih virov, logistika in razvoj električnega omrežja, obenem pa opredeli naložbene priložnosti v okviru naložbenih in finančnih instrumentov EU, da bi evropskim podjetjem olajšali dostop do arktičnega trga; poudarja, kako pomembne so trgovina in naložbe v digitalno infrastrukturo, inovacije in gospodarski razvoj na Arktiki, pri katerih je potrebno tesnejše sodelovanje vladne, akademske in poslovne sfere; poziva EU, naj zmanjša tehnične ovire za trgovino, poveča sodelovanje s predstavniki podjetij ter spodbuja dodatno podporo Arktičnemu ekonomskemu svetu; vztraja, da morajo podjetja, ki delujejo v EU, pri vseh svojih poslovnih dejavnostih in odnosih z arktično regijo strogo spoštovati vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter zagotavljati učinkovite postopke potrebne skrbnosti v zvezi s človekovimi pravicami in okoljem; poziva te subjekte, naj v vseh fazah postopka zagotovijo učinkovita, smiselna in informirana posvetovanja s prizadetimi in potencialno prizadetimi deležniki, vključno z domorodnimi ljudstvi; poudarja, da bi vse gospodarske dejavnosti na Arktiki morale biti trajnostne, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihov vpliv na okolje, zlasti na podnebne spremembe, pa tudi njihove družbene posledice; poleg tega poudarja, da je treba dodatno spodbujati trajnostni regionalni razvoj, ki bo koristil tistim, ki živijo na Arktiki, nizkoogljične dejavnosti, znanje in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | na splošno podpira stališče, izraženo v sporazumu CAO, da bi bilo treba naravne vire izkoriščati le, če smo razumsko prepričani, da ne bo povzročena škoda za okolje, in poudarja pomen previdnostnega pristopa k arktičnemu in podarktičnemu ribolovu v vseh fazah; poudarja pomen ukrepov za upravljanje ribištva, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju za zagotovitev dolgoročne trajnosti; ugotavlja, da so se arktične obalne države dogovorile o okviru za upravljanje dejavnosti na Arktiki, vključno z zavezo za reševanje prekrivajočih se zahtev po morskih območjih; izraža podporo obstoječim regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva in mednarodnim sporazumom o ribištvu, pomorskem prometu in morskem okolju; poudarja, da bi EU morala biti v skladu s konvencijo UNCLOS vključena v upravljanje staležev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da velik delež rib, uvoženih v EU, prihaja z Arktike, in se zaveda, da se bodo spori zaradi ribištva verjetno še povečali, med drugim zaradi zmanjševanja ribjih staležev na nekaterih območjih in njihove migracije na druga območja, ki jo delno povzročajo tudi podnebne spremembe; pozdravlja podpis sporazuma CAO, s katerim se želi doseči trajnosti razvoj na Arktiki in s katerim bo uveden previdnostni pristop k upravljanju ribištva na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu, ter poziva, naj začne čim prej veljati; priznava pomembnost deklaracije iz Osla za dosego tega zavezujočega sporazuma, ki zadeva preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu; pozdravlja vključitev predstavnikov domorodnih organizacij v delegacije; vendar obžaluje, da so bili ti predstavniki in nevladne organizacije vključeni samo kot opazovalci; |
| --- | --- |

43.

Služenje lokalnim skupnostim in ohranjanje pravic domorodnih ljudstev

| 44. | pozdravlja dosežke, vendar opozarja, da je povprečje za Arktiko v večini nordijskih držav še vedno slabše od nacionalnega povprečja, kar zadeva revščino, nizko pričakovano življenjsko dobo ter zelo omejen človeški in gospodarski razvoj; se zaveda, da tehnološka preobrazba in podnebne spremembe vplivajo na tradicionalni način življenja in način življenja domorodnih ljudstev, zato ponovno poziva k dejavnemu vključevanju vseh skupnosti in prebivalcev Arktike, zlasti domorodnih ljudstev, ki imajo lokalno in praktično znanje, v postopke odločanja o razvojnih odločitvah; v zvezi s tem odločno podpira popolno in učinkovito izvajanje člena 19 Deklaracije o pravicah domorodnih ljudstev, zlasti glede potrebe, da države pridobijo njihovo prostovoljno predhodno in ozaveščeno soglasje, preden sprejmejo in izvedejo zakonodajne in upravne ukrepe ali začnejo razvojne projekte, ki bi lahko imeli posledice zanje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | priznava, da učinki taljenja ledu in blažjih temperatur izrivajo domorodno prebivalstvo in s tem ogrožajo njihov način življenja; priznava željo prebivalcev in vlad arktičnega območja s suverenimi pravicami in odgovornostmi, ki bi radi nadaljevali trajnostni gospodarski razvoj, obenem pa zaščitili tradicionalne vire za preživetje domorodnih ljudstev in zelo občutljivo naravo arktičnih ekosistemov, ob upoštevanju njihovih izkušenj pri trajnostni uporabi in razvoju različnih virov tega območja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba zagotoviti ohranitev kulture, tradicije in jezikov domorodnih ljudstev z vzpostavitvijo programov za krepitev zmogljivosti, ki bi bili namenjeni ozaveščanju o raznolikosti, zgodovini in pravicah domorodnih ljudstev, in sicer ne samo domorodnih mladih, temveč tudi nedomorodnega prebivalstva v celotni regiji; poziva delegacije EU v arktičnih državah, naj se vključijo v dejanski in vključujoč dialog z domorodnimi ljudstvi na nacionalni in regionalni ravni ter služijo kot kontaktne točke za vprašanja v zvezi z domorodnimi ljudstvi; poudarja, da mora osebje teh delegacij dobro poznati pravice domorodnih ljudstev, potrjene v Deklaraciji o pravicah domorodnih ljudstev; pozdravlja vse večje priznavanje pravic domorodnih ljudstev v zunanjih politikah EU; poziva k povečanju skladnosti notranjih in zunanjih politik EU za Arktiko na tem področju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | znova poziva, naj se v postopke odločanja o možnostih razvoja dejavno vključijo vsi prebivalci Arktike, ki imajo lokalno in praktično znanje, zlasti domorodna ljudstva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izraža obžalovanje zaradi prizadevanj ruske vlade, da si podredi civilno družbo, kar ima zelo negativen učinek na domorodna ljudstva, saj omejuje neodvisnost njihovih predstavništev in partnerstev v mednarodnih forumih ter ovira njihov dostop do zunanjih sredstev; ugotavlja, da se s podobnimi težavami srečujejo tudi druge nevladne organizacije, vključno z okoljskimi aktivisti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | izjavlja, da bi morale vse dejavnosti v arktični regiji, vključno z upravljanjem in trajnostno rabo arktičnih naravnih virov, spoštovati pravice domorodnih ljudstev in lokalnega prebivalstva ter jim koristiti; se v zvezi s tem zavzema za tesnejšo povezavo med podjetji, ki delujejo na Arktiki, in lokalnimi skupnostmi, da bi ustvarili gospodarske in raziskovalne priložnosti in delovna mesta ter spodbujali trajnostni razvoj virov, in podpira izvajanje standardov, kot sta Protokol o arktičnih naložbah in pobuda za globalni dogovor Organizacije združenih narodov; opozarja na obstoječe mednarodne instrumente, v katerih so določene pristojnosti, pravice in obveznosti držav glede upravljanja in trajnostne uporabe naravnih virov, ter vztraja, da je treba te instrumente še naprej v celoti spoštovati; poudarja, kako pomembno je zagotoviti medosebno sodelovanje, dostop do izobraževanja in poslovnih priložnosti ter podporo za mlade na Arktiki; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, kako pomembno je upoštevati želje, potrebe in izzive lokalnega prebivalstva, zlasti z vidika medosebnega sodelovanja, povezljivosti ter dostopa do interneta, izobraževanja, zdravstvenega varstva in zaposlitve, predvsem za mlade in za marginalizirane skupine; poudarja, da je treba posodobiti politiko za Arktiko z vključitvijo ambiciozne razsežnosti spola; poziva k večjemu financiranju programov, kot so program „sever-sever“ in drugi programi mobilnosti, namenjeni zlasti mladim, ki živijo na Arktiki, ter k večji podpori in sredstvom za pomoč prebivalcem Arktike pri prilagajanju na korenite spremembe, ki jih povzročajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno poziva vse preostale države članice, naj nemudoma ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih; |
| --- | --- |

51.

Znanost in znanje

| 52. | poziva arktične države, naj izpolnijo svoje obveznosti iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, zlasti v zvezi z ohranjanjem in situ; poziva vse države, naj zagotovijo, da se domorodna ljudstva in lokalne skupnosti na Arktiki vključijo v razprave in procese odločanja v ustreznih forumih mednarodne podnebne diplomacije in diplomacije na področju biotske raznovrstnosti; podpira priporočila domorodnih ljudstev za neposreden dostop do sredstev iz Zelenega podnebnega sklada za njihove trajnostne pobude za blaženje in prilagajanje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja pomembne prispevke EU in držav članic k polarni znanosti, ki bo nujna za razumevanje globalnih in lokalnih učinkov podnebnih sprememb ter pomembnost znanja kot temelja za politične odločitve in trajnostni razvoj Arktike; ponavlja poziv s 14. konference poslancev arktične regije, naj se okrepi baza znanja in izboljša znanstveno sodelovanje z novo pobudo mednarodnega polarnega leta; podpira mednarodna prizadevanja v zvezi z znanostjo, znanjem in inovacijami z arktično dimenzijo ter sodelovanje pri raziskavah na Arktiki, kot je sklenitev in izvajanje sporazuma o okrepitvi mednarodnega znanstvenega sodelovanja na Arktiki; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da je EU zagotovila znatno financiranje za arktične raziskave prek programov, kot je Obzorje 2020; poudarja, da je treba povečati financiranje EU za arktične raziskave in razvoj; poziva k večji prepoznavnosti in usklajenosti arktičnih raziskav in inovacij, tudi v okviru programa Obzorje Evropa; poziva Komisijo, naj zagotovi celovit pregled financiranja EU, namenjenega tej regiji in arktičnim sestavinam horizontalnih programov EU, in poziva EU, naj izvede ambiciozen, v prihodnost usmerjen in okoljsko trajnosten naložbeni načrt za Arktiko; meni, da bi bilo treba s takim načrtom povečati financiranje ključnih področij, kot so znanstvene raziskave, in dodeliti več sredstev za arktične raziskave, razvoj in inovacije, vesolje, digitalno in prometno infrastrukturo, vesoljske tehnologije, trajnostni pomorski promet, trajnostno pridobivanje in obdelavo surovin, energijo iz obnovljivih virov ter druge nizkoogljične dejavnosti in turizem; poudarja, da je treba izboljšati sinergije med obstoječimi instrumenti financiranja, da se preprečijo morebitna podvajanja ter kar najbolj poveča sodelovanje med notranjimi in zunanjimi programi EU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da je na Arktiki ogromen potencial za inovacije in trajnostno rabo virov, oblikovanje prakse, ki bi se nato lahko izvajala globalno, pri čemer je Arktika lahko preskusno območje med drugim za geotermalne, vetrne in hidro projekte, proizvodnjo jekla brez ogljika in bolj zeleno proizvodnjo baterij; priznava prispevek vesoljskih programov EU, kot so Copernicus, Galileo, skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev in satelitske komunikacije, za okoljsko, pomorsko in človeško varnost in zaščito na Arktiki, saj med drugim omogočajo spremljanje sprememb ledu, trajnostno upravljanje morskih virov, zaznavanje onesnaženosti, opozarjanje v izrednih razmerah, odkrivanje in sledenje premikom na morju ter storitve iskanja in reševanja; podpira stalno vlaganje v razvoj teh zmogljivosti in priporoča, naj se uporabljajo na Arktiki v sodelovanju z arktičnimi državami, ki so članice EU in/ali Nata, in pod njihovim vodstvom; |
| --- | --- |

55.

Več EU na Arktiki, več Arktike v EU

| 56. | pozdravlja vzpostavitev mesta posebnega odposlanca za arktične zadeve leta 2017; podpira nadaljevanje njegovega mandata in pozdravlja delo sedanjega posebnega odposlanca; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izboljšata sodelovanje med službami in usklajenost različnih programov in naložb na Arktiki ter ju poziva, naj dodelita toliko sredstev, da bodo ta odražala ambicijo politike EU na Arktiki; poziva Komisijo, naj ustanovi posebno delovno skupino, ki bo celovito pokrivala severno Evropo in Arktiko; ugotavlja, da bi bilo treba izboljšati notranje usklajevanje EU na področju arktičnih vprašanj, tako na ravni delovne skupine Komisije kot tudi med ustreznimi agencijami EU; spodbuja Komisijo, naj koordinacijsko vlogo za politike za Arktiko zaupa enemu od svojih podpredsednikov, da bi preprečila podvajanje pristojnosti; poziva Svet, naj ustanovi delovno skupino za severno Evropo in Arktiko, Evropsko službo za zunanje delovanje pa, naj v okviru svoje strukture ustanovi podobno enoto; meni, da bi bilo treba povečati vlogo Parlamenta pri oblikovanju politike EU za Arktiko in njeno izvrševanje in da bi moral Parlament Arktiki posvečati večjo pozornost, tudi z vzpostavitvijo posebne namenske medparlamentarne delegacije, ki bo posebej odgovorna za arktično sodelovanje; poziva k obsežnejši razpravi o arktičnih vprašanjih, tako v institucijah EU kot tudi v državah članicah; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da bi se za oceno učinkovitosti trenutnih politik EU moral uporabiti postopek posvetovanja o novi politiki EU za Arktiko; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da bi se EU kot globalna akterka morala dejavno udeleževati političnega dialoga, se odzvati na vse večjo strateško pomembnost Arktike in še naprej opravljati vlogo uveljavljene in verodostojne akterke na Arktiki, ki spoštuje edinstven sklop obstoječih arktičnih posvetovalnih forumov in uspešnih okvirnih mehanizmov za upravljanje; meni, da lahko EU služi kot pošten posrednik pri spodbujanju regionalne stabilnosti in blaginje; poziva EU, naj nadaljuje dialog in ukrepe za krepitev zaupanja v obstoječe večstranske okvire ter Arktiko kot prednostno nalogo vključi v globalno strategijo EU; poleg tega poziva k politiki povezljivosti posebej za Arktiko (digitalizacija, navigacija, logistika, promet); je trdno prepričan, da evropski zeleni dogovor z načrtom povečanih naložb v trajnostno rast in zlasti lokalne inovativne pobude predstavlja zelo potreben dolgoročni odgovor na vse večje izzive v zvezi s podnebnimi spremembami in bo znatno prispeval k odpravi strateške energetske odvisnosti EU; glede na navedeno poziva k vključitvi razsežnosti politike EU za Arktiko v evropski zeleni dogovor, strateško agendo EU za obdobje 2019–2024, globalno strategijo EU, strategijo EU za povezljivost in strategijo EU za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da morajo EU in njene države članice tudi v prihodnje vzdrževati konstruktivne odnose z vsemi arktičnimi državami, ki niso članice EU, in meni, da si mora EU še naprej prizadevati za sodelovanje z avtohtonimi prebivalci Arktike, ki temelji na pravicah, in ga spodbujati; poudarja, kako pomembno je, da si arktične države EU izmenjujejo več informacij o trenutnih izzivih v tej regiji, izboljšajo svoje zmogljivosti za hibridno vojskovanje, še naprej vlagajo v obrambo, povečajo usklajenost na področju trenutnih dejavnosti na Arktiki in skupaj razvijajo pomorsko in letalsko področje; poziva EU in njene države članice, naj tesneje sodelujejo pri vprašanjih Arktike v regionalnih in mednarodnih forumih, ter poziva EU, naj v večji meri vključi lokalne in regionalne ravni upravljanja v oblikovanje politik, ki vplivajo na to regijo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da so večja usklajenost na ravni EU in posvetovanja z državami EGP, ZDA, Kanado, pa tudi Združenim kraljestvom, Japonsko, Republiko Korejo, Indijo in drugimi partnericami, zavezanimi zagotavljanju miroljubnega sodelovanja in svobode plovbe na Arktiki, ter kar največje možno izkoriščanje sinergij najboljši odgovor na vse večje sodelovanje Kitajske in Rusije na Arktiki; |
| --- | --- |

60.

| 61. | je seznanjen z arktično varnostno pobudo ZDA in političnim okvirom Kanade za Arktiko in sever ter spodbuja EU, naj, kjer je ustrezno, sklene partnerstva s podobno mislečimi zavezniki, da bi zagotovila ustrezno usklajevanje v regiji; v zvezi s tem poziva k trdnemu dialogu med EU in Arktiko za podporo izvajanja politike EU v zvezi z Arktiko; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da bi morala biti varnostna vprašanja na Arktiki prav tako del posvetovanj in sodelovanja z Natom, ki lahko v okviru sveta Nato-Rusija rešuje nesoglasja, zmanjšuje napetosti in preprečuje krize; priznava pomen operacij nadzora in izvidnic v tej regiji ter vzpostavitve mehanizmov za boljšo izmenjavo informacij; meni, da bi predhodna uradna obvestila o vojaških vajah v arktični regiji lahko povečala preglednost vojaških dejavnosti v regiji; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, da skrajni sever sodi na področje pristojnosti vrhovnega poveljnika zavezniških sil za Evropo in da je za oblikovanje splošnega koncepta varnosti na Arktiki potrebno sodelovanje z Natom; glede na navedeno pozdravlja sklepe skupine za razmislek, ki jo je generalni sekretar Nata zadolžil, naj izvede v prihodnost usmerjen razmislek za oceno možnosti za okrepitev politične razsežnosti zveze Nato, v skladu s katerimi bi Nato moral okrepiti spremljanje razmer na skrajnem severu in Arktiki ter razviti strategijo, ki bi upoštevala širše načrte odvračanja in obrambe, vključno z določbami za obravnavo agresivnih potez državnih akterjev; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da je bila pri vojaški vaji Trident Juncture 2018, ki je pokazala, da je zveza Nato operativno dejavna na Arktiki, zlasti na skrajnem severu (v Norveškem in Barentsovem morju), zagotovljena najvišja raven preglednosti; poziva vse strani, ki izvajajo vojaške dejavnosti na Arktiki, naj sledijo tej praksi v skladu z mednarodnimi obveznostmi, vključno z dunajskim dokumentom OVSE, ter tako zmanjšajo tveganja, pojasnijo morebitne nesporazume in povečajo preglednost namer; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podpira prizadevanja za večjo odpornost proti morebitnemu pritisku Kitajske ali drugih subjektov, ki pri pridobivanju mineralnih surovin ne dajejo prednosti okolju prijaznim in trajnostnim načinom, ki so v skladu z mednarodnimi normami in konvencijami OZN; poziva projektno skupino StratCom Evropske službe za zunanje delovanje, naj spremlja kampanje, namenjene vplivanju na procese odločanja o pridobivanju mineralnih surovin v regiji; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da morajo EU in ZDA skupaj spodbujati varnost in stabilnost na Arktiki ter vlagati v svojo stalno znanstveno prisotnost v regiji in jo širiti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva, naj se Arktika vključi v razprave o strateškem kompasu EU, in poudarja, da bi bilo treba o razvoju Arktike redno razpravljati v okviru političnega in varnostnega odbora ter na sejah Sveta; poziva k rednejši izmenjavi mnenj o vprašanjih Arktike kot pomembnem področju posvetovanj med EU in Natom; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k večji prepoznavnosti EU na Arktiki in k vzpostavitvi okrepljenega političnega dialoga o dvostranskem sodelovanju EU s Ferskimi otoki in Grenlandijo ter naj skupaj z danskimi oblastmi preuči možnost ustanovitve uradov EU na Grenlandiji in Ferskih otokih; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva, naj se cilji nove strategije za Arktiko odražajo v programih z namenskim financiranjem, projektih in ustrezni zakonodaji EU, pa tudi v delu ustreznih agencij EU; |
| --- | --- |

69.

| 70. | meni, da bi bilo treba posodobiti pomorsko strategijo EU, tako da bi odražala nove priložnosti in izzive; podobne ocene in preglede bi bilo treba izvesti tudi za druge politike EU, vključno z vesoljsko politiko EU, da bi ocenili širitev obstoječih satelitskih programov, tako da bi pokrivali posebne potrebe Arktike, vključno z uporabo programa Copernicus za spremljanje onesnaženosti; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 41.

(2)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 71.

(3)  UL C 378, 9.11.2017, str. 174.

(4)  UL C 263, 25.7.2018, str. 136.

(5)  UL C 118, 8.4.2020, str. 32.

(6)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

(7)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(8)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/129

---

P9_TA(2021)0414

Zaščita invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (peticije 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 in druge) (2020/2209(INI))

(2022/C 132/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejetih peticij o vprašanjih invalidnosti, ki so omenjene v naslovu te resolucije, in razprav o njih v Odboru za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejetih peticij o vprašanjih invalidnosti, ki so omenjene v naslovu te resolucije, in razprav o njih v Odboru za peticije,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 19, 48, 67(4), 153, 165, 168 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 19, 48, 67(4), 153, 165, 168 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 in 47,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 1., 3., 10., 12. in 17. načela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 1., 3., 10., 12. in 17. načela,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju splošnih komentarjev Odbora za pravice invalidov, ki so veljavne smernice za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih komentarjev Odbora za pravice invalidov, ki so veljavne smernice za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov (v nadaljnjem besedilu: Odbor) z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov (v nadaljnjem besedilu: Odbor) z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija zagotavlja, da lahko invalidi dostopajo do njenega spletišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija zagotavlja, da lahko invalidi dostopajo do njenega spletišča,

| — | ob upoštevanju ukrepa Sveta o vzpostavitvi revidiranega okvira na ravni EU v skladu s členom 33(2) Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepa Sveta o vzpostavitvi revidiranega okvira na ravni EU v skladu s členom 33(2) Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o oblikovanju agende EU o pravicah invalidov za obdobje 2020–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o oblikovanju agende EU o pravicah invalidov za obdobje 2020–2030,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2020,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (6),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0426, protidiskriminacijska direktiva), ter stališča Parlamenta z dne 2. aprila 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0426, protidiskriminacijska direktiva), ter stališča Parlamenta z dne 2. aprila 2009 (9),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 4. junija 1998 o invalidskih parkirnih kartah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 4. junija 1998 o invalidskih parkirnih kartah (10),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (11),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. novembra 2020 o oceni evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2020)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. novembra 2020 o oceni evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2020)0291),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2020 o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2020 o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 o izvajanju Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu glede na Konvencijo OZN o pravicah invalidov (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 o izvajanju Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu glede na Konvencijo OZN o pravicah invalidov (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (17),

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 3. novembra 2016 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter invalidih v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 3. novembra 2016 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter invalidih v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2017 o vključujočem izobraževanju za invalidne učence in slušatelje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2017 o vključujočem izobraževanju za invalidne učence in slušatelje,

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 9. oktobra 2015 o zaščitni vlogi Odbora za peticije pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov ter njenih posodobitev iz let 2016, 2017 in 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 9. oktobra 2015 o zaščitni vlogi Odbora za peticije pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov ter njenih posodobitev iz let 2016, 2017 in 2018,

| — | ob upoštevanju svoje poglobljene analize z dne 15. avgusta 2016 o evropskem aktu o dostopnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje poglobljene analize z dne 15. avgusta 2016 o evropskem aktu o dostopnosti,

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 8. maja 2018 o prometu in turizmu za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 8. maja 2018 o prometu in turizmu za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo,

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 15. julija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 15. julija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020,

| — | ob upoštevanju člena 54 in člena 227(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 in člena 227(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0261/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0261/2021),

| A. | ker se približno 1 % vseh peticij, ki jih na leto prejme Odbor za peticije, nanaša na različna vprašanja invalidnosti; |
| --- | --- |

A.

ker se približno 1 % vseh peticij, ki jih na leto prejme Odbor za peticije, nanaša na različna vprašanja invalidnosti;

| B. | ker v EU živi približno 87 milijonov invalidov (18); |
| --- | --- |

B.

ker v EU živi približno 87 milijonov invalidov (18);

| C. | ker je 37 % prebivalcev EU, starih 15 let ali več, navedlo, da imajo (zmerne oziroma težje) fizične ali senzorične omejitve (19); |
| --- | --- |

C.

ker je 37 % prebivalcev EU, starih 15 let ali več, navedlo, da imajo (zmerne oziroma težje) fizične ali senzorične omejitve (19);

| D. | ker te peticije razkrivajo težave, s katerimi se srečujejo invalidi, in kažejo na to, da se v vsakdanjem življenju soočajo z diskriminacijo in ovirami ter ne uživajo temeljnih svoboščin in pravic iz Konvencije o pravicah invalidov, kot so dostop do javnega prevoza in grajenega okolja, uporaba znakovnega jezika, financiranje in enak dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

D.

ker te peticije razkrivajo težave, s katerimi se srečujejo invalidi, in kažejo na to, da se v vsakdanjem življenju soočajo z diskriminacijo in ovirami ter ne uživajo temeljnih svoboščin in pravic iz Konvencije o pravicah invalidov, kot so dostop do javnega prevoza in grajenega okolja, uporaba znakovnega jezika, financiranje in enak dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja;

| E. | ker se na splošno priznava, da se invalidi v vsakdanjem življenju še vedno srečujejo s številnimi ovirami in diskriminacijo, ki jim preprečujejo, da bi uživali temeljne svoboščine in pravice, določene v veljavnih zakonodajnih okvirih EU in OZN; ker to vključuje vzajemno priznavanje statusa invalidnosti med državami članicami (katerega nepriznavanje ovira svobodo gibanja v EU za invalide), dostop do javnega prevoza, fizično, senzorično in kognitivno dostopnost grajenega okolja, proizvodov, storitev in programov, uporabo znakovnega jezika in vseh drugih sredstev in vrst dostopnega komuniciranja in informacij, financiranje in enak dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja, dostop do trga dela, osebne pomoči in zaposlitve, vključenost v družbo, enake možnosti ter enako obravnavo pri zaposlovanju in poklicih; |
| --- | --- |

E.

ker se na splošno priznava, da se invalidi v vsakdanjem življenju še vedno srečujejo s številnimi ovirami in diskriminacijo, ki jim preprečujejo, da bi uživali temeljne svoboščine in pravice, določene v veljavnih zakonodajnih okvirih EU in OZN; ker to vključuje vzajemno priznavanje statusa invalidnosti med državami članicami (katerega nepriznavanje ovira svobodo gibanja v EU za invalide), dostop do javnega prevoza, fizično, senzorično in kognitivno dostopnost grajenega okolja, proizvodov, storitev in programov, uporabo znakovnega jezika in vseh drugih sredstev in vrst dostopnega komuniciranja in informacij, financiranje in enak dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja, dostop do trga dela, osebne pomoči in zaposlitve, vključenost v družbo, enake možnosti ter enako obravnavo pri zaposlovanju in poklicih;

| F. | ker imajo vsi invalidi enake pravice na enaki osnovi kot drugi na vseh življenjskih področjih ter imajo pravico do neodtujljivega dostojanstva, enake obravnave, neodvisnega življenja, samostojnosti in polne udeležbe v družbi ter ker upravičeno pričakujejo, da se bo njihov prispevek k socialnemu, političnemu in gospodarskemu napredku v EU spoštoval in cenil; |
| --- | --- |

F.

ker imajo vsi invalidi enake pravice na enaki osnovi kot drugi na vseh življenjskih področjih ter imajo pravico do neodtujljivega dostojanstva, enake obravnave, neodvisnega življenja, samostojnosti in polne udeležbe v družbi ter ker upravičeno pričakujejo, da se bo njihov prispevek k socialnemu, političnemu in gospodarskemu napredku v EU spoštoval in cenil;

| G. | ker so lahko peticije, ki jih Parlamentu pošljejo invalidi, ali peticije o vprašanjih invalidnosti vir informacij o pomanjkljivostih pri izvajanju konvencije na nacionalni in unijski ravni in so lahko v pomoč pri oblikovanju zakonodaje na vseh političnih področjih; |
| --- | --- |

G.

ker so lahko peticije, ki jih Parlamentu pošljejo invalidi, ali peticije o vprašanjih invalidnosti vir informacij o pomanjkljivostih pri izvajanju konvencije na nacionalni in unijski ravni in so lahko v pomoč pri oblikovanju zakonodaje na vseh političnih področjih;

| H. | ker ima Odbor za peticije zaščitno vlogo in zagotavlja, da EU pri oblikovanju politik in pri zakonodajnih ukrepih na ravni EU ravna v skladu s konvencijo; ker je bil Odbor Evropskega parlamenta za peticije povabljen, da skupaj z Evropskim varuhom človekovih pravic, Agencijo EU za temeljne pravice in Evropskim invalidskim forumom tvori okvir EU, ki ga je Svet sprejel na 3513. seji 16. januarja 2017; |
| --- | --- |

H.

ker ima Odbor za peticije zaščitno vlogo in zagotavlja, da EU pri oblikovanju politik in pri zakonodajnih ukrepih na ravni EU ravna v skladu s konvencijo; ker je bil Odbor Evropskega parlamenta za peticije povabljen, da skupaj z Evropskim varuhom človekovih pravic, Agencijo EU za temeljne pravice in Evropskim invalidskim forumom tvori okvir EU, ki ga je Svet sprejel na 3513. seji 16. januarja 2017;

| I. | ker Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poudarja pomen peticij, ki se nanašajo na pravice invalidov, glede na vlogo in odgovornosti, ki jih ima Parlamenta v okviru EU za spremljanje izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

I.

ker Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poudarja pomen peticij, ki se nanašajo na pravice invalidov, glede na vlogo in odgovornosti, ki jih ima Parlamenta v okviru EU za spremljanje izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| J. | ker ima Odbor za peticije zaradi svoje vloge posebno nalogo, da ščiti pravice invalidov v EU z uveljavljanjem njihovih temeljnih svoboščin in pravic, ki jih zagotavljata pravo EU in Konvencija OZN o pravicah invalidov; ker so informacije, ki so na voljo o teh pravicah, nezadostne in premalo dostopne; |
| --- | --- |

J.

ker ima Odbor za peticije zaradi svoje vloge posebno nalogo, da ščiti pravice invalidov v EU z uveljavljanjem njihovih temeljnih svoboščin in pravic, ki jih zagotavljata pravo EU in Konvencija OZN o pravicah invalidov; ker so informacije, ki so na voljo o teh pravicah, nezadostne in premalo dostopne;

| K. | ker Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve zelo ceni ključno vlogo Odbora za peticije, ki povezuje ljudi v EU, Parlament in druge institucije EU ter je pomemben instrument za vključevanje državljanov v participativno demokracijo; ker je pravica do naslavljanja peticij na Parlament ena od temeljnih pravic vsakega posameznika in organizacije s sedežem v EU ter nepogrešljiv neposredni vir dejanskih informacij; |
| --- | --- |

K.

ker Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve zelo ceni ključno vlogo Odbora za peticije, ki povezuje ljudi v EU, Parlament in druge institucije EU ter je pomemben instrument za vključevanje državljanov v participativno demokracijo; ker je pravica do naslavljanja peticij na Parlament ena od temeljnih pravic vsakega posameznika in organizacije s sedežem v EU ter nepogrešljiv neposredni vir dejanskih informacij;

| L. | ker bi morala biti pravica do peticije in postopek vlaganja peticije bolj prepoznavna in dostopna vsem posameznikom in organizacijam v EU, vključno z invalidi; ker bi moral Odbor za peticije zagotoviti večjo prepoznavnost in zadostne informacije v zvezi s tem, in sicer s ciljno usmerjenimi kampanjami obveščanja in ozaveščanja, s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, vključno z invalidi; ker Parlament še ni pripravil indeksa učinkovitosti za svoj sistem peticij ali zbral statističnih podatkov o obravnavi peticij; |
| --- | --- |

L.

ker bi morala biti pravica do peticije in postopek vlaganja peticije bolj prepoznavna in dostopna vsem posameznikom in organizacijam v EU, vključno z invalidi; ker bi moral Odbor za peticije zagotoviti večjo prepoznavnost in zadostne informacije v zvezi s tem, in sicer s ciljno usmerjenimi kampanjami obveščanja in ozaveščanja, s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, vključno z invalidi; ker Parlament še ni pripravil indeksa učinkovitosti za svoj sistem peticij ali zbral statističnih podatkov o obravnavi peticij;

| M. | ker je ta konvencija prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki so jo ratificirale EU in vse države članice; |
| --- | --- |

M.

ker je ta konvencija prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki so jo ratificirale EU in vse države članice;

| N. | ker EU in pet držav članic niso ratificirale izbirnega protokola h konvenciji; |
| --- | --- |

N.

ker EU in pet držav članic niso ratificirale izbirnega protokola h konvenciji;

| O. | ker je unija enakosti za vse v vseh pogledih ena od prednostnih nalog v političnih smernicah sedanje Komisije; |
| --- | --- |

O.

ker je unija enakosti za vse v vseh pogledih ena od prednostnih nalog v političnih smernicah sedanje Komisije;

| P. | ker je bilo v peticijah večkrat poudarjeno, da je dostop invalidov do izobraževanja omejen, zaradi česar je udeležba v izobraževalnih dejavnostih nižja od povprečja prebivalstva in zaradi česar obstaja tveganje socialne in ekonomske izključenosti; ker vsak četrti invalid predčasno zapusti izobraževalni sistem (20); |
| --- | --- |

P.

ker je bilo v peticijah večkrat poudarjeno, da je dostop invalidov do izobraževanja omejen, zaradi česar je udeležba v izobraževalnih dejavnostih nižja od povprečja prebivalstva in zaradi česar obstaja tveganje socialne in ekonomske izključenosti; ker vsak četrti invalid predčasno zapusti izobraževalni sistem (20);

| Q. | ker je imela novoimenovana komisarka za enakost ključno vlogo pri oblikovanju nove strategije za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 (evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030); |
| --- | --- |

Q.

ker je imela novoimenovana komisarka za enakost ključno vlogo pri oblikovanju nove strategije za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 (evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030);

| R. | ker Parlament v svojih resolucijah vedno znova poziva države članice, naj izvajajo ustrezne politike, da bodo invalidi deležni vseh socialnih, političnih in ekonomskih pravic; |
| --- | --- |

R.

ker Parlament v svojih resolucijah vedno znova poziva države članice, naj izvajajo ustrezne politike, da bodo invalidi deležni vseh socialnih, političnih in ekonomskih pravic;

| S. | ker so države članice dolžne zagotoviti, da imajo vsi v EU pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, ustanovljenim po zakonu, ter da ima vsakdo možnost svetovanja, obrambe in zastopanja; |
| --- | --- |

S.

ker so države članice dolžne zagotoviti, da imajo vsi v EU pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, ustanovljenim po zakonu, ter da ima vsakdo možnost svetovanja, obrambe in zastopanja;

| T. | ker je 24 držav članic, potem ko je Odbor za peticije na njihova stalna predstavništva naslovil poizvedbe o peticiji št. 0536/2017, izčrpno poročalo o doseženem napredku pri izvajanju konvencije, pri čemer je dostopnost eno od njenih osrednjih načel; |
| --- | --- |

T.

ker je 24 držav članic, potem ko je Odbor za peticije na njihova stalna predstavništva naslovil poizvedbe o peticiji št. 0536/2017, izčrpno poročalo o doseženem napredku pri izvajanju konvencije, pri čemer je dostopnost eno od njenih osrednjih načel;

| U. | ker se je predlagani postopek o protidiskriminacijski direktivi, ki bi s horizontalnim pristopom zagotovila večjo zaščito pred vsemi vrstami diskriminacije, v Svetu ustavil in se že več kot desetletje ne premakne z mrtve točke; |
| --- | --- |

U.

ker se je predlagani postopek o protidiskriminacijski direktivi, ki bi s horizontalnim pristopom zagotovila večjo zaščito pred vsemi vrstami diskriminacije, v Svetu ustavil in se že več kot desetletje ne premakne z mrtve točke;

| V. | ker je dostopnost prvi pogoj, da se lahko vse druge pravice iz konvencije uveljavljajo enakovredno z drugimi; ker je Komisija predlagala več ukrepov za spremljanje izvajanja veljavne zakonodaje o dostopnosti ter nove ukrepe za oblikovanje, pa tudi nove ukrepe za EU brez ovir; |
| --- | --- |

V.

ker je dostopnost prvi pogoj, da se lahko vse druge pravice iz konvencije uveljavljajo enakovredno z drugimi; ker je Komisija predlagala več ukrepov za spremljanje izvajanja veljavne zakonodaje o dostopnosti ter nove ukrepe za oblikovanje, pa tudi nove ukrepe za EU brez ovir;

| W. | ker pobude na ravni EU, kot je nagrada za dostopno mesto, spodbujajo prilagajanje javnih prostorov potrebam starejših in invalidov; ker so bila v okviru tega tekmovanja nagrajena mesta, ki se na ravni političnega odločanja zavezujejo, da bodo vključujoča za invalide, da bodo spoštovala njihove pravice in se odzivala na njihove potrebe ter vzpostavila socialni dialog z invalidskimi organizacijami in organizacijami starejših; ker prilagoditev javnih prostorov ne bo prispevala le k boju proti socialni izključenosti, temveč tudi h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

W.

ker pobude na ravni EU, kot je nagrada za dostopno mesto, spodbujajo prilagajanje javnih prostorov potrebam starejših in invalidov; ker so bila v okviru tega tekmovanja nagrajena mesta, ki se na ravni političnega odločanja zavezujejo, da bodo vključujoča za invalide, da bodo spoštovala njihove pravice in se odzivala na njihove potrebe ter vzpostavila socialni dialog z invalidskimi organizacijami in organizacijami starejših; ker prilagoditev javnih prostorov ne bo prispevala le k boju proti socialni izključenosti, temveč tudi h gospodarski rasti;

| X. | ker je iz več peticij moč razbrati težave pri dostopnosti grajenega okolja in prometa za invalide, pa tudi pri dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij in sistemov ter drugih instrumentov in storitev, ki so na voljo javnosti, in potrebo po izboljšanju te dostopnosti; |
| --- | --- |

X.

ker je iz več peticij moč razbrati težave pri dostopnosti grajenega okolja in prometa za invalide, pa tudi pri dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij in sistemov ter drugih instrumentov in storitev, ki so na voljo javnosti, in potrebo po izboljšanju te dostopnosti;

| Y. | ker je nujno, da se na spletnih straneh institucij EU vzpostavijo potrebne tehnične specifikacije, da bodo dostopne invalidom, tako da bodo lahko prejemali pravilne in neposredne informacije o vseh vprašanjih, ki jih zadevajo kot državljane, zato da bi se povečala dostopnost dokumentov, videoposnetkov in spletnih strani ter spodbudila uporaba alternativnih komunikacijskih sredstev; |
| --- | --- |

Y.

ker je nujno, da se na spletnih straneh institucij EU vzpostavijo potrebne tehnične specifikacije, da bodo dostopne invalidom, tako da bodo lahko prejemali pravilne in neposredne informacije o vseh vprašanjih, ki jih zadevajo kot državljane, zato da bi se povečala dostopnost dokumentov, videoposnetkov in spletnih strani ter spodbudila uporaba alternativnih komunikacijskih sredstev;

| Z. | ker je bila v Parlamentu ustanovljena medresorska delovna skupina za znakovni jezik, da bi ukrepali in izpolnili zahtevo iz peticije št. 1056/2016, da bi se lahko vlagale peticije v nacionalnih znakovnih jezikih, ki se uporabljajo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

Z.

ker je bila v Parlamentu ustanovljena medresorska delovna skupina za znakovni jezik, da bi ukrepali in izpolnili zahtevo iz peticije št. 1056/2016, da bi se lahko vlagale peticije v nacionalnih znakovnih jezikih, ki se uporabljajo v Evropski uniji;

| AA. | ker bi morale vlade pri ukrepih, ki jih sprejemajo med hudo zdravstveno krizo, ki jo je povzročila pandemija covida-19, vedno spoštovati temeljne pravice in svoboščine posameznikov ter s temi ukrepi ne bi smele diskriminirati invalidnih državljanov; |
| --- | --- |

AA.

ker bi morale vlade pri ukrepih, ki jih sprejemajo med hudo zdravstveno krizo, ki jo je povzročila pandemija covida-19, vedno spoštovati temeljne pravice in svoboščine posameznikov ter s temi ukrepi ne bi smele diskriminirati invalidnih državljanov;

| AB. | ker je iz več peticij razvidno, da je pandemija covida-19 poslabšala položaj invalidov, med drugim se kršijo njihove najosnovnejše človekove pravice, kot so dostop do zdravstvenega varstva, zaščitnih ukrepov proti širjenju bolezni in izobraževanja; |
| --- | --- |

AB.

ker je iz več peticij razvidno, da je pandemija covida-19 poslabšala položaj invalidov, med drugim se kršijo njihove najosnovnejše človekove pravice, kot so dostop do zdravstvenega varstva, zaščitnih ukrepov proti širjenju bolezni in izobraževanja;

| AC. | ker mora Evropski parlament zagotoviti, da so ukrepi v zvezi s covidom-19 v skladu z Listino o temeljnih pravicah in Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

AC.

ker mora Evropski parlament zagotoviti, da so ukrepi v zvezi s covidom-19 v skladu z Listino o temeljnih pravicah in Konvencijo OZN o pravicah invalidov;

| AD. | ker so bile občasno zaradi težkih razmer med krizo zaradi covida-19 začasno zaprte ustanove za invalide in starejše, kot so dnevni centri ali šole; ker je bila v teh izrednih razmerah skrb za osebe z motnjami v duševnem razvoju prepuščena njihovim družinskim članom; ker so bili invalidi, ki živijo v še odprtih ustanovah, med pandemijo močno prizadeti zaradi njihove odvisnosti od fizičnega stika z negovalci in pomožnim osebjem, pomanjkanja osebja, osebne zaščitne opreme in razkužil ter posledično visoke stopnje bolezni in povečanega števila smrtnih primerov; |
| --- | --- |

AD.

ker so bile občasno zaradi težkih razmer med krizo zaradi covida-19 začasno zaprte ustanove za invalide in starejše, kot so dnevni centri ali šole; ker je bila v teh izrednih razmerah skrb za osebe z motnjami v duševnem razvoju prepuščena njihovim družinskim članom; ker so bili invalidi, ki živijo v še odprtih ustanovah, med pandemijo močno prizadeti zaradi njihove odvisnosti od fizičnega stika z negovalci in pomožnim osebjem, pomanjkanja osebja, osebne zaščitne opreme in razkužil ter posledično visoke stopnje bolezni in povečanega števila smrtnih primerov;

| AE. | ker ukrepi za omejitev izhoda še posebej negativno vplivajo na invalide; |
| --- | --- |

AE.

ker ukrepi za omejitev izhoda še posebej negativno vplivajo na invalide;

| AF. | ker je v peticijah večkrat poudarjeno, da so zaposlitvene možnosti invalidov omejene; ker povprečna razlika med stopnjo zaposlenosti invalidov in neinvalidov v EU znaša 25 % (21); |
| --- | --- |

AF.

ker je v peticijah večkrat poudarjeno, da so zaposlitvene možnosti invalidov omejene; ker povprečna razlika med stopnjo zaposlenosti invalidov in neinvalidov v EU znaša 25 % (21);

| AG. | ker je stopnja zaposlenosti invalidov nizka in znaša 50,6 %, pri neinvalidih pa znaša 74,8 %; ker so se poleg tega zaradi pandemije ter socialne in gospodarske krize povečale neenakosti med invalidi in neinvalidi; |
| --- | --- |

AG.

ker je stopnja zaposlenosti invalidov nizka in znaša 50,6 %, pri neinvalidih pa znaša 74,8 %; ker so se poleg tega zaradi pandemije ter socialne in gospodarske krize povečale neenakosti med invalidi in neinvalidi;

| AH. | ker delo v segregiranih institucijah ne olajšuje vključevanja invalidov na odprti trg dela; |
| --- | --- |

AH.

ker delo v segregiranih institucijah ne olajšuje vključevanja invalidov na odprti trg dela;

| AI. | ker skoraj vsak četrti anketirani državljan EU poroča o določeni stopnji funkcionalnih omejitev zaradi zdravstvenega stanja (22); |
| --- | --- |

AI.

ker skoraj vsak četrti anketirani državljan EU poroča o določeni stopnji funkcionalnih omejitev zaradi zdravstvenega stanja (22);

| AJ. | ker so socialna zaščita in pravice iz delovnega razmerja, uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu s predpisi EU in Konvencijo OZN o pravicah invalidov ter druga vprašanja, ki spadajo v pristojnost Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, med najpogostejšimi vprašanji v zvezi z enakostjo invalidov, izraženimi v peticijah, ki jih je prejel Parlament; |
| --- | --- |

AJ.

ker so socialna zaščita in pravice iz delovnega razmerja, uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu s predpisi EU in Konvencijo OZN o pravicah invalidov ter druga vprašanja, ki spadajo v pristojnost Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, med najpogostejšimi vprašanji v zvezi z enakostjo invalidov, izraženimi v peticijah, ki jih je prejel Parlament;

| AK. | ker Odbor za peticije prejme veliko število peticij v zvezi z Direktivo Sveta 2000/78/ES, ki se nanašajo na neizvajanje načela enakega obravnavanja v zvezi z dostopom do vključujočega izobraževanja, zaposlovanja, poklicnega usposabljanja, napredovanja in delovnih pogojev invalidov; ker so države članice in EU ratificirale Konvencijo OZN o pravicah invalidov, katere 24. člen določa, da morajo podpisnice invalidom zagotoviti dostop do vseživljenjskega učenja, izobraževanja odraslih, poklicnega usposabljanja, splošnega terciarnega in srednješolskega izobraževanja ter brezplačnega in obveznega osnovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

AK.

ker Odbor za peticije prejme veliko število peticij v zvezi z Direktivo Sveta 2000/78/ES, ki se nanašajo na neizvajanje načela enakega obravnavanja v zvezi z dostopom do vključujočega izobraževanja, zaposlovanja, poklicnega usposabljanja, napredovanja in delovnih pogojev invalidov; ker so države članice in EU ratificirale Konvencijo OZN o pravicah invalidov, katere 24. člen določa, da morajo podpisnice invalidom zagotoviti dostop do vseživljenjskega učenja, izobraževanja odraslih, poklicnega usposabljanja, splošnega terciarnega in srednješolskega izobraževanja ter brezplačnega in obveznega osnovnega izobraževanja;

| AL. | ker je za kakovostno življenje invalidov bistveno, da imajo dostop do kakovostne zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega varstva, socialne zaščite, tudi čezmejne, dostop do ustreznih stanovanj, podpore za samostojno življenje ter enakih možnosti za udeležbo v prostočasnih dejavnostih in življenju skupnosti; |
| --- | --- |

AL.

ker je za kakovostno življenje invalidov bistveno, da imajo dostop do kakovostne zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega varstva, socialne zaščite, tudi čezmejne, dostop do ustreznih stanovanj, podpore za samostojno življenje ter enakih možnosti za udeležbo v prostočasnih dejavnostih in življenju skupnosti;

| AM. | ker je nedavno predstavljena evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030 dobrodošel korak naprej pri obravnavanju težav, s katerimi se srečujejo invalidi, vendar ker se ti ljudje še vedno srečujejo z ovirami in diskriminacijo; ker je bilo v letu 2019 28,4 % invalidov (starejših od 16 let) v EU izpostavljenih tveganju socialne izključenosti in revščine (23); ker bo morala za evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030 obravnavati to stanje; |
| --- | --- |

AM.

ker je nedavno predstavljena evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030 dobrodošel korak naprej pri obravnavanju težav, s katerimi se srečujejo invalidi, vendar ker se ti ljudje še vedno srečujejo z ovirami in diskriminacijo; ker je bilo v letu 2019 28,4 % invalidov (starejših od 16 let) v EU izpostavljenih tveganju socialne izključenosti in revščine (23); ker bo morala za evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030 obravnavati to stanje;

| AN. | ker načelo št. 17 evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo invalidi pravico do dohodkovne podpore, ki zagotavlja dostojno življenje, storitev, ki jim omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi, ter delovnega okolja, prilagojenega njihovim potrebam; |
| --- | --- |

AN.

ker načelo št. 17 evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo invalidi pravico do dohodkovne podpore, ki zagotavlja dostojno življenje, storitev, ki jim omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi, ter delovnega okolja, prilagojenega njihovim potrebam;

| AO. | ker bi morala biti zaščitena delovna mesta namenjena zagotavljanju vključevanja, rehabilitacije in prehoda na odprti trg dela, vendar so pogosto ločena okolja, v katerih delavci invalidi nimajo statusa zaposlenega ali ne uživajo pravic delavcev, kar je očitna kršitev Konvencije OZN o pravicah invalidov; ker lahko vključujoči modeli podprte zaposlitve, če temeljijo na pravicah in so priznani kot zaposlitev, spoštujejo pravice invalidov ter se uporabljajo za vključevanje in prehod na odprti trg dela; |
| --- | --- |

AO.

ker bi morala biti zaščitena delovna mesta namenjena zagotavljanju vključevanja, rehabilitacije in prehoda na odprti trg dela, vendar so pogosto ločena okolja, v katerih delavci invalidi nimajo statusa zaposlenega ali ne uživajo pravic delavcev, kar je očitna kršitev Konvencije OZN o pravicah invalidov; ker lahko vključujoči modeli podprte zaposlitve, če temeljijo na pravicah in so priznani kot zaposlitev, spoštujejo pravice invalidov ter se uporabljajo za vključevanje in prehod na odprti trg dela;

| AP. | ker gospodarska kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, pomeni resno grožnjo za evropska gospodarstva in ohranjanje delovnih mest; ker je pandemija še posebej prizadela ljudi iz prikrajšanih skupin, zlasti invalide; ker preventivni ukrepi zaradi covida-19 pomenijo tako priložnosti kot izzive za invalide, kar zadeva dostopnost trga dela in vključenost nanj; |
| --- | --- |

AP.

ker gospodarska kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, pomeni resno grožnjo za evropska gospodarstva in ohranjanje delovnih mest; ker je pandemija še posebej prizadela ljudi iz prikrajšanih skupin, zlasti invalide; ker preventivni ukrepi zaradi covida-19 pomenijo tako priložnosti kot izzive za invalide, kar zadeva dostopnost trga dela in vključenost nanj;

| AQ. | ker mora EU prek instrumenta NextGenerationEU podpirati odzivanje na covid-19 in okrevanje po njem, ki bosta vključevala invalide; ker so organizacije civilne družbe in prostovoljne organizacije, ki delujejo v sektorju invalidnosti, med krizo zaradi covida-19 znova pokazale, da so izjemno pomembne in odporne; |
| --- | --- |

AQ.

ker mora EU prek instrumenta NextGenerationEU podpirati odzivanje na covid-19 in okrevanje po njem, ki bosta vključevala invalide; ker so organizacije civilne družbe in prostovoljne organizacije, ki delujejo v sektorju invalidnosti, med krizo zaradi covida-19 znova pokazale, da so izjemno pomembne in odporne;

| AR. | ker so preventivni ukrepi zaradi covida-19 invalidom postavili nove ovire in poslabšali obstoječe izključitve na vseh področjih sveta dela; ker je bolj verjetno, da bodo delo izgubili invalidi in da bodo imeli težave pri iskanju zaposlitve; ker je pandemija covida-19 negativno vplivala na dostopnost organizacij dela in delovnih ureditev ter vključevanje vanje, pa tudi na zaposlitvene in delovne pogoje invalidov, številne invalide pa je izpostavila negativnim učinkom dela na daljavo; |
| --- | --- |

AR.

ker so preventivni ukrepi zaradi covida-19 invalidom postavili nove ovire in poslabšali obstoječe izključitve na vseh področjih sveta dela; ker je bolj verjetno, da bodo delo izgubili invalidi in da bodo imeli težave pri iskanju zaposlitve; ker je pandemija covida-19 negativno vplivala na dostopnost organizacij dela in delovnih ureditev ter vključevanje vanje, pa tudi na zaposlitvene in delovne pogoje invalidov, številne invalide pa je izpostavila negativnim učinkom dela na daljavo;

| AS. | ker je leta 2019 skoraj 18 milijonov otrok v EU živelo v gospodinjstvih, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost (22,2 % otrok); ker se invalidni otroci srečujejo s posebnimi omejitvami, zaradi katerih so še posebej ranljivi; ker to poudarja, da je treba otrokom v stiski zagotoviti brezplačen in učinkovit dostop do visokokakovostne predšolske vzgoje in varstva, izobraževanja in šolskih dejavnosti, najmanj enega zdravega obroka na vsak šolski dan in zdravstvenega varstva ter učinkovit dostop do zdrave prehrane in ustrezne nastanitve, kot je določeno v priporočilu Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke; |
| --- | --- |

AS.

ker je leta 2019 skoraj 18 milijonov otrok v EU živelo v gospodinjstvih, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost (22,2 % otrok); ker se invalidni otroci srečujejo s posebnimi omejitvami, zaradi katerih so še posebej ranljivi; ker to poudarja, da je treba otrokom v stiski zagotoviti brezplačen in učinkovit dostop do visokokakovostne predšolske vzgoje in varstva, izobraževanja in šolskih dejavnosti, najmanj enega zdravega obroka na vsak šolski dan in zdravstvenega varstva ter učinkovit dostop do zdrave prehrane in ustrezne nastanitve, kot je določeno v priporočilu Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke;

| AT. | ker so vse države članice EU ratificirale Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, s čimer je zanje postala zavezujoča, in ker člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji določa kot cilj EU, da spodbuja varstvo otrokovih pravic; ker Listina zagotavlja, da institucije EU in države članice pri izvajanju prava EU varujejo otrokove pravice; ker je Parlament z veliko večino sprejel resolucijo o evropskem jamstvu za otroke, v kateri zahteva, da se vsem otrokom, vključno z romskimi otroki, invalidnimi otroki, otroki brez državljanstva in otroki migranti ter tistimi, ki živijo v izrednih humanitarnih razmerah, zagotovi dostop do vključujočega izobraževanja od zgodnjega otroštva do adolescence; |
| --- | --- |

AT.

ker so vse države članice EU ratificirale Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, s čimer je zanje postala zavezujoča, in ker člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji določa kot cilj EU, da spodbuja varstvo otrokovih pravic; ker Listina zagotavlja, da institucije EU in države članice pri izvajanju prava EU varujejo otrokove pravice; ker je Parlament z veliko večino sprejel resolucijo o evropskem jamstvu za otroke, v kateri zahteva, da se vsem otrokom, vključno z romskimi otroki, invalidnimi otroki, otroki brez državljanstva in otroki migranti ter tistimi, ki živijo v izrednih humanitarnih razmerah, zagotovi dostop do vključujočega izobraževanja od zgodnjega otroštva do adolescence;

| AU. | ker je diskriminacija invalidov pri delu povezana z manj možnostmi za vključujoče izobraževanje in poklicno usposabljanje, segregacijo in diskriminacijo na stanovanjskem področju in področju zdravstvenega varstva in nedostopnostjo prevoza ter drugih storitev in proizvodov; |
| --- | --- |

AU.

ker je diskriminacija invalidov pri delu povezana z manj možnostmi za vključujoče izobraževanje in poklicno usposabljanje, segregacijo in diskriminacijo na stanovanjskem področju in področju zdravstvenega varstva in nedostopnostjo prevoza ter drugih storitev in proizvodov;

| AV. | ker je Parlament v svoji resoluciji o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu razkril pomanjkljivosti Direktive Sveta 2000/78/ES; |
| --- | --- |

AV.

ker je Parlament v svoji resoluciji o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu razkril pomanjkljivosti Direktive Sveta 2000/78/ES;

| AW. | ker morajo države članice v skladu z Direktivo (EU) 2019/1158 oceniti, ali bi bilo treba pogoje za dostop do starševskega dopusta, oskrbovalskega dopusta ali dopusta delavcev ter podrobno ureditev dopusta prilagoditi posebnim potrebam staršev, ki so v posebno neugodnem položaju, kot so invalidni starši (posvojitelji, starši samohranilci, od mize in postelje ločeni straši), starši invalidnih otrok ali straši dolgotrajno bolnih otrok ali starši, ki živijo v težkih razmerah; |
| --- | --- |

AW.

ker morajo države članice v skladu z Direktivo (EU) 2019/1158 oceniti, ali bi bilo treba pogoje za dostop do starševskega dopusta, oskrbovalskega dopusta ali dopusta delavcev ter podrobno ureditev dopusta prilagoditi posebnim potrebam staršev, ki so v posebno neugodnem položaju, kot so invalidni starši (posvojitelji, starši samohranilci, od mize in postelje ločeni straši), starši invalidnih otrok ali straši dolgotrajno bolnih otrok ali starši, ki živijo v težkih razmerah;

| AX. | ker se invalidi v vsakdanjem življenju srečujejo s številnimi ovirami, med drugim ko poskušajo pridobiti osebno pomoč, se vključiti v skupnost, poiskati primerno in cenovno dostopno stanovanje in pridobiti cenovno dostopno zdravstveno varstvo ter socialno in zdravstveno varstvo, osredotočeno na posameznika; |
| --- | --- |

AX.

ker se invalidi v vsakdanjem življenju srečujejo s številnimi ovirami, med drugim ko poskušajo pridobiti osebno pomoč, se vključiti v skupnost, poiskati primerno in cenovno dostopno stanovanje in pridobiti cenovno dostopno zdravstveno varstvo ter socialno in zdravstveno varstvo, osredotočeno na posameznika;

| AY. | ker sta brezposelnost ter pomanjkanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest za invalide glavna dejavnika, ki prispevata k visokemu tveganju revščine, socialne izključenosti in brezdomstva med invalidi; |
| --- | --- |

AY.

ker sta brezposelnost ter pomanjkanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest za invalide glavna dejavnika, ki prispevata k visokemu tveganju revščine, socialne izključenosti in brezdomstva med invalidi;

| AZ. | ker je leta 2017 tretjina odraslih invalidov v EU živela v gospodinjstvih, katerih finančna sredstva niso zadostovala za kritje običajnih nujnih izdatkov; ker bi leta 2019 brez socialnih prejemkov, nadomestil ali pokojnin skoraj dvema tretjinama prebivalstva EU z omejitvijo dejavnosti grozila revščina (24); |
| --- | --- |

AZ.

ker je leta 2017 tretjina odraslih invalidov v EU živela v gospodinjstvih, katerih finančna sredstva niso zadostovala za kritje običajnih nujnih izdatkov; ker bi leta 2019 brez socialnih prejemkov, nadomestil ali pokojnin skoraj dvema tretjinama prebivalstva EU z omejitvijo dejavnosti grozila revščina (24);

| BA. | ker so invalidi raznolika skupina in pogosto izpostavljeni presečni diskriminaciji, katere kumulativni učinki povsem konkretno vplivajo na zaposlitev; |
| --- | --- |

BA.

ker so invalidi raznolika skupina in pogosto izpostavljeni presečni diskriminaciji, katere kumulativni učinki povsem konkretno vplivajo na zaposlitev;

| BB. | ker so države članice pri deinstitucionalizaciji dosegle različno raven napredka in ker kljub uvedbi ustreznih politik ter dodelitvi znatnih sredstev v EU še vedno milijon ljudi živi v zavodih; ker je bilo vloženih več peticij o zlorabi sredstev EU za deinstitucionalizacijo invalidov; ker je februarja 2021 evropska varuhinja človekovih pravic začela preiskavo na lastno pobudo o vlogi Komisije pri zagotavljanju, da države članice uporabljajo sredstva EU za spodbujanje samostojnega življenja invalidov in starejših ter prehoda iz ustanov za bivalno oskrbo v oskrbo na domu; ker morajo države članice pospešiti proces deinstitucionalizacije in ker mora Komisija pozorno spremljati njihov napredek; |
| --- | --- |

BB.

ker so države članice pri deinstitucionalizaciji dosegle različno raven napredka in ker kljub uvedbi ustreznih politik ter dodelitvi znatnih sredstev v EU še vedno milijon ljudi živi v zavodih; ker je bilo vloženih več peticij o zlorabi sredstev EU za deinstitucionalizacijo invalidov; ker je februarja 2021 evropska varuhinja človekovih pravic začela preiskavo na lastno pobudo o vlogi Komisije pri zagotavljanju, da države članice uporabljajo sredstva EU za spodbujanje samostojnega življenja invalidov in starejših ter prehoda iz ustanov za bivalno oskrbo v oskrbo na domu; ker morajo države članice pospešiti proces deinstitucionalizacije in ker mora Komisija pozorno spremljati njihov napredek;

| BC. | ker se pri zbiranju statističnih podatkov EU o prebivalstvu ne upoštevata narava invalidnosti osebe in število invalidov v bivalni oskrbi, kar ovira skladnost z 31. členom Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

BC.

ker se pri zbiranju statističnih podatkov EU o prebivalstvu ne upoštevata narava invalidnosti osebe in število invalidov v bivalni oskrbi, kar ovira skladnost z 31. členom Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| BD. | ker se seznami nadomestil in pravic, ki izhajajo iz statusa invalidnosti, med državami članicami razlikujejo, kot se tudi subjekti, ki te pravice opredeljujejo in priznavajo; |
| --- | --- |

BD.

ker se seznami nadomestil in pravic, ki izhajajo iz statusa invalidnosti, med državami članicami razlikujejo, kot se tudi subjekti, ki te pravice opredeljujejo in priznavajo;

| BE. | ker se bo po pričakovanjih število invalidov in oseb, ki potrebujejo oskrbo in dolgotrajno oskrbo, v EU močno povečalo, med drugim zaradi demografskih izzivov in povečanja kroničnih obolenj; ker večino dolgotrajne oskrbe trenutno zagotavljajo neformalni oskrbovalci, ki so običajno neplačani in večinoma ženske; ker bi bilo treba politike za spoprijemanje z demografskimi izzivi in odzivanje na naraščajoče potrebe po oskrbi in dolgoročne potrebe zasnovati tako, da ne bodo povzročile večjega pritiska na neformalne oskrbovalce; |
| --- | --- |

BE.

ker se bo po pričakovanjih število invalidov in oseb, ki potrebujejo oskrbo in dolgotrajno oskrbo, v EU močno povečalo, med drugim zaradi demografskih izzivov in povečanja kroničnih obolenj; ker večino dolgotrajne oskrbe trenutno zagotavljajo neformalni oskrbovalci, ki so običajno neplačani in večinoma ženske; ker bi bilo treba politike za spoprijemanje z demografskimi izzivi in odzivanje na naraščajoče potrebe po oskrbi in dolgoročne potrebe zasnovati tako, da ne bodo povzročile večjega pritiska na neformalne oskrbovalce;

| BF. | ker invalidnost pogosto nastopi zaradi poškodbe pri delu ali kroničnih obolenj, povezanih s poklicno boleznijo in izpostavljenostjo zdravstvenim tveganjem; |
| --- | --- |

BF.

ker invalidnost pogosto nastopi zaradi poškodbe pri delu ali kroničnih obolenj, povezanih s poklicno boleznijo in izpostavljenostjo zdravstvenim tveganjem;

| BG. | ker bi se morala zavezanost boljšemu vključevanju in varstvu pravic invalidov odražati na vseh področjih politike, tudi v procesu evropskega semestra; |
| --- | --- |

BG.

ker bi se morala zavezanost boljšemu vključevanju in varstvu pravic invalidov odražati na vseh področjih politike, tudi v procesu evropskega semestra;

| BH. | ker bi morale EU in države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe za izvajanje pravic, priznanih v Konvenciji OZN o pravicah invalidov in spremeniti ali odpraviti veljavne ukrepe, ki diskriminirajo invalide; ker bi morale EU in države članice v vseh politikah in programih varovati in spodbujati temeljne pravice invalidov; |
| --- | --- |

BH.

ker bi morale EU in države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe za izvajanje pravic, priznanih v Konvenciji OZN o pravicah invalidov in spremeniti ali odpraviti veljavne ukrepe, ki diskriminirajo invalide; ker bi morale EU in države članice v vseh politikah in programih varovati in spodbujati temeljne pravice invalidov;

| BI. | ker v Evropski uniji živi 46 milijonov invalidnih žensk in deklet (25); |
| --- | --- |

BI.

ker v Evropski uniji živi 46 milijonov invalidnih žensk in deklet (25);

| BJ. | ker se invalidne ženske in dekleta soočajo z večplastno diskriminacijo in izzivi, ki izhajajo iz presečišča spola in invalidnosti ter spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izraza, spolnih značilnosti, države izvora, družbenega razreda, priseljenskega statusa, starosti in rasne ali etnične pripadnosti; ker je pri invalidkah, ki so del manjšin, verjetneje, da bodo zaradi svojega ranljivega položaja trojno diskriminirane; ker diskriminacija ovira njihovo udeležbo na vseh področjih življenja, vključno s socialno-ekonomsko prikrajšanostjo, družbeno osamitvijo, nasiljem na podlagi spola, prisilno sterilizacijo in splavom, pomanjkanjem dostopa do storitev skupnosti, kulturo, športom in prostim časom, nizko kakovostnimi stanovanji, institucionalizacijo in neustrezno zdravstveno oskrbo; ker te ovire zmanjšujejo verjetnost polnega sodelovanja v družbi, dejavne udeležbe v njej in prispevanja k njej, vključno z izobraževanjem in trgom dela; |
| --- | --- |

BJ.

ker se invalidne ženske in dekleta soočajo z večplastno diskriminacijo in izzivi, ki izhajajo iz presečišča spola in invalidnosti ter spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izraza, spolnih značilnosti, države izvora, družbenega razreda, priseljenskega statusa, starosti in rasne ali etnične pripadnosti; ker je pri invalidkah, ki so del manjšin, verjetneje, da bodo zaradi svojega ranljivega položaja trojno diskriminirane; ker diskriminacija ovira njihovo udeležbo na vseh področjih življenja, vključno s socialno-ekonomsko prikrajšanostjo, družbeno osamitvijo, nasiljem na podlagi spola, prisilno sterilizacijo in splavom, pomanjkanjem dostopa do storitev skupnosti, kulturo, športom in prostim časom, nizko kakovostnimi stanovanji, institucionalizacijo in neustrezno zdravstveno oskrbo; ker te ovire zmanjšujejo verjetnost polnega sodelovanja v družbi, dejavne udeležbe v njej in prispevanja k njej, vključno z izobraževanjem in trgom dela;

| BK. | ker je v Evropski uniji 20,6 % invalidk zaposlenih s polnim delovnim časom v primerjavi z 28,5 % invalidov zaposlenih s polnim delovnim časom (26); ker je iz podatkov razvidno, da v EU grozita revščina in socialna izključenost povprečno 29,5 % invalidkam v primerjavi z 27,5 % invalidom (27); |
| --- | --- |

BK.

ker je v Evropski uniji 20,6 % invalidk zaposlenih s polnim delovnim časom v primerjavi z 28,5 % invalidov zaposlenih s polnim delovnim časom (26); ker je iz podatkov razvidno, da v EU grozita revščina in socialna izključenost povprečno 29,5 % invalidkam v primerjavi z 27,5 % invalidom (27);

| BL. | ker je v Konvenciji OZN o pravicah invalidov navedeno, da so invalidne ženske in dekleta bolj izpostavljene nasilju znotraj in zunaj doma; ker nekatere države članice še niso ratificirale Konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulsko konvencijo); ker bo razširitev kaznivih dejanj na posebne oblike nasilja na podlagi spola v skladu s členom 83(1) PDEU zagotovila večjo zaščito invalidnih žensk in deklet; |
| --- | --- |

BL.

ker je v Konvenciji OZN o pravicah invalidov navedeno, da so invalidne ženske in dekleta bolj izpostavljene nasilju znotraj in zunaj doma; ker nekatere države članice še niso ratificirale Konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulsko konvencijo); ker bo razširitev kaznivih dejanj na posebne oblike nasilja na podlagi spola v skladu s členom 83(1) PDEU zagotovila večjo zaščito invalidnih žensk in deklet;

Upravljanje in izvajanje

| 1. | poudarja, da je treba na vseh ravneh ozaveščati o pravicah invalidov iz konvencije ter varovati njihove pravice in dostojanstvo, poleg tega je treba spodbujati plodno sodelovanje in izmenjavo zgledov dobre prakse med državami članicami; poudarja, da so potrebne splošno sprejete opredelitve invalidnosti, deinstitucionalizacije, življenja v skupnosti, neodvisnega življenja in vključujočega izobraževanja; spodbuja države članice, naj okrepijo mehanizme usklajevanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morale države članice okrepiti svoja prizadevanja za zagotavljanje podpore invalidom na teh prednostnih področjih: zdravje, izobraževanje, dostopnost, zaposlovanje in delovni pogoji, neodvisno življenje, usklajevanje, življenjske razmere, socialna zaščita in ozaveščanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vse države članice, ki še niso ratificirale izbirnega protokola h konvenciji, naj to nemudoma storijo, Evropsko unijo pa poziva naj ga v celoti ratificira; poziva Svet, naj sprejme potrebne ukrepe in zagotovi pristop Unije k izbirnemu protokolu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je izbirni protokol nedeljiv del konvencije; želi opozoriti, da izbirni protokol državljanom zagotavlja forum za sporočanje kršitev določb, ki jih domnevno stori država pogodbenica, in omogoča, da Odbor začne zaupne preiskave, kadar prejme informacije, ki nakazujejo, da država hudo ali sistematično krši konvencijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj izvede celovit medsektorski pregled zakonodaje in programov financiranja EU, da bi v celoti spoštovali konvencijo s konstruktivnim vključevanjem invalidskih organizacij in članov okvira EU za spremljanje izvajanja konvencije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju in izvajanju politik in ukrepov upoštevajo raznolikost in raznovrstnost invalidov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen z napredkom v državah članicah pri dejanskem izvajanju in spremljanju Konvencije o pravicah invalidov ter pri prilagajanju ukrepov za dostopnost standardom konvencije; poziva države članice, naj v skladu s 33. členom konvencije za njeno izvajanje in spremljanje njenega izvajanja nemudoma določijo pristojne organe za stike in način usklajevanja na vseh upravnih ravneh; poudarja, da bi morale države članice zagotoviti udeležbo znatnega števila invalidov v delu teh organov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira predlog Komisije o vzpostavitvi platforme za invalidnost, da se izboljšata sodelovanje na ravni EU in izvajanje evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2021–2030 in nacionalnih strategij na tem področju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morala biti nova platforma EU za invalidnost usklajena s smernicami, določenimi v evropskem stebru socialnih pravic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj izvedejo nacionalne kampanje ozaveščanja o invalidnosti za promocijo konvencije in evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2021–2030, ki so dostopne vsem ter vključujejo invalide, njihove družinske člane in organizacije, ki jih zastopajo; poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne časovnice za izvajanje strategije; poziva Komisijo, naj v prihodnjem delegiranem aktu o revidiranem pregledu socialnih kazalnikov oblikuje sklop podrobnih kazalnikov za merjenje napredka pri doseganju ciljev strategije in zagotovitev, da vsi vključeni izpolnjujejo zaveze, opisane v teh dokumentih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se zaveda, da je Komisija vse institucije, organe, agencije in delegacije EU pozvala, naj imenujejo koordinatorje za invalidnost; ponavlja njen poziv, naj se poleg osrednje kontaktne točke znotraj generalnega sekretariata Komisije v vseh institucijah in agencijah, tudi v Parlamentu in Svetu, prav tako določijo kontaktne točke, ki jih bo podpiral ustrezen medinstitucionalni mehanizem; poziva institucije EU, naj za koordinatorje za invalidnost prednostno imenujejo invalide; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da Komisija namerava preučiti delovanje okvira EU za spremljanje izvajanja konvencije v letu 2022 in na podlagi tega predlagati ukrepe; poziva Komisijo, naj izboljša okvir EU in njegovo neodvisnost, zlasti naj zagotovi večjo vključenost in sodelovanje strokovnjakov, nevladnih organizacij, socialnih partnerjev in zlasti invalidov, brez diskriminacije na podlagi vrste invalidnosti ali druge osebne okoliščine; opozarja, da mora okvir EU temeljiti na podrobnih, posodobljenih in kakovostnih podatkih, razčlenjenih glede na naravo invalidnosti osebe, pri čemer naj se opre na delo washingtonske skupine za statistične podatke o invalidnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva institucije EU in države članice, naj potrdijo, da so zavezane uresničevanju vključujoče enakosti za invalide in da bodo v celoti izvajale konvencijo, vključno s 27. členom o delu in zaposlovanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasne cilje za izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev invalidov ter pri tem spoštujejo načela dostopnosti in nediskriminacije ter naj vlagajo v enake možnosti in udeležbo invalidov na vseh področjih življenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da ima Odbor za peticije posebno zaščitno vlogo pri zagotavljanju, da EU pri oblikovanju politik in pri zakonodajnih ukrepih ravna v skladu s konvencijo; ugotavlja, da odbor v okviru te naloge obravnava peticije o vprašanjih invalidnosti, organizira razprave, tematske delavnice in javne predstavitve teme, pripravlja osnutke resolucij in poročila ter izvaja misije na terenu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi morali imeti invalidi pri pripravi in vlaganju peticij dostop do potrebne podpore in pomoči, da bodo njihove peticije izpolnjevale merila dopustnosti in bodo imeli na ta način dostop do pravnega varstva; poziva k ozaveščanju o mehanizmu za peticije, da bo bolj prepoznaven, ter k vključevanju invalidov ali njihovih predstavnikov v obravnavanje peticij in sodelovanju pri njem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj pripravijo nacionalne akcijske načrte za odpravo pomanjkljivosti pri dostopu do informacij v zvezi z javno varnostjo, učenja na daljavo in spletnega učenja, osebne pomoči, oskrbe in podpornih storitev za invalide; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Odbor za peticije, naj zbere in predloži statistične podatke o obravnavi peticij, in poudarja, da mora biti Odbor za peticije, tako kot vsi odbori v Evropskem parlamentu, zmožen zagotavljati tolmačenje v znakovnem jeziku, da se zagotovita dostop do informacij in udeležba; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj bolje priznajo pomen dostopnih in kakovostnih podpornih storitev in sistemov za neodvisno življenje; poudarja, da je treba spodbujati strategije in standarde za individualno kakovostno podporo za vzdrževane invalide in njihove oskrbovalce, vključno z boljšo socialno zaščito in različnimi oblikami podpore za neformalne oskrbovalce; poziva Komisijo, naj pripravi strateški načrt EU na področju oskrbe kot dodaten korak h kvalitativnemu opolnomočenju zdravstvenega sektorja v EU, vključno z delavci na področju osebnih in gospodinjskih storitev; ponavlja, da mora načrt na področju oskrbe odražati tudi položaj 100 milijonov neformalnih oskrbovalcev v EU, ki zagotavljajo 80 % dolgotrajne oskrbe, vendar se jim to večinoma ne priznava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča, naj Odbor za peticije pripravi letno poročilo o težavah, izpostavljenih v peticijah v zvezi z invalidi, in predlaga svoja priporočila; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj evropsko strategijo invalidnosti za obdobje 2021–2030 strukturno vključi v proces evropskega semestra, saj bi ga bilo treba uporabiti za spodbujanje politik in pristopov držav članic, krepitev vključujoče družbe ter podpiranje zaposlovanja in socialne zaščite invalidov; poziva Komisijo, naj v procesu evropskega semestra opravi letni pregled vključevanja invalidnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo enotno opredelitev invalidnosti v skladu s sklepnimi ugotovitvami Odbora o uvodnem poročilu Evropske unije, sprejetem leta 2015, in zagotovijo vzajemno priznavanje statusa invalidnosti med državami članicami, da bi invalidom omogočile prosto gibanje ter zagotovile ustrezno uveljavljanje in priznavanje njihovih pravic, ki izhajajo iz državljanstva EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo EU in države članice v celoti spoštovale vse ustrezne obveznosti v okviru EU in OZN v zvezi s pravicami invalidov, zlasti konvencijo in splošne pripombe Odbora h konvenciji, pa tudi ustrezne ukrepe in pravila financiranja EU, in naj invalidom ter njihovim družinam in oskrbovalcem zagotovi podporo ter omogoči izmenjavo dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so potrebna pogostejša in redna usposabljanja za predstavnike organov pravosodja in kazenskega pregona za ozaveščanje o posredovanju v krizah, kriznem upravljanju in reševanju konfliktov pri stikih z invalidi s specifičnimi invalidnostmi; |
| --- | --- |

24.

Varstvo podatkov

| 25. | poziva Komisiji, naj zagotovi, da države članice pravilno izvajajo Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (28) ter sprejmejo potrebne ukrepe za varstvo občutljivih podatkov invalidov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da mora biti vsaka obdelava osebnih podatkov v celoti skladna s splošno uredbo o varstvu podatkov; poudarja, da je v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov obdelava genskih ali biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije fizične osebe in podatkov v zvezi z zdravjem (občutljivi osebni podatki) prepovedana, razen če to uredba izrecno dovoljuje; |
| --- | --- |

26.

Udeležba

| 27. | poudarja, da se je treba v vseh fazah načrtovanja, sprejemanja, izvajanja in spremljanja vseh vrst ukrepov posvetovati z invalidskimi organizacijami in dejavno sodelovati z njimi, da se s sprejetimi ukrepi zagotovi spodbujanje temeljnih pravic invalidov; pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo invalidske organizacije ustrezno in v vseh fazah vključila v izvajanje evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2021–2030; |
| --- | --- |

27.

| 28. | želi spomniti, kako pomembno je, da se pri sprejemanju ukrepov v zvezi s pandemijo covida-19, kot so načrti za okrevanje in cepljenje, in med morebitnimi prihodnjimi krizami posvetujemo z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami ter z njimi sodelujemo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je polno in učinkovito sodelovanje invalidov na vseh področjih življenja in v družbi bistveno za uveljavljanje njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da so številni invalidi še vedno ločeni od življenja skupnosti in nimajo nadzora nad svojim vsakdanjim življenjem, zlasti tisti, ki živijo v nastanitvenih ustanovah, saj je pandemija covida-19 poudarila in okrepila izzive, s katerimi se soočajo te osebe; poziva države članice, naj vključijo podporne storitve, da bi invalidom zagotovile enako pravico do neodvisnega življenja in vključenosti v skupnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo invalidi brez omejitev vključeni v proces oblikovanja politik; ugotavlja, da konvencija zahteva celovito politično udeležbo, kar pomeni, da morajo imeti možnost sodelovati na volitvah in v postopkih odločanja enako kot drugi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice omogočile lažjo naturalizacijo ali posebne izjeme od preverjanja naturalizacije za invalide, da se jim zagotovi dostop do državljanstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na veliko število državljanov EU, ki so bili zaradi invalidnosti ali duševnih težav prikrajšani za pravico do udeležbe na volitvah, vključno z volitvami v Evropski parlament; zato poziva Komisijo in države članice, naj invalidom zagotovijo dejansko pravico do udeležbe na volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

32.

Prosti pretok

| 33. | pozdravlja načrt Komisije, da do konca leta 2023 predstavi predlog za uvedbo, ki bi jo priznavale vse države članice, da bi nadgradili pilotne projekte za evropsko kartico ugodnosti za invalide in parkirno karto EU za invalide; meni, da bo ta kartica, ki bi bila obvezna v vseh državah članicah, pomemben instrument, ki bo invalidom v pomoč pri uveljavljanju pravic do prostega gibanja v EU brez ovir; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo ambiciozne glede obsega pravic, ki bi jih kartica zagotovila uporabnikom, in naj zagotovijo, da se bo pravilno uporabljala v vseh državah članicah, po potrebi z zavezujočo zakonodajo EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da v nekaterih državah članicah, v katerih je bila kartica ugodnosti za invalide že uvedena, poročajo o zlorabah, ki imajo včasih negativne posledice za osebe, ki so do kartice resnično upravičene; zato poudarja, da je treba povečati ozaveščenost na vseh ravneh in sprejeti ukrepe za preprečevanje zlorabe nove evropske kartice ugodnosti za invalide; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj invalide ter njihove družine in asistente oprosti plačila cestnin po vsej EU in tako podpre mobilnost invalidov, zlasti kadar njihov prevoza za zdravstvene namene in dobro počutje vključuje več poti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj dodatno okrepi zakonodajni okvir za udeležbo invalidov v turizmu; ugotavlja, da 25 % evropskih volivcev ugotavlja določeno stopnjo invalidnosti ali omejitve (29) in da je skupni bruto promet EU s turizmom, dostopnim za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, leta 2012 znašal približno 786 milijard EUR (30); |
| --- | --- |

37.

| 38. | toplo pozdravlja sprejetje obsežnejših pravic invalidnih potnikov in potnikov z omejeno mobilnostjo, zlasti postopno odpravo izjem za države članice in skrajšanje obdobja predhodne najave invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo, da potrebuje pomoč; poziva države članice, naj takoj, ko bo mogoče, določijo krajše obdobje, v katerem morajo invalidi vnaprej sporočiti, da pri potovanju potrebujejo pomoč, da bodo lahko invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo lažje uveljavljali pravico do prostega gibanja, in določijo časovnice dostopnosti; poziva k hitremu izvajanju pravil iz prenovljene Uredbe (ES) št. 1371/2007 v vseh državah članicah; poziva Komisijo, naj razmisli oblikovanju predloga o pravicah invalidnih potnikov v mestnem in podeželskem prometu, da bi premostili vrzeli, ki še vedno obstajajo; poziva k sprejetju enako učinkovitega svežnja za pomorski promet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj podpre države članice ter na lokalni, regionalni in nacionalni ravni zagotovi potrebne pogoje, da bodo lahko invalidi enako kot drugi uživali pravice do prostega gibanja, samoodločbe in osebne izbire, živeli samostojno in se vključili v skupnost, kot je določeno v 19. členu konvencije; poziva države članice, naj izboljšajo dostopnost informacij javnih uprav z uporabo odprtih in dostopnih oblik; |
| --- | --- |

39.

Dostopnost

| 40. | je seznanjen s predlogom Komisije o vzpostavitvi središča virov AccessibleEU do leta 2022; poziva Komisijo, naj ustanovi agencijo EU za dostopnost (odbor EU za dostopnost), ki bo razvila tehnične specifikacije o dostopnosti v podporo posebnih politik in zakonodaje EU, izvajala posvetovanja z imetniki pravic, deležniki in nevladnimi organizacijami, pomagala državam članicam in institucijam EU pri usklajenem uveljavljanju dostopnosti v korist enotnega trga ter ozaveščala o pomenu dostopnosti za enakopravno družbo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo kognitivni, senzorični in fizični dostop do pobud EU o digitalizaciji trga dela; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje, ker področje uporabe evropskega akta o dostopnosti ne vključuje dostopa do grajenega okolja in fizične dostopnosti; poziva Komisijo, naj na podlagi tega akta sprejme trden okvir EU za dostopno in vključujoče okolje s popolnoma dostopnimi javnimi prostori, storitvami, vključno z javnim prevozom ter komunikacijskimi, upravnimi in finančnimi storitvami, ter grajenim okoljem; pozdravlja pobudo Komisije za nagrado za dostopno mesto; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja rezultate evropskega tekmovanja za nagrado za dostopno mesto; poziva države članice, naj uvedejo podobna tekmovanja na državni ravni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da se najpogostejši pomisleki vlagateljev peticij v zvezi z enakostjo invalidov poleg pravic iz delovnega razmerja in pravice do samostojnega življenja v skupnosti nanašajo na dostopnost in socialno zaščito; zato poziva države članice, naj v celoti izvajajo in stalno spremljajo vso zakonodajo, povezano z dostopnostjo, vključno z Direktivo (EU) 2019/882 (evropski akt o dostopnosti), da bi učinkovito in dokončno odpravile in preprečile ovire za invalidne delavce ter izboljšale in zagotovile dostopne storitve in ustrezne pogoje opravljanja storitev; v zvezi s tem poziva države članice, naj pri prenosu evropskega akta o dostopnosti v svojo nacionalno zakonodajo preučijo povezljivost med dostopnostjo storitev in dostopnostjo grajenega okolja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da morajo biti vsa javna mesta v Evropi popolnoma dostopna; obžaluje, da se evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2021–2030 danes v številnih pogledih ne upošteva, zlasti pa je preveč javnih stavb z arhitekturnimi ovirami, ki predstavljajo zavržno obliko diskriminacije; poziva Komisijo, naj dostopnost vključi v vsa politična področja, države članice pa, naj v celoti izvajajo veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje, da v nekaterih državah članicah zaradi nedostopnih številk za klic v sili nekateri invalidi niso mogli komunicirati z nujno pomočjo in službami za pomoč v sili; zato poziva države članice, naj skrbno izvajajo Direktivo (EU) 2018/1972 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj poskrbijo, da se bo Direktiva (EU) 2016/2102 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij javnih organov na vseh ravneh začela hitro izvajati, da bodo imeli invalidi dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo, v primerni obliki, vključno z nacionalnimi znakovnimi jeziki; pozdravlja pobudo Komisije o akcijskem načrtu za spletno dostopnost vseh institucij, organov in agencij EU, da bi zagotovili, da bodo spletišča EU in dokumenti, objavljeni na teh spletiščih in spletnih platformah, skladni z evropskimi standardi dostopnosti, ki jih je treba razširiti; poziva vse institucije, organe in agencije EU, naj evropske standarde dostopnosti izpolnijo najkasneje v letu 2022; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj v nacionalno zakonodajo prenesejo že zelo zapoznelo direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in v skladu s členom 7 te direktive zagotovijo dostop do avdiovizualnih medijskih storitev invalidom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva institucije EU, naj izboljšajo raven in kakovost dostopnosti v vseh svojih stavbah ter odpravijo obstoječe ovire za svoja spletna mesta, razprave in dokumentacijo, tj. zagotovijo dostopnost pridobljenih informacij, med drugim na primer z zagotavljanjem prevodov v znakovni jezik različnih držav članic, zapisov dokumentov v Braillovi pisavi in v preprostem jeziku; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba vprašanja glede dostopnosti hitro obravnavati v vseh ustreznih politikah in instrumentih, vključno z vprašanji glede pravil o javnih naročilih in dostopnosti peticij, naslovljenih na Parlament; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva ustrezne službe Parlamenta, naj si še naprej prizadevajo in čim hitreje končajo projekt o medresorski delovni skupini za znakovni jezik, da se izpolnijo zahteve iz peticije št. 1056/2016, da bo mogoče vlagati peticije v mednarodnih in nacionalnih znakovnih jezikih, ki se uporabljajo v EU, in bodo lahko uporabniki znakovnega jezika lažje uveljavljali temeljno pravico do peticije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | Poudarja, da je treba zagotoviti storitve znakovnega jezika in zlahka berljive prevode. da bodo seje odborov, plenarna zasedanja in vsa druga zasedanja Parlamenta dostopni invalidom; |
| --- | --- |

52.

Boj proti diskriminaciji

| 53. | ugotavlja, da med državami članicami ni vzajemnega priznavanja statusa invalidnosti; poziva države članice, naj sodelujejo med seboj in v duhu vzajemnega zaupanja priznajo status, priznan v drugi državi članici; poudarja, da namerava Komisija v sodelovanju z državami članicami obseg vzajemnega priznavanja statusa invalidnosti razširiti na mobilnost delovne sile in ugodnosti, povezane s pogoji opravljanja storitev; poudarja, da je treba razširiti ugodnosti evropske kartice ugodnosti za invalide, tako da bodo vključene tudi vzajemno priznane koristi za dostop do zdravstvenih storitev; v zvezi s tem poudarja pomen hitrega ukrepanja v zvezi z zagotovitvijo uporabe evropske kartice ugodnosti za invalide; ponovno poudarja, da je potrebno skupno razumevanje in izvajanje deinstitucionalizacije ter da je treba zagotoviti neodvisno življenje v skupnosti, da bi strategije držav članic in sredstva EU bolje uskladili s konvencijo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | priznava, da bi se lahko evropska kartica ugodnosti za invalide uporabljala na različnih področjih, tako za dostop do številnih storitev brez diskriminacije kot tudi za varnosti v nevarnih in nujnih primerih; poudarja, da bi s kartico zagotovili, da bodo udeležene policijske sile nemudoma prepoznale invalidnost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | obžaluje, da so po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije invalidni otroci in odrasli bolj izpostavljeni nasilju kot njihovi neinvalidni vrstniki; poudarja, da je zlasti pri mladoletnikih 3,7-krat večja verjetnost, da bodo žrtve kakršnega koli nasilja kot neinvalidni otroci, 3,6-krat večja verjetnost, da bodo žrtve fizičnega nasilja, in 2,9-krat večja verjetnost, da bodo žrtve spolnega nasilja; poudarja, da se zdi, da so otroci z duševnimi ali intelektualnimi motnjami med najbolj ranljivimi, pri čemer je tveganje spolnega nasilja 4,6-krat večje kot pri njihovih neinvalidnih vrstnikih, zato poziva k oblikovanju evropskega okvira za zaščito invalidov pred vsakršnim nasiljem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da v EU nujno potrebujemo zakonodajo za zaščito državljanov pred vsemi oblikami diskriminacije v EU in meni, da je nujna za ustrezno izvajanje politik konvencije; poziva države članice, naj sprejmejo horizontalno protidiskriminacijsko direktivo EU, ki jo je Komisija predlagala leta 2008; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga alternativno rešitev, da bomo lahko v EU napredovali pri odpravljanju diskriminacije na vseh področjih življenja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ostro obsoja vsakršno diskriminacijo invalidov na področju zdravstva; želi spomniti, da morajo biti ukrepi na tem področju, ki jih sprejmejo države članice, skladni s konvencijo ter zagotavljati enakopraven in nediskriminatoren dostop do zdravstvenega varstva in socialnih storitev; poudarja, da je treba v odziv na prihodnje zdravstvene krize (od pripravljenosti do zdravljenja) zagotoviti, da invalidi ne bodo zapostavljeni; v zvezi s tem pristojne organe poziva, naj invalidom zagotovijo enako zdravstveno obravnavo kot vsem drugim, vključno z intenzivno zdravstveno oskrbo; opozarja, kako pomembno je, da imajo javne zdravstvene storitve vedno glavno vlogo pri varstvu invalidov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno poziva Komisijo, naj pri strategijah za komuniciranje in zagotavljanje dostopnosti sodeluje s Sodiščem Evropske unije in zagotovi, da bodo imeli invalidi dostop do pravosodnega sistema EU brez kakršne koli diskriminacije; poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo programe opolnomočenja invalidov, da bodo lahko prepoznavali primere diskriminacije in o njih poročali; |
| --- | --- |

58.

| 59. | obsoja vse oblike diskriminacije invalidov na delovnem mestu; poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo politike za preprečevanje nadlegovanja na podlagi invalidnosti; poleg tega poziva države članice, naj v sodelovanju z delodajalci izvajajo politiko preprečevanja kibernetskega ustrahovanja invalidov na delovnem mestu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba preprečiti odvzem prostosti osebam, katerih invalidnost ni združljiva z odvzemom prostosti, in da bi bilo treba zagotoviti alternative zapornim kaznim; poziva države članice, naj zagotovijo spoštovanje temeljnih načel enakega obravnavanja, nediskriminacije, razumne prilagoditve in dostopnosti za invalidne pripornike; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva države članice k izmenjavi informacij in dobrih praks, zlasti v zvezi s prehodom z življenja v ustanovi na samostojno življenje, zagotavljanjem dostopnih in cenovno ugodnih stanovanj za invalide ter vključevanjem v skupnost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da so razumna prilagoditev, dostopnost in univerzalno oblikovanje bistveni v boju proti diskriminaciji invalidov; poudarja, kako pomemben je učinkovit nediskriminacijski dostop, ki vključuje prepoznavanje in odstranjevanje ovir in preprek, ki invalidom otežujejo dostop do blaga, storitev in zmogljivosti, ki so na voljo širši javnosti; poudarja, da bi moral biti učinkovit, nediskriminacijski dostop za invalide po možnosti zagotovljen pod enakimi pogoji kot za osebe, ki niso invalidi, in da bi bilo treba invalidom olajšati uporabo podpornih pripomočkov, vključno s pomočjo za mobilnost in dostop, kot so priznani psi vodniki in drugi psi pomočniki, ko je to potrebno (31); opozarja, da bi bilo treba sprejeti standarde dostopnosti v posvetovanju z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami, saj je njihovo strokovno znanje bistveno za opredelitev ovir pri dostopnosti; poudarja, da so razumna prilagoditev, dostopnost in univerzalno oblikovanje bistveni v boju proti diskriminaciji invalidov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja ključno vlogo družinskih članov, ki skrbijo za invalide in pogosto izpolnjujejo njihove potrebe po oskrbi in pomoči; zato poudarja, da morajo politike in strategije EU in držav članic dajati konkretno podporo družinskim članom in oskrbovalcem; meni, da jim je nujno treba priznati vlogo oskrbovalca, kar naj bi veljajo v vsej Evropi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, kako pomembna je pravica invalidov, da enakopravno uveljavljajo svoje temeljne pravice; poudarja, da je treba invalidom v skladu z 12. členom konvencije priznati pravno sposobnost na vseh področjih življenja, enako kot drugim; poziva države članice, naj pravočasno sprejmejo ustrezne ukrepe za učinkovit, pravičen in vključujoč dostop invalidov z vsemi vrstami invalidnosti do vseh faz postopkov v pravosodnem sistemu in kazenskem pregonu; poudarja, da morajo biti objekti in storitve dostopni, da se zagotovi enak dostop do sodnega varstva in celotnega pravnega postopka brez diskriminacije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je potrebna finančna pomoč, da bi lahko invalidi najeli ali zaposlili asistente ali finančno podpirali družinske člane, ker njihova oskrba terja čas in finančna sredstva in ker je to nujno potrebno za podporo invalidnim osebam in njihovim družinskim pomočnikom; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da so invalidi socialno marginalizirani in izključeni iz zaposlitvenega, gospodarskega in družbenega življenja; obžaluje, da so invalidi, zlasti tisti, ki pomoč močno potrebujejo, pogosto izpostavljeni velikemu tveganju, da bodo institucionalizirani, saj sedanja finančna podpora držav članic ne zadošča, zlasti za podporo, ki bi zaščitila pravice invalidov ob osredotočenosti na posameznika in usmerjenosti v skupnost (32); |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da člen 19 konvencije določa pravico do samostojnega življenja in vključenosti v skupnost; poziva države članice, naj začnejo proces, ki bo pomagal spremeniti življenjske razmere invalidov s prehodom iz institucij na sistem, ki bo omogočil udeležbo v družbi in v katerem bodo storitve zagotovljene v skupnosti glede na želje in izbiro posameznika; poziva države članice, naj v svoje strategije za deinstitucionalizacijo vključijo konkretne cilje z jasnimi časovnimi roki in naj ustrezno financirajo izvajanje teh strategij; |
| --- | --- |

67.

| 68. | obžaluje, da so bili invalidi in njihova podporna mreža izključeni iz prednostnih skupin v okviru strategije cepljenja EU; poziva države članice, naj invalidom in njihovi podporni mreži ponudijo prednostni dostop do cepljenja; v zvezi s tem vztraja, da mora cepljenje proti covidu-19 temeljiti na prostovoljnem in informiranem soglasju invalidov ter da samostojnost in pravna sposobnost vseh invalidov, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju, osebami s psihosocialnimi motnjami in avtističnimi osebami, ne smeta biti ogroženi z ukrepi, ki se štejejo za javno dobro ali najboljši interes osebe; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva k unijskim in nacionalnim preiskavam nesorazmernih stopenj okužb in smrti zaradi covida-19 v domovih za nego in oskrbo, nastanitvenih objektih za starejše in invalide ter drugih socialnih službah, da bi razumeli vzroke, opredelili odgovorne in sprejeli potrebne ukrepe za preprečevanje takšnih primerov v prihodnosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva, naj bodo mesta, kjer se izvaja cepljenje, fizično dostopna, prav tako pa je treba zagotoviti usmerjanje in pomoč osebam, ki to potrebujejo; poziva k brezplačnim ali cenovno ugodnim ciljno usmerjenim programom za dostopen prevoz, kjer je ta potreben; |
| --- | --- |

70.

Zaposlovanje in socialne zadeve

| 71. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti invalidov, zlasti invalidk, v primerjavi z drugimi skupinami v EU; poziva države članice, naj spodbujajo in zagotovijo zakonodajni in politični okvir za udeležbo invalidov, zlasti invalidk, vključno s tistimi z neočitnimi oblikami invalidnosti, kroničnimi boleznimi ali učnimi težavami, na trgu dela; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice, naj sprejmejo medsektorski pristop, zlasti pri svojih politikah in ukrepih, za ustvarjanje vključujočih delovnih mest; obžaluje, da v evropski strategiji o invalidnosti za obdobje 2021–2030 večplastna in presečna diskriminacija ni zadostno obravnavana; zato poziva Komisijo, naj pri izvajanju te strategije posebno pozornost nameni vprašanju presečnosti ter določi jasne, merljive in ambiciozne cilje v zvezi z raznolikostjo na delovnem mestu, ki bodo odražali raznolikost invalidov, ter tako odpravi večplastno in presečno diskriminacijo; poudarja, da je pomembno, da se učinkovitost te strategije spremlja v sodelovanju z invalidi in organizacijami, ki jih zastopajo; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo socialna podjetja, ki se osredotočajo na zaposlovanje invalidov, saj so vzvod za ustvarjanje dostojnih delovnih mest; |
| --- | --- |

73.

| 74. | spodbuja države članice, naj v boju proti tveganju revščine in socialne izključenosti v starosti osebam z znatnimi in težkimi oblikami invalidnosti zagotovijo zgodnji dostop do javnih pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva države članice, naj obravnavajo nezadostno razvitost in financiranje zavodov za zaposlovanje, da bi izboljšale stopnjo zaposlenosti invalidov; poziva jih tudi, naj okrepijo povezave med zavodi za zaposlovanje in agencijami za posredovanje dela; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja pozitivno vlogo zaščitenih delovnih mest, skladnih s konvencijo, pri prehodu invalidov na odprti trg dela; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva države članice, naj podprejo na pravicah temelječe modele posredovanja vključujoče in dostojne zaposlitve ter podpore (podprta zaposlitev) kot sredstvo za prehod na odprti trg dela za invalide, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj čim prej začne revizijo direktive o enakosti pri zaposlovanju, da bi jo v celoti uskladili z določbami konvencije ter uveljavili participativni proces, ki bo zagotavljal neposredno in polno udeležbo organizacij, ki zastopajo invalide; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da se s sistemi podpore za zaposlovanje ne bi smele znižati plače invalidov, zlasti z javnim sofinanciranjem; poudarja, da mora zaposlovanje invalidov temeljiti na okviru zaposlovanja, ki se uporablja za druge delavce, kar zadeva plačilo in ureditve delovnega časa, pri čemer mora biti tak okvir prilagojen njihovim potrebam; meni, da invalidov ni mogoče vključiti na odprti trg dela brez splošnega okvira ureditve zaposlovanja ter povišanj plač in spodbujanja kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da je potrebna finančna pomoč, ki bo invalidom omogočila, da najamejo ali zaposlijo posebej usposobljene pomočnike; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usklajenost sistemov socialne varnosti za invalide, pri čemer naj zagotovijo tudi, da bodo še naprej prejemali podporo za invalidnost, ki krije dodatne stroške, povezane z invalidnostjo, tudi ob vstopu na trg dela ali ob preseganju določenega dohodkovnega praga, da bi podprle njihovo vključevanje na trg dela ter pomagale zagotoviti njihovo dostojanstvo in enakost; meni, da bi bilo treba to storiti s spremembami Uredbe (ES) št. 883/2004 in s posvetovanjem z organizacijami, ki zastopajo invalide; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva države članice k izmenjavi informacij in dobrih praks, zlasti v zvezi s prehodom z življenja v ustanovi na samostojno življenje, zagotavljanjem dostopnih in cenovno ugodnih stanovanj za invalide ter vključevanjem v skupnost; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za odpravo vztrajne vrzeli v zaposlenosti invalidov in naj omogočijo lažji dostop invalidov do kakovostnih in trajnostnih delovnih mest; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, da se vrzel v zaposlenosti invalidov vključi v revidirani pregled socialnih kazalnikov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo Sveta 2000/78/ES; poziva države članice, naj razvijejo zaposlitvene možnosti za invalide z izboljšanjem izvajanja Direktive, zlasti člena 5 o razumni prilagoditvi, ter z vlaganjem sredstev EU in instrumenta za okrevanje in odpornost v usposabljanje in ustvarjanje delovnih mest za invalide; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja, da imajo povezovanje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih, poklicno profiliranje, sočasna zaposlitev in usposabljanje, podpora pri uvajanju na delovnem mestu in usposabljanju ter možnosti za poklicno napredovanje pomembno vlogo v pomoči invalidom pri zagotavljanju in ohranjanju plačane zaposlitve; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo trgi dela in delovna okolja odprti, vključujoči in dostopni invalidom, naj podpirajo službe za zaposlovanje, ozaveščajo o vključujočih praksah zaposlovanja, uvedejo ustrezne spodbude in podporne ukrepe za podjetja, zlasti mikro, mala in srednja podjetja, ki zaposlujejo in usposabljajo invalide, ter zagotovijo, da bodo splošni sistemi samozaposlovanja dostopni invalidom in jih bodo podpirali; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva države članice, naj spodbujajo prilagoditve na delovnem mestu in sprejmejo ukrepe za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu; poziva Komisijo, naj v prihodnjem strateškem okviru EU za zdravje in varnost pri delu posebno pozornost nameni invalidnim delavcem ter določi ambiciozne cilje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva institucije EU in države članice, naj na delovnih mestih uvedejo kvote za invalide, da bi spodbudile vključujoče delovno okolje; |
| --- | --- |

88.

Javna naročila in sredstva EU

| 89. | želi spomniti, da je treba postopke javnega naročanja v državah članicah izvajati in zaključiti tako, da se spoštujejo vse temeljne pravice upravičencev, vključno z invalidi; poudarja, da morajo države članice pri izvajanju zakonodaje o javnih naročilih ravnati v skladu s konvencijo, zlasti kar zadeva izbiro komunikacijskih sredstev, tehnične specifikacije, merila za oddajo naročil in pogoje za izvedbo javnega naročila; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opozarja, da je dobra struktura javnih storitev, zlasti na področju zdravstva in izobraževanja, bistvena za zagotovitev enakega obravnavanja invalidov, ne glede na njihov ekonomski položaj; poziva države članice, naj uporabijo sredstva EU za izboljšanje teh storitev in z njimi povezane infrastrukture v duhu pobud REACT EU (pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope) in Next Generation EU; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo in države članice, naj v končno vsebino sporazumov o partnerstvu o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter programih teh skladov vključijo cilje in pristope, ki bodo izboljšali življenjske razmere invalidov in pri tem spoštujejo načela dostopnosti in nediskriminacije, ter naj vlagajo v enake možnosti in udeležbo invalidov na vseh področjih življenja, vključno s podpiranjem prehoda z življenja v ustanovi na življenje v skupnosti; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja uporabo sredstev EU v skladu s konvencijo; poudarja, da je treba postopno zbliževati opredelitve dostopnosti, udeležbe in življenja v skupnosti in tako okrepiti kohezijo med državami članicami; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva države članice, naj izkoristijo priložnosti, ki jih zagotavljajo ustrezni skladi EU, za ustvarjanje delovnih mest in usposabljanje invalidov, da bi zagotovile in podprle popolno dostopnost javnih prostorov in infrastrukture ter zagotovile, da ukrepi, ki jih financira EU, dosežejo invalide; obžaluje, da se sredstva EU v številnih državah članicah še naprej uporabljajo za ustvarjanje novih ločenih ureditev za invalide; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je treba ustrezno financirati opremo, ki jo invalidi potrebujejo, da bodo lahko uporabljali najboljšo razpoložljivo tehnologijo in opremo v vsakdanjem življenju, za zaposlovanje in udejstvovanje v družbi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da se sredstva EU nikoli ne bi smela uporabljati za financiranje proizvodov, storitev ali infrastrukture, ki ne bodo dostopni invalidom; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo programi in strategije za razvoj podeželja vključevali posebne ukrepe za pomoč invalidom, ki živijo na podeželju, ter naj invalide vključijo v oblikovanje in izvajanje teh programov in strategij; |
| --- | --- |

95.

Digitalizacija

| 96. | poziva države članice, naj preučijo možnosti in potencial, ki jih prinašajo digitalizacija in digitalne rešitve, in priznajo vrednost podpornih in prilagodljivih tehnologij za invalide ob ustreznem upoštevanju varstva osebnih podatkov in etičnih pomislekov; opozarja, da je potencial uporabe digitalnih orodij in podpornih tehnologij odvisen od možnosti za invalide, da razvijejo svoje digitalne spretnosti; poudarja, da lahko razvoj potrebnih digitalnih spretnosti in poznavanje umetne inteligence zagotovita uveljavitev ranljivih skupin, kot so invalidi, na trgu dela; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja, da je pandemija covida-19 pokazala, da bi moralo imeti vse prebivalstvo pravico do uporabe digitalne preobrazbe brez diskriminacije ali izključevanja; poudarja pomen informacijskih in komunikacijskih tehnologij za mobilnost, komunikacijo in dostop do javnih storitev; zato države članice poziva, naj dejavno spodbujajo udeležbo invalidov z zagotavljanjem ustreznih sredstev za zagotavljanje njihovega dostopa do spletnih javnih storitev; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva institucije EU, naj v infrastrukturi, storitvah in digitalnih storitvah zagotovijo najvišje standarde dostopnosti, si po najboljših močeh prizadevajo za objavo dokumentov v zvezi z zakonodajnimi postopki na uporabniku prijazen in dostopen način ter zagotovijo, da bodo lahko invalidi ustrezno in v celoti dostopali do njihovih spletišč in kontaktnih obrazcev; priporoča državam članicam, naj razvijejo programe, katerih cilj bo vključevanje invalidov v družbo s pomočjo športa, umetnosti, kulture in prostočasnih dejavnosti in ki bodo spodbujali njihovo udeležbo v političnem procesu brez omejitev; |
| --- | --- |

98.

Raziskave

| 99. | poziva Komisijo, naj opravi nadaljnje raziskave o vplivu in zdravstvenih posledicah nastajajočih tehnologij na invalide, na primer svetilk LED na ljudi, ki so občutljivi na svetlobo; |
| --- | --- |

99.

| 100. | opozarja, da so za razvoj ustreznih in učinkovitih politik za zagotovitev dostopne družbe za vse invalide v EU potrebni primerljivi in zanesljivi podatki EU; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za skupni okvir za evropske statistične podatke o posameznikih in gospodinjstvih za zbiranje zanesljivih podatkov o udeležbi invalidov na različnih ravneh in vrstah izobraževanja, dela in družbenega življenja; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poudarja, da je treba vlagati v inovacije in raziskave v zvezi z zaposlovanjem in podjetništvom invalidov, da bi podprli njihovo finančno preživetje in udeležbo v gospodarskem in družbenem življenju; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poudarja, da je treba okrepiti raziskave in inovacije na področju dostopne tehnologije, da bi okrepili vključujočo naravo trgov dela za invalide; poudarja pomen informacijskih in komunikacijskih tehnologij za mobilnost, komunikacijo in dostop do javnih storitev za invalide; |
| --- | --- |

102.

Izobraževanje

| 103. | pozdravlja, da so države članice pripravljene izvajati vključujoče izobraževalne politike; poziva države članice, naj še izboljšajo zmogljivost svojih izobraževalnih sistemov za zagotavljanje zelo kakovostnega in dostopnega izobraževanja za vse učence s spodbujanjem posebnih ukrepov in posamezniku prilagojene podpore, kot so dostopni in prilagojeni učni načrti in učno gradivo, dostopne informacijske in komunikacijske tehnologije ter ustrezno digitalno izobraževanje; poziva Komisijo, naj za zagotavljanje enakega obravnavanja invalidnih otrok okrepi vlogo jamstva za otroke in pri tem razmisli o nagradi za dostopne šole; poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v usposabljanje strokovnjakov v zvezi s potrebami invalidov; ponovno poudarja, da bi morala izvajanje in dodeljevanje ustreznih programov financiranja EU prispevati k prehodu na vključujoče izobraževanje; poudarja, da bi bilo treba invalidom zagotoviti dostop do izobraževanja, tudi med krizami, kot je pandemija covida-19, države članice pa bi se morale spopasti z vsemi oblikami diskriminacije in izključenosti na tem področju; poudarja, da je treba izboljšati udeležbo mladih invalidov na usposabljanjih, ki bodo upoštevala njihove potrebe, kar bi jim omogočilo boljši dostop do trga dela; je seznanjen s koristmi, ki jih otrokom jezikovnih manjšin in s posebnimi izobraževalnimi potrebami prinese zgodnje izobraževanje v maternem jeziku, kadar težko uporabljajo jezik in komunicirajo; poziva države članice, naj otrokom s posebnimi izobraževalnimi potrebami zagotovijo dostop do izobraževanja v jeziku manjšine; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da so vključujoči programi izobraževanja in poklicnega usposabljanja eden od ključnih pogojev za bolj vključujoč trg dela; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo naslednji pristop EU k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost dostopen in vključujoč ter bo obravnaval, kako uveljavljati pravico invalidov do dela; poziva države članice, naj izkoristijo priložnosti, ki jih izboljšano jamstvo za mlade ponuja za zaposlovanje, izobraževanje, pripravništvo ali vajeništvo mladih invalidov, ter zagotovijo enak dostop za invalide in uvedejo prilagojene politike; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poudarja pomen zgodnje, individualne in celovite podpore invalidnim otrokom, njihovim staršem in oskrbovalcem; poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo invalidnim otrokom in otrokom s posebnimi učnimi potrebami; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja pomen ukrepanja v zgodnjem otroštvu in dejstvo, da morajo invalidni otroci sodelovati v družbi in biti vključeni vanjo že od samega začetka svojega življenja; poudarja, da je treba povečati možnosti financiranja za vključujoče izobraževanje, kadar in kjer je to mogoče in priporočljivo, tako za spodbujanje učinka vključujočega izobraževanja na invalidne ali neinvalidne otroke kot tudi za financiranje raziskav o vključujočem izobraževanju; meni, da je treba spodbujati uporabo novih tehnologij, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, pripomočki za gibanje, pomožnimi napravami ter tehnologijami, ki so primerne za invalide; poudarja, da je izobraževanje osrednjega pomena za posameznikov razvoj in da dostopna izobraževalna okolja invalidom omogočajo, da polno prispevajo k vsem vidikom družbe; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poudarja, da morajo invalidi enakopravno sodelovati na trgu dela s pomočjo vključujočega izobraževanja, spodbujanja prožnih oblik zaposlitve, ki lahko pripomorejo k zadovoljevanju njihovih potreb (kot so delo na daljavo in pametne oblike dela), in celovite vključitve združenj invalidov v oblikovanje vključujočih strategij; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da imajo invalidi pogosto visoko raven znanj in spretnosti ter kvalifikacij, ki so podcenjene; zato ne morejo izkoristiti svojega potenciala, družba pa ostaja brez družbene in gospodarske vrednosti, ki bi jo zagotovila njihova vključitev; |
| --- | --- |

108.

| 109. | je trdno prepričan, da bi morale države članice invalidnim otrokom zagotoviti ustrezno podporo, da bi javno izobraževanje postalo temelj individualizirane pedagoške poti; |
| --- | --- |

109.

| 110. | priznava pomen šole in športa kot ključnih dejavnikov za rast in razvoj invalidnih otrok, zlasti avtističnih; obžaluje, da jih je učenje na daljavo med pandemijo prikrajšalo za te bistvene dejavnosti; upa, da bo njihovo izobraževanje prednostna naloga v politiki ponovnega odpiranja v državah članicah; |
| --- | --- |

110.

| 111. | predlaga oblikovanje projektov za ozaveščanje o potrebah invalidov s pozitivno uporabo kulturnih orodij, na primer s spodbujanjem kulturnih prireditev, kot del širše izobraževalne strategije za spodbujanje in varstvo pravic invalidov; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva države članice, naj upoštevajo smernice, ki jih je Komisija objavila v svojem sporočilu o evropskem izobraževalnem prostoru do leta 2025 v zvezi z dolžnostjo vlad, da spodbujajo vključujoče izobraževanje v vseh sektorjih izobraževanja in usposabljanja v skladu z zavezami iz konvencije; poziva, naj se v nacionalnih, evropskih in regionalnih politikah izobraževanja izvaja vključujoč sistem, ki invalidnim učencem omogoča vključevanje v redno izobraževanje, da bi preprečili vsakršno diskriminacijo; |
| --- | --- |

112.

Varstvo pravic invalidk

| 113. | pozdravlja evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2021–2030 in njeno sklicevanje na posebne izzive, s katerimi se soočajo invalidne ženske in dekleta; poziva k vključitvi presečišča spola in invalidnosti v vse politike, programe in pobude EU ter v nacionalne akcijske načrte držav članic; poziva k optimizaciji uporabe obstoječih in prihodnjih instrumentov financiranja EU za spodbujanje dostopnosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo celovit razvoj, napredek in opolnomočenje invalidk ter spodbujajo njihovo udeležbo v javnem odločanju; poudarja, da bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se v celoti upoštevajo njihovi pogledi in da se skupaj s posvetovalnimi organi, ki se ukvarjajo z invalidnostjo, spodbuja sodelovanje organizacij, ki zastopajo invalidke; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisijo in države članice, naj prek Istanbulske konvencije in z razširitvijo kaznivih dejanj na posebne oblike nasilja na podlagi spola v skladu s členom 83(1) PDEU nujno obravnavajo nasilje na podlagi spola, s katerim se invalidne ženske in dekleta soočajo v nesorazmernem obsegu; poziva Komisijo, naj to uporabi kot pravno podlago za predlog zavezujočih ukrepov in celostne okvirne direktive EU za preprečevanje vseh oblik nasilja na podlagi spola in boj proti njim; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo potrebe invalidk vključene v pobude, ki žrtvam zagotavljajo podporo v okviru strategije za enakost spolov in strategije za pravice žrtev, ter naj zagotovi, da bo podpora žrtvam oblikovana v skladu z načelom dostopnosti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | obžaluje diskriminacijo na podlagi spola, s katero se v zdravstvenem sektorju srečujejo ženske in dekleta s fizičnimi in kognitivnimi motnjami; meni, da morajo imeti invalidne ženske in dekleta popoln in enak dostop do zdravljenja, ki ustreza njihovim posebnim potrebam, in sicer prek zdravstvenega varstva, specifičnega za invalidnost, in splošnih storitev; poziva države članice, naj zagotovijo nadaljnje izobraževanje zdravstvenih delavcev o posebnih potrebah invalidnih žensk in deklet ter zagotovijo, da invalidne ženske in dekleta dobijo vse ustrezne informacije, da bodo lahko svobodno sprejemale odločitve o svojem zdravju; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva k splošnemu spoštovanju in dostopu do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; obžaluje nazadovanje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja žensk ter z njim povezanih pravic žensk v nekaterih državah, kar je zlasti škodljivo za invalidne ženske in dekleta, ki se soočajo z dodatnimi ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva; poudarja, da morajo države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za boj proti prisilni sterilizaciji; poziva države članice, naj zagotovijo javne naložbe, da bi invalidnim ženskam in dekletom zagotovili popoln dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; obžaluje, da se invalidnim dekletom pogosto odreka spolna vzgoja; poziva države članice, naj zagotovijo celovito in vključujoče izobraževanje o spolnosti in odnosih; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poziva države članice, naj zagotovijo dostopen, nestereotipen izobraževalni sistem z vključujočimi izobraževalnimi ukrepi, s katerimi bodo invalidne ženske in dekleta pripravile na trg dela, s posebnim poudarkom na digitalnih zmožnostih in vseživljenjskem učenju, ter naj invalidkam in invalidkam zagotovijo možnost izbire študijskih področij, da bodo lahko opravljale delo, ki ga želijo opravljati, v katerem lahko v celoti izkoristijo svoj potencial in v katerem niso omejene z nedostopnostjo, predsodki ali stereotipi; priznava povezavo med izobraževanjem in poznejšo zaposlitvijo; poudarja, da je za odpravo vrzeli v zaposlovanju potreben popoln dostop do izobraževanja; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo razlike v zaposlovanju, s katerimi se soočajo invalidke, zlasti z odpravljanjem stereotipov o spolih, krepitvijo njihove udeležbe v digitalnem gospodarstvu, povečanjem njihove zastopanosti v izobraževanju, usposabljanju in zaposlovanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter z bojem proti odvračanju od dela, kot je spolno nadlegovanje; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za zagotovitev, da invalidke sodelujejo pri odločanju in prejemajo enako plačilo za enako delo z zavezujočimi ukrepi za preglednost plačil, se borijo proti velikemu tveganju revščine in prilagodijo delovne pogoje, kot so prožna ureditev dela in starševski dopust, njihovim posebnim potrebam; poziva Komisijo in države članice, naj prek akcijskega načrta za socialno ekonomijo podprejo poslovne modele in pobude socialnega gospodarstva, namenjene izboljšanju socialnega vključevanja invalidk in njihovega vključevanja na trg dela; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ugotavlja, da je več zbiranja podatkov in informacij ključnega pomena za razumevanje položaja, s katerim se soočajo invalidne ženske in dekleta; poziva k zagotovitvi ustreznih, natančnih in razčlenjenih podatkov, ki upoštevajo različnost spolov in invalidnost, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti izzive, s katerimi se soočajo invalidke, zlasti na trgu dela; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL C 340, 15.12.2010, str. 11.

(3)  UL L 315, 3.12.2007, str. 14.

(4)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(5)  UL L 327, 2.12.2016, str. 1.

(6)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

(7)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(8)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(9)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(10)  UL L 167, 12.6.1998, str. 25.

(11)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(12)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(13)  UL C 362, 8.9.2021, str. 8..

(14)  UL C 371, 15.9.2021, str. 6.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0161.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0075.

(17)  UL C 363, 28.10.2020, str. 164.

(18)  Uvodni nagovor komisarke Helene Dalli z dne 3. marca 2021 o strategiji o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030.

(19)  Eurostat, Functional and activity limitations statistics (Statistični podatki o funkcionalnih omejitvah in omejitvah dejavnosti), podatki iz decembra 2020.

(20)  Eurostat, arhiv: statistični podatki o invalidnosti – dostop do izobraževanja in usposabljanja, obiskano 29. julija 2021.

(21)  Priloge z dne 17. decembra 2019 k predlogu skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju, ki spremlja sporočilo o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0653), str. 89.

(22)  Eurostat, Functional and activity limitations statistics (Statistični podatki o funkcionalnih omejitvah in omejitvah dejavnosti), obiskano 6. julija 2021.

(23)  Eurostat, Disability: higher risk of poverty or social exclusion (Ogroženost zaradi revščine ali socialne izključenosti), obiskano 6. julija 2021.

(24)  Eurostat, Statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih, obiskano 2. julija 2021.

(25)  Resolucija Evropskega parlamenta o položaju invalidk.

(26)  Indeks enakosti spolov za leto 2020.

(27)  Resolucija Evropskega parlamenta o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020.

(28)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(29)  Študija Parlamenta z dne 1. oktobra 2018 o zaščitni vlogi Odbora za peticije v okviru izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov.

(30)  Predstavitev Komisije dne 10. januarja 2014 z naslovom Economic impact and travel patterns of accessible tourism in Europe: Presentation of the key study findings(Ekonomski vpliv in potovalni vzorci dostopnega turizma v Evropi: predstavitev ključnih ugotovitev študije).

(31)  Peticije št. 1140/2015, 0857/2016, 0535/2017, 1140/2015 in 0988/2020.

(32)  https://www.edf-feph.org/independent-living-and-de-institutionalisation-policy/

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/151

---

P9_TA(2021)0415

Bančna unija – letno poročilo za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (2020/2122(INI))

(2022/C 132/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (1),

| — | ob upoštevanju povratnih informacij Komisije in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) o resoluciji Parlamenta z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnih informacij Komisije in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) o resoluciji Parlamenta z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019,

| — | ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2020 z dne 23. marca 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2020 z dne 23. marca 2021 (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2019 z dne19. marca 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2019 z dne19. marca 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o digitalnih finančnih storitvah: nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o digitalnih finančnih storitvah: nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o krepitvi mednarodne vloge eura (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o krepitvi mednarodne vloge eura (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2020 (8),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine Eurosistema na visoki ravni o digitalni valuti centralnih bank iz oktobra 2020 o digitalnem evru (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine Eurosistema na visoki ravni o digitalni valuti centralnih bank iz oktobra 2020 o digitalnem evru (9),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 9. oktobra 2020 o uporabi nadzorne in regulativne tehnologije v organih in reguliranih institucijah – razvoj trga in posledice za finančno stabilnost (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 9. oktobra 2020 o uporabi nadzorne in regulativne tehnologije v organih in reguliranih institucijah – razvoj trga in posledice za finančno stabilnost (10),

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku Euroskupine z dne 22. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku Euroskupine z dne 22. julija 2020,

| — | ob upoštevanju odgovora Evropskega sistema centralnih bank(ESCB)/evropskega bančnega nadzora iz avgusta 2020 na javno posvetovanje Evropske komisije o novi strategiji za digitalne finančne storitve za Evropo/akcijskem načrtu za finančno tehnologijo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora Evropskega sistema centralnih bank(ESCB)/evropskega bančnega nadzora iz avgusta 2020 na javno posvetovanje Evropske komisije o novi strategiji za digitalne finančne storitve za Evropo/akcijskem načrtu za finančno tehnologijo (11),

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma iz leta 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma iz leta 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo,

| — | ob upoštevanju priporočila ECB z dne 15. decembra 2020 o razdelitvi dividend med pandemijo covida-19 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila ECB z dne 15. decembra 2020 o razdelitvi dividend med pandemijo covida-19 (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2020 o reševanju vprašanja nedonosnih posojil po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2020 o reševanju vprašanja nedonosnih posojil po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0822),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz oktobra 2020 o spremljanju tveganj nebančnega finančnega posredništva v EU za leto 2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz oktobra 2020 o spremljanju tveganj nebančnega finančnega posredništva v EU za leto 2020 (13),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa (EBA) iz decembra 2020 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa (EBA) iz decembra 2020 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema (14),

| — | ob upoštevanju študije o regulativnih peskovnikih in inovacijskih središčih za finančno tehnologijo, ki jo je septembra 2020 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o regulativnih peskovnikih in inovacijskih središčih za finančno tehnologijo, ki jo je septembra 2020 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (15),

| — | ob upoštevanju izjave, o kateri se je Euroskupina dogovorila na sestanku 30. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, o kateri se je Euroskupina dogovorila na sestanku 30. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjave, o kateri se je vrh držav euroobmočja dogovoril na zasedanjih 30. novembra in 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, o kateri se je vrh držav euroobmočja dogovoril na zasedanjih 30. novembra in 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha držav euroobmočja v vključujoči sestavi z dne 11. decembra 2020 o reformi evropskega mehanizma za stabilnost in zgodnji uvedbi varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje bank, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha držav euroobmočja v vključujoči sestavi z dne 11. decembra 2020 o reformi evropskega mehanizma za stabilnost in zgodnji uvedbi varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje bank,

| — | ob upoštevanju četrtletnega pregleda tveganj za četrto četrtletje leta 2020, ki jo je objavil organ EBA (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnega pregleda tveganj za četrto četrtletje leta 2020, ki jo je objavil organ EBA (16),

| — | ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila o spremljanju kazalnikov za zmanjšanje tveganja iz novembra 2020, ki so ga skupaj pripravile službe Evropske komisije, ECB in Enotnega odbora za reševanje (SRB) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spremljanju kazalnikov za zmanjšanje tveganja iz novembra 2020, ki so ga skupaj pripravile službe Evropske komisije, ECB in Enotnega odbora za reševanje (SRB) (17),

| — | ob upoštevanju poročila skupnega odbora evropskih nadzornih organov iz marca 2021 o tveganjih in ranljivosti finančnega sistema EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupnega odbora evropskih nadzornih organov iz marca 2021 o tveganjih in ranljivosti finančnega sistema EU (18),

| — | ob upoštevanju letnega gospodarskega poročila za leto 2020 Banke za mednarodne poravnave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega gospodarskega poročila za leto 2020 Banke za mednarodne poravnave,

| — | ob upoštevanju osnutka memoranduma o soglasju med EU in Združenim kraljestvom o vzpostavitvi okvira za regulativno sodelovanje na področju finančnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka memoranduma o soglasju med EU in Združenim kraljestvom o vzpostavitvi okvira za regulativno sodelovanje na področju finančnih storitev,

| — | ob upoštevanju briefingov iz januarja 2021 o reviziji okvira za upravljanje bančnih kriz in okvira jamstva za vloge ter bančni uniji: preložene reforme Basel III in iz oktobra 2020 o poročilih Evropskega parlamenta o bančni uniji v obdobju 2015–2019, ki jih je objavil Oddelek za podporo ekonomskemu upravljanju pri Generalnem direktoratu za notranjo politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju briefingov iz januarja 2021 o reviziji okvira za upravljanje bančnih kriz in okvira jamstva za vloge ter bančni uniji: preložene reforme Basel III in iz oktobra 2020 o poročilih Evropskega parlamenta o bančni uniji v obdobju 2015–2019, ki jih je objavil Oddelek za podporo ekonomskemu upravljanju pri Generalnem direktoratu za notranjo politiko,

| — | ob upoštevanju posvetovanja Komisije o reviziji okvira za upravljanje kriz in jamstva za vloge (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja Komisije o reviziji okvira za upravljanje kriz in jamstva za vloge (19),

| — | ob upoštevanju poročila Enotnega odbora za reševanje iz marca 2020 o pričakovanjih za banke (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Enotnega odbora za reševanje iz marca 2020 o pričakovanjih za banke (20),

| — | ob upoštevanju priložnostnega dokumenta ECB št. 251 z naslovom „Liquidity in resolution: comparing frameworks for liquidity provision across jurisdictions“ (Likvidnost v postopku reševanja: primerjava okvirov za zagotavljanje likvidnosti v različnih jurisdikacijah) (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega dokumenta ECB št. 251 z naslovom „Liquidity in resolution: comparing frameworks for liquidity provision across jurisdictions“ (Likvidnost v postopku reševanja: primerjava okvirov za zagotavljanje likvidnosti v različnih jurisdikacijah) (21),

| — | ob upoštevanju poročila nemškega predsedstva z dne 23. novembra 2020 o napredku pri krepitvi bančne unije (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila nemškega predsedstva z dne 23. novembra 2020 o napredku pri krepitvi bančne unije (22),

| — | ob upoštevanju poročila hrvaškega predsedstva z dne 29. maja 2020 o napredku pri krepitvi bančne unije (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila hrvaškega predsedstva z dne 29. maja 2020 o napredku pri krepitvi bančne unije (23),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Enotnega odbora za reševanje Elke König iz januarja 2021 o okviru kriznega upravljanja za banke v EU: kaj lahko naredimo z malimi in srednjimi bankami? (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Enotnega odbora za reševanje Elke König iz januarja 2021 o okviru kriznega upravljanja za banke v EU: kaj lahko naredimo z malimi in srednjimi bankami? (24),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 1. aprila 2021 o oceni učinkov reform bank, ki so prevelike, da bi propadle (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 1. aprila 2021 o oceni učinkov reform bank, ki so prevelike, da bi propadle (25),

| — | ob upoštevanju objave predsednice Enotnega odbora za reševanje Elke König na blogu o pristopu Enotnega odbora za reševanje k minimalnim zahtevam glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ob upoštevanju učinka pandemije covida-19 (26) ter njenega nastopa pred Odborom za ekonomske in monetarne zadeve 27. oktobra 2020 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave predsednice Enotnega odbora za reševanje Elke König na blogu o pristopu Enotnega odbora za reševanje k minimalnim zahtevam glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ob upoštevanju učinka pandemije covida-19 (26) ter njenega nastopa pred Odborom za ekonomske in monetarne zadeve 27. oktobra 2020 (27),

| — | ob upoštevanju objave Andree Enrie na blogu o nadzoru z dne 9. oktobra 2020 o spodbujanju čezmejnega vključevanja bančnih skupin v bančno unijo (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave Andree Enrie na blogu o nadzoru z dne 9. oktobra 2020 o spodbujanju čezmejnega vključevanja bančnih skupin v bančno unijo (28),

| — | ob upoštevanju poročila EBA o pristopih pristojnih organov pri nadzoru bank na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EBA o pristopih pristojnih organov pri nadzoru bank na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma (29),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma z dne 7. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma z dne 7. maja 2020,

| — | ob upoštevanju poročila EBA o prihodnjem okviru za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma v EU (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EBA o prihodnjem okviru za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma v EU (30),

| — | ob upoštevanju objave na blogu možganskega trusta Bruegel z dne 7. decembra 2020 o tem, ali je mogoče premostiti vrzel na evropskem notranjem trgu bančnih storitev (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave na blogu možganskega trusta Bruegel z dne 7. decembra 2020 o tem, ali je mogoče premostiti vrzel na evropskem notranjem trgu bančnih storitev (31),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: ERS) z naslovom „Načrtovanje reševanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje“ z dne 14. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: ERS) z naslovom „Načrtovanje reševanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje“ z dne 14. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0256/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0256/2021),

| A. | ker se je bančni sektor na krizo, ki jo je povzročila pandemija covida-19, na splošno odzval z odpornostjo, ki temelji na regulativnih reformah, sprejetih po svetovni finančni krizi, ob pomoči enotnega evropskega pravilnika in enotnega nadzora v bančni uniji, k njej pa so prispevali tudi izredni ukrepi javne politike za pomoč in prakse ohranjanja kapitala; |
| --- | --- |

A.

ker se je bančni sektor na krizo, ki jo je povzročila pandemija covida-19, na splošno odzval z odpornostjo, ki temelji na regulativnih reformah, sprejetih po svetovni finančni krizi, ob pomoči enotnega evropskega pravilnika in enotnega nadzora v bančni uniji, k njej pa so prispevali tudi izredni ukrepi javne politike za pomoč in prakse ohranjanja kapitala;

| B. | ker je kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, pokazala, da je močan bančni sektor skupaj s povezanimi kapitalskimi trgi ključnega pomena za okrevanje evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

B.

ker je kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, pokazala, da je močan bančni sektor skupaj s povezanimi kapitalskimi trgi ključnega pomena za okrevanje evropskega gospodarstva;

| C. | ker bančna unija, vključno z enotnim mehanizmom nadzora (EMN) in enotnim mehanizmom za reševanje (EMR), zagotavlja popolno usklajenost med nadzorom bančnih kriz in njihovim upravljanjem; |
| --- | --- |

C.

ker bančna unija, vključno z enotnim mehanizmom nadzora (EMN) in enotnim mehanizmom za reševanje (EMR), zagotavlja popolno usklajenost med nadzorom bančnih kriz in njihovim upravljanjem;

| D. | ker sta za stabilnejšo, konkurenčnejšo in bolj usklajeno ekonomsko in monetarno unijo potrebni trdna bančna unija z evropskim sistemom jamstva za vloge ter bolj razvita in varna unija kapitalskih trgov, kar bi prispevalo tudi k mednarodnemu dojemanju eura in njegovi večji vlogi na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

D.

ker sta za stabilnejšo, konkurenčnejšo in bolj usklajeno ekonomsko in monetarno unijo potrebni trdna bančna unija z evropskim sistemom jamstva za vloge ter bolj razvita in varna unija kapitalskih trgov, kar bi prispevalo tudi k mednarodnemu dojemanju eura in njegovi večji vlogi na svetovnih trgih;

| E. | ker je bančna unija odprta za vse države članice EU; ker sta se Bolgarija in Hrvaška pridružili evropskemu mehanizmu deviznih tečajev (ERM II) in bančni uniji; |
| --- | --- |

E.

ker je bančna unija odprta za vse države članice EU; ker sta se Bolgarija in Hrvaška pridružili evropskemu mehanizmu deviznih tečajev (ERM II) in bančni uniji;

| F. | ker dokončanje bančne unije, ki presega obstoječa dva stebra, zlasti vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge, ostaja prednostna naloga; ker bi morale ciljno usmerjene reforme na področju reševanja in jamstva za vloge dodatno okrepiti trdnost bančnega sektorja in zaščititi splošno finančno stabilnost; |
| --- | --- |

F.

ker dokončanje bančne unije, ki presega obstoječa dva stebra, zlasti vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge, ostaja prednostna naloga; ker bi morale ciljno usmerjene reforme na področju reševanja in jamstva za vloge dodatno okrepiti trdnost bančnega sektorja in zaščititi splošno finančno stabilnost;

| G. | ker sta tako ECB kot Enotni odbor za reševanje pozvala k hitremu dokončanju bančne unije, in sicer z vzpostavitvijo evropskega sistema jamstva za vloge; |
| --- | --- |

G.

ker sta tako ECB kot Enotni odbor za reševanje pozvala k hitremu dokončanju bančne unije, in sicer z vzpostavitvijo evropskega sistema jamstva za vloge;

| H. | ker bo varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje (ESR) uveden do leta 2022, dve leti prej, kot je bilo predvideno, kar bo zagotovilo skupno sistemsko varnostno mrežo za banke v postopku reševanja; |
| --- | --- |

H.

ker bo varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje (ESR) uveden do leta 2022, dve leti prej, kot je bilo predvideno, kar bo zagotovilo skupno sistemsko varnostno mrežo za banke v postopku reševanja;

| I. | ker je bil bančni sektor EU pred krizo, ki jo je povzročil covid-19, zaznamovan s strukturno neučinkovitostjo, kar se je izražalo v nizki dobičkonosnosti, manjši stroškovni učinkovitosti, nizkih obrestnih merah, presežni zmogljivosti in negotovosti glede vzdržnosti poslovnih modelov; ker so nekateri problemi še vedno nezadostno obravnavani; |
| --- | --- |

I.

ker je bil bančni sektor EU pred krizo, ki jo je povzročil covid-19, zaznamovan s strukturno neučinkovitostjo, kar se je izražalo v nizki dobičkonosnosti, manjši stroškovni učinkovitosti, nizkih obrestnih merah, presežni zmogljivosti in negotovosti glede vzdržnosti poslovnih modelov; ker so nekateri problemi še vedno nezadostno obravnavani;

| J. | ker so kljub splošnemu zmanjšanju obsega nedonosnih kreditov v zadnjih letih potrebna okrepljena prizadevanja za zmanjšanje vztrajno visokih ravni nedonosnih kreditov v nekaterih finančnih institucijah; |
| --- | --- |

J.

ker so kljub splošnemu zmanjšanju obsega nedonosnih kreditov v zadnjih letih potrebna okrepljena prizadevanja za zmanjšanje vztrajno visokih ravni nedonosnih kreditov v nekaterih finančnih institucijah;

| K. | ker bi bilo treba pomanjkljivosti, ugotovljene med krizo, ki jo je povzročil covid-19, upoštevati pri reviziji okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge ter pri nadaljnjem povezovanju bančnega sektorja; ker bi upoštevanje izkušenj, pridobljenih med pandemijo, lahko utrlo pot k večji stroškovni učinkovitosti in bolj trajnostnim poslovnim modelom; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba pomanjkljivosti, ugotovljene med krizo, ki jo je povzročil covid-19, upoštevati pri reviziji okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge ter pri nadaljnjem povezovanju bančnega sektorja; ker bi upoštevanje izkušenj, pridobljenih med pandemijo, lahko utrlo pot k večji stroškovni učinkovitosti in bolj trajnostnim poslovnim modelom;

| L. | ker povezava med državami in bankami še vedno obstaja in da bi moral biti regulativni okvir EU za bonitetno obravnavo državnega dolga skladen z mednarodnimi standardi; ker se stopnja izpostavljenosti državnih vrednostnih papirjev v številnih bankah povečuje; ker v bonitetnem zakonodajnem okviru še vedno obstajajo številne nacionalne možnosti in diskrecijske pravice, kar spodkopava evropsko razsežnost bančne unije; |
| --- | --- |

L.

ker povezava med državami in bankami še vedno obstaja in da bi moral biti regulativni okvir EU za bonitetno obravnavo državnega dolga skladen z mednarodnimi standardi; ker se stopnja izpostavljenosti državnih vrednostnih papirjev v številnih bankah povečuje; ker v bonitetnem zakonodajnem okviru še vedno obstajajo številne nacionalne možnosti in diskrecijske pravice, kar spodkopava evropsko razsežnost bančne unije;

| M. | ker so podnebne spremembe, degradacija okolja in prehod na nizkoogljično gospodarstvo dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju vzdržnosti bančnih bilanc, saj so vir tveganja, ki lahko vpliva na naložbe v več regijah in sektorjih; ker bi morali izpopolnjeni modeli tveganja že zajemati številna tveganja, povezana s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

M.

ker so podnebne spremembe, degradacija okolja in prehod na nizkoogljično gospodarstvo dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju vzdržnosti bančnih bilanc, saj so vir tveganja, ki lahko vpliva na naložbe v več regijah in sektorjih; ker bi morali izpopolnjeni modeli tveganja že zajemati številna tveganja, povezana s podnebnimi spremembami;

| N. | ker je ECB v okviru ciljno usmerjenega pregleda notranjih modelov (projekt TRIM) ugotovila, da lahko nadzorovane institucije še naprej uporabljajo notranje modele ob upoštevanju nadzornih ukrepov; |
| --- | --- |

N.

ker je ECB v okviru ciljno usmerjenega pregleda notranjih modelov (projekt TRIM) ugotovila, da lahko nadzorovane institucije še naprej uporabljajo notranje modele ob upoštevanju nadzornih ukrepov;

| O. | ker so se prizadevanja za tehnološko preobrazbo pospešila, kar je povečalo učinkovitost bank in njihove ambicije za inovacije, hkrati pa jih izpostavilo novim tveganjem in izzivom v svetu digitalnih finančnih storitev, kibernetske varnosti, tveganja izgube ugleda, zasebnosti podatkov, tveganja pranja denarja in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

O.

ker so se prizadevanja za tehnološko preobrazbo pospešila, kar je povečalo učinkovitost bank in njihove ambicije za inovacije, hkrati pa jih izpostavilo novim tveganjem in izzivom v svetu digitalnih finančnih storitev, kibernetske varnosti, tveganja izgube ugleda, zasebnosti podatkov, tveganja pranja denarja in varstva potrošnikov;

| P. | ker je varstvo potrošnikov in vlagateljev bistvenega pomena za poglobitev unije kapitalskih trgov in ker so potrebna stroga pravila EU o varstvu potrošnikov, ki zagotavljajo trdno minimalno osnovo; ker se nacionalni predpisi za izvajanje evropskih zahtev glede varstva potrošnikov v bančni uniji razlikujejo, kar kaže na potrebo po harmonizaciji; ker bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se spoprijemajo potrošniki, kot so umetna kompleksnost, nepoštene poslovne prakse, izključitev ranljivih skupin iz uporabe osnovnih storitev in omejeno sodelovanje javnih organov; |
| --- | --- |

P.

ker je varstvo potrošnikov in vlagateljev bistvenega pomena za poglobitev unije kapitalskih trgov in ker so potrebna stroga pravila EU o varstvu potrošnikov, ki zagotavljajo trdno minimalno osnovo; ker se nacionalni predpisi za izvajanje evropskih zahtev glede varstva potrošnikov v bančni uniji razlikujejo, kar kaže na potrebo po harmonizaciji; ker bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se spoprijemajo potrošniki, kot so umetna kompleksnost, nepoštene poslovne prakse, izključitev ranljivih skupin iz uporabe osnovnih storitev in omejeno sodelovanje javnih organov;

| Q. | ker sta nadaljnja krepitev in harmonizacija bonitetnega nadzora EU ter nadzora in izvrševanja na področju preprečevanja pranja denarja, ki sta nujni za zaščito celovitosti finančnega sistema EU, prednostni nalogi; |
| --- | --- |

Q.

ker sta nadaljnja krepitev in harmonizacija bonitetnega nadzora EU ter nadzora in izvrševanja na področju preprečevanja pranja denarja, ki sta nujni za zaščito celovitosti finančnega sistema EU, prednostni nalogi;

| R. | ker so trdni svetovni standardi in načela pomembni za bonitetno ureditev bank; ker bi bilo treba standarde Baselskega odbora za bančni nadzor pravočasno in ob ustreznem upoštevanju njihovih ciljev prenesti v evropsko zakonodajo, pri tem pa ustrezno upoštevati posebne značilnosti evropskega bančnega sistema in načelo sorazmernosti, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

R.

ker so trdni svetovni standardi in načela pomembni za bonitetno ureditev bank; ker bi bilo treba standarde Baselskega odbora za bančni nadzor pravočasno in ob ustreznem upoštevanju njihovih ciljev prenesti v evropsko zakonodajo, pri tem pa ustrezno upoštevati posebne značilnosti evropskega bančnega sistema in načelo sorazmernosti, kadar je to primerno;

| S. | ker je zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU prišlo do selitve nekaterih bančnih storitev v EU; ker je enotni mehanizem nadzora imel ključno vlogo usmerjanja in spremljanja s sistematičnim usmerjanjem pripravljenosti in usklajevanjem s pomembnimi bankami glede njihovih modelov delovanja; ker bo polna ocena učinkovitosti pripravljenosti bančnega sektorja na novo realnost postala jasna srednje- in dolgoročno; |
| --- | --- |

S.

ker je zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU prišlo do selitve nekaterih bančnih storitev v EU; ker je enotni mehanizem nadzora imel ključno vlogo usmerjanja in spremljanja s sistematičnim usmerjanjem pripravljenosti in usklajevanjem s pomembnimi bankami glede njihovih modelov delovanja; ker bo polna ocena učinkovitosti pripravljenosti bančnega sektorja na novo realnost postala jasna srednje- in dolgoročno;

| T. | ker sta se EU in Združeno kraljestvo trenutno zavezala ohranjanju regulativnega in nadzornega sodelovanja na področju finančnih storitev; ker bi moral ta pristop sodelovanja podpirati dolgoročne odnose med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

T.

ker sta se EU in Združeno kraljestvo trenutno zavezala ohranjanju regulativnega in nadzornega sodelovanja na področju finančnih storitev; ker bi moral ta pristop sodelovanja podpirati dolgoročne odnose med EU in Združenim kraljestvom;

| U. | ker sedanji okvir za krizno upravljanje ne zagotavlja doslednega pristopa pri spoprijemanju s težavami bank v težavah v državah članicah, med drugim zaradi različnih razlag presoje javnega interesa, ki jih uporabljajo Enotni odbor za reševanje in nacionalni organi za reševanje, razpoložljivosti instrumentov, podobnih instrumentom za reševanje v okviru direktive o sanaciji in reševanju bank (32) in uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje (33), v nacionalnih postopkih v primeru insolventnosti ter neusklajenosti spodbud pri izbiri rešitve za reševanje propada banke zaradi različnih pogojev za dostop do virov financiranja, ki so na voljo za reševanje in v primeru insolventnosti; |
| --- | --- |

U.

ker sedanji okvir za krizno upravljanje ne zagotavlja doslednega pristopa pri spoprijemanju s težavami bank v težavah v državah članicah, med drugim zaradi različnih razlag presoje javnega interesa, ki jih uporabljajo Enotni odbor za reševanje in nacionalni organi za reševanje, razpoložljivosti instrumentov, podobnih instrumentom za reševanje v okviru direktive o sanaciji in reševanju bank (32) in uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje (33), v nacionalnih postopkih v primeru insolventnosti ter neusklajenosti spodbud pri izbiri rešitve za reševanje propada banke zaradi različnih pogojev za dostop do virov financiranja, ki so na voljo za reševanje in v primeru insolventnosti;

| V. | ker bi moral okvir za krizno upravljanje in jamstva za vloge zagotoviti dosleden in učinkovit pristop za vse banke, ne glede na velikost ali poslovni model, ter prispevati k ohranjanju finančne stabilnosti, čim bolj zmanjšati uporabo davkoplačevalskega denarja in zagotoviti enake konkurenčne pogoje po vsej EU, pri tem pa ustrezno upoštevati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

V.

ker bi moral okvir za krizno upravljanje in jamstva za vloge zagotoviti dosleden in učinkovit pristop za vse banke, ne glede na velikost ali poslovni model, ter prispevati k ohranjanju finančne stabilnosti, čim bolj zmanjšati uporabo davkoplačevalskega denarja in zagotoviti enake konkurenčne pogoje po vsej EU, pri tem pa ustrezno upoštevati načelo subsidiarnosti;

| W. | ker so bila pravila o nadzoru in reševanju ter reševalni sklad centralizirana, vendar sistemi jamstva za vloge ostajajo nacionalni in se med državami članicami razlikujejo; ker določbe iz direktive o sistemih jamstva za vloge (34) zagotavljajo minimalno osnovo za zaščito vlagateljev; ker pa bi morali z vzpostavitvijo evropskega sistema jamstva za vloge vsi vlagatelji v bančni uniji uživati enako raven zaščite; |
| --- | --- |

W.

ker so bila pravila o nadzoru in reševanju ter reševalni sklad centralizirana, vendar sistemi jamstva za vloge ostajajo nacionalni in se med državami članicami razlikujejo; ker določbe iz direktive o sistemih jamstva za vloge (34) zagotavljajo minimalno osnovo za zaščito vlagateljev; ker pa bi morali z vzpostavitvijo evropskega sistema jamstva za vloge vsi vlagatelji v bančni uniji uživati enako raven zaščite;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja vstop Bolgarije in Hrvaške v bančno unijo ter vključitev bolgarskega leva in hrvaške kune v mehanizem deviznih tečajev II; je seznanjen z odločitvami ECB o vzpostavitvi tesnega sodelovanja z bolgarsko in hrvaško nacionalno banko; poudarja, da sta nacionalni banki Bolgarije in Hrvaške ustrezno zastopani v nadzornem odboru ECB ter na plenarnih in razširjenih izvršnih sejah Enotnega odbora za reševanje z enakimi pravicami in obveznostmi kot vse druge članice, vključno z glasovalnimi pravicami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je sodelovanje v mehanizmu deviznih tečajev in bančni uniji neločljivo povezano z ustreznimi standardi in zakonodajo EU; spodbuja Bolgarijo in Hrvaško, naj znatno napredujeta tudi v boju proti pranju denarja in finančnemu kriminalu; opozarja, da bi bilo treba pred njunim pristopom k skupni valuti izvesti celovito oceno bančnega sektorja, vključno z manj pomembnimi institucijami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja razprave na Danskem in Švedskem o možnosti vstopa v bančno unijo ter poudarja, da je sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi izjemno pomembno, še zlasti kar zadeva čezmejne dejavnosti; poudarja pomen ohranjanja obstoječih in dobro delujočih poslovnih modelov v zvezi s finančno stabilnostjo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je bančna unija prek enotnega mehanizma nadzora in enotnega mehanizma za reševanje vzpostavila institucionalno ureditev za večje povezovanje trgov, vendar evropski sistem jamstva za vloge, tretji steber bančne unije, še vedno ni vzpostavljen; pozdravlja morebitno revizijo okvira za reševanje in podpira sedanji razmislek o nadaljnjem ciljno usmerjenem usklajevanju zakonov o insolventnosti, da bi povečali učinkovitost in skladnost kriznega upravljanja bank v EU, ter dokončanju tretjega stebra bančne unije s sistemom jamstva za vloge, katerega cilj je povečati raven jamstva za vloge, hkrati pa v čim večji meri zmanjšati moralno tveganje, zmanjšati povezavo med bankami in državami ter zagotoviti enako zaščito vsem vlagateljem v bančni uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen z izjavo vrha držav euroobmočja z dne 11. decembra 2020, v kateri je Euroskupina pozvana, „naj na podlagi soglasja pripravi postopen in s časovnimi roki določen delovni načrt v zvezi z vsemi nerešenimi elementi, potrebnimi za dokončanje bančne unije“; obžaluje, da države članice še naprej delujejo zunaj okvira Unije, kar spodkopava vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca; poziva, naj se ga obvešča o tekočih razpravah na ravni Euroskupine in delovne skupine na visoki ravni za evropski sistem jamstva za vloge; ponovno poziva k okrepljenemu sodelovanju s predsednikom Euroskupine, zlasti s pogostejšimi ekonomskimi dialogi s predsednikom Euroskupine po zgledu modela in rednosti monetarnih dialogov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da so se bile banke zmožne odzvati na sedanjo krizo z večjo odpornostjo, saj so bile bolje kapitalizirane in manj zadolžene kot pred desetletjem, kar kaže na pozitivne učinke vzpostavljene institucionalne ureditve in regulativnih reform po finančni krizi leta 2008; kljub temu meni, da je za bančni sektor značilna določena strukturna neučinkovitost, ki jo lahko sedanja kriza še poslabša; je zlasti zaskrbljen zaradi visokih stopenj nedonosnih izpostavljenosti iz preteklosti, ki so bile pred pandemijo prisotne pri številnih institucijah; poudarja, da se je obseg nedonosnih kreditov od vzpostavitve bančne unije znatno zmanjšal in da se je trend upadanja nedonosnih kreditov nadaljeval tudi v letu 2020 kljub krizi zaradi covida-19; meni, da lahko poslabšanje kakovosti sredstev bank vpliva na že tako šibko dobičkonosnost, kar lahko privede do primerov plačilne nesposobnosti bank, ki so zelo izpostavljene najbolj prizadetim gospodarskim sektorjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da bosta dokončanje bančne unije in poglobitev unije kapitalskih trgov zagotovila boljše pogoje za financiranje evropskega gospodarstva tako za gospodinjstva kot tudi za podjetja, ki so še vedno v veliki meri odvisna od bančnih posojil za spodbujanje naložb in ustvarjanje delovnih mest, ter dodatno okrepila konkurenčnost evropskih trgov in spodbujala trajnostne zasebne naložbe; poudarja stabilizacijski učinek malih in srednjih bank na gospodarstvo EU v času krize; meni, da je treba za dokončanje bančne unije in unije kapitalskih trgov pri regulativnem razvoju uporabiti sorazmeren pristop; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da bi popolnoma razvita bančna unija skupaj s popolnoma povezano in močno unijo kapitalskih trgov prispevala k odpornosti evropskega gospodarstva, podprla delovanje ekonomske in monetarne unije ter okrepila mednarodno vlogo eura; poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev, ki preprečujejo, da bi bila mala in srednja podjetja (MSP) pri dostopu do financiranja prikrajšana, ter potrebo po skrbnem spremljanju izdajanja listinjenih produktov; meni, da celotnega bremena okrevanja po krizi ne bi smele nositi banke, temveč bi bilo treba spodbujati močno unijo kapitalskih trgov, ki bi prispevala k ponovni aktivaciji in odpornemu okrevanju evropskega gospodarstva; meni, da bi lahko mehanizem za okrevanje in odpornost spodbudil dokončanje bančne unije, saj ima bančni sektor ključno vlogo pri zagotavljanju dostopa do posojil in usmerjanju razpoložljivih sredstev v realno gospodarstvo, zlasti v trajnostne in družbeno odgovorne naložbe; poudarja vlogo zasebnega financiranja in naložb, skupaj z javnimi naložbami, pri podpiranju podnebnega prehoda, kot je določeno v naložbenem načrtu za trajnostno Evropo; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za boljšo uskladitev dejavnosti finančnih trgov s trajnostnimi cilji ter okoljskimi in socialnimi merili ter merili v zvezi z upravljanjem, vključno z zakonodajnim predlogom o razvoju ocen trajnostnosti na podlagi teh meril; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva na področju trajnostnega financiranja s sprejetjem preostalih delegiranih aktov na podlagi uredbe EU o taksonomiji (35) in uredbe o razkritju (36) ter naj med drugim uporabi zanesljivo metodologijo po načelu, da se ne škoduje bistveno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je bil dober odnos med enotnim mehanizmom nadzora in Enotnim odborom za reševanje bistven že od vzpostavitve sistema, da pa je v sedanjih razmerah še posebej pomemben intenzivnejši pristop k sodelovanju med obema stebroma, da se zagotovi ustrezno in pravočasno ukrepanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja bistveni prispevek začasnih ukrepov, kot so javne jamstvene sheme, moratoriji za odplačevanje posojil posojilojemalcev v finančnih težavah, likvidnostni programi centralnih bank ter ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, program nakupa sredstev in izredni programi nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, ki jih izvaja ECB, k reševanju krize; poudarja, da bi te izredne začasne ukrepe morali spremljati ukrepi za blaženje izkrivljanja trgov in gospodarstva; poleg tega poudarja pomen prožnosti, ki jo regulatorji razširjajo na banke, da bi jim omogočili poslovanje v skladu s smernicami iz stebra 2 in z zmanjšanimi kapitalskimi zahtevami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja izjemno naravo pandemije in začasno naravo ukrepov pomoči, ki so bili uvedeni kot začetni zajezitveni ukrep za omejitev gospodarske škode; ugotavlja, da morajo ukrepi gospodarske podpore ostati prilagojeni sedanjim in pričakovanim gospodarskim razmeram; poziva k dobro pripravljenemu, postopnemu in ciljno usmerjenemu prehodu z instrumentov za pomoč ob pandemiji na instrumente za podporo okrevanju, vključno z reformami v državah članicah prek nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, saj bi se lahko zaradi zgodnjega ali neusklajenega umika začasnih ukrepov ponovno pojavile predkrizne pomanjkljivosti in ranljivosti bančnega sektorja, vključno s povečanjem izpostavljenosti bank kreditnemu tveganju, kar bi lahko vplivalo na njihov kapitalski položaj ter potencialno ogrozilo rast in rezultate okrevanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja ciljno usmerjene spremembe uredbe o kapitalskih zahtevah, ki so bile uvedene s „hitrim popravkom uredbe o kapitalskih zahtevah“, da bi podprli zmožnost bank za kreditiranje gospodinjstev in podjetij (37) ter tako ublažili gospodarske posledice pandemije covida-19 in zagotovili nemoteno vzajemno delovanje regulativnega okvira z drugimi ukrepi za reševanje krize; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je enotni mehanizem nadzora v decembru 2020 izdal izjavo, s katero je spremenil svoje prejšnje priporočilo o izplačilu dividend in ponovnem odkupu delnic ter priporočil, da morajo biti banke, ki nameravajo izplačati dividende ali odkupiti delnice, donosne in imeti stabilno gibanje kapitala; poziva enotni mehanizem nadzora, naj zagotovi oceno razdelitev (dividend in ponovnih odkupov delnic) in variabilnih prejemkov, ki so jih bančne institucije v njegovi pristojnosti izplačale v prvem in drugem trimesečju leta 2021, ter naj na podlagi te ocene ovrednoti njihov učinek na kapitalski položaj bank; poziva enotni mehanizem nadzora, naj oceni, ali so omejitve razdelitev po septembru 2021 lahko koristno orodje, dokler ne bodo odpravljene temeljne negotovosti glede gospodarskega okrevanja in kakovosti bančnih sredstev; poziva Komisijo, naj preuči pravno zavezujoče orodje za dividende in ponovni odkup delnic kot nadzorno orodje v času krize; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo ter nacionalne in evropske nadzorne organe, naj se pripravijo na pričakovano poslabšanje kakovosti sredstev bank; pozdravlja prvo skupno poročilo evropskih nadzornih organov o oceni tveganja iz marca 2021, v katerem se bankam svetuje, naj se pripravijo s prilagoditvijo modelov oblikovanja rezervacij, da se zagotovi pravočasno pripoznanje ustreznih ravni rezervacij, in sicer z izvajanjem dobrih praks posojanja in ustreznega ocenjevanja tveganj, pri tem pa upoštevajo, da se bodo ukrepi javne podpore, kot so moratoriji za posojila in javne jamstvene sheme, iztekli, ter z upoštevanjem konzervativnih politik glede dividend in ponovnega odkupa delnic; je seznanjen s opozorilom evropskih nadzornih organov finančnim institucijam, naj še naprej razvijajo nadaljnje ukrepe za vzpostavitev okolja dolgotrajno nizkih obrestnih mer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da institucije različno uporabljajo mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP 9) v zvezi z rezervacijami za izgube, kot se je izkazalo med pandemijo covida-19; poziva enotni mehanizem nadzora, naj sprejme ukrepe za zagotovitev dosledne uporabe standardov poročanja v vseh institucijah v bančni uniji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da mora biti povezana bančna unija vezana na dobro delujoč enotni trga za maloprodajne finančne storitve; poziva Komisijo, naj oceni ovire in prepreke, s katerimi se potrošniki srečujejo pri čezmejni uporabi produktov bančnega poslovanja s prebivalstvom, kot so hipotekarna posojila, ter predlaga rešitve, s katerimi bi potrošnikom zagotovili možnost čezmejne uporabe maloprodajnih finančnih storitev; poleg tega ugotavlja, da se obrestne mere za hipotekarne kredite v Uniji močno razlikujejo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja pospešitev digitalizacije v bančnem sektorju, ki bankam omogoča, da bolje zagotavljajo storitve strankam na daljavo in ponujajo nove produkte, ter zagotavlja priložnosti za večjo stroškovno učinkovitost; v zvezi s tem poudarja, da bi si bilo treba prizadevati za digitalizacijo v bančnem sektorju ob polnem spoštovanju pravic potrošnikov in ohraniti finančno vključenost, zlasti za ranljive skupine z nizko ravnjo digitalne ali finančne pismenosti; poudarja, da digitalizacija zahteva znatne naložbe v informacijske sisteme, raziskave in razvoj ter nove operativne modele, kar lahko kratkoročno privede do manjše dobičkonosnosti; odločno podpira novo strategijo Komisije za digitalne finančne storitve in pozdravlja sveženj za digitalne finančne storitve, ki ga je Komisija objavila leta 2020 in ki bo olajšal čezmejno širitev inovativnih tehnologij, hkrati pa zagotovil odpornost finančnega sektorja; z zanimanjem pričakuje nadaljnji razvoj predlogov uredbe in direktive o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (DORA), ki bo zagotovila, da bodo finančni subjekti vzpostavili ustrezne zaščitne ukrepe za ublažitev posledic incidentov, povezanih z informacijsko-komunikacijsko tehnologijo; meni, da bodo za njeno uspešno izvajanje potrebne znatne javne in zasebne naložbe ter sodelovanje na področju inovacij v smeri večje varnosti in odpornosti sistemov; meni, da digitalizacija evropskega bančnega sektorja Uniji ponuja priložnost za privabljanje tujega kapitala in konkurenčnost na svetovnem trgu; v zvezi s tem opozarja na vse večjo medsebojno povezanost bank, kriptosredstev in digitalnih finančnih storitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen zagotavljanja tehnološke nevtralnosti pri regulativnih in nadzornih pristopih; poudarja, da je treba obravnavati izzive in priložnosti, ki jih prinaša uporaba novih inovativnih tehnologij v zvezi z bančnim nadzorom in nadzorom nad plačilnimi sistemi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja delo ECB v zvezi z digitalnim eurom, vključno z njenim poročilom o tej temi in izidom javnega posvetovanja; poudarja, da bi lahko digitalni euro glede na svoje konkretne značilnosti in zasnovo znatno vplival na bančni sektor, saj bi vplival na področja, kot so plačila, zmožnost bank, da izvedejo spremembo ročnosti, ter splošna posojilna zmožnost in dobičkonosnost, zato poziva ECB, naj nadalje analizira posledice digitalne valute za bančni sektor in morebitne posledice za finančno stabilnost; pozdravlja cilj, da bi se digitalni euro uporabljal vzporedno z gotovino kot sredstvo varnega in konkurenčnega digitalnega plačevanja, ter priznava možne koristi za državljane; podpira prizadevanja ECB za zagotavljanje visoke ravni zasebnosti, varstva podatkov, zaupnosti podatkov o plačilih, kibernetske odpornosti in varnosti; je seznanjen z razpravo o digitalni valuti in priznava dodano vrednost, ki bi jo digitalna valuta lahko prinesla pri krepitvi mednarodne vloge eura; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je marca 2020 skupina guvernerjev centralnih bank in glavnih nadzornikov spremenila časovni načrt za izvajanje končnih elementov okvira Basel III, da bi povečala operativno zmogljivost bank in nadzornikov za odzivanje na neposredne posledice pandemije covida-19; poudarja pomen trdnih svetovnih standardov za regulacijo bančništva ter njihovega doslednega in pravočasnega izvajanja; pričakuje prihodnji predlog Komisije o izvajanju dokončanih standardov Basel III; opozarja, da bi bilo treba pri izvajanju upoštevati načelo sorazmernosti ter po potrebi posebnosti in raznolikost bančnega sektorja EU, hkrati pa zagotoviti, da bo uredba EU o kapitalskih zahtevah skladna z baselskimi standardi; poudarja, da bi bilo treba pri sedanji reviziji upoštevati načelo, da se splošne kapitalske zahteve ne smejo bistveno povečati, hkrati pa okrepiti splošni finančni položaj evropskih bank; opozarja na svojo resolucijo z dne 23. novembra 2016 o dokončanju okvira Basel III (38) in poziva Komisijo, naj pri pripravi zakonodajnih predlogov upošteva priporočila iz te resolucije; poziva Komisijo, naj uvede ukrepe za povečanje posojil bank realnemu sektorju, zlasti malim in srednjim podjetjem, ter za financiranje okrevanja, skupaj z digitalnim in okoljskim prehodom v Evropi; poudarja, da EU za ohranitev svoje ekonomske suverenosti in strateške neodvisnosti potrebuje močne in konkurenčne evropske banke, ki bodo bančne storitve za podjetja ponujale podjetjem vseh velikosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da sta nebančno finančno posredništvo in „tradicionalni“ bančni sektor med seboj precej povezana, kar vzbuja pomisleke glede sistemskega tveganja zaradi neustrezne ureditve in nadzora nebančnega finančnega posredništva; poudarja, da je nedavni pandemični šok pokazal, da lahko nebančni sektor poveča nestanovitnost trga in nihanje cen, zlasti kadar je likvidnost trga pod pritiskom; poziva Komisijo, naj preuči, ali so potrebna dodatna makrobonitetna orodja, in sicer razvoj vnaprejšnjih orodij za upravljanje likvidnosti in skrbna analiza obstoječih ukrepov v zvezi s finančnim vzvodom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so banke in centralne nasprotne stranke medsebojno odvisne; opozarja na dvome, ki se pojavljajo v zvezi z odgovornostjo bank in centralnih nasprotnih strank za morebitne izgube po izčrpanju kaskadnega pristopa, ter na učinke teh odgovornosti na bonitetne zahteve bank; v zvezi s tem poudarja tveganje prevelikega zanašanja na centralne nasprotne stranke iz Združenega kraljestva in pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v zadnjem letu in določajo merila za razvrščanje centralnih nasprotnih strank iz tretjih držav; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da v finančnih institucijah in organih EU ni bila zagotovljena popolna uravnoteženost spolov, zlasti pa dejstvo, da so ženske še vedno premalo zastopane na izvršnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev; poudarja, da uravnotežena zastopanost spolov v upravnih odborih in delovni sili prinaša družbene in gospodarske koristi; meni, da bi moral izbor kandidatov za finančne institucije in organe EU temeljiti na merilih uspešnosti in sposobnosti, da bi zadevna institucija ali organ deloval čim bolj učinkovito; poziva vlade ter vse institucije in organe, naj čim prej dajo prednost doseganju popolne uravnoteženosti spolov, tudi z zagotovitvijo po spolu uravnoteženega ožjega seznama kandidatov za vsa prihodnja imenovanja, za katera je potrebna odobritev Parlamenta, tudi v ECB in najpomembnejših finančnih institucijah EU, pri čemer naj si prizadevajo za vključitev vsaj ene ženske in enega moškega; opozarja na svojo resolucijo z dne 14. marca 2019 (39), katere namen je zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov na prihodnjem seznamu kandidatov za imenovanja na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU, in ponovno poudarja svojo zavezo, da ne bo upošteval seznamov kandidatov, pri katerih načelo uravnotežene zastopanosti spolov ne bo upoštevano; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj pregleda merila za upravičenost, da bi pritegnila večje število žensk, da oddajo prijave; |
| --- | --- |

24.

Nadzor

| 25. | priznava vlogo evropskega bančnega nadzora pri zagotavljanju začasne kapitalske in operativne razbremenitve za banke kot odziva na pandemijo covida-19, da bodo lahko še naprej zagotavljale finančno podporo podjetjem in gospodinjstvom ter absorbirale izgube, hkrati pa ohranjale visoko kakovost nadzora; je seznanjen s pomisleki enotnega mehanizma nadzora glede visokih stroškov, nizke donosnosti, nižjega tržnega vrednotenja in nezadostnih naložb v nove tehnologije v bančnem sektorju; poziva k smernicam glede pričakovanega časovnega okvira in pristopa k obnovitvi blažilnikov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba povečati preglednost in predvidljivost bančnega nadzora EU, in v zvezi s tem pozdravlja nedavno prakso objavljanja zahtev iz stebra 2 za posamezne banke; meni, da so zaradi individualnih zahtev pričakovanja enotnega mehanizma nadzora zanesljivejša in omogočajo bolj informirane odločitve vlagateljev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pričakuje, da bodo nedavne spremembe organizacijske strukture enotnega mehanizma nadzora ob poenostavitvi sistema in vključevanju tehnoloških inovacij olajšale nadzor, ki bo bolj temeljil na tveganju, in notranje sodelovanje v institucijah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je analiza enotnega mehanizma nadzora iz novembra 2020 v zvezi z morebitnimi ranljivostmi bančnega sektorja v različnih scenarijih v zvezi z učinki šoka na kakovost sredstev in kapital koristna; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da bi moralo dobro upravljanje kreditnega tveganja ostati ena od glavnih prednostnih nalog enotnega mehanizma nadzora; se strinja s pomisleki enotnega mehanizma nadzora, da bi banke lahko spremenile svoje modele kreditnega tveganja, in je v zvezi s tem seznanjen z nadzorniškimi pričakovanji enotnega mehanizma nadzora glede ustreznih operativnih priprav v pričakovanju povečanja obsega nedonosnih kreditov in za zanesljivo upravljanje kreditnega tveganja, kot je navedeno v njegovih dopisih izvršnim direktorjem pomembnih institucij in njegovi strategiji za kreditno tveganje zaradi covida-19; podpira okrepljen nadzor enotnega mehanizma nadzora nad trgi z velikim finančnim vzvodom; ugotavlja, da vse banke niso uspele izpolniti pričakovanj enotnega mehanizma nadzora glede upravljanja kreditnega tveganja, kar pomeni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava, da kriza, ki jo je povzročil covid-19, povečuje tveganje nadaljnjega kopičenja nedonosnih kreditov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ECB napoveduje, da bi lahko nedonosni krediti v resnem, a verjetnem scenariju do konca leta 2022 dosegli raven 1,4 bilijona EUR; poudarja, da bo zagotavljanje ustreznega in pravočasnega upravljanja slabše kakovosti sredstev v bilancah stanja bank ključno za preprečevanje kratkoročnega kopičenja nedonosnih kreditov; svetuje državam članicam, naj si še naprej prizadevajo za rešitev tega vprašanja; v zvezi s tem je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 16. decembra 2020 o reševanju vprašanja nedonosnih posojil po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0822), da bi bankam omogočili podporo gospodinjstvom in podjetjem v EU; pričakuje, da bo revizija direktive o potrošniških kreditih (40) zagotovila visoko raven varstva potrošnikov, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih določb o zaščiti posojilojemalcev pred zlorabami in zagotovitvijo, da te pravice veljajo enako za obstoječa in prihodnja posojila; poziva k spremljanju morebitnih učinkov izrazitega naglega padca, zlasti ob umiku začasnih ukrepov pomoči; poziva nadzornike, naj še naprej ustrezno upoštevajo stranske učinke, ki jih lahko imajo množične prodaje nedonosnih kreditov na bonitetne bilance stanja bank, ki uporabljajo notranje modele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi morale banke spoštovati veljavna bonitetna pravila in smernice za nadzor nedonosnih kreditov ter ohraniti operativno zmogljivost, da bi proaktivno upravljale dolžnike v težavah in nadzorovale njihove bilance stanja ter pospešile zgodnje odkrivanje nedonosnih kreditov, da bi zmanjšale tveganje za zmanjšanje posojilne zmožnosti v času velikega povpraševanja po naložbah, povezanih z okrevanjem; poudarja obstoječo prožnost pri izvajanju smernic ECB o nedonosnih kreditih, vključno z zagotavljanjem več časa bankam s posebej visokimi ravnmi nedonosnih kreditov za predložitev njihovih strategij za zmanjšanje obsega nedonosnih kreditov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da bi zmanjšanje tveganja v bančnem sektorju prispevalo k stabilnejši, močnejši in v gospodarsko rast usmerjeni bančni uniji; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil dosežen politični dogovor o predlogu Komisije za direktivo o skrbnikih kreditov in kupcih kreditov, ki bo spodbudila razvoj sekundarnih trgov za nedonosne kredite v EU in ki naj bi bankam pomagala zmanjšati obseg nedonosnih kreditov v bilancah stanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava vlogo bank pri podpiranju podjetij in realnega sektorja med pandemijo v nekaterih državah članicah; poudarja, da bi morale banke skrbno oceniti finančno trdnost in sposobnost preživetja podjetij, proaktivno sodelovati z dolžniki v težavah, da bi upravljale svoje izpostavljenosti, ter ponuditi financiranje in uspešno prestrukturiranje ali ustrezne alternativne možnosti sektorjem in podjetjem, ki so sposobna preživeti, zlasti malim in srednjim podjetjem, da se preprečijo neplačila, kjer je to mogoče, ter zagotovi, da podjetjem in potrošnikom ne grozi prezadolženost; poudarja, da bi bilo treba bonitetni okvir dosledno spreminjati, da bi omogočili in spodbudili uporabo ukrepov restrukturiranja za podjetja in gospodinjstva, kadar banke ocenijo, da je možnost okrevanja še vedno velika, in poziva k odpravi vseh regulativnih ovir za njihovo uporabo; poziva banke, naj kot zadnjo možnost razmislijo o umiku podjetij, ki niso sposobna preživeti, s trga na strukturiran način; meni, da bi morale banke zagotoviti ustrezen prenos kreditov iz Eurosistema v realni sektor; pozdravlja ukrepe iz sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt“ (COM(2020)0590) in njegove priloge o napotovanju malih in srednjih podjetij, katerih vloge za kredit so bile zavrnjene, k alternativnim ponudnikom financiranja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva evropske nadzorne organe, naj v celoti izkoristijo svoja pooblastila, da bi zagotovili visoko stopnjo varstva potrošnikov, po potrebi tudi pooblastila za poseganje v zvezi s produkti, kadar so finančni in kreditni produkti povzročili ali utegnejo povzročiti škodo potrošnikom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen varstva pravic potrošnikov, zlasti v zvezi z nepoštenimi in agresivnimi pogoji in praksami, bančnimi provizijami, preglednostjo stroškov produktov, donosnostjo in tveganji; ugotavlja, da bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se spoprijemajo potrošniki, kot so nepoštene poslovne prakse in umetna kompleksnost; v zvezi s tem poziva EBA, naj se bolj osredotoči na izpolnjevanje svoje naloge pravilnega zbiranja, analize in poročanja o potrošniških trendih, pa tudi na pregled in usklajevanje pobud pristojnih organov za finančno opismenjevanje in izobraževanje; poziva Komisijo, naj nadzira nepoštene določbe in prakse, ki se v bančnem sektorju uporabljajo v potrošniških pogodbah, ter z vsemi predvidenimi sredstvi zagotovi, da bodo vse države članice učinkovito in hitro izvajale direktivo o nepoštenih pogojih v potrošniških pogodbah (41) z vsemi razpoložljivimi sredstvi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da bi lahko pričakovane kreditne izgube skupaj s trenutnimi nizkimi obrestnimi merami negativno vplivale na dobičkonosnost bank; poudarja, da morajo banke svoje poslovne modele prilagoditi bolj trajnostnim, stroškovno varčnim in tehnološko naprednim strategijam ter izvajati strateško usmerjanje in preudaren nadzor nad poslovnimi funkcijami ob polnem spoštovanju pravic potrošnikov; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se odločitve bank glede oblikovanja rezervacij v podporo njihovi posojilni zmožnosti ne odlagajo neupravičeno, zlasti ko se bo povpraševanje po kreditih povečalo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je zaskrbljen, ker so nedavne bančne krize razkrile, da so kreditne institucije občanom rutinsko zavajajoče prodajale obveznice in druge finančne produkte; obžaluje, da je bilo izvrševanje določb direktive o sanaciji in reševanju bank v zvezi z minimalnimi zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti razdrobljeno; poziva Komisijo, naj oceni zavajajočo prodajo finančnih produktov s strani bančnih institucij in na podlagi ugotovitev pripravi ustrezne predloge, tudi v prihodnji reviziji direktive o sanaciji in reševanju bank; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi bilo treba dodatno dokumentirati morebitne koristi konsolidacije bank, tako znotraj EU kot čezmejno, pri obravnavanju nizke dobičkonosnosti, presežnih zmogljivosti in razdrobljenosti bančnega sektorja; priznava težnjo bančnega sektorja h konsolidaciji in v zvezi s tem opozarja na vodnik ECB o nadzornem pristopu k konsolidaciji, ki podpira dobro zasnovane in dobro izvedene poslovne povezave; poudarja koristi zaščite raznolikosti/pluralnosti finančnih sektorjev pri vzpostavljanju sistemskega zaupanja in ohranjanju finančne stabilnosti; poziva Komisijo, naj upošteva ugotovitve iz ocene Odbora za finančno stabilnost iz leta 2021 o učinkih reform bank, ki so prevelike, da bi propadle, na finančni sistem, in jih spremlja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da vprašanje v zvezi z matično državo in državo gostiteljico ostaja izziv za dokončanje bančne unije, in meni, da je uvedba evropskega sistema jamstva za vloge del rešitve, vzporedno z dodatnimi ukrepi za zmanjšanje tveganja; je zaskrbljen, da bi lahko države izvora in države gostiteljice, če bi se raven nedonosnih kreditov z zmanjševanjem javnih podpornih ukrepov dvignila, uvedle ukrepe za zaščito sredstev in nadaljevale z novim namenskim omejevanjem; poudarja, da morajo imeti banke možnost čezmejnega delovanja, obenem pa možnost upravljanja kapitala in likvidnosti na konsolidirani ravni, z verodostojnimi in izvršljivimi zaščitnimi ukrepi za države gostiteljice v zvezi z razpoložljivostjo sredstev in vplivom na finančno stabilnost, da bi diverzificirale tveganja in obravnavale morebitno premajhno dobičkonosnost; meni, da je potrebna postopna harmonizacija na področjih, na katerih se uporabljajo nacionalne opcije in diskrecijske pravice, tudi na področju insolvenčnega prava, da se olajša načrtovanje reševanja za čezmejne bančne skupine v bančni uniji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je zaskrbljen, ker države članice prodajajo vse večje količine državnih obveznic, zato se povečuje tudi delež državnih vrednostnih papirjev v bilancah stanja bank, zaradi česar bi se lahko povezanost med državami in bankami še poslabšala; meni, da bo vzpostavitev instrumenta Next Generation EU zagotovila visokokakovostna evropska sredstva z nizkim tveganjem, kar bo omogočilo ponovno uravnoteženje državnih obveznic v bilancah stanja bank in pripomoglo k zmanjšanju obsega začaranega kroga med bankami in državami; poudarja, da bo imel instrument Next Generation EU pomembno vlogo pri podpiranju okrevanja in mora zato služiti kot priložnost za povečanje naložb in izvajanje potrebnih reform v vsaki državi članici na podlagi dogovorjenih meril ter za nadaljnji prispevek h krepitvi evropskega bančnega sistema; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da bi bilo treba za rešitev vprašanja v zvezi z matično državo in državo gostiteljico prekiniti povezavo med državami in bankami ter podpreti prizadevanja za konsolidacijo bank, uvesti vseevropsko varnostno mrežo, pripraviti in izvajati sporazume o finančni podpori znotraj skupine v okviru načrtov bank za sanacijo ter postopno uskladiti področja, na katerih se uporabljajo nacionalne opcije in diskrecijske pravice, tudi na področju insolventnosti, hkrati pa si še naprej prizadevati za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | znova poudarja, da mora biti regulativni okvir za bonitetno obravnavo državnega dolga skladen z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomembno vlogo trdnih struktur notranjega upravljanja v bankah in opozarja na slabosti, ki so bile ugotovljene v njih v postopku nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (PNPO) za leto 2020 v okviru enotnega mehanizma nadzora, ki se osredotoča na to, kako banke obvladujejo tveganje za kapital in likvidnost, povezano s krizo, ob upoštevanju izjemnih okoliščin, ki vplivajo na posamezne banke; pozdravlja ciljno usmerjen pristop k zbiranju informacij za oceno kapitala in likvidnosti; poudarja, kako pomembno je uzakoniti najvišje standarde in enake konkurenčne pogoje za ocenjevanje sposobnosti in primernosti članov upravljalnih organov bank, ki se zaradi zelo različnega prenosa direktive o kapitalskih zahtevah v državah članicah trenutno različno razlagajo; zato poziva k nadaljnjemu usklajevanju na tem področju; vztraja, da morajo pristojni organi sposobnost in primernost vedno oceniti vnaprej in ne naknadno; podpira načrt ECB, da bi v letu 2021 revidirala svoj veljavni vodnik za ocenjevanje sposobnosti in primernosti, da bi začrtala svoja nadzorniška pričakovanja glede kakovosti članov upravljalnih organov; pričakuje predloge ECB za sveženj ukrepov za izboljšanje sposobnosti in primernosti nadzora; v zvezi s tem spodbuja vključitev zahtev glede sposobnosti in primernosti v uredbo o kapitalskih zahtevah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da je cilj stresnega testa po vsej EU, ki se je začel 29. januarja 2021, preizkusiti gibanje kapitala v bankah v razmerah slabšanja kakovosti sredstev po scenariju nizkih obrestnih mer; poziva EBA, naj razširi obseg naknadnih stresnih testov, saj vzorec 51 bank, izbranih v okviru tega testa, velja za premajhnega; poudarja, da so izvajanje stresnih testov in, v ustreznem trenutku, pregledi kakovosti sredstev v zvezi s ponavljajočim se vzorcem manj pomembnih institucij pomembni za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja prizadevanja enotnega mehanizma nadzora, da bi bankam zagotovil smernice in pojasnila, potrebna za samoocenjevanje in ustrezno poročanje o okoljskih in podnebnih tveganjih; poudarja, da so za finančne institucije potrebni dodatni nadzorni pritiski, naj ustrezno razkrijejo tveganja, povezana s podnebjem, in okoljska tveganja; meni, da je stresni test podnebnega tveganja v okviru tega mehanizma pomemben korak, da se ocenijo prakse bank in ugotovi, na katerih konkretnih področjih so potrebne izboljšave; v zvezi s tem pozdravlja priporočilo iz vodnika ECB o podnebnih in okoljskih tveganjih, ki krepi strateški in celovit pristop k obvladovanju tveganj, povezanih s podnebjem; podpira zamisel, da bi banke leta 2021 pripravile samoocene in akcijske načrte, ki bi jim leta 2022 sledil nadzorni pregled ukrepov bank; meni, da morajo biti ta samoocenjevanja in poročila v skladu z načelom sorazmernosti ter ne smejo ogrožati zmogljivosti in konkurenčnosti bank; je seznanjen s pobudo EBA za izvedbo pilotnega projekta na ravni EU v zvezi s podnebnim tveganjem in je seznanjen z njegovimi ugotovitvami, da je potrebnih več razkritij o strategijah prehoda in emisijah toplogrednih plinov, da bi banke in nadzorniki lahko natančneje ocenili podnebno tveganje; opozarja, da lahko naložbe v netrajnostne gospodarske dejavnosti posojanje tem dejavnostim privedejo do nasedlih ali nepovratnih naložb; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozna vlogo EBA pri vodenju, usklajevanju in spremljanju boja finančnega sektorja EU proti pranju denarja in financiranju terorizma; pozdravlja prizadevanja ECB v zadnjih dveh letih, da bi okrepila izmenjavo informacij med nadzorniki enotnega mehanizma nadzora in nadzorniki za preprečevanje pranja denarja/boj proti financiranju terorizma, da bi bolje upoštevali vidike preprečevanja pranja denarja v ukrepih bonitetnega nadzora; poziva, naj se ta odgovornost dopolni z ustreznim financiranjem in sredstvi; pozdravlja podporo EBA posamičnemu izvrševanju nadzornih pooblastil za preprečevanje pranja denarja v državah članicah in poziva k nadaljnjim ukrepom za zagotovitev, da nadzor na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma temelji na tveganju, je sorazmeren in učinkovit; opozarja na razlike v pristopih nacionalnih organov k nadzoru preprečevanja pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ter pri uporabi zakonodaje EU, kar lahko privede do regulativne arbitraže; spodbuja delno preoblikovanje določb direktive o preprečevanju pranja denarja v uredbo; obžaluje, da več držav članic še ni v celoti preneslo četrte in pete direktive o preprečevanju pranja denarja ter da so se pri še več državah članicah pokazale resne pomanjkljivosti pri učinkovitem izvajanju teh direktiv; pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela postopke za ugotavljanje kršitev, in jo poziva, naj začne postopke za ugotavljanje kršitev za preostale primere pomanjkljivega prenosa in izvajanja direktiv o preprečevanju pranja denarja; je seznanjen z drugim pooblastilom organa EBA, da vzpostavi podatkovno zbirko o preprečevanju pranja denarja, ki naj bi bila razvita leta 2021, ter okrepi sodelovanje in izmenjavo informacij med evropskimi organi; poudarja pomembno vlogo kolegijev za preprečevanje pranja denarja za čezmejne skupine, ki jih sestavljajo vsi organi za preprečevanje pranja denarja v jurisdikcijah, v katerih skupina deluje, pri ocenjevanju uspešnosti skupine na področju preprečevanja pranja denarja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za celovito politiko Unije glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma z dne 7. maja 2020; poziva Komisijo, naj hitro sprejme zakonodajni sveženj o preprečevanju pranja denarja; poziva Komisijo, naj predstavi predlog za uvedbo evropskega nadzornika za preprečevanje pranja denarja; poudarja, da bi moralo področje uporabe okvira za preprečevanje pranja denarja zajemati izdajatelje in ponudnike kriptosredstev; poziva Komisijo, naj razmisli o ustanovitvi evropske finančnobveščevalne enote; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja pomembno vlogo bančnega sektorja v boju proti izogibanju davkom; ponavlja stališče Parlamenta, da so za transakcije, ki vključujejo države iz Priloge I ali II seznama nekooperativnih jurisdikcij za davčne namene, potrebne okrepljene revizije in zahteve glede poznavanja strank; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja sveženj Komisije o digitalnih finančnih storitvah; meni, da so predlogi Komisije o trgih kriptosredstev in digitalni operativni odpornosti pravočasni, koristni in potrebni; poudarja, da se z digitalnimi finančnimi storitvami sicer povečujejo možnosti financiranja za potrošnike in podjetja, vendar bi bilo treba ohraniti varstvo potrošnikov in finančno stabilnost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je seznanjen z izstopom Združenega kraljestva iz EU; priznava napredek, ki so ga številne pomembne banke dosegle pri svojih ciljnih modelih poslovanja po brexitu, kot je bilo dogovorjeno z enotnim mehanizmom nadzora, in podpira njegova prizadevanja za spremljanje napredka pri teh modelih na področjih sredstev, osebja in praks knjiženja; znova poudarja, da v okviru selitve podjetij v EU slamnata podjetja v euroobmočju niso sprejemljiva; meni, da bi bilo treba odpraviti obstoječe regulativne vrzeli v pravnem okviru EU, da bi okrepili nadzor, in opozarja, da je enotni mehanizem nadzora od začetka veljavnosti revidirane uredbe o investicijskih podjetjih (42) junija 2021 prevzel neposredno odgovornost za bonitetni nadzor nad sistemsko pomembnimi investicijskimi podjetji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja pomen ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev v regulativnem prostoru in preprečevanja tekmovanja v zniževanju standardov regulacije; v zvezi s tem ugotavlja, da memorandum o soglasju med ECB in organi Združenega kraljestva, ki temelji na predlogi, ki jo je izpogajal organ EBA, zajema bonitetni nadzor zunaj zavarovalnih in pokojninskih načrtov in je začel veljati 1. januarja 2021, zagotavlja trdno podlago za nadzorno sodelovanje med enotnim mehanizmom nadzora in organom Združenega kraljestva za bonitetno regulacijo s poudarkom na izmenjavi informacij in vzajemni obravnavi čezmejnih bančnih skupin ter za delitev odgovornosti v zvezi z nadzorom podružnic; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je spoštovanje načela sorazmernosti ključnega pomena za delovanje bančnega nadzora, zlasti za manjše institucije; |
| --- | --- |

52.

Reševanje

| 53. | verjame, da bo uvedba varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje leta 2022, tj. dve leti prej, kot je bilo prvotno predvideno, v obliki obnovljive kreditne linije iz evropskega mehanizma za stabilnost, s čimer bo zagotovljena varnostna mreža za reševanje bank v bančni uniji, okrepila okvir za krizno upravljanje in je pomemben korak k dokončanju bančne unije; ugotavlja, da bo znaten obseg enotnega sklada za reševanje skupaj s skupnim varovalnim mehanizmom Enotnemu odboru za reševanje omogočil dostop do skupnih sredstev, ki bodo precej presegala 100 milijard EUR; ugotavlja, da je treba tveganja v bančnih sistemih še naprej zmanjševati vzporedno z vzpostavljanjem evropskega sistema jamstva za vloge; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vztraja, da morajo banke same odgovarjati za svojo uspešnost, namesto da davkoplačevalcem prepustijo breme, ki ga prinaša okvir kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja dejstvo, da Enotnemu odboru za reševanje v letu 2020 sicer ni bilo treba sprejeti ukrepov za reševanje, vendar je kljub temu tesno sodeloval z enotnim mehanizmom nadzora pri primerih na robu krize; je seznanjen z ukrepi pomoči in prožnostjo, ki jo je Enotni odbor za reševanje odobril za doseganje vmesnih ciljev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ne da bi pri tem ogrozil rešljivost; poudarja, da so informacije o takih ukrepih na spletnem mestu Enotnega odbora za reševanje še vedno zelo omejene; poziva Enotni odbor za reševanje, naj poveča preglednost in zlasti objavi smernice, ki jih pri izvajanju ukrepov pomoči zaradi covida-19 uporabljajo notranje skupine za reševanje; je seznanjen s politiko minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti do leta 2020, ki jo je razvil Enotni odbor za reševanje, in namenskim poročanjem o minimalni zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti v okviru direktive o sanaciji in reševanju bank; ceni napredek, dosežen v sedanjem krogu načrtovanja reševanja za leto 2021, in znova poudarja, da je sorazmerno določanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti eden od ključnih elementov za izboljšanje rešljivosti bank, hkrati pa zagotavlja širšo finančno stabilnost; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da lahko obstoječa prekrivanja med zahtevami za uporabo ukrepov za zgodnje posredovanje in standardnimi nadzornimi pooblastili ECB preprečijo izvajanje ukrepov za zgodnje posredovanje; v zvezi s tem vztraja, da bi bilo treba to prekrivanje odpraviti, in verjame, da bo pravna podlaga za vsak instrument pojasnjena, da se zagotovi ustrezna in postopna uporaba ukrepov; v zvezi s tem ob upoštevanju priporočila Evropskega računskega sodišča o količinsko opredeljenih mejnih vrednostih za sprožitev ukrepov zgodnjega posredovanja podpira uporabo hitrih nadzornih ukrepov, pri čemer se je treba izogibati avtomatizmu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da je treba olajšati likvidacijo bank, pri reševanju katerih Enotni odbor za reševanje ali nacionalni organ za reševanje oceni, da ni javnega interesa; ugotavlja, da je lahko strategija prodaje poslovanja pomembno orodje, ki ga mora Enotni odbor za reševanje uporabiti kot način za zmanjšanje izgub pri reševanju; priznava potrebo po bolj usklajenem okviru za izstop s trga v primeru insolventnosti, da bi se izognili negotovostim in zagotovili uskladitev v zvezi z odvzemom licence banki; priznava, da imajo lahko alternativni ukrepi v okviru sistemov jamstva za vloge za financiranje prenosov vlog v takih primerih pomembno vlogo, zlasti za male in srednje banke, pod pogojem, da ne škodujejo zaščiti vlagateljev in če je sistem jamstva za vloge dovolj financiran, da se v čim večjem obsegu zmanjšajo prispevki davkoplačevalcev in izguba vrednosti ter zagotovi finančna stabilnost, v drugih primerih pa se lahko tudi premosti vrzel med pogojem 8 % lastnih sredstev za dostop do reševalnega sklada in dejansko sposobnostjo banke za pokrivanje izgub brez vlog, ki naj bi bile prenesene; poudarja, da bi bilo treba za te posege strogo uporabljati preizkus najnižjih stroškov; zato poziva Komisijo, naj bolje pojasni načelo najnižjih stroškov in pogoje za uporabo sredstev sistema jamstva za vloge; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ugotavlja, da je sedanja raznolikost ureditev na področju insolventnosti vir negotovosti v zvezi z izidom likvidacijskih postopkov; meni, da je treba za učinkovito delovanje bančne unije še bolj uskladiti zakone o insolventnosti bank; poziva Komisijo, naj po podrobni študiji in posvetovanju z nacionalnimi organi in parlamenti razmisli o spodbujanju nadaljnjega usklajevanja posebnih vidikov obstoječega nacionalnega insolvenčnega prava ter pogojev za uporabo zunanjega financiranja, da bi zagotovila uskladitev spodbud in enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bi bilo treba zlasti sprejeti ciljno usmerjen pristop k uskladitvi hierarhije upnikov v postopkih zaradi insolventnosti bank, da bi se povečal obseg financiranja iz sistemov jamstva za vloge pri reševanju in ukrepih, ki niso izplačila, pod pogojem, da so sistemi jamstva za vloge zadostno financirani; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da mora reševanje delovati za več bank, kar zahteva pregled ocene javnega interesa, da bi povečali preglednost in vnaprejšnjo predvidljivost pričakovanih rezultatov ter tako omogočili, da se instrumenti za reševanje uporabijo za širšo skupino bank, zlasti za srednje velike banke, in da se zagotovi jasnost, potrebna za zagotovitev skladnejših in sorazmernejših ravni minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti; ugotavlja, da ima Enotni odbor za reševanje pomembno vlogo v zvezi s tem; poziva, naj se odpravijo nedoslednosti med ocenami kritičnih funkcij notranjih skupin za reševanje, kot je navedeno v poročilu Evropskega računskega sodišča o načrtovanju reševanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje iz leta 2021; nadalje poudarja, da je treba dosledno posodobiti pravila o državni pomoči in sporočilo Komisije o bančništvu iz leta 2013, da bi odražala napredek pri izvajanju in izboljševanju okvira za krizno upravljanje ter dosegla skladnost v zvezi z zahtevami iz direktive o sanaciji in reševanju bank, pri čemer je treba ustrezno upoštevati nedavne sodbe Sodišča Evropske unije; poleg tega je seznanjen s priporočilom Evropskega računskega sodišča Enotnemu odboru za reševanje iz leta 2021, naj upošteva enotna pravila tako, da v vsakem načrtu reševanja opredeli bistvene ovire za rešljivost in upošteva ustrezen postopek za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podpira zamisel o preučitvi vloge načrtov za sanacijo in reševanje skupine ter njihovega praktičnega izvajanja v okviru pregleda okvira kriznega upravljanja, da bi zagotovili učinkovitejši pristop k obvladovanju težav v čezmejnem bančništvu; je seznanjen s predlogi, da bi bančnim skupinam ponudili možnost, da bi hčerinske in matične družbe sklenile uradni sporazum, s katerim bi druga drugi zagotavljale likvidnostno podporo, in da bi to podporo povezali z načrti za sanacijo skupine, da bi se olajšala uporaba obstoječih določb na uravnotežen način med matično državo in državo gostiteljico; meni, da bi morali biti pristojni organi po potrebi vključeni v izvrševanje takšnih formalnih sporazumov; ugotavlja, da bi ti načrti za sanacijo in reševanje skupin lahko omogočili kalibracijo minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ter da bi prispevki bank k različnim varnostnim mrežam resnično temeljili na tveganju, kar bi odražalo verjetnost in obseg uporabe teh varnostnih mrež v okviru preferenčne strategije kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

61.

Jamstvo za vloge

| 62. | poudarja, da morajo vsi vlagatelji v bančni uniji uživati enako raven zaščite prihrankov ne glede na lokacijo njihove banke; poudarja, da je namen izvajanja direktive o sistemih jamstva za vloge, v skladu s katero so zajamčene bančne vloge do višine 100 000 EUR, prispevati k višji ravni zavarovanja depozitov; je seznanjen s poskusom Komisije za nadaljnjo krepitev zaupanja državljanov v zavarovanje depozitov z uvedbo evropskega sistema jamstva za vloge; hkrati priznava, da evropski sistem jamstva za vloge pomembno prispeva k zmanjšanju povezanosti med državami in bankami; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da morajo biti prispevki v sisteme jamstva za vloge sorazmerni s tveganjem; opozarja, da lahko odsotnost pristopa, ki temelji na tveganju, povzroči nevarnost moralnega tveganja in okoriščanja, kar vodi v subvencioniranje špekulativnih poslovnih modelov s konservativnimi modeli; poudarja, da morajo biti tudi prispevki v prihodnji evropski sistem jamstva za vloge sorazmerni s tveganjem; poudarja, da se idiosinkratična tveganja v različnih institucijah v bančni uniji še vedno razlikujejo; znova poudarja, da morajo vse članice bančne unije prenesti direktivo o sanaciji in reševanju bank ter direktivo o sistemih jamstva za vloge, da se zagotovi enotno zmanjšanje tveganja po vsej bančni uniji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je seznanjen s pregledom okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge ter vmesno možnostjo za hibridni evropski sistem jamstva za vloge kot prvim korakom k popolni dokončni vzpostavitvi evropskega sistema jamstva za vloge v skladu s predlogom Komisije iz leta 2015, ki temelji na zamisli o novem centralnem skladu, ki bi obstajal hkrati s sredstvi, ki bi ostala na ravni nacionalnih sistemov jamstva za vloge, in v povezavi s sorazmernim povečanjem vloge Enotnega odbora za reševanje; opozarja na tesno medsebojno povezanost kriznega upravljanja in evropskega sistema jamstva za vloge ter potrebo po njunem skupnem obravnavanju, da bi preprečili ponovno nacionalizacijo bančne unije in ohranili enake konkurenčne pogoje; v zvezi s tem poudarja, da bi si bilo treba pri pregledu okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge prizadevati za izboljšanje skladnosti in doslednosti okvira; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj z delovnim načrtom, ki temelji na časovnem načrtu, sprejme nadaljnje ukrepe za ponovni začetek pogajanj o evropskem sistemu jamstva za vloge; poziva k trdni zavezi držav članic, da si bodo prizadevale za sporazum, ki bo skladen z interesi Unije kot celote; izjavlja, da si bo prizadeval za dogovor o evropskem sistemu jamstva za vloge, hkrati pa namerava nadaljevati delo v zvezi z ukrepi za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva vlogo institucionalnih shem za zaščito vlog pri zaščiti in stabilizaciji včlanjenih institucij; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  UL C 362, 8.9.2021, str. 45.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.sl.html

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/pdf/ssm.ar2019~4851adc406.sl.pdf

(4)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(5)  UL C 395, 29.9.2021, str. 72.

(6)  UL C 395, 29.9.2021, str. 89.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0110.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0039.

(9)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en.pdf

(10)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P091020.pdf

(11)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.esbceuropeanbankingsupervisionresponsetoeuropeancommissionpublicconsultationdigitalfinancestrategyeurope fintechactionplan2020~b2e6cd0dc4.en.pdf

(12)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/en_ecb_2020_62_f_sign~6a404d7d9c.pdf

(13)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.202010_eunon-bankfinancialintermediationriskmonitor2020~89c25e1973.en.pdf

(14)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20Assessment%20Reports/2020/December%202020/961060/Risk%20Assessment_Report_December_2020.pdf

(15)  Študija z naslovom „Regulatory Sandboxes and Innovation Hubs for FinTech: Impact on innovation, financial stability and supervisory convergence“ (Regulativni peskovniki in inovacijska središča za finančno tehnologijo: vplivi na inovacije, finančno stabilnost in konvergenco nadzora), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, september 2020.

(16)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20dashboard/Q4%202020/972092/EBA%20Dashboard%20-%20Q4%202020.pdf

(17)  https://www.consilium.europa.eu/media/46978/joint-risk-reduction-monitoring-report-to-eg_november-2020_for-publication.pdf

(18)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/jc_2021_27_jc_spring_2021_report_on_risks_and_vulnerabilities.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-crisis-management-deposit-insurance-review-targeted_sl

(20)  https://srb.europa.eu/sites/default/files/efb_main_doc_final_web_0.pdf

(21)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op251~65a080c5b3.en.pdf

(22)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13091-2020-INIT/sl/pdf

(23)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8335-2020-ADD-1/en/pdf

(24)  https://srb.europa.eu/en/node/1118

(25)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(26)  https://srb.europa.eu/en/node/967

(27)  https://www.europarl.europa.eu/committees/en/product/product-details/20201021CAN58122

(28)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/blog/2020/html/ssm.blog201009~bc7ef4e6f8.en.html

(29)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/News%20and%20Press/Press%20Room/Press%20Releases/2020/EBA%20acts%20to%20improve%20AML/CFT%20supervision%20in%20Europe/Report%20on%20CA%20approaches%20to%20AML%20CFT.pdf

(30)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2020/931093/EBA%20Report%20on%20the%20future%20of%20AML%20CFT%20framework%20in%20the%20EU.pdf

(31)  https://www.bruegel.org/2020/12/can-the-gap-in-the-europes-internal-market-for-banking-services-be-bridged/

(32)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

(33)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

(34)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

(35)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(36)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

(37)  Uredba (EU) 2020/873 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2020 o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede nekaterih prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (UL L 204, 26.6.2020, str. 4).

(38)  UL C 224, 27.6.2018, str. 45.

(39)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(40)  Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (UL L 133, 22.5.2008, str. 66).

(41)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

(42)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/167 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/167

---

P9_TA(2021)0416

Reforma politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (2020/2258(INI))

(2022/C 132/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 113, 115 in 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 113, 115 in 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, sprejete 1. decembra 1997 (1), o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, katerega namen bila omejitev škodljive konkurence na področju davkov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, sprejete 1. decembra 1997 (1), o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, katerega namen bila omejitev škodljive konkurence na področju davkov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2009 o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (COM(2009)0201), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2009 o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (COM(2009)0201),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje (COM(2015)0302),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. marca 2016 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. marca 2016 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), ki vsebuje tudi razlago o postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), ki vsebuje tudi razlago o postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene,

| — | ob upoštevanju sklepov izrednega srečanja Sveta za gospodarske in finančne zadeve z dne 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izrednega srečanja Sveta za gospodarske in finančne zadeve z dne 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja (obdavčitev podjetij): delovni program med portugalskim predsedovanjem (3)9. februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja (obdavčitev podjetij): delovni program med portugalskim predsedovanjem (3)9. februarja 2021,

| — | ob upoštevanju zadnje posodobitve seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 26. februarja 2021 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnje posodobitve seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 26. februarja 2021 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje (COM(2020)0313),

| — | ob upoštevanju svojega stališča o predlogu Komisije za direktivo Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCTB) (5) in o predlogu Komisije za direktivo Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča o predlogu Komisije za direktivo Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCTB) (5) in o predlogu Komisije za direktivo Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom „Obdavčitev podjetij za 21. stoletje“ (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom „Obdavčitev podjetij za 21. stoletje“ (COM(2021)0251),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (7), z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (8) ter z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (7), z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (8) ter z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (10),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (12) ter vprašanj za Komisijo in Svet o reformi seznama davčnih oaz EU (O-000082/2020 – B9-0002/2021 in O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (12) ter vprašanj za Komisijo in Svet o reformi seznama davčnih oaz EU (O-000082/2020 – B9-0002/2021 in O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | ob upoštevanju ukrepanja Komisije na podlagi zgoraj navedenih resolucij in priporočil Evropskega parlamenta (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepanja Komisije na podlagi zgoraj navedenih resolucij in priporočil Evropskega parlamenta (13),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je za Komisijo pripravil Center za evropske ekonomske raziskave (ZEW) GmbH, z naslovom „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene efektivne davčne stopnje) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je za Komisijo pripravil Center za evropske ekonomske raziskave (ZEW) GmbH, z naslovom „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene efektivne davčne stopnje) (14),

| — | ob upoštevanju poročila, pripravljenega za Komisijo, z naslovom Kazalniki agresivnega davčnega načrtovanja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, pripravljenega za Komisijo, z naslovom Kazalniki agresivnega davčnega načrtovanja (15),

| — | ob upoštevanju študije o pregledu slamnatih podjetij v Evropski uniji, ki jo je Generalni direktorat Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve objavil 17. oktobra 2018 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o pregledu slamnatih podjetij v Evropski uniji, ki jo je Generalni direktorat Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve objavil 17. oktobra 2018 (16),

| — | ob upoštevanju poročila skupine OZN na visoki ravni za mednarodno finančno odgovornost, preglednost in integriteto o uresničevanju agende do leta 2030 iz februarja 2021 z naslovom Financial Integrity for Sustainable Development (Finančna integriteta za trajnostni razvoj) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine OZN na visoki ravni za mednarodno finančno odgovornost, preglednost in integriteto o uresničevanju agende do leta 2030 iz februarja 2021 z naslovom Financial Integrity for Sustainable Development (Finančna integriteta za trajnostni razvoj) (17),

| — | ob upoštevanju tekočega dela vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočega dela vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije,

| — | ob upoštevanju začetne ocene učinka boja proti uporabi navideznih subjektov in ureditev za davčne namene (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetne ocene učinka boja proti uporabi navideznih subjektov in ureditev za davčne namene (18),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi) (19),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (direktiva proti izogibanju davkom I) (20), in Direktive Sveta (EU) 2017/952 z dne 29. maja 2017 o spremembi Direktive (EU) 2016/1164 v zvezi s hibridnimi neskladji s tretjimi državami (direktiva proti izogibanju davkom II) (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (direktiva proti izogibanju davkom I) (20), in Direktive Sveta (EU) 2017/952 z dne 29. maja 2017 o spremembi Direktive (EU) 2016/1164 v zvezi s hibridnimi neskladji s tretjimi državami (direktiva proti izogibanju davkom II) (21),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (direktiva o obrestih in licenčninah) (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (direktiva o obrestih in licenčninah) (22),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (direktiva o matičnih in odvisnih družbah) (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (direktiva o matičnih in odvisnih družbah) (23),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (direktiva o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja) (24) Direktive Sveta (EU) 2015/2376 z dne 8. decembra 2015 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (DAC 3) (25) ter Direktive Sveta (EU) 2016/881 z dne 25. maja 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja (DAC 4) (26) in Direktive Sveta (EU) 2018/822 z dne 25. maja 2018 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčevanja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča (DAC 6) (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (direktiva o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja) (24) Direktive Sveta (EU) 2015/2376 z dne 8. decembra 2015 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (DAC 3) (25) ter Direktive Sveta (EU) 2016/881 z dne 25. maja 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja (DAC 4) (26) in Direktive Sveta (EU) 2018/822 z dne 25. maja 2018 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčevanja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča (DAC 6) (27),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0245/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0245/2021),

| A. | ker je od leta 1997 kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) glavni instrument Unije za preprečevanje škodljivih davčnih ukrepov; ker so škodljivi davčni ukrepi v kodeksu ravnanja opredeljeni kot ukrepi (vključno z upravnimi praksami), ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Uniji in ki zagotavljajo znatno nižjo raven obdavčitve od tiste, ki se običajno uporablja v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

A.

ker je od leta 1997 kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) glavni instrument Unije za preprečevanje škodljivih davčnih ukrepov; ker so škodljivi davčni ukrepi v kodeksu ravnanja opredeljeni kot ukrepi (vključno z upravnimi praksami), ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Uniji in ki zagotavljajo znatno nižjo raven obdavčitve od tiste, ki se običajno uporablja v zadevni državi članici;

| B. | ker se po podatkih iz letnega poročila Komisije o obdavčitvi za leto 2021 zaradi izogibanja davkom v EU letno izgubi 36–37 milijard EUR prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb (28); |
| --- | --- |

B.

ker se po podatkih iz letnega poročila Komisije o obdavčitvi za leto 2021 zaradi izogibanja davkom v EU letno izgubi 36–37 milijard EUR prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb (28);

| C. | ker se je zaradi politik proti izogibanju davkom zmanjšalo število preferenčnih davčnih režimov po vsem svetu, zlasti v Uniji; ker je v skladu z ukrepom 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička preferenčni davčni režim tisti, ki ponuja določeno obliko davčnih ugodnosti glede na splošna načela obdavčitve v zadevni državi; ker lahko režim ugodnost ponuja v veliko različnih oblikah, med katerimi so znižanje davčne stopnje ali davčne osnove ali ugodnejši pogoji za plačilo ali vračilo davkov (29); ker so se pojavile nove oblike škodljivih davčnih praks, saj so se preferenčni davčni režimi preoblikovali v agresivne splošne režime; |
| --- | --- |

C.

ker se je zaradi politik proti izogibanju davkom zmanjšalo število preferenčnih davčnih režimov po vsem svetu, zlasti v Uniji; ker je v skladu z ukrepom 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička preferenčni davčni režim tisti, ki ponuja določeno obliko davčnih ugodnosti glede na splošna načela obdavčitve v zadevni državi; ker lahko režim ugodnost ponuja v veliko različnih oblikah, med katerimi so znižanje davčne stopnje ali davčne osnove ali ugodnejši pogoji za plačilo ali vračilo davkov (29); ker so se pojavile nove oblike škodljivih davčnih praks, saj so se preferenčni davčni režimi preoblikovali v agresivne splošne režime;

| D. | ker se pri agresivnem davčnem načrtovanju izkoriščajo tehnične lastnosti davčnega sistema ali neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi, da bi se zmanjšale davčne obveznosti; ker davčni ukrepi ne bi smeli ovirati zasebnih pobud, ki omogočajo trajnostno rast; ker so empirične raziskave pokazale, da je dejanska raven obdavčitve za velika multinacionalna podjetja nižja kot za domača mala in srednja podjetja (30); |
| --- | --- |

D.

ker se pri agresivnem davčnem načrtovanju izkoriščajo tehnične lastnosti davčnega sistema ali neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi, da bi se zmanjšale davčne obveznosti; ker davčni ukrepi ne bi smeli ovirati zasebnih pobud, ki omogočajo trajnostno rast; ker so empirične raziskave pokazale, da je dejanska raven obdavčitve za velika multinacionalna podjetja nižja kot za domača mala in srednja podjetja (30);

| E. | ker se Unija proti škodljivim davčnim praksam med drugim bori s sprejemanjem zakonodaje, mehkim pravom in medvladnim sodelovanjem; ker je Parlament na področju neposrednega obdavčevanja zaprošen za mnenje in spoštuje suverenost držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

E.

ker se Unija proti škodljivim davčnim praksam med drugim bori s sprejemanjem zakonodaje, mehkim pravom in medvladnim sodelovanjem; ker je Parlament na področju neposrednega obdavčevanja zaprošen za mnenje in spoštuje suverenost držav članic na tem področju;

| F. | ker so škodljive davčne prakse v Uniji povzročile zaskrbljenost v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja, ko je bil ustanovljen odbor neodvisnih strokovnjakov, ki je pripravil poročilo s priporočili za obdavčitev dohodkov pravnih oseb v EU (Rudingovo poročilo) (31); ker je Svet Evropske unije leta 1997 sprejel kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja; ker je bila v Svetu ustanovljena Skupina za kodeks ravnanja, da bi ocenila, kateri davčni ukrepi bi lahko spadali v področje uporabe kodeksa; ker empirične raziskave (32) kažejo, da države članice EU skupno izgubijo večino prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb v drugih državah članicah EU in ne v tretjih državah; poudarja, da do teh izgub prihaja predvsem zato, ker ni zakonodajnih ukrepov proti agresivnim davčnim praksam in škodljivi davčni konkurenci znotraj EU; |
| --- | --- |

F.

ker so škodljive davčne prakse v Uniji povzročile zaskrbljenost v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja, ko je bil ustanovljen odbor neodvisnih strokovnjakov, ki je pripravil poročilo s priporočili za obdavčitev dohodkov pravnih oseb v EU (Rudingovo poročilo) (31); ker je Svet Evropske unije leta 1997 sprejel kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja; ker je bila v Svetu ustanovljena Skupina za kodeks ravnanja, da bi ocenila, kateri davčni ukrepi bi lahko spadali v področje uporabe kodeksa; ker empirične raziskave (32) kažejo, da države članice EU skupno izgubijo večino prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb v drugih državah članicah EU in ne v tretjih državah; poudarja, da do teh izgub prihaja predvsem zato, ker ni zakonodajnih ukrepov proti agresivnim davčnim praksam in škodljivi davčni konkurenci znotraj EU;

| G. | ker je naloga Skupine za kodeks ravnanja oceniti davčne ukrepe, ki bi lahko spadali na področje uporabe kodeksa ravnanja, in ker omogoča sodelovanje in medsebojni strokovni pregled morebitnih škodljivih režimov v EU; ker je kodeks ravnanja med državami članicami pridobil določeno avtoriteto, in sicer ustvarja medsebojni pritisk za uvedbo reform, ki se prenaša tudi na tretje države in jih spodbuja k sodelovanju v postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije; |
| --- | --- |

G.

ker je naloga Skupine za kodeks ravnanja oceniti davčne ukrepe, ki bi lahko spadali na področje uporabe kodeksa ravnanja, in ker omogoča sodelovanje in medsebojni strokovni pregled morebitnih škodljivih režimov v EU; ker je kodeks ravnanja med državami članicami pridobil določeno avtoriteto, in sicer ustvarja medsebojni pritisk za uvedbo reform, ki se prenaša tudi na tretje države in jih spodbuja k sodelovanju v postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije;

| H. | ker je bila Skupina za kodeks ravnanja učinkovita pri omejevanju preferenčnih davčnih režimov; ker se zdi, da je davčna konkurenca v Evropi vplivala na nižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, zaradi česar je povprečna evropska stopnja tega davka nižja od povprečne stopnje v državah OECD (33); ker je kodeks ravnanja prispeval k preprečevanju agresivne davčne konkurence med državami članicami, tako da je določil načela poštene konkurence; ker skupini za kodeks ravnanja ni uspelo odpraviti nepoštenih davčnih ureditev, ki jih nekatere države članice ponujajo velikim podjetjem, kot so škodljivi vnaprejšnji cenovni sporazumi („davčna stališča“) in posledične nepoštene konkurenčne prednosti; ker se je Skupina za kodeks ravnanja pri najnovejših medsebojnih strokovnih pregledih osredotočila na ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine; ker je Skupina za kodeks ravnanja še vedno zgolj medvladno telo; |
| --- | --- |

H.

ker je bila Skupina za kodeks ravnanja učinkovita pri omejevanju preferenčnih davčnih režimov; ker se zdi, da je davčna konkurenca v Evropi vplivala na nižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, zaradi česar je povprečna evropska stopnja tega davka nižja od povprečne stopnje v državah OECD (33); ker je kodeks ravnanja prispeval k preprečevanju agresivne davčne konkurence med državami članicami, tako da je določil načela poštene konkurence; ker skupini za kodeks ravnanja ni uspelo odpraviti nepoštenih davčnih ureditev, ki jih nekatere države članice ponujajo velikim podjetjem, kot so škodljivi vnaprejšnji cenovni sporazumi („davčna stališča“) in posledične nepoštene konkurenčne prednosti; ker se je Skupina za kodeks ravnanja pri najnovejših medsebojnih strokovnih pregledih osredotočila na ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine; ker je Skupina za kodeks ravnanja še vedno zgolj medvladno telo;

| I. | ker sta oba stebra prihodnjega svetovnega sporazuma v skladu z vizijo Komisije za okvir obdavčitve podjetij, ki jo je predstavila v nedavnem sporočilu z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje; ker je Komisija v tem sporočilu napovedala predlog direktive, v katerega bo vključila pravila, ki jih bo oblikovala po vzoru pravil OECD za izvajanje drugega stebra o minimalni dejanski obdavčitvi in ustrezno prilagodila; |
| --- | --- |

I.

ker sta oba stebra prihodnjega svetovnega sporazuma v skladu z vizijo Komisije za okvir obdavčitve podjetij, ki jo je predstavila v nedavnem sporočilu z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje; ker je Komisija v tem sporočilu napovedala predlog direktive, v katerega bo vključila pravila, ki jih bo oblikovala po vzoru pravil OECD za izvajanje drugega stebra o minimalni dejanski obdavčitvi in ustrezno prilagodila;

| J. | ker je Skupina za kodeks ravnanja uspešno začela dialog z jurisdikcijami tretjih držav, pozvanimi, naj odpravijo svoje škodljive davčne prakse, da ne bi bile uvrščene na seznam EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami (v nadaljnjem besedilu: seznam EU); ker mora biti ta seznam instrument za odvračanje jurisdikcij tretjih držav od škodljivih davčnih praks, da bi se ohranila poštena konkurenca na svetovni ravni; ker je na seznamu EU zaenkrat le 12 jurisdikcij tretjih držav (34), žal pa na njem ni nekaterih dobro poznanih davčnih oaz; ker je seznam EU oblikovan na podlagi meril, določenih v kodeksu ravnanja; |
| --- | --- |

J.

ker je Skupina za kodeks ravnanja uspešno začela dialog z jurisdikcijami tretjih držav, pozvanimi, naj odpravijo svoje škodljive davčne prakse, da ne bi bile uvrščene na seznam EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami (v nadaljnjem besedilu: seznam EU); ker mora biti ta seznam instrument za odvračanje jurisdikcij tretjih držav od škodljivih davčnih praks, da bi se ohranila poštena konkurenca na svetovni ravni; ker je na seznamu EU zaenkrat le 12 jurisdikcij tretjih držav (34), žal pa na njem ni nekaterih dobro poznanih davčnih oaz; ker je seznam EU oblikovan na podlagi meril, določenih v kodeksu ravnanja;

| K. | ker se merila za seznam EU še vedno razlikujejo od meril, ki se uporabljajo pri medsebojnem strokovnem pregledu EU v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami, pri čemer obe oceni izvaja Skupina za kodeks ravnanja; ker je v priporočilih za posamezne države šest držav članic prejelo priporočilo, naj svoj davčni sistem bolj zaščitijo pred tveganjem agresivnega davčnega načrtovanja; |
| --- | --- |

K.

ker se merila za seznam EU še vedno razlikujejo od meril, ki se uporabljajo pri medsebojnem strokovnem pregledu EU v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami, pri čemer obe oceni izvaja Skupina za kodeks ravnanja; ker je v priporočilih za posamezne države šest držav članic prejelo priporočilo, naj svoj davčni sistem bolj zaščitijo pred tveganjem agresivnega davčnega načrtovanja;

| L. | ker je Komisija sprejela sporočilo o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje ter načrtuje reformo kodeksa ravnanja in izboljšave seznama EU; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija sprejela sporočilo o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje ter načrtuje reformo kodeksa ravnanja in izboljšave seznama EU;

| M. | ker je pandemija covida-19 gospodarstvo EU pahnila v najglobljo recesijo sodobnega časa, znaki okrevanja pa so se pojavili šele pred kratkim; ker so vlade po vsej Uniji v okviru odziva na pandemijo covida-19 hitro sprejele davčne ukrepe, da bi podjetjem in gospodinjstvom zagotovile likvidnost (35), zato pa so bili davčni prihodki držav članic nižji; ker bi morali pri obdavčitvi podjetij podpreti okrevanje s preprostimi davčnimi pravili za mala in srednja podjetja, ki gospodarskega okrevanja ne bi ovirala s pretiranim davčnim bremenom; |
| --- | --- |

M.

ker je pandemija covida-19 gospodarstvo EU pahnila v najglobljo recesijo sodobnega časa, znaki okrevanja pa so se pojavili šele pred kratkim; ker so vlade po vsej Uniji v okviru odziva na pandemijo covida-19 hitro sprejele davčne ukrepe, da bi podjetjem in gospodinjstvom zagotovile likvidnost (35), zato pa so bili davčni prihodki držav članic nižji; ker bi morali pri obdavčitvi podjetij podpreti okrevanje s preprostimi davčnimi pravili za mala in srednja podjetja, ki gospodarskega okrevanja ne bi ovirala s pretiranim davčnim bremenom;

Obstoječe politike EU za boj proti škodljivim davčnim praksam v Uniji

| 1. | ugotavlja, da so številni davčni škandali, zlasti LuxLeaks, panamski dokumenti, rajski dokumenti in nedavna razkritja OpenLux, pa tudi pritiski javnosti in Parlamenta, spodbudili politično agendo EU v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami; poudarja, da davčne utaje in izogibanje davkom državam članicam povzročajo nesprejemljivo izgubo znatnih prihodkov, ki jih trenutno potrebujejo za odpravljanje uničujočih posledic pandemije; opozarja, da naj bi po previdni oceni OECD erozija davčne osnove in preusmerjanje dobička vsako leto povzročila izgubo približno 4–10 % svetovnih prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb ali 100–240 milijard USD (84–202 milijard EUR) (36); želi spomniti, da po ocenah Parlamenta izogibanje davkom od dohodkov pravnih oseb z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička ter prek drugih davčnih ureditev povzroči izgubo od 160 do 190 milijard EUR (37); poziva Komisijo, naj redno ocenjuje obseg davčnih utaj in izogibanja davkom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja pomembne ukrepe, ki so bili na ravni EU in mednarodni ravni sprejeti, da bi poostrili načela davčne preglednosti in se borili proti škodljivi davčni konkurenci ter da bi se spoštovali ukrepi proti škodljivim davčnim praksam; pozdravlja medinstitucionalni sporazum o direktivi o spremembi Direktive 2013/34/EU (38) v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (javno poročanje po posameznih državah); pričakuje, da bo Svet hitro sprejel stališče v prvi obravnavi, da bo lahko direktiva čim prej sprejeta in začela veljati; želi opozoriti, da je EU sprejela več različnih instrumentov za obravnavanje škodljivih davčnih praks v Uniji, med katerimi so direktiva proti izogibanju davkom I in II, direktiva o obrestih in licenčninah, direktiva o matičnih in odvisnih družbah, direktiva o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (DAC), zlasti DAC 3, 4 in 6 (o davčnih stališčih, poročanju po posameznih državah in pravilih o obveznem razkritju za posrednike), različna priporočila Komisije Svetu, kodeks ravnanja ter priporočila Sveta v okviru evropskega semestra, ki se nanašajo na agresivno davčno načrtovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da zakonodaja Unije določa minimalne standarde za sodelovanje in izmenjavo informacij na področju obdavčevanja; podpira nadaljnje razprave med državami članicami, s katerimi naj bi okrepile upravno sodelovanje na področju obdavčevanja; poudarja, da bi se morale pri tem osredotočiti na pravilno izvajanje in spremljanje obstoječih pravil; poudarja, da v socialnem tržnem gospodarstvu EU ustrezne ravni obdavčitve ter preprosti in jasni davčni zakoni spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, povečujejo konkurenčnost EU ter prispevajo k boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom; priznava, da imajo države članice pravico same odločati o svoji davčni politiki, kot se jim zdi primerno glede na njihove okoliščine; v zvezi s tem želi spomniti, da bi morale države članice izvajati svoje pristojnosti v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da kodeks ravnanja temelji na predpostavki, da je treba oblikovati skupna načela o tem, v kolikšni meri lahko države uporabijo svoj davčni sistem in politiko za privabljanje podjetij in dobičkov, medtem ko davčna konkurenca med državami sama po sebi ni problematična; poudarja, da Komisija priznava, da sta se narava in oblika davčne konkurence v zadnjih dveh desetletjih bistveno spremenili in da kodeks ravnanja ni bil preoblikovan tako, da bi se v njem upoštevali novi izzivi, to pa je postavilo na preizkus same načela pravičnosti (39); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja notranjo in zunanjo usmeritev dela, ki ga opravlja Skupina za kodeks ravnanja v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami; ugotavlja, da Skupina za kodeks ravnanja obravnava zunanjo razsežnost škodljivih davčnih praks predvsem na podlagi merila pravične obdavčitve; meni, da je treba postopek uvrščanja na seznam EU preoblikovati; priporoča, naj se ta postopek formalizira v pravu EU, in sicer s pravno zavezujočim instrumentom; poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne informacije, da bi lahko ocenili usklajenost med šibkimi merili glede škodljivih davčnih praks, ki se uporabljajo za države članice, in strožjimi merili –zlasti glede ekonomske vsebine –, ki se uporabljajo za jurisdikcije tretjih držav v postopku uvrščanja na seznam; poudarja, da bi morale države članice pri izvajanju direktive o upravnem sodelovanju upoštevati tudi merilo preglednosti; opozarja, da je vpliv Unije v boju proti davčnim utajam in škodljivim davčnim praksam po vsem svetu odvisen od tega, kakšen zgled daje doma; v zvezi s tem pozdravlja, da je Komisija v sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje napovedala okrepljen boj proti zlorabi slamnatih družb, in z zanimanjem pričakuje predlog o pravilih glede ekonomske vsebine slamnatih družb, ki je omenjen v sporočilu in naj bi bil namenjen obravnavanju priložnosti za agresivno davčno načrtovanje, povezano z uporabo podjetij, ki na določenem ozemlju nimajo ekonomske vsebine in ne opravljajo dejanske gospodarske dejavnosti ali pa jo opravljajo le v najmanjši meri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da je od leta 1997 kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja glavni instrument Unije za preprečevanje škodljive davčne konkurence; poudarja, da je bil leta 1998 v okviru OECD ustanovljen forum o škodljivih davčnih praksah, katerega naloga je spremljati in pregledovati davčne prakse, osredotoča pa se zlasti na značilnosti preferenčnih davčnih režimov; poudarja, da ocene tega foruma odločilno vplivajo na določanje škodljivih režimov v postopku uvrščanja na seznam EU; poziva, naj Skupina za kodeks ravnanja pri ocenjevanju škodljivih davčnih praks ostane neodvisna od tega foruma; |
| --- | --- |

6.

Priporočila za prihodnje delo EU na področju škodljivih davčnih praks

| 7. | opozarja na predlagano reformo drugega stebra vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (vključujoči okvir), s katero naj bi obravnavali preostale izzive v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička ter določili pravila, na podlagi katerih bi imele jurisdikcije pravico do obdavčevanja, kadar druge jurisdikcije niso uveljavile svojih primarnih pravic do obdavčevanja ali če za plačilo veljajo nizke ravni dejanske obdavčitve, da bi ukrepali proti škodljivim davčnim praksam in naložili dejansko davčno stopnjo (40); v zvezi s tem upa, da bo na svetovni ravni doseženo soglasje, ki bo v skladu z interesom Unije, da bi imela preprosta in pravična davčna načela in standarde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z novim zagonom v pogajanjih OECD/G20 o vključujočem okviru, ki je nastal po nedavni pripravi predlogov ameriške administracije, pa tudi po nedavnem sporazumu o vključujočem okviru in sporočilu finančnih ministrov skupine G20, tako da bi do sredine leta 2021 lahko dosegli dogovor o drugem stebru, pri katerem bi sodelovalo več kot 130 držav; se strinja z zavezo skupine G7 z dne 13. junija 2021 o minimalnem globalnem davku v višini vsaj 15 % za vsako državo posebej, kar je podlaga za nadaljnja pogajanja, ki je bila ponovljena 1. julija 2021 v izjavi o dvostebrni rešitvi za obravnavanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka glede prihodnjih rezultatov mednarodnih pogajanj o obdavčitvi; želi spomniti na zavezo Komisije, da bo predlagala podobno rešitev, kot je določena v drugem stebru o minimalni dejanski obdavčitvi, ne glede na to, ali bo dogovor dosežen na ravni vključujočega okvira OECD ali ne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se določi „minimalno raven ekonomske vsebine“, ki bi bila skladna s svetovnim standardom OECD in naknadnim delom v zvezi z ukrepom 5 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, po možnosti na podlagi formule, in ki bi se postopoma povečevala glede na sporočeno povečanje dohodka; meni, da bi se to merilo lahko uporabilo za oceno, ali je davčna ureditev potencialno škodljiva; opozarja, da Komisija v svojem sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje obravnava možnost, da bi za namene davčnih pravil uvedli nove vsebinske zahteve in kazalnike dejanske gospodarske dejavnosti; poudarja, da je zahteva glede ekonomske vsebine že vključena v merilo „pravične obdavčitve“ v zvezi s seznamom EU; vseeno meni, da to merilo dopušča več razlag in je še vedno preveč nejasno, saj še vedno omogoča, da se po kozmetičnih reformah s seznama črtajo dobro znane davčne oaze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj pripravi smernice o tem, kako oblikovati poštene in pregledne davčne spodbude, pri katerih bo tveganje za izkrivljanja enotnega trga manjše ter ki bodo zagotavljale pošteno konkurenco in spodbujale ustvarjanje delovnih mest, pri čemer bi bilo treba pri določanju tovrstnih spodbud zlasti upoštevati vrsto spodbude (na podlagi dobička ali stroškov), časovno naravo (začasna ali stalna), ozemeljsko omejitev (gospodarska območja) in intenzivnost (popolne ali delne izjeme); je seznanjen s študijo o znižanju stopenj davka od dohodkov pravnih oseb in njegovem vplivu na prihodke in rast (41), ki jo je naročil Evropski ekonomsko-socialni odbor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da Komisija priznava, da bi bilo treba v kodeksu ravnanja upoštevati prihodnji svetovni standard minimalne obdavčitve, ne glede na to, ali bo doseženo soglasje na svetovni ravni ali ne, da bi zagotovili, da bodo vsa podjetja plačala pošten znesek davka, kadar ustvarjajo dobiček na enotnem trgu (42); ugotavlja, da je Komisija nedavno, tj. v svojem sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21.stoletje, napovedala zakonodajne predloge, ki bodo potrebni za izvajanje drugega stebra na ravni Unije, vključno z revizijo direktive proti izogibanju davkom – da bi pravila o nadzorovanih tujih družbah prilagodili dogovorjenemu pravilu o vključevanju dohodka iz drugega stebra –, prenovitvijo direktive o obrestih in licenčninah, prenovo kodeksa ravnanja in uvedbo določb drugega stebra v merila, ki se uporabljajo za ocenjevanje tretjih držav v okviru seznama EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo izvedbena pravila o minimalni dejanski davčni stopnji zasnovana tako, da ne bodo povzročala pretiranih stroškov za izpolnjevanje zahtev; se zaveda, da nacionalna dejanska davčna stopnja za katero koli veliko podjetje na splošno ne bi smela biti nižja od minimalne davčne stopnje, saj je to v skladu z logiko sedanjega predloga drugega stebra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je predlog za spremembo direktive o obrestih in licenčninah v Svetu od leta 2012 blokiran, zlasti zaradi nesoglasja glede minimalnega davčnega odtegljaja; poziva Svet in predsedstvo, naj ponovno začneta pogajanja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba multinacionalna podjetja obdavčiti na podlagi poštene in učinkovite formule za porazdelitev pravic do obdavčitve med državami članicami; v zvezi s tem obžaluje, da se Svet ni strinjal s predlogoma o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb; poziva Komisijo, naj časovni načrt prihodnjega zakonodajnega predloga BEFIT (Business in Europe: Framework for Income Taxation – Podjetja v Evropi: okvir za obdavčevanje dohodkov) prilagodi mednarodni davčni agendi; je zaskrbljen, ker ni jasne strategije, s katero bi zagotovili, da bodo novi okvir za obdavčitev podjetij v Uniji podprle države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se po navedbah Mednarodnega denarnega sklada (43) delež v BDP, ki ga predstavljajo pobrani prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb, ob upoštevanju poslovnega cikla praktično ni spremenil, čeprav se stopnje tega davka znižujejo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja pri tem, da bi bilo treba pri uvajanju novih orodij EU proti škodljivim davčnim praksam v prihodnosti dati prednost uporabi zavezujočih instrumentov in preučiti vse možnosti, ki izhajajo iz PDEU in bi omogočile učinkovitejše sprejemanje odločitev; opozarja, da se lahko postopek iz člena 116 PDEU uporabi, kadar škodljive davčne prakse izkrivljajo pogoje konkurence na notranjem trgu, in da ta določba PDEU ne spreminja delitve pristojnosti med Unijo in državami članicami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine in drugih ureditev glede intelektualne lastnine v skladu z novim pristopom povezanosti, opredeljenim v ukrepu 5 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami, pri čemer naj oceni tudi učinek na izgubo prihodka; poziva Komisijo, naj pripravi predloge, če bo ocena pokazala, da ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine ne vplivajo na dejanske gospodarske dejavnosti; opozarja, da ameriška administracija predlaga razveljavitev določb glede neopredmetenih prihodkov iz tujine (FDII – Foreign-Derived Intangible Income); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da se davčne politike držav članic spremljajo v okviru evropskega semestra; meni, da bi lahko evropski semester dodatno razvili kot orodje, ki bi pomagalo omejevati agresivno davčno načrtovanje v EU, in sicer prek temu namenjenih priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

18.

Prenova kodeksa ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja

| 19. | pozdravlja, da je Skupina za kodeks ravnanja, odkar je bil oblikovan, ocenila 480 davčnih režimov, od tega jih je približno 130 (44) ocenila kot škodljive (45); priznava, da je medsebojni strokovni pregled nacionalnih davčnih režimov, ki je bil opravljen na podlagi kodeksa ravnanja, prispeval k zmanjšanju škodljive davčne konkurence in tako privedel do zmanjšanja števila preferenčnih davčnih režimov v Uniji; pričakuje, da bo imel postopek uvrščanja na seznam EU podoben učinek na svetovni ravni; vseeno opozarja na razvoj škodljivih nepreferencialnih režimov; zato meni, da so sedanja merila, ki v kodeksu ravnanja določajo škodljive davčne prakse, delno zastarela, saj se osredotočajo na preferenčne davčne režime; poudarja, da je treba glede na nedavne davčne škandale in trenutne izzive, kot so globalizacija, digitalizacija in vse večji pomen neopredmetenih sredstev, poskrbeti, da bo kodeks ravnanja učinkovitejši; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj v celoti izkoristi sedanji obseg svojega mandata; hkrati poziva Svet, naj po potrebi čim prej nadalje preoblikuje obseg mandata, zlasti pa naj preuči vse kazalnike agresivnega davčnega načrtovanja po državah članicah, vključno s splošnimi značilnostmi davčnega sistema, da bi ugotovil, ali njihova zakonodaja vsebuje škodljive davčne ukrepe; poziva Svet, naj ukrepa na podlagi sporočila Komisije iz julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje, v katerem se Komisija zavzema za reformo kodeksa ravnanja, da bi v Uniji zagotovili pravično obdavčitev; ugotavlja, da to delno že izvaja Skupina za kodeks ravnanja, zlasti za režime odbitkov nominalnih obresti in režime oprostitve za dohodke iz tujine ter v okviru postopka uvrščanja na seznam EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je kodeks ravnanja instrument mehkega prava, katerega namen je ohraniti davčni okvir EU, ki omogoča enake konkurenčne pogoje na področju obdavčitve, to pa je doseženo na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda in medsebojnega pritiska; vseeno obžaluje, da kodeks ravnanja ni zavezujoč; se zaveda, da lahko države članice odložijo razveljavitev škodljivega režima ali ga celo ohranijo, ne da bi utrpele kakršne koli posledice; vztraja, da bi morala biti dokumentacija v zvezi z odločanjem o kodeksu ravnanja javno dostopna; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k reviziji meril, upravljanja in področja uporabe kodeksa ravnanja, in sicer z oblikovanjem zavezujočega instrumenta, ki bo temeljil na sedanji medvladni ureditvi, postopek odločanja pa bo učinkovitejši; meni, da bi bilo treba revizijo kodeksa ravnanja opraviti na podlagi demokratičnega, preglednega in odgovornega postopka, pri njej pa bi morala sodelovati strokovna skupina, ki bi jo sestavljali strokovnjaki iz civilne družbe, Komisije in Parlamenta; poziva, naj se revidirani instrument uporablja na preglednejši in učinkovitejši način, poleg tega pa naj se z instrumentom zagotovi ustrezno sodelovanje Parlamenta v postopku oblikovanja in sprejemanja novih politik in meril za boj proti škodljivim davčnim praksam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da je treba merila kodeksa ravnanja nujno preoblikovati in da bi morali pri tem najprej določiti merilo glede dejanske davčne stopnje, ki bi bilo v skladu s prihodnjo mednarodno dogovorjeno minimalno dejansko davčno stopnjo v okviru drugega stebra vključujočega okvira, ter stroge in progresivno zasnovane pogoje glede ekonomske vsebine, hkrati pa omogočiti pošteno konkurenco – to bi bil najboljši možen rezultat ambicioznih prizadevanj, v katerih imajo glavno vlogo Unija in ZDA, ki so njena najpomembnejša partnerska država; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi lahko preusmerjanje dobička olajšali številni potencialni dejavniki tveganja, kot so število subjektov s posebnim namenom, selitev neopredmetenih sredstev in visoke ravni pasivnih dohodkov (licenčnine, obresti, dividende itd.); |
| --- | --- |

24.

| 25. | podpira namero Komisije, ki jo je izrazila v akcijskem načrtu za pravično in preprosto obdavčitev, s katerim naj bi podprli strategijo za okrevanje gospodarstva, tj. namero, da v področje uporabe kodeksa ravnanja vključi tudi druge vrste davčnih režimov in splošne vidike nacionalnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb; priporoča, naj se vanj vključijo preferenčni davčni režimi za dohodnino, da bi zajeli posebne sheme državljanstva ali ukrepe za privabljanje zelo mobilnih bogatih posameznikov in „digitalnih nomadov“, ki lahko povzročijo znatno izkrivljanje enotnega trga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o naslednjem „Okviru v zvezi z agresivnih davčnimi režimi in nizkimi obrestnimi merami“ (Framework on Aggressive Tax Arrangements and low Rates – FATAL), ki bi nadomestil sedanji kodeks ravnanja:






  A. | Brez poseganja v ustrezna področja pristojnosti držav članic in Unije se ta okvir nanaša na ukrepe, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Uniji ter na preselitev osebnega dohodka in kapitala (režimi za obdavčevanje fizičnih oseb).
  Poslovna dejavnost v tem smislu vključuje tudi vse dejavnosti, ki se izvajajo znotraj skupine podjetij.
  Davčni ukrepi, ki jih zajema okvir, vključujejo zakone ali druge predpise in upravne prakse. |
| --- | --- | --- |

26.

A.

Brez poseganja v ustrezna področja pristojnosti držav članic in Unije se ta okvir nanaša na ukrepe, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Uniji ter na preselitev osebnega dohodka in kapitala (režimi za obdavčevanje fizičnih oseb).

Poslovna dejavnost v tem smislu vključuje tudi vse dejavnosti, ki se izvajajo znotraj skupine podjetij.

Davčni ukrepi, ki jih zajema okvir, vključujejo zakone ali druge predpise in upravne prakse.

| B. | Na področju uporabe odstavka A je treba davčne ukrepe, ki določajo dejansko stopnjo obdavčitve, ki je znatno nižja od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, ali ki je nižja od minimalne dejanske stopnje obdavčitve, dogovorjene v vključujočem okviru za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ali na mednarodnih forumih, v katerih je zastopana EU, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajeti v kodeksu (merilo dostopnosti).
  Taka stopnja obdavčitve se lahko uporablja na podlagi nominalne davčne stopnje in/ali davčne osnove ali katerega koli drugega ustreznega dejavnika, ki določa dejansko davčno stopnjo.
  Pri ocenjevanju, ali so omenjeni ukrepi škodljivi, je treba med drugim upoštevati:






  1. | ali so do ugodnosti upravičeni le nerezidenti oz. veljajo za transakcije z nerezidenti; |
| --- | --- | --- |

B.

Na področju uporabe odstavka A je treba davčne ukrepe, ki določajo dejansko stopnjo obdavčitve, ki je znatno nižja od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, ali ki je nižja od minimalne dejanske stopnje obdavčitve, dogovorjene v vključujočem okviru za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ali na mednarodnih forumih, v katerih je zastopana EU, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajeti v kodeksu (merilo dostopnosti).

Taka stopnja obdavčitve se lahko uporablja na podlagi nominalne davčne stopnje in/ali davčne osnove ali katerega koli drugega ustreznega dejavnika, ki določa dejansko davčno stopnjo.

Pri ocenjevanju, ali so omenjeni ukrepi škodljivi, je treba med drugim upoštevati:

1.

ali so do ugodnosti upravičeni le nerezidenti oz. veljajo za transakcije z nerezidenti;

| 2. | ali so ugodnosti ločene od domačega trga, tako da ne vplivajo na nacionalno davčno osnovo; |
| --- | --- |

2.

ali so ugodnosti ločene od domačega trga, tako da ne vplivajo na nacionalno davčno osnovo;

| 3. | ali se ugodnosti podelijo tudi brez opravljanja dejanske gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti v državi članici, ki ponuja tovrstne davčne ugodnosti, kot je to opredelila Evropska komisija in na podlagi pogoja sorazmernosti glede na ekonomsko vsebino, tako da se ta postopoma povečuje glede na sporočeno povečanje dohodka v zadevni državi članici. V zvezi s tem bo posebna pozornost namenjena ureditvi za obdavčitev intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

3.

ali se ugodnosti podelijo tudi brez opravljanja dejanske gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti v državi članici, ki ponuja tovrstne davčne ugodnosti, kot je to opredelila Evropska komisija in na podlagi pogoja sorazmernosti glede na ekonomsko vsebino, tako da se ta postopoma povečuje glede na sporočeno povečanje dohodka v zadevni državi članici. V zvezi s tem bo posebna pozornost namenjena ureditvi za obdavčitev intelektualne lastnine;

| 4. | ali pravila za določitev dobička v zvezi z dejavnostmi v okviru multinacionalne skupine podjetij odstopajo od mednarodno sprejetih načel, zlasti pravila, dogovorjena v OECD; |
| --- | --- |

4.

ali pravila za določitev dobička v zvezi z dejavnostmi v okviru multinacionalne skupine podjetij odstopajo od mednarodno sprejetih načel, zlasti pravila, dogovorjena v OECD;

| 5. | ali davčni ukrepi niso dovolj pregledni, vključno s primeri, v katerih so zakonske določbe na upravni ravni sproščene na nepregleden način. |
| --- | --- |

5.

ali davčni ukrepi niso dovolj pregledni, vključno s primeri, v katerih so zakonske določbe na upravni ravni sproščene na nepregleden način.

| C. | Na področju uporabe odstavka A je treba preferenčne režime za dohodnino ali obdavčitev kapitala, ki določajo dejansko stopnjo obdavčitve, ki je znatno nižja od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajete v kodeksu. Podobno so lahko v področje uporabe zajete in ocenjene splošne ureditve za obdavčitev dohodnine in premoženja, ki bi privedle do izkrivljanja enotnega trga. |
| --- | --- |

C.

Na področju uporabe odstavka A je treba preferenčne režime za dohodnino ali obdavčitev kapitala, ki določajo dejansko stopnjo obdavčitve, ki je znatno nižja od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajete v kodeksu. Podobno so lahko v področje uporabe zajete in ocenjene splošne ureditve za obdavčitev dohodnine in premoženja, ki bi privedle do izkrivljanja enotnega trga.

Neuvedba (standstill) in izločitev (rollback)

Neuvedba

| D. | Države članice se zavezujejo, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki bi bili škodljivi v smislu tega okvira. Države članice bodo zato pri določanju prihodnje politike spoštovale načela, na katerih temelji okvir, in bodo pri ocenjevanju, ali je kateri od novih davčnih ukrepov škodljiv, ustrezno upoštevale postopek pregleda iz odstavkov od E do I. |
| --- | --- |

D.

Države članice se zavezujejo, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki bi bili škodljivi v smislu tega okvira. Države članice bodo zato pri določanju prihodnje politike spoštovale načela, na katerih temelji okvir, in bodo pri ocenjevanju, ali je kateri od novih davčnih ukrepov škodljiv, ustrezno upoštevale postopek pregleda iz odstavkov od E do I.

Izločitev

| E. | Države članice se zavezujejo, da bodo ponovno preučile svoje obstoječe zakone in uveljavljene prakse ob upoštevanju načel, na katerih temelji okvir, in postopka pregleda iz odstavkov od E do I. Države članice bodo po potrebi te zakone in prakse spremenile, da bi morebitne škodljive ukrepe čim prej odpravile, pri čemer bodo upoštevale razprave Sveta in Komisije po postopku pregleda. |
| --- | --- |

E.

Države članice se zavezujejo, da bodo ponovno preučile svoje obstoječe zakone in uveljavljene prakse ob upoštevanju načel, na katerih temelji okvir, in postopka pregleda iz odstavkov od E do I. Države članice bodo po potrebi te zakone in prakse spremenile, da bi morebitne škodljive ukrepe čim prej odpravile, pri čemer bodo upoštevale razprave Sveta in Komisije po postopku pregleda.

Postopek pregleda

Ustrezno obveščanje

| F. | V skladu z načeloma preglednosti in odprtosti bodo države članice druga drugu in Komisijo obveščale o obstoječih in predlaganih davčnih ukrepih, ki bi lahko spadali na področje uporabe okvira. Države članice so zlasti pozvane, naj na zahtevo druge države članice poročajo o vsakem davčnem ukrepu, za katerega se zdi, da spada na področje uporabe tega okvira. Kadar mora predvidene davčne ukrepe odobriti parlament, morajo države članice o njih poročati šele po tem, ko so predloženi parlamentu. O ureditvah, ki bodo ocenjene v okviru okvira, bi bilo treba v vednost poročati Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

F.

V skladu z načeloma preglednosti in odprtosti bodo države članice druga drugu in Komisijo obveščale o obstoječih in predlaganih davčnih ukrepih, ki bi lahko spadali na področje uporabe okvira. Države članice so zlasti pozvane, naj na zahtevo druge države članice poročajo o vsakem davčnem ukrepu, za katerega se zdi, da spada na področje uporabe tega okvira. Kadar mora predvidene davčne ukrepe odobriti parlament, morajo države članice o njih poročati šele po tem, ko so predloženi parlamentu. O ureditvah, ki bodo ocenjene v okviru okvira, bi bilo treba v vednost poročati Evropskemu parlamentu.

Ocena škodljivih ukrepov

| G. | Vsaka država članica lahko zahteva, da se ji da možnost za razpravo in predložitev pripomb o davčnem ukrepu druge države članice, ki bi lahko spadal na področje uporabe okvira. Na podlagi tega bo mogoče oceniti, ali so zadevni davčni ukrepi škodljivi glede na učinke, ki jih lahko imajo v Uniji. Pri tej oceni se bodo upoštevali vsi dejavniki, navedeni v odstavkih B in C. |
| --- | --- |

G.

Vsaka država članica lahko zahteva, da se ji da možnost za razpravo in predložitev pripomb o davčnem ukrepu druge države članice, ki bi lahko spadal na področje uporabe okvira. Na podlagi tega bo mogoče oceniti, ali so zadevni davčni ukrepi škodljivi glede na učinke, ki jih lahko imajo v Uniji. Pri tej oceni se bodo upoštevali vsi dejavniki, navedeni v odstavkih B in C.

| H. | Svet prav tako poudarja, da je treba pri tej oceni skrbno pretehtati učinke davčnih ukrepov na druge države članice, med drugim glede na to, kako so ustrezne dejavnosti dejansko obdavčene po vsej Uniji.
  Če se davčni ukrepi uporabljajo za podporo gospodarskemu razvoju posameznih regij, se oceni, ali so ukrepi sorazmerni z zastavljenimi cilji in ali so usmerjeni vanje. Pri ocenjevanju tega bo v primeru najbolj oddaljenih regij in majhnih otokov posebna pozornost namenjena njihovim posebnostim in omejitvam, ne da bi pri tem ogrozili celovitost in usklajenost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami. Pri takšni oceni bi se upoštevale progresivne zahteve glede minimalne stopnje znatne gospodarske prisotnosti, kot so določene v odstavku B. |
| --- | --- |

H.

Svet prav tako poudarja, da je treba pri tej oceni skrbno pretehtati učinke davčnih ukrepov na druge države članice, med drugim glede na to, kako so ustrezne dejavnosti dejansko obdavčene po vsej Uniji.

Če se davčni ukrepi uporabljajo za podporo gospodarskemu razvoju posameznih regij, se oceni, ali so ukrepi sorazmerni z zastavljenimi cilji in ali so usmerjeni vanje. Pri ocenjevanju tega bo v primeru najbolj oddaljenih regij in majhnih otokov posebna pozornost namenjena njihovim posebnostim in omejitvam, ne da bi pri tem ogrozili celovitost in usklajenost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami. Pri takšni oceni bi se upoštevale progresivne zahteve glede minimalne stopnje znatne gospodarske prisotnosti, kot so določene v odstavku B.

Postopek

| I. | Svet in Komisija bosta skupaj ustanovila skupino, ki bo ocenila davčne ukrepe, ki bi lahko spadali na področje uporabe tega okvira, in nadzorovala obveščaje o teh ukrepih. Svet poziva vse države članice in Komisijo, naj v skupino imenujejo visokega predstavnika in njegovega namestnika, skupini pa bo predsedoval predstavnik države članice. Skupina, ki se bo redno sestajala, bo izbrala in pregledala davčne ukrepe, ki naj bi se ocenili, v skladu z določbami iz odstavkov od E do G. Skupina bo o ocenjenih ukrepih redno poročala. Poročila bo redno pošiljala Svetu v razpravo; na podlagi odločitve Sveta se bodo poročila objavila. Dokumente bi bilo treba na zahtevo posredovati Parlamentu in jih razkriti po koncu postopka ocenjevanja. |
| --- | --- |

I.

Svet in Komisija bosta skupaj ustanovila skupino, ki bo ocenila davčne ukrepe, ki bi lahko spadali na področje uporabe tega okvira, in nadzorovala obveščaje o teh ukrepih. Svet poziva vse države članice in Komisijo, naj v skupino imenujejo visokega predstavnika in njegovega namestnika, skupini pa bo predsedoval predstavnik države članice. Skupina, ki se bo redno sestajala, bo izbrala in pregledala davčne ukrepe, ki naj bi se ocenili, v skladu z določbami iz odstavkov od E do G. Skupina bo o ocenjenih ukrepih redno poročala. Poročila bo redno pošiljala Svetu v razpravo; na podlagi odločitve Sveta se bodo poročila objavila. Dokumente bi bilo treba na zahtevo posredovati Parlamentu in jih razkriti po koncu postopka ocenjevanja.

Izvrševanje

| J. | Države članice so upravičene do izvajanja protiukrepov, da bi zmanjšale spodbude za izogibanje davkom, če država članica v dveh letih ne bi odpravila ureditve, ki je bila v okviru tega okvira ocenjena kot škodljiva, kar zlasti vključuje:






  (a) | neodbitnost stroškov; |
| --- | --- | --- |

J.

Države članice so upravičene do izvajanja protiukrepov, da bi zmanjšale spodbude za izogibanje davkom, če država članica v dveh letih ne bi odpravila ureditve, ki je bila v okviru tega okvira ocenjena kot škodljiva, kar zlasti vključuje:

(a)

neodbitnost stroškov;

| (b) | ukrepe davčnih odtegljajev; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe davčnih odtegljajev;

| (c) | omejitev oprostitve dohodkov od deležev; |
| --- | --- |

(c)

omejitev oprostitve dohodkov od deležev;

| (d) | posebne zahteve glede dokumentacije, zlasti v zvezi s transfernimi cenami; |
| --- | --- |

(d)

posebne zahteve glede dokumentacije, zlasti v zvezi s transfernimi cenami;

Ozemeljska pokritost

| K. | Svet meni, da je priporočljivo, da se načela za odpravo škodljivih davčnih ukrepov sprejmejo na čim širši geografski osnovi. V ta namen se države članice zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo sprejetje v tretjih državah; prav tako se zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo sprejetje na ozemljih, za katera se Pogodba ne uporablja. V zvezi s tem bi se morala Svet in Komisija pri oblikovanju seznama EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami opreti na merila glede davčne preglednosti, pravične obdavčitve in izvajanja ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Merila pravične obdavčitve bi morala temeljiti na dejavnikih, določenih v odstavkih B in C tega okvira. |
| --- | --- |

K.

Svet meni, da je priporočljivo, da se načela za odpravo škodljivih davčnih ukrepov sprejmejo na čim širši geografski osnovi. V ta namen se države članice zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo sprejetje v tretjih državah; prav tako se zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo sprejetje na ozemljih, za katera se Pogodba ne uporablja. V zvezi s tem bi se morala Svet in Komisija pri oblikovanju seznama EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami opreti na merila glede davčne preglednosti, pravične obdavčitve in izvajanja ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Merila pravične obdavčitve bi morala temeljiti na dejavnikih, določenih v odstavkih B in C tega okvira.

| L. | Države članice z odvisnimi ali pridruženimi ozemlji ali ki imajo posebne odgovornosti ali davčne pristojnosti na drugih ozemljih, se v okviru svoje ustavne ureditve zavežejo, da bodo zagotovile uporabo teh načel na teh ozemljih. V zvezi s tem bodo te države članice pregledale stanje in o njem poročale skupini iz odstavka H, ki bo njihova poročila ocenila v okviru zgoraj opisanega postopka pregleda. |
| --- | --- |

L.

Države članice z odvisnimi ali pridruženimi ozemlji ali ki imajo posebne odgovornosti ali davčne pristojnosti na drugih ozemljih, se v okviru svoje ustavne ureditve zavežejo, da bodo zagotovile uporabo teh načel na teh ozemljih. V zvezi s tem bodo te države članice pregledale stanje in o njem poročale skupini iz odstavka H, ki bo njihova poročila ocenila v okviru zgoraj opisanega postopka pregleda.

Spremljanje in pregled

| M. | Da bi zagotovili enakomerno in učinkovito izvajanje okvira, Svet poziva Komisijo, naj mu vsako leto poroča o njegovem izvajanju in uporabi davčne državne pomoči. Poročilo bi moralo biti javno dostopno. Svet in države članice bodo pregledali določbe okvira dve leti po njegovem sprejetju; |
| --- | --- |

M.

Da bi zagotovili enakomerno in učinkovito izvajanje okvira, Svet poziva Komisijo, naj mu vsako leto poroča o njegovem izvajanju in uporabi davčne državne pomoči. Poročilo bi moralo biti javno dostopno. Svet in države članice bodo pregledali določbe okvira dve leti po njegovem sprejetju;

| 27. | pozdravlja izmenjavo mnenj s predsednico Skupine za kodeks ravnanja Ljudmilo Petkovo 19. aprila 2021; poziva, da bi predsednica oz. predsednik te skupine vsaj enkrat letno nastopil pred Parlamentom na javni predstavitvi, Svetu pa predstavil poročilo o napredku; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja objavo polletnih poročil Skupine za kodeks ravnanja Svetu; meni, da bi bilo treba vzpostaviti namensko spletno orodje, da se pri pridobivanju bistvenih informacij o davčni politiki na ravni EU ne bi zanašali le na sklepe Sveta; ceni prizadevanja za objavo dokumentov in dela, povezanih s Skupino za kodeks ravnanja; poziva, naj bodo javne informacije na voljo na uporabniku prijazni platformi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj na svoje razprave povabi poslance Evropskega parlamenta kot opazovalce; skupino spodbuja, naj javno poroča o svojih sejah, kadar na njih ni potrebna zaupna razprava; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Priloga I k sklepom Sveta za ekonomske in finančne zadeve s seje, ki je potekala 1. decembra 1997 o davčni politiki – Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (UL C 2, 6.1.1998, str. 2).

(2)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6004-2021-INIT/en/pdf

(4)  UL C 331, 7.10.2020, str. 3 in UL C 66, 26.2.2021, str. 40.

(5)  UL C 162, 10.5.2019, str. 182.

(6)  UL C 162, 10.5.2019, str. 152.

(7)  UL C 366, 27.10.2017, str. 51.

(8)  UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

(9)  UL C 108, 26.3.2021, str. 8.

(10)  UL C 399, 24.11.2017, str. 74.

(11)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0022.

(13)  Skupno nadaljnje ukrepanje, ki ga je Komisija sprejela 16. marca 2016 na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (Odbor za ekonomske in monetarne zadeve) s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 1)) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom; nadaljnje ukrepanje, ki ga je Komisija sprejela 16. novembra 2016 na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAX2)) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom; nadaljnje ukrepanje, ki ga je Komisija sprejela aprila 2018, na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta (Preiskovalni odbor za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije v zvezi s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (PANA)) z dne 12. decembra 2017 o osnutku priporočila Evropskega parlamenta Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji; ter nadaljnje ukrepanje z dne 27. avgusta 2019 po resoluciji Evropskega parlamenta (Posebni odbor o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (TAX3)) o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom.

(14)  Dokumenti o obdavčevanju, delovni dokument št. 64, 31. avgust 2016, na voljo na: https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2016-11/taxation_paper_64.pdf.

(15)  Dokumenti o obdavčevanju, delovni dokument št. 71, Inštitut za napredne študije v konzorciju s CPB in DONDENA, 2017, na voljo na: https://ec.europa.eu/taxation_ customs/system/files/2018-03/taxation_papers_71_atp_.pdf.

(16)  Kiendl Krišto, I., in Thirion, E., An overview of shell companies in the European Union (Pregled slamnatih podjetij v Evropski uniji), Evropski parlament, Generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve, oddelek za naknadno oceno in oddelek za evropsko dodano vrednost, 17. oktober 2018, na voljo na: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/155724/EPRS_STUD_627129_Shell%20companies%20in%20the%20EU.pdf.

(17)  https://www.un.org/pga/75/wp-content/uploads/sites/100/2021/02/FACTI_Panel_Report-compressed.pdf

(18)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12999-Izogibanje-davkom-boj-proti-uporabi-navideznih-subjektov-in-ureditev-za-davcne-namene_sl

(19)  Crivelli, E., De Mooij, R., De Vrijer, J. E. J., Hebous, S., Klemm, A., Taxing Multinationals in Europe, 2021 (https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129).

(20)  UL L 193, 19.7.2016, str. 1.

(21)  UL L 144, 7.6.2017, str. 1.

(22)  UL L 157, 26.6.2003, str. 49

(23)  UL L 345, 29.12.2011, str. 8.

(24)  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

(25)  UL L 332, 18.12.2015, str. 1.

(26)  UL L 146, 3.6.2016, str. 8.

(27)  UL L 139, 5.6.2018, str. 1.

(28)  Annual Report on Taxation 2021 – Review of taxation policies in the EU Member States (Letno poročilo o obdavčitvi v letu 2021 – Pregled davčnih politik v državah članicah EU https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/db46de2a-b785-11eb-8aca-01aa75ed71a1/language-en).

(29)  OECD (2015), Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5 – 2015 Final Report (Učinkovitejše ukrepanje proti škodljivim davčnim praksam ob upoštevanju transparentnosti in ekonomske vsebine, ukrep 5 – končno poročilo 2015) , OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, OECD Publishing, Paris http://dx.doi.org/10.1787/9789264241190-en.

(30)  Poročilo MDS, Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi), 2021: https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129.

(31)  Na voljo na: https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/0044caf0-58ff-4be6-bc06-be2af6610870.

(32)  Tørsløv, T., Wier, L., in Zucman, G., The missing Profits of Nations (Izgubljeni prihodki držav), delovni dokument, april 2020, na voljo na https://missingprofits.world/.

(33)  IMF, op.cit., 2021.

(34)  Ameriška Samoa, Angvila; Dominika, Fidži, Gvam, Palav, Panama, Samoa, Trinidad in Tobago, Ameriški Deviški otoki, Vanuatu, Sejšeli.

(35)  Evropska komisija, Letno poročilo o obdavčitvi za leto 2021.

(36)  https://www.oecd.org/tax/beps/

(37)  Drover, R., Ferrett, B., Gravino, D., Jones, E. in Merler, S., Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union (Spodbujanje preglednosti, usklajenosti in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji), Evropski parlament, Generalni direktorat za parlamentarne raziskave, oddelek za evropsko dodano vrednost, 24. november 2015. Na voljo na: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/558773/ EPRS_STU(2015)558773_EN.pdf.

(38)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

(39)  COM(2020)0313.

(40)  Projekt OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, Tax Challenges Arising from Digitalisation – Report on Pillar One Planprint: Inclusive Framework on BEPS (Davčni izzivi digitalizacije – poročilo o načrtu za prvi steber: vključujoč okvir za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička), OECD Publishing, Pariz 2020, str. 12. Na voljo na: https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-digitalisation-report-on-pillar-two-blueprint.pdf.

(41)  Baert, P., Lange. F., Watson, J., The Role of Taxes on Investment to Increase Jobs in the EU – An Assessment of Recent Policy Developments in the Field of Corporate Taxes (Vloga davkov na naložbe za povečanje števila delovnih mest v EU – ocena nedavnega razvoja politike na področju davka od dohodkov pravnih oseb), maj 2019.

(42)  COM(2020)0313.

(43)  https://www.elibrary.imf.org/view/journals/087/2021/012/article-A001-en.xml

(44)  Izmenjava mnenj med Pododborom za davčne zadeve (FISC) in Ljudmilo Petkovo, predsednico Skupine za kodeks ravnanja, 19. aprila 2021.

(45)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9639-2018-REV-4/en/pdf

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/179 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/179

---

P9_TA(2021)0417

Stanje na področju človekovih pravic v Mjanmaru, tudi položaj verskih in etničnih skupin

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o stanju na področju človekovih pravic v Mjanmaru, tudi o položaju verskih in etničnih skupin (2021/2905(RSP))

(2022/C 132/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Mjanmaru in o položaju ljudstva Rohinga, zlasti resolucij z dne 22. novembra 2012 (1), 20. aprila 2012 (2), 20. maja 2010 (3), 25. novembra 2010 (4), 7. julija 2016 (5), 15. decembra 2016 (6), 14. septembra 2017 (7), 14. junija 2018 (8), 13. septembra 2018 (9), 19. septembra 2019 (10) in 11. februarja 2021 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Mjanmaru in o položaju ljudstva Rohinga, zlasti resolucij z dne 22. novembra 2012 (1), 20. aprila 2012 (2), 20. maja 2010 (3), 25. novembra 2010 (4), 7. julija 2016 (5), 15. decembra 2016 (6), 14. septembra 2017 (7), 14. junija 2018 (8), 13. septembra 2018 (9), 19. septembra 2019 (10) in 11. februarja 2021 (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o stopnjevanju nasilja v Mjanmaru z dne 23. marca 2021 ter o razmerah v Mjanmaru z dne 19. aprila 2021, 30. aprila 2021, 12. maja 2021 in 27. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o stopnjevanju nasilja v Mjanmaru z dne 23. marca 2021 ter o razmerah v Mjanmaru z dne 19. aprila 2021, 30. aprila 2021, 12. maja 2021 in 27. julija 2021,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu EU o izidu srečanja voditeljev držav ASEAN z dne 30. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu EU o izidu srečanja voditeljev držav ASEAN z dne 30. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju izjav uradnega govorca Evropske službe za zunanje delovanje z dne 3. marca 2021 o nenehnih kršitvah človekovih pravic s strani vojske in z dne 23. maja 2021 o najnovejših dogodkih v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradnega govorca Evropske službe za zunanje delovanje z dne 3. marca 2021 o nenehnih kršitvah človekovih pravic s strani vojske in z dne 23. maja 2021 o najnovejših dogodkih v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/1000 z dne 21. junija 2021 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/1000 z dne 21. junija 2021 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi (12),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/711 z dne 29. aprila 2021 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/711 z dne 29. aprila 2021 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi (13),

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju 34. člena mjanmarske ustave iz leta 2008, ki priznava svobodo veroizpovedi ali prepričanja in državljanom zagotavlja „pravico do svobodnega izpovedovanja in izražanja svoje vere“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 34. člena mjanmarske ustave iz leta 2008, ki priznava svobodo veroizpovedi ali prepričanja in državljanom zagotavlja „pravico do svobodnega izpovedovanja in izražanja svoje vere“,

| — | ob upoštevanju konsenza Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v petih točkah z dne 24. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konsenza Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v petih točkah z dne 24. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 31. avgusta 2021 o položaju človekovih pravic rohingejskih muslimanov in drugih manjšin v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 31. avgusta 2021 o položaju človekovih pravic rohingejskih muslimanov in drugih manjšin v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 75/287 z dne 18. junija 2021 o razmerah v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 75/287 z dne 18. junija 2021 o razmerah v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne misije OZN za ugotavljanje dejstev o Mjanmaru o spolnem nasilju in nasilju na podlagi spola v Mjanmaru ter učinka njegovih etničnih konfliktov z vidika spola z dne 22. avgusta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne misije OZN za ugotavljanje dejstev o Mjanmaru o spolnem nasilju in nasilju na podlagi spola v Mjanmaru ter učinka njegovih etničnih konfliktov z vidika spola z dne 22. avgusta 2019,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru, urada visoke komisarke za človekove pravice in poročil nadzornega mehanizma Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru, urada visoke komisarke za človekove pravice in poročil nadzornega mehanizma Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju poročila urada visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 16. septembra 2021 o stanju človekovih pravic v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila urada visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 16. septembra 2021 o stanju človekovih pravic v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izjav visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 23. septembra 2021 o Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 23. septembra 2021 o Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN Thomasa H. Andrewsa o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru z dne 22. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN Thomasa H. Andrewsa o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru z dne 22. septembra 2021,

| — | ob upoštevanju poročil Sveta OZN za človekove pravice o Mjanmaru in stanju človekovih pravic rohingejskih muslimanov in drugih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Sveta OZN za človekove pravice o Mjanmaru in stanju človekovih pravic rohingejskih muslimanov in drugih manjšin,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisnega preiskovalnega mehanizma za Mjanmar z dne 1. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisnega preiskovalnega mehanizma za Mjanmar z dne 1. julija 2021,

| — | ob upoštevanju končnega poročila svetovalne komisije za zvezno državo Rakhine (Ananovo poročilo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila svetovalne komisije za zvezno državo Rakhine (Ananovo poročilo),

| — | ob upoštevanju sklepa Meddržavnega sodišča z dne 23. januarja 2020 o zahtevi za izrek začasnih ukrepov, ki jo je podala Republika Gambija v zadevi o uporabi Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida (Gambija proti Mjanmarju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Meddržavnega sodišča z dne 23. januarja 2020 o zahtevi za izrek začasnih ukrepov, ki jo je podala Republika Gambija v zadevi o uporabi Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida (Gambija proti Mjanmarju),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je mjanmarska vojska, znana kot Tatmadav, 1. februarja 2021 več kot očitno ravnala v nasprotju z mjanmarsko ustavo ter aretirala predsednika Vin Mjinta in državno svetnico Aung San Su Či, pa tudi številne vodilne člane vlade, z državnim udarom prevzela nadzor nad zakonodajno, sodno in izvršilno vejo oblasti ter za leto dni razglasila izredne razmere; ker je vrhovni poveljnik Min Aung Hlaing avgusta 2021 razglasil, da bo imenoval sebe za predsednika vlade in da bo izredno stanje podaljšano do avgusta 2023; |
| --- | --- |

A.

ker je mjanmarska vojska, znana kot Tatmadav, 1. februarja 2021 več kot očitno ravnala v nasprotju z mjanmarsko ustavo ter aretirala predsednika Vin Mjinta in državno svetnico Aung San Su Či, pa tudi številne vodilne člane vlade, z državnim udarom prevzela nadzor nad zakonodajno, sodno in izvršilno vejo oblasti ter za leto dni razglasila izredne razmere; ker je vrhovni poveljnik Min Aung Hlaing avgusta 2021 razglasil, da bo imenoval sebe za predsednika vlade in da bo izredno stanje podaljšano do avgusta 2023;

| B. | ker je posebni poročevalec OZN za razmere na področju človekovih pravic v Mjanmaru v uradni izjavi navedel, da so razširjeni in sistematični napadi vojaške hunte na mjanmarsko prebivalstvo verjetno hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva po mednarodnem pravu; ker je posebni poročevalec OZN izrecno izjavil, da bi morali snovalci in storilci državnega udara in kršitev odgovarjati za svoja dejanja; |
| --- | --- |

B.

ker je posebni poročevalec OZN za razmere na področju človekovih pravic v Mjanmaru v uradni izjavi navedel, da so razširjeni in sistematični napadi vojaške hunte na mjanmarsko prebivalstvo verjetno hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva po mednarodnem pravu; ker je posebni poročevalec OZN izrecno izjavil, da bi morali snovalci in storilci državnega udara in kršitev odgovarjati za svoja dejanja;

| C. | ker je vojaška hunta maja 2021 sprejela prve ukrepe za razpustitev politične stranke Aung San Su Či, ki je sodelovala v vladi do državnega udara februarja 2021; |
| --- | --- |

C.

ker je vojaška hunta maja 2021 sprejela prve ukrepe za razpustitev politične stranke Aung San Su Či, ki je sodelovala v vladi do državnega udara februarja 2021;

| D. | ker sta bila odbor, ki zastopa mjanmarski parlament (CRPH), in vlada narodne enotnosti ustanovljena, da bi zastopala demokratične želje mjanmarskega ljudstva; |
| --- | --- |

D.

ker sta bila odbor, ki zastopa mjanmarski parlament (CRPH), in vlada narodne enotnosti ustanovljena, da bi zastopala demokratične želje mjanmarskega ljudstva;

| E. | ker so v odziv na državni udar izbruhnili mirni protesti in demonstracije v različnih mjanmarskih mestih; ker je bilo od 1. februarja 2021 več politikov, vladnih uradnikov, predstavnikov civilne družbe, verskih osebnosti, miroljubnih protestnikov in pisateljev nezakonito aretiranih oziroma jim je bil odrejen hišni pripor; ker najnovejše poročilo urada visoke komisarke OZN za človekove pravice navaja, da je bilo od državnega udara ubitih več kot 1 200 ljudi in da so vojaške oblasti aretirale več kot 8 000 ljudi, vključno s stotinami politikov, aktivistov in javnih uslužbencev; ker so sodišča obsodila 312 oseb, od teh 26 na smrt, od tega tudi dva otroka; ker naj bi v priporu umrlo vsaj 120 ljudi; ker je do julija 2021 hunta ubila vsaj 75 otrok; |
| --- | --- |

E.

ker so v odziv na državni udar izbruhnili mirni protesti in demonstracije v različnih mjanmarskih mestih; ker je bilo od 1. februarja 2021 več politikov, vladnih uradnikov, predstavnikov civilne družbe, verskih osebnosti, miroljubnih protestnikov in pisateljev nezakonito aretiranih oziroma jim je bil odrejen hišni pripor; ker najnovejše poročilo urada visoke komisarke OZN za človekove pravice navaja, da je bilo od državnega udara ubitih več kot 1 200 ljudi in da so vojaške oblasti aretirale več kot 8 000 ljudi, vključno s stotinami politikov, aktivistov in javnih uslužbencev; ker so sodišča obsodila 312 oseb, od teh 26 na smrt, od tega tudi dva otroka; ker naj bi v priporu umrlo vsaj 120 ljudi; ker je do julija 2021 hunta ubila vsaj 75 otrok;

| F. | ker vojska hkrati vse bolj zatira medije v Mjanmaru, vse več novinarjev je bilo samovoljno aretiranih, pridržanih in obtoženih, da bi se utišali mediji in izkoreninila svoboda izražanja; ker hunta vse pogosteje uporablja orodja za nadzor in cenzuro z omejevanjem telekomunikacij in interneta; |
| --- | --- |

F.

ker vojska hkrati vse bolj zatira medije v Mjanmaru, vse več novinarjev je bilo samovoljno aretiranih, pridržanih in obtoženih, da bi se utišali mediji in izkoreninila svoboda izražanja; ker hunta vse pogosteje uporablja orodja za nadzor in cenzuro z omejevanjem telekomunikacij in interneta;

| G. | ker nad pridržanimi osebami, ki sodelujejo v demonstracijah za demokracijo, pogosto uporablja mučenje; ker metode mučenja vključujejo pretepanje, simulirane usmrtitve s strelnim orožjem, opekline cigaret ter posilstva in grožnje s posilstvom; ker je bilo policijsko mučenje v Mjanmaru že prej težava, vendar zdaj mjanmarska vojska uporablja sistematično grožnjo z mučenjem kot del svojih prizadevanj za zatiranje opozicije; |
| --- | --- |

G.

ker nad pridržanimi osebami, ki sodelujejo v demonstracijah za demokracijo, pogosto uporablja mučenje; ker metode mučenja vključujejo pretepanje, simulirane usmrtitve s strelnim orožjem, opekline cigaret ter posilstva in grožnje s posilstvom; ker je bilo policijsko mučenje v Mjanmaru že prej težava, vendar zdaj mjanmarska vojska uporablja sistematično grožnjo z mučenjem kot del svojih prizadevanj za zatiranje opozicije;

| H. | ker se hunta vse bolj opira na uporabo kolektivnega kaznovanja, vključno z ugrabitvami sorodnikov tistih, za katere je bil izdan nalog za prijetje, a jih policija in vojaške sile ne morejo najti; ker so bili ubiti ali ugrabljeni otroci, tudi zelo majhni, bržkone z namenom, da bi starše prisilili, da se predajo oblastem; |
| --- | --- |

H.

ker se hunta vse bolj opira na uporabo kolektivnega kaznovanja, vključno z ugrabitvami sorodnikov tistih, za katere je bil izdan nalog za prijetje, a jih policija in vojaške sile ne morejo najti; ker so bili ubiti ali ugrabljeni otroci, tudi zelo majhni, bržkone z namenom, da bi starše prisilili, da se predajo oblastem;

| I. | ker etnične manjšine prakticirajo krščanstvo (6,3 %, zlasti ljudstva Čin, Kačin in Karen), islam (2,1 %, zlasti Rohingejci in Malajci ter prebivalci Jangona in druge manjšine) in hinduizem (0,5 %, zlasti burmanski Indijci); |
| --- | --- |

I.

ker etnične manjšine prakticirajo krščanstvo (6,3 %, zlasti ljudstva Čin, Kačin in Karen), islam (2,1 %, zlasti Rohingejci in Malajci ter prebivalci Jangona in druge manjšine) in hinduizem (0,5 %, zlasti burmanski Indijci);

| J. | ker so verske in etnične manjšine v Mjanmaru žrtve kršenja svobode veroizpovedi ali prepričanja in drugih človekovih pravic; |
| --- | --- |

J.

ker so verske in etnične manjšine v Mjanmaru žrtve kršenja svobode veroizpovedi ali prepričanja in drugih človekovih pravic;

| K. | ker so bile cerkve obstreljevane in izropane, duhovniki in pastorji pa aretirani; ker so si vojaške enote v cerkvenih poslopjih postavile tudi tabore, s čimer so dodatno oslabile njihovo vlogo zatočišč za ljudi v stiski; |
| --- | --- |

K.

ker so bile cerkve obstreljevane in izropane, duhovniki in pastorji pa aretirani; ker so si vojaške enote v cerkvenih poslopjih postavile tudi tabore, s čimer so dodatno oslabile njihovo vlogo zatočišč za ljudi v stiski;

| L. | ker je v Mjanmaru veliko etničnih skupin; ker je zaradi notranjih konfliktov v minulih desetletjih življenje izgubilo več tisoč ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker je v Mjanmaru veliko etničnih skupin; ker je zaradi notranjih konfliktov v minulih desetletjih življenje izgubilo več tisoč ljudi;

| M. | ker mjanmarski zakon o državljanstvu določa, da Rohingejci „niso državljani“ oziroma da so „tuj rezidenti“ in jim zato odreka državljanstvo, kar še poslabšuje njihov negotovi položaj; ker se preganjanje rohingejske manjšine kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti nikakor ne konča; |
| --- | --- |

M.

ker mjanmarski zakon o državljanstvu določa, da Rohingejci „niso državljani“ oziroma da so „tuj rezidenti“ in jim zato odreka državljanstvo, kar še poslabšuje njihov negotovi položaj; ker se preganjanje rohingejske manjšine kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti nikakor ne konča;

| N. | ker je v mjanmarski zvezni državi Rakhine ostalo okoli 600 000 Rohingejcev, ki so žrtve stalnih diskriminacijskih politik in praks ter sistematičnega kršenja temeljnih pravic, samovoljnih aretacij, zapiranja v prenatrpana taborišča in močno omejenega dostopa do izobraževanja in zdravstvenega varstva; ker zatiralski razmere, v katerih živijo pripadniki tega ljudstva, pomenijo hudodelstvo zoper človečnost; |
| --- | --- |

N.

ker je v mjanmarski zvezni državi Rakhine ostalo okoli 600 000 Rohingejcev, ki so žrtve stalnih diskriminacijskih politik in praks ter sistematičnega kršenja temeljnih pravic, samovoljnih aretacij, zapiranja v prenatrpana taborišča in močno omejenega dostopa do izobraževanja in zdravstvenega varstva; ker zatiralski razmere, v katerih živijo pripadniki tega ljudstva, pomenijo hudodelstvo zoper človečnost;

| O. | ker Rohingejci in druge etnične manjšine, zlasti ženske in dekleta, še vedno močno ogrožajo spolno nasilje, zlasti v okviru dolgotrajnega konflikta med Tatmadavom in Arakansko vojsko; |
| --- | --- |

O.

ker Rohingejci in druge etnične manjšine, zlasti ženske in dekleta, še vedno močno ogrožajo spolno nasilje, zlasti v okviru dolgotrajnega konflikta med Tatmadavom in Arakansko vojsko;

| P. | ker se humanitarna kriza v Mjanmaru zaostruje, saj je bilo samo letos notranje razseljenih več kot 210 000 ljudi, število ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, pa se je v zadnjih osmih mesecih potrojilo na tri milijone, in pod pragom revščine živi kar polovica prebivalstva, tj. približno 20 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

P.

ker se humanitarna kriza v Mjanmaru zaostruje, saj je bilo samo letos notranje razseljenih več kot 210 000 ljudi, število ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, pa se je v zadnjih osmih mesecih potrojilo na tri milijone, in pod pragom revščine živi kar polovica prebivalstva, tj. približno 20 milijonov ljudi;

| Q. | ker je generalni sekretar OZN opozoril na „tveganje obsežnega oboroženega spopada, ki zahteva kolektivni pristop, da se prepreči večdimenzionalna katastrofa v središču jugovzhodne Azije in širše“; |
| --- | --- |

Q.

ker je generalni sekretar OZN opozoril na „tveganje obsežnega oboroženega spopada, ki zahteva kolektivni pristop, da se prepreči večdimenzionalna katastrofa v središču jugovzhodne Azije in širše“;

| R. | ker po ocenah Svetovnega programa za hrano 6,2 milijona ljudem v Mjanmaru grozi neustrezna prehranska varnost oziroma lakota, pred vojaškim udarom pa je bilo v takšnem položaju 2,8 milijona ljudi; |
| --- | --- |

R.

ker po ocenah Svetovnega programa za hrano 6,2 milijona ljudem v Mjanmaru grozi neustrezna prehranska varnost oziroma lakota, pred vojaškim udarom pa je bilo v takšnem položaju 2,8 milijona ljudi;

| S. | ker so se humanitarne razmere v Mjanmaru še poslabšale zaradi krize covida-19; ker tudi samovoljna množična pridržanja protestnikov, natrpani zapori in splošno zanemarjanje zdravja zapornikov prispevajo k množenju okužb s covidom-19; |
| --- | --- |

S.

ker so se humanitarne razmere v Mjanmaru še poslabšale zaradi krize covida-19; ker tudi samovoljna množična pridržanja protestnikov, natrpani zapori in splošno zanemarjanje zdravja zapornikov prispevajo k množenju okužb s covidom-19;

| T. | ker vojska uporablja ukrepe zoper pandemijo covida-19 za zatiranje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev; ker je ogrožena pravica do zdravja; ker je hunta zaprla bolnišnice in preganja zdravstvene delavce, kar je privedlo do zloma zdravstvenega sistema, covid-19 pa se širi po vsej državi; ker so vojaki uničili medicinski material in opremo ter zasedli več deset zdravstvenih objektov, zaradi česar se prebivalci Mjanmara ne približujejo zdravstvenim ustanovam, saj se bojijo, da jih bodo pridržali ali ustrelili; |
| --- | --- |

T.

ker vojska uporablja ukrepe zoper pandemijo covida-19 za zatiranje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev; ker je ogrožena pravica do zdravja; ker je hunta zaprla bolnišnice in preganja zdravstvene delavce, kar je privedlo do zloma zdravstvenega sistema, covid-19 pa se širi po vsej državi; ker so vojaki uničili medicinski material in opremo ter zasedli več deset zdravstvenih objektov, zaradi česar se prebivalci Mjanmara ne približujejo zdravstvenim ustanovam, saj se bojijo, da jih bodo pridržali ali ustrelili;

| U. | ker si mjanmarska vojska (Tatmadav) in njeni generali nezakonito prisvajajo sredstva z nezakonito prodajo lesa, dragih kamnov, plina in nafte ter jih bremenijo splošno razširjene obtožbe o korupciji; |
| --- | --- |

U.

ker si mjanmarska vojska (Tatmadav) in njeni generali nezakonito prisvajajo sredstva z nezakonito prodajo lesa, dragih kamnov, plina in nafte ter jih bremenijo splošno razširjene obtožbe o korupciji;

| V. | ker je po podatkih Združenih narodov njihov načrt za humanitarni odziv v Mjanmaru za leto 2021 doslej prejel le 46 % zahtevanih sredstev in humanitarne operacije se spoprijemajo s hudim pomanjkanjem finančnih sredstev; |
| --- | --- |

V.

ker je po podatkih Združenih narodov njihov načrt za humanitarni odziv v Mjanmaru za leto 2021 doslej prejel le 46 % zahtevanih sredstev in humanitarne operacije se spoprijemajo s hudim pomanjkanjem finančnih sredstev;

| 1. | odločno obsoja državni udar 1. februarja 2021, ki ga je pod vodstvom vrhovnega poveljnika Min Aung Hlainga izvedla mjanmarska vojska (Tatmadav); poziva mjanmarsko vojsko, naj v celoti spoštuje izid demokratičnih volitev novembra 2020 in nemudoma ponovno vzpostavi civilno vlado, konča izredne razmere, preneha uporabljati nasilje zoper miroljubne protestnike, spoštuje pravico do svobode izražanja in združevanja ter vsem izvoljenim poslancem omogoči, da nastopijo svoj mandat; poziva jo tudi, naj izpusti vse politične zapornike, odpravi omejitve svobode izražanja, zbiranja in združevanja ter spoštuje svobodo veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi predsednika Vin Mjinta, državne svetnice Aung San Su Či, in vseh ostalih, ki so bili aretirani na podlagi neutemeljenih obtožb; meni, da je izpustitev vseh političnih voditeljev in zapornikov prvi bistveni korak k mirni rešitvi krize in ponovni vzpostavitvi legitimnih oblasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža podporo mjanmarskemu narodu v njegovem boju za demokracijo, svobodo in človekove pravice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja vsesplošni nasilni odziv Tatmadava na številne proteste in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je zagrešil proti prebivalstvu Mjanmara v preteklosti in jih še kar nadaljuje, tudi proti etničnim in verskim manjšinam, kar sodi med hudodelstva proti človečnosti; izraža globoko zaskrbljenost zaradi pogostih napadov na cerkve, mošeje, šole in zdravstvene ustanove ter zaradi aretacij verskih voditeljev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podpira odbor, ki zastopa mjanmarski parlament in vlado narodne enotnosti, kot edina legitimna predstavnika demokratičnih želja prebivalcev Mjanmara, ter poziva Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN) in mednarodno skupnost, naj ju vključita v pristen in vključujoč politični dialog in prizadevanja za miroljubno rešitev krize na podlagi spoštovanja načela pravne države; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se Mednarodnemu odboru Rdečega križa omogoči takojšen in reden dostop do pripornikov in zaporov, kot je določeno v ženevskih konvencijah; poziva vojaške in policijske sile, naj družinam vseh oseb, pridržanih v operacijah varnostnih sil v Mjanmaru pred 1. februarjem 2021 in kasneje, zagotovijo popolne informacije o njihovi usodi in kraju, kjer se te osebe nahajajo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na večetnično naravo Mjanmara; poziva Tatmadav, naj v celoti spoštuje neodtujljive pravice vseh etničnih skupin; poziva k takojšnji, dosledni, neodvisni in pregledni preiskavi zločinov, ki jih je v državi zagrešila vojska, ter k privedbi storilcev pred sodišče; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zgrožen nad zločini Tatmadava proti etničnim in verskim skupinam v Mjanmaru; odločno obsoja napade Tatmadava v državah Kajin, Kajah, Kačin, Šan in Čin, ki so povzročili množično razseljevanje, smrt civilistov, tudi otrok, uničenje verskih objektov ter druge kršitve človekovih pravic in humanitarnega prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja preganjanje kristjanov v državi; poziva Tatmadav, naj ustavi pobijanje in aretacije kristjanov ter preneha obstreljevati in rušiti cerkve; poudarja, da je mednarodna skupnost izrazila globoko zaskrbljenost zaradi nasilnih napadov na krščanske skupnosti v Mjanmaru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno obsoja kršitve človekovih pravic ter sistematične in razširjene napade na pripadnike ljudstva Rohinga; poudarja, da bo EU še naprej pozorno spremljala ukrepe vojaškega vodstva v zvezi z manjšinami v državi, zlasti z Rohingejci; ponovno poziva mjanmarske oblasti, naj ustvarijo pogoje in jamstvo za varno, prostovoljno, dostojno in trajno vrnitev Rohingejcev, ki se želijo vrniti na svojo zemljo, pod nadzorom OZN; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odločno obsoja diskriminacijo etničnih manjšin, katerih svoboda gibanja je v Mjanmaru močno omejena in so prikrajšane za osnovne storitve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja vsakršno nasilje hunte nad lastnimi državljani in druge oblike nadlegovanja, zlasti proti zagovornikom človekovih pravic, aktivistom civilne družbe in novinarjem; poziva hunto, naj odpravi vse omejitve za telekomunikacije in internet, vključno s spletnimi mesti neodvisnih medijev in platformami družbenih medijev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k takojšnjemu prenehanju nasilja nad delavci in sindikati ter k varstvu pravic sindikatov in njihovih članov, vključno s pravico do svobodnega delovanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k takojšnjemu humanitarnemu dostopu do ranljivih skupnosti in nudenju pomoči, vključno z ženskami, otroki in etničnimi manjšinami, ter k okrepljeni vlogi organizacij civilne družbe in organizacij v okviru etničnih skupnosti, ki naj zagotovijo, da bo humanitarna pomoč dejansko dosegla tiste, ki jo potrebujejo; poziva Komisijo, naj preusmeri in poveča humanitarno pomoč, vključno z zdravstveno pomočjo, prek čezmejnih kanalov, lokalnih humanitarnih mrež, domačih ponudnikov storitev, organizacij v okviru lokalnih skupnosti in organizacij civilne družbe; poziva Komisijo, naj najde najboljši način za izvajanje razvojnih projektov s temi skupinami in temu primerno usmeri razvojno pomoč; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se humanitarna kriza še zaostruje s tretjim valom pandemije covida-19 v Mjanmaru, saj se virus še posebej zaskrbljujoče širi med najbolj marginaliziranim prebivalstvom, tudi v zaporih, ki so prenatrpani in v katerih vladajo slabe higienske razmere; poziva hunto, naj ponovno vzpostavi zajezitveno strategijo in sistem sledenja stikov ter zagotovi, da bodo imeli ljudje dostop do zdravstvenih storitev in cepiv; poziva Komisijo, naj glede tega okrepi svojo pomoč in zagotovi, da bo dosegla državljane, tudi z zagotavljanjem doz cepiva proti covidu-19; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zgrožen nad napadi, nadlegovanjem in mučenjem zdravstvenih delavcev, zlasti med zdravstveno krizo zaradi (pandemije) covida-19; poziva hunto, naj zagotovi varnost in zaščito vseh zdravstvenih delavcev ter nemudoma neha nadlegovati in napadati te ljudi; poudarja odgovornost mjanmarskih oblasti, da zagotovijo popoln dostop do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obsoja napade vojaških organov na zdravstvene delavce in objekte ter njihov odziv na pandemijo covida-19; poudarja, da sta zdravje ter dostop do zdravstvenega varstva in cepljenja univerzalna človekova pravica; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Tatmadav, naj preneha prebivalstvu odrekati pravico do zaščite in ustreznega zdravljenja covida-19, kar bi lahko povzročilo izgubo mnogih življenj v Mjanmaru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vlade sosednjih držav, naj zagotovijo, da oblasti ne bodo nikomur preprečevale, da poišče zatočišče prek meje; poziva te vlade, naj humanitarnim organizacijam in lokalnim organizacijam civilne družbe omogočijo dostop do območij z notranje razseljenimi ljudmi vzdolž meja z Mjanmarom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | znova izraža podporo zagovornikom civilne družbe in demokracije v Mjanmaru ter poziva EU in njene institucije, naj si še naprej prizadevajo za napredek civilne družbe, pa čeprav ta prizadevanja trenutno in morda tudi za daljši čas omejuje sedanja vojaška vlada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva združenje ASEAN, njegove članice in zlasti njegovega posebnega odposlanca, naj bolj proaktivno uporabijo svojo posebno vlogo v Mjanmaru, sodelujejo s posebnim odposlancem OZN, z vsemi udeleženimi stranmi, zlasti z vlado narodne enotnosti, predstavniki civilne družbe, zlasti ženskami in etničnimi skupinami, da bi spodbudili vsaj dejansko in smiselno izvajanje soglasja v petih točkah in v bližnji prihodnosti dosegli trajno in demokratično rešitev te krize; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nadalje poziva Kitajsko in Rusijo, naj dejavno sodelujeta v mednarodni diplomaciji in izpolnita odgovornost, ki jo imata kot stalni članici varnostnega sveta OZN; pričakuje, da bosta prevzeli konstruktivno vlogo pri spremljanju razmer v Mjanmaru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Mjanmar, naj se pridruži mednarodnim prizadevanjem za zagotovitev odgovornosti ter naj neodvisnemu preiskovalnemu mehanizmu za Mjanmar končno odobri popoln dostop do države; poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj zagotovijo, da bo imel neodvisni preiskovalni mehanizem za Mjanmar potrebno podporo za izvrševanje svojega mandata; opozarja, da se je Mjanmar zavezal spoštovanju začasnih ukrepov, ki jih je odredilo Meddržavno sodišče; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja nedavne sklope sankcij, ki jih je Svet uvedel proti članom Tatmadava in njihovim podjetjem, ter poziva Svet, naj še naprej uvaja ciljno usmerjene in stroge sankcije, da bi hunti prekinili življenjsko pomembne vezi in hkrati zagotovili, da to ne bo škodilo prebivalstvu Mjanmara; meni, da mora mednarodna skupnost še naprej sprejemati dodatne ukrepe proti vojski in njenim voditeljem in jim povzročati stroške, dokler ne spremenijo svojega delovanja, ter zagotoviti vrnitev demokracije; poudarja, da morajo vse države članice EU okrepiti in izvrševati sankcije proti vsem državnim podjetjem v Mjanmaru, zlasti v lesni industriji in industriji dragih kamnov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo nacionalne kazni, naložene državam članicam in pridruženim državam za kršitve sankcij EU, učinkovite; poudarja, da bi bilo treba za to zamrzniti sredstva in prepovedati mednarodne finančne transferje obema državnima bankama, in sicer banki Myanmar Foreign Trade Bank ter banki Myanmar Investment and Commercial Bank, prek katerih se zbirajo vse tuje valute, ter na seznam sankcij uvrstitvi naftno in plinsko podjetje v državni lasti, ki hunti omogoča največji pritok tuje valute; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Svet, naj še naprej uveljavlja ciljno usmerjene sankcije proti odgovornim za državni udar februarja 2021 ter razmisli o drugih možnih ukrepih; poziva Svet, naj namesto njegovih posameznih članov na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, vključi državni upravni svet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva podjetja s sedežem v EU, ki delujejo v Mjanmaru ali mu dobavljajo blago, naj izvajajo okrepljeno potrebno skrbnost na področju človekovih pravic in zagotovijo, da ne bodo imela nobenih vezi z mjanmarskimi varnostnimi silami, njihovimi člani ali subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, in da ne bodo neposredno ali posredno prispevala k zatiranju demokracije in človekovih pravic, ki ga izvaja hunta; poziva podjetja s sedežem v EU, naj objavijo svoje sklepe in si prizadevajo za nenehno izboljšanje delovnih razmer in okoljskih standardov svojih podjetij v Mjanmaru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poziva k nadaljnjemu izvajanju ciljno usmerjenih sankcij proti tistim, ki so odgovorni za grozodejstva nad Rohingejci; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poziva Komisijo, naj takoj začne preiskavo trgovinskih preferencialov v nekaterih sektorjih, ki koristijo Mjanmaru, zlasti glede podjetji v lasti članov mjanmarske vojske, in Parlament ustrezno obvešča o ukrepih, ki jih je treba sprejeti; priznava, da so bile dosežene izboljšave po ponovni vključitvi Mjanmara v pobudo Vse razen orožja leta 2013, na primer v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest v tekstilnem sektorju, kar je še posebej koristilo ženskam; vendar poudarja, da se je proces okrepljenega sodelovanja začel že leta 2018 s poudarkom na spoštovanju mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in delavskih pravicah ter da je državni udar ustavil napredek iz časa demokratizacije in spodkopal pogoje za dodelitev preferencialov iz pobude Vse razen orožja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva delegacijo EU v Mjanmaru ter veleposlaništva držav članic, naj pozorno spremljajo stanje človekovih pravic in zdravstvene razmere v Mjanmaru ter primere političnih voditeljev in drugih, ki so pridržani ali v zaporu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice in pridružene države, naj ohranijo embargo na neposredno in posredno dobavo, prodajo in prenos vsega orožja, streliva in druge vojaške in varnostne opreme in sistemov, vključno s tranzitom, prevozom in posredovanjem, ter na usposabljanje, vzdrževanje ali druge oblike pomoči na vojaškem in varnostnem področju; poudarja, da mora Mednarodno kazensko sodišče nadalje preiskati razmere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na nevarnost še večjih humanitarnih izrednih razmer zaradi stopnjevanja nasilja in hude gospodarske krize v državi, revščine in števila razseljenih oseb; poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj nemudoma izpolnijo svoje finančne obveznosti do načrta OZN za humanitarni odziv na razmere v Mjanmaru za leto 2021; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj odločno obravnavajo razmere v Mjanmaru, podpredsednika/visokega predstavnika pa poziva, naj Parlamentu, zlasti Odboru za zunanje zadeve, redno poroča, tudi o položaju verskih in etničnih skupin, da se zagotovi ustrezen parlamentarni dialog o teh pomembnih in zaskrbljujočih razmerah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje legitimnemu predsedniku in vladi narodne enotnosti Mjanmarja, odboru, ki zastopa mjanmarski parlament, državni svetnici Mjanmarja, Tatmadavu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom ZDA, Bangladeša, Združenega kraljestva, Japonske, Indije, Avstralije, Kanade, državam članicam ASEAN, vladama in parlamentoma Rusije in Kitajske, generalnemu sekretarju OZN, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji ASEAN za človekove pravice, posebnemu poročevalcu OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL C 419, 16.12.2015, str. 189.

(2)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 79.

(3)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 154.

(4)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 120.

(5)  UL C 101, 16.3.2018, str. 134.

(6)  UL C 238, 6.7.2018, str. 112.

(7)  UL C 337, 20.9.2018, str. 109.

(8)  UL C 28, 27.1.2020, str. 80.

(9)  UL C 433, 23.12.2019, str. 124.

(10)  UL C 171, 6.5.2021, str. 12.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0054.

(12)  UL L 219 I, 21.6.2021, str. 57.

(13)  UL L 147, 30.4.2021, str. 17.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/186 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/186

---

P9_TA(2021)0418

Primer Paula Rusesabagine v Ruandi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o primeru Paula Rusesabagine v Ruandi (2021/2906(RSP))

(2022/C 132/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ruandi, predvsem tiste z dne 11. februarja 2021 o Ruandi in primeru Paula Rusesabagine (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ruandi, predvsem tiste z dne 11. februarja 2021 o Ruandi in primeru Paula Rusesabagine (1),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Ruanda ratificirala leta 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Ruanda ratificirala leta 1975,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju načel in smernic o pravici do poštenega sojenja in pravni pomoči v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel in smernic o pravici do poštenega sojenja in pravni pomoči v Afriki,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| — | ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele), kot so bila revidirana leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele), kot so bila revidirana leta 2015,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Kampale o razmerah v afriških zaporih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Kampale o razmerah v afriških zaporih,

| — | ob upoštevanju poročila o Ruandi, ki ga je delovna skupina za splošni redni pregled pri Svetu OZN za človekove pravice objavila 25. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o Ruandi, ki ga je delovna skupina za splošni redni pregled pri Svetu OZN za človekove pravice objavila 25. marca 2021,

| — | ob upoštevanju izjav mednarodne skupnosti, med drugim belgijske vlade, ameriškega zunanjega ministrstva in vlade Združenega kraljestva, ki obsojajo nepravilnosti in dejstvo, da sodni procesi v Ruandi niso pošteni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav mednarodne skupnosti, med drugim belgijske vlade, ameriškega zunanjega ministrstva in vlade Združenega kraljestva, ki obsojajo nepravilnosti in dejstvo, da sodni procesi v Ruandi niso pošteni,

| — | ob upoštevanju izjav Evropske odvetniške zveze, centra za človekove pravice pri ameriški odvetniški zbornici in več uveljavljenih organizacij za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Evropske odvetniške zveze, centra za človekove pravice pri ameriški odvetniški zbornici in več uveljavljenih organizacij za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju ruandske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ruandske ustave,

| — | ob upoštevanju instrumentov OZN in Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov OZN in Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev,

| — | ob upoštevanju Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je senat za mednarodne in čezmejne zločine na ruandskem vrhovnem sodišču 29. septembra 2021 Paula Rusesabagino, zagovornika človekovih pravic in belgijskega državljana s prebivališčem v ZDA, obsodil na 25 let zapora, potem ko je bil 31. avgusta 2020 aretiran v Kigaliju; ker je bil Paul Rusesabagina obtožen devetih s terorizmom povezanih dejanj in je moral kazensko odgovarjati za dejavnosti, pripisane Ruandskemu gibanju za demokratične spremembe/Narodni osvobodilni fronti (MRCD-FLN), koaliciji opozicijskih političnih strank in njenemu vojaškemu krilu; |
| --- | --- |

A.

ker je senat za mednarodne in čezmejne zločine na ruandskem vrhovnem sodišču 29. septembra 2021 Paula Rusesabagino, zagovornika človekovih pravic in belgijskega državljana s prebivališčem v ZDA, obsodil na 25 let zapora, potem ko je bil 31. avgusta 2020 aretiran v Kigaliju; ker je bil Paul Rusesabagina obtožen devetih s terorizmom povezanih dejanj in je moral kazensko odgovarjati za dejavnosti, pripisane Ruandskemu gibanju za demokratične spremembe/Narodni osvobodilni fronti (MRCD-FLN), koaliciji opozicijskih političnih strank in njenemu vojaškemu krilu;

| B. | ker je bil Rusesabagina avgusta 2020 aretiran samovoljno in pod pretvezo, povrhu tega pa je bil nezakonito prepeljan v Ruando in pridržan brez možnosti komunikacije, kar je mogoče označiti za prisilno izginotje; ker za njegovo aretacijo ni bil izdan nalog za prijetje, kot zahteva 37. člen ruandskega zakonika o kazenskem postopku iz leta 2019, in ker obtožnica ni bila predložena do njegove obsodbe, kar je v nasprotju z 68. členom omenjenega zakonika; ker je Rusesabagina večkrat javno izjavil, da se iz strahu pred maščevanjem ne more vrniti v domovino; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Rusesabagina avgusta 2020 aretiran samovoljno in pod pretvezo, povrhu tega pa je bil nezakonito prepeljan v Ruando in pridržan brez možnosti komunikacije, kar je mogoče označiti za prisilno izginotje; ker za njegovo aretacijo ni bil izdan nalog za prijetje, kot zahteva 37. člen ruandskega zakonika o kazenskem postopku iz leta 2019, in ker obtožnica ni bila predložena do njegove obsodbe, kar je v nasprotju z 68. členom omenjenega zakonika; ker je Rusesabagina večkrat javno izjavil, da se iz strahu pred maščevanjem ne more vrniti v domovino;

| C. | ker je ruandski pravosodni minister Johnston Busingye priznal, da je njegova vlada sodelovala v prisilnem izginotju in premestitvi Rusesabagine avgusta 2020, saj je plačala letalski prevoz, in da je kršila Rusesabaginovo pravico do poštenega sojenja; ker je sodišče 10. marca 2021 razsodilo, da je premestitev Rusesabagine zakonita in da ni bil ugrabljen; |
| --- | --- |

C.

ker je ruandski pravosodni minister Johnston Busingye priznal, da je njegova vlada sodelovala v prisilnem izginotju in premestitvi Rusesabagine avgusta 2020, saj je plačala letalski prevoz, in da je kršila Rusesabaginovo pravico do poštenega sojenja; ker je sodišče 10. marca 2021 razsodilo, da je premestitev Rusesabagine zakonita in da ni bil ugrabljen;

| D. | ker so bili ob razglasitvi sodbe napovedani dodatni dokazi v zvezi z obtožbo, da je Rusesabagina zbiral denar za oboroženo skupino FLN, ki niso bili predloženi med sojenjem in predstavljeni med obravnavo; ker so med njimi trditve, da je bila izjava Rusesabagine pridobljena s prisilo in brez zagovornika; |
| --- | --- |

D.

ker so bili ob razglasitvi sodbe napovedani dodatni dokazi v zvezi z obtožbo, da je Rusesabagina zbiral denar za oboroženo skupino FLN, ki niso bili predloženi med sojenjem in predstavljeni med obravnavo; ker so med njimi trditve, da je bila izjava Rusesabagine pridobljena s prisilo in brez zagovornika;

| E. | ker Paul Rusesabagina ni sam izbral odvetnikov, ki so ga sprva zastopali, in ker se do aprila 2021 ni mogel sestati z izbranim zagovornikom, kar je v nasprotju z 68. členom ruandskega zakonika o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

E.

ker Paul Rusesabagina ni sam izbral odvetnikov, ki so ga sprva zastopali, in ker se do aprila 2021 ni mogel sestati z izbranim zagovornikom, kar je v nasprotju z 68. členom ruandskega zakonika o kazenskem postopku;

| F. | ker je Rusesabaginovo zdravstveno stanje v priporu po navedbah skrb zbujajoče, saj je preživel raka in je srčni bolnik; ker je njegov odvetnik sporočil, da je Rusesabagina zamudil dva presejalna testa za odkrivanje raka, uprava zapora pa mu je preprečila dostop do zdravil na recept, ki mu jih je predpisal belgijski zdravnik, zato je imel psihične in fizične težave; ker je bilo to ravnanje uprave v nasprotju z 12. in 14. členom ruandske ustave, ki govorita o pravici do življenja, pravici do telesne nedotakljivosti in zaščiti pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem; |
| --- | --- |

F.

ker je Rusesabaginovo zdravstveno stanje v priporu po navedbah skrb zbujajoče, saj je preživel raka in je srčni bolnik; ker je njegov odvetnik sporočil, da je Rusesabagina zamudil dva presejalna testa za odkrivanje raka, uprava zapora pa mu je preprečila dostop do zdravil na recept, ki mu jih je predpisal belgijski zdravnik, zato je imel psihične in fizične težave; ker je bilo to ravnanje uprave v nasprotju z 12. in 14. členom ruandske ustave, ki govorita o pravici do življenja, pravici do telesne nedotakljivosti in zaščiti pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem;

| G. | ker ruandske oblasti septembra 2020 belgijskih organov niso obvestile o aretaciji Rusesabagine, kar bi morale storiti v skladu z mednarodnim pravom o konzularni pomoči; ker je imela ruandska služba za prestajanje zaporne kazni vpogled v sporočila in pravne dokumente, ki so si jih izmenjevali Paul Rusesabagina in njegovi odvetniki; ker je belgijska zunanja ministrica poslala več verbalnih not svojemu ruandskemu kolegu in ga prosila, naj ruandska vlada spoštuje Rusesabaginove pravice, vendar je slednja prav vse zahteve zavrnila; |
| --- | --- |

G.

ker ruandske oblasti septembra 2020 belgijskih organov niso obvestile o aretaciji Rusesabagine, kar bi morale storiti v skladu z mednarodnim pravom o konzularni pomoči; ker je imela ruandska služba za prestajanje zaporne kazni vpogled v sporočila in pravne dokumente, ki so si jih izmenjevali Paul Rusesabagina in njegovi odvetniki; ker je belgijska zunanja ministrica poslala več verbalnih not svojemu ruandskemu kolegu in ga prosila, naj ruandska vlada spoštuje Rusesabaginove pravice, vendar je slednja prav vse zahteve zavrnila;

| H. | ker je julija 2021 prišlo na dan, da so ruandske oblasti uporabile vohunsko programsko opremo Pegasus proizvajalca NSO Group za spremljanje več kot 3500 aktivistov, novinarjev in politikov; ker se je po forenzični analizi izkazalo, da je bila vohunska programska oprema nameščena tudi v telefonu Carine Kanimba, Rusesabaginove hčerke; ker so ruandske oblasti trditve zanikale; |
| --- | --- |

H.

ker je julija 2021 prišlo na dan, da so ruandske oblasti uporabile vohunsko programsko opremo Pegasus proizvajalca NSO Group za spremljanje več kot 3500 aktivistov, novinarjev in politikov; ker se je po forenzični analizi izkazalo, da je bila vohunska programska oprema nameščena tudi v telefonu Carine Kanimba, Rusesabaginove hčerke; ker so ruandske oblasti trditve zanikale;

| I. | ker je Ruanda podpisnica Sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da je spoštovanje človekovih pravic bistven element sodelovanja med EU in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav; ker je utrjevanje pravne države in človekovih pravic glavna prednostna naloga v programih Unije za Ruando; |
| --- | --- |

I.

ker je Ruanda podpisnica Sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da je spoštovanje človekovih pravic bistven element sodelovanja med EU in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav; ker je utrjevanje pravne države in človekovih pravic glavna prednostna naloga v programih Unije za Ruando;

| J. | ker bo drugo ministrsko srečanje med Afriško unijo in EU potekalo 25. in 26. oktobra 2021 v Kigaliju; |
| --- | --- |

J.

ker bo drugo ministrsko srečanje med Afriško unijo in EU potekalo 25. in 26. oktobra 2021 v Kigaliju;

| 1. | opominja ruandsko vlado, da je dolžna zagotavljati temeljne pravice, med drugim pravico do pravnega varstva in poštenega sojenja, kot so opredeljene v Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih o človekovih pravicah, vključno s Sporazumom iz Cotonouja, zlasti členoma 8 in 96; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora Ruanda zagotoviti neodvisnost sodstva in jo ohranjati v ustavi in vseh zakonih, saj je to dolžnost vseh vladnih in drugih institucij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opominja, da naj bi izročitve osumljencev drugim državam potekale samo po posebnem postopku in pod neodvisnim nadzorom, da se zagotovi zakonitost zahteve za izročitev in spoštovanje pravice osumljenca do poštenega sojenja v državi, ki je izročitev zahtevala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja nezakonito aretacijo, pridržanje in obsodbo Paula Rusesabagine, saj so v nasprotju z mednarodnim in ruandskim pravom; meni, da primer Paula Rusesabagine opozarja na kršitve človekovih pravic v Ruandi in postavlja pod vprašaj pravičnost sodbe, saj po poročilih ni bilo zagotovljeno pošteno sojenje v skladu z mednarodnimi standardi zastopanja, pa tudi ne pravica do zaslišanja in domneva o nedolžnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k takojšnji izpustitvi Paula Rusesabagine iz humanitarnih razlogov in k njegovi repatriaciji, ne glede na to, ali je kriv ali nedolžen; poziva delegacijo EU v Ruandi in diplomatska predstavništva držav članic, naj to odločno zahtevajo v komunikaciji z ruandskimi oblastmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva ruandsko vlado, naj ne glede na okoliščine zagotovi telesno nedotakljivost in duševno dobro počutje Paula Rusesabagine in mu omogoči jemanje predpisanih zdravil; vztraja, da mora ruandska vlada spoštovati pravico belgijske vlade do nudenja konzularne pomoči Paulu Rusesabagini, da bo deležen zdravstvene oskrbe in ustrezne obrambe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da je stanje človekovih pravic v Ruandi v splošnem slabo, zlasti pa obžaluje ciljno preganjanje drugače mislečih; obsoja politično motivirane sodne procese in sodno preganjanje političnih nasprotnikov; poziva ruandske oblasti, naj poskrbijo za ločitev upravne, zakonodajne in sodne oblasti, zlasti neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj poglobijo dialog o človekovih pravicah z Ruando na najvišji ravni in v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja, da bo država začela spoštovati svoje dvostranske in mednarodne zaveze; poudarja, da bi bilo treba pri mednarodnih razvojnih prizadevanjih v Ruandi veliko več pozornosti nameniti človekovim pravicam, pravni državi ter preglednemu in odzivnemu upravljanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj kritično pregleda podporo EU ruandski vladi in državnim institucijam, da bo spodbujala človekove pravice in da ne bo imela negativnih posledic za svobodo izražanja in združevanja, politični pluralizem, spoštovanje pravne države in neodvisno civilno družbo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, predsedniku Republike Ruande, predsedniku ruandskega parlamenta ter Afriški uniji in njenim institucijam. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0055.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/189 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/189

---

P9_TA(2021)0419

Zakon ameriške zvezne države Teksas o splavu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktober 2021 o zakonu ameriške zvezne države Teksas o splavu (2021/2910(RSP))

(2022/C 132/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP) III: Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP) III: Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije o varnem splavu: tehnične in politične smernice za zdravstvene sisteme, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije o varnem splavu: tehnične in politične smernice za zdravstvene sisteme,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju Konvencije o pravicah invalidov iz leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o pravicah invalidov iz leta 2006,

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 14. septembra 2021 z naslovom Strokovnjaki OZN obsojajo nadaljnje napade na pravico do varnega splava in vpletenost vrhovnega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 14. septembra 2021 z naslovom Strokovnjaki OZN obsojajo nadaljnje napade na pravico do varnega splava in vpletenost vrhovnega sodišča,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, dogovorjenih leta 2015, in zlasti ciljev 3 in 5 o spodbujanju zdravja in enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, dogovorjenih leta 2015, in zlasti ciljev 3 in 5 o spodbujanju zdravja in enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju izjave iz Nairobija o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) z dne 1. novembra 2019 z naslovom Pospešimo uresničevanje obljub, pa tudi zavez nacionalnih držav in partnerk ter skupnih akcij, ki so bile napovedane na vrhu v Nairobiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Nairobija o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) z dne 1. novembra 2019 z naslovom Pospešimo uresničevanje obljub, pa tudi zavez nacionalnih držav in partnerk ter skupnih akcij, ki so bile napovedane na vrhu v Nairobiju,

| — | ob posebnem upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (1), v kateri je dostop do reproduktivnega zdravstvenega varstva razglasil za temelj človekovih pravic žensk, zanikanje tega pa za obliko nasilja zoper ženske in dekleta, |
| --- | --- |

—

ob posebnem upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (1), v kateri je dostop do reproduktivnega zdravstvenega varstva razglasil za temelj človekovih pravic žensk, zanikanje tega pa za obliko nasilja zoper ženske in dekleta,

| — | ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju ustave Združenih držav Amerike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Združenih držav Amerike,

| — | ob upoštevanju sodbe v zadevi Roe proti Wade iz leta 1973, ki je potrjena v sodbi v zadevah Planned Parenthood proti Casey ter Whole Woman’s Health proti Hellerstedt in ki nosečim ženskam dodeljuje ustavno pravico ZDA, da same odločajo, ali bodo nadaljevale nosečnost, preden je plod sposoben preživeti zunaj maternice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe v zadevi Roe proti Wade iz leta 1973, ki je potrjena v sodbi v zadevah Planned Parenthood proti Casey ter Whole Woman’s Health proti Hellerstedt in ki nosečim ženskam dodeljuje ustavno pravico ZDA, da same odločajo, ali bodo nadaljevale nosečnost, preden je plod sposoben preživeti zunaj maternice,

| — | ob upoštevanju zakona 8 teksaškega senata (SB8) o splavu, vključno s splavom po zaznavi srčnega utripa nerojenega otroka: pooblastilo za zasebno državljansko pravico do ukrepanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona 8 teksaškega senata (SB8) o splavu, vključno s splavom po zaznavi srčnega utripa nerojenega otroka: pooblastilo za zasebno državljansko pravico do ukrepanja,

| — | ob upoštevanju odloka vrhovnega sodišča ZDA z dne 1. septembra 2021, s katerim je zavrnilo blokado teksaškega zakona SB8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odloka vrhovnega sodišča ZDA z dne 1. septembra 2021, s katerim je zavrnilo blokado teksaškega zakona SB8,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je ameriška zvezna država Teksas 1. septembra 2021 sprejela zakon SB8, s katerim ženskam prepoveduje dostop do splava po zaznavi prvih srčnih utripov ploda, kar je lahko dejansko že šest tednov po zadnjem menstrualnem ciklu, za kar sta potrebna dva ločena pregleda z ultrazvokom, preden se lahko postopek opravi, ter brez izjem, če je nosečnost posledica posilstva, incesta ali za bolezni fetusa, ki ne omogočajo trajnega življenja po rojstvu; ker zakon SB8 uvaja skoraj popolno prepoved splava; |
| --- | --- |

A.

ker je ameriška zvezna država Teksas 1. septembra 2021 sprejela zakon SB8, s katerim ženskam prepoveduje dostop do splava po zaznavi prvih srčnih utripov ploda, kar je lahko dejansko že šest tednov po zadnjem menstrualnem ciklu, za kar sta potrebna dva ločena pregleda z ultrazvokom, preden se lahko postopek opravi, ter brez izjem, če je nosečnost posledica posilstva, incesta ali za bolezni fetusa, ki ne omogočajo trajnega življenja po rojstvu; ker zakon SB8 uvaja skoraj popolno prepoved splava;

| B. | ker morajo tako ZDA kot EU spoštovati načelo človekovih pravic kot neodtujljivih in temeljnih pravic vseh ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker morajo tako ZDA kot EU spoštovati načelo človekovih pravic kot neodtujljivih in temeljnih pravic vseh ljudi;

| C. | ker temeljna narava čezatlantskega partnerstva pomeni, da temelji na skupnih vrednotah, vključno s spoštovanjem človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker temeljna narava čezatlantskega partnerstva pomeni, da temelji na skupnih vrednotah, vključno s spoštovanjem človekovih pravic;

| D. | ker so enakost spolov, opolnomočenje vseh žensk in deklet, zagotavljanje zdravega življenja, izkoreninjenje revščine povsod ter spodbujanje blaginje za vse ljudi vseh starosti temeljni cilji, določeni v ciljih trajnostnega razvoja 1, 3 in 5; ker so vse države članice OZN prevzele dolžnosti in obveznosti, da bodo spoštovale in spodbujale te cilje, kot so določeni v ciljih trajnostnega razvoja, vključno s ciljema 3.7 in 5.6 o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker so enakost spolov, opolnomočenje vseh žensk in deklet, zagotavljanje zdravega življenja, izkoreninjenje revščine povsod ter spodbujanje blaginje za vse ljudi vseh starosti temeljni cilji, določeni v ciljih trajnostnega razvoja 1, 3 in 5; ker so vse države članice OZN prevzele dolžnosti in obveznosti, da bodo spoštovale in spodbujale te cilje, kot so določeni v ciljih trajnostnega razvoja, vključno s ciljema 3.7 in 5.6 o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah;

| E. | ker spolno in reproduktivno zdravje in pravice temeljijo na temeljnih pravicah, so zaščitene v mednarodnem in evropskem pravu človekovih pravic, na primer v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter so bistven element celovitega zagotavljanja zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

E.

ker spolno in reproduktivno zdravje in pravice temeljijo na temeljnih pravicah, so zaščitene v mednarodnem in evropskem pravu človekovih pravic, na primer v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter so bistven element celovitega zagotavljanja zdravstvenega varstva;

| F. | ker sta tudi Odbor za odpravo diskriminacije žensk in Odbor OZN za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj ustavijo omejitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je splav človekova pravica, preložitev ali zanikanje dostopa do njega pa je oblika nasilja na podlagi spola, ki je lahko enakovredna mučenju oziroma krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju; ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice cilji v okviru ciljev OZN glede trajnostnega razvoja št. 3 in 5 in ker sta izkoreninjenje nasilja na podlagi spola in vseh škodljivih praks zoper ženske cilj v okviru cilja trajnostnega razvoja 5; |
| --- | --- |

F.

ker sta tudi Odbor za odpravo diskriminacije žensk in Odbor OZN za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj ustavijo omejitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je splav človekova pravica, preložitev ali zanikanje dostopa do njega pa je oblika nasilja na podlagi spola, ki je lahko enakovredna mučenju oziroma krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju; ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice cilji v okviru ciljev OZN glede trajnostnega razvoja št. 3 in 5 in ker sta izkoreninjenje nasilja na podlagi spola in vseh škodljivih praks zoper ženske cilj v okviru cilja trajnostnega razvoja 5;

| G. | ker so dostop do celovitega izobraževanja o spolnosti in odnosih, do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z načrtovanjem družine, oblikami kontracepcije ter varnim in zakonitim splavom, pa tudi do avtonomije vsakega posameznika in njegove zmožnosti, da svobodno in neodvisno odloča o svojem telesu in življenju, temeljni pogoji za neodvisnost posameznika in zato bistveni za doseganje enakosti spolov na vseh področjih zasebnega in javnega življenja, vključno z udeležbo na trgu dela in v politiki, ter za odpravo nasilja na podlagi spola; ker se uporablja načelo „moje telo, moja izbira“; |
| --- | --- |

G.

ker so dostop do celovitega izobraževanja o spolnosti in odnosih, do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z načrtovanjem družine, oblikami kontracepcije ter varnim in zakonitim splavom, pa tudi do avtonomije vsakega posameznika in njegove zmožnosti, da svobodno in neodvisno odloča o svojem telesu in življenju, temeljni pogoji za neodvisnost posameznika in zato bistveni za doseganje enakosti spolov na vseh področjih zasebnega in javnega življenja, vključno z udeležbo na trgu dela in v politiki, ter za odpravo nasilja na podlagi spola; ker se uporablja načelo „moje telo, moja izbira“;

| H. | ker je vključevanje moških in dečkov v spolno in reproduktivno zdravje in pravice tako cilj kot temeljni pogoj za doseganje trajnostne enakosti; |
| --- | --- |

H.

ker je vključevanje moških in dečkov v spolno in reproduktivno zdravje in pravice tako cilj kot temeljni pogoj za doseganje trajnostne enakosti;

| I. | ker je uresničevanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic bistven element človekovega dostojanstva in je neločljivo povezano z doseganjem enakosti spolov in bojem proti nasilju na podlagi spola; ker sta udeležba žensk in deklet pri oblikovanju zakonov in politik, ki nanje vplivajo in zadevajo človekove pravice, tudi spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter splav, ter zagotavljanje, da imajo dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev, ko so njihove pravice kršene, bistvena za doseganje enakosti spolov; |
| --- | --- |

I.

ker je uresničevanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic bistven element človekovega dostojanstva in je neločljivo povezano z doseganjem enakosti spolov in bojem proti nasilju na podlagi spola; ker sta udeležba žensk in deklet pri oblikovanju zakonov in politik, ki nanje vplivajo in zadevajo človekove pravice, tudi spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter splav, ter zagotavljanje, da imajo dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev, ko so njihove pravice kršene, bistvena za doseganje enakosti spolov;

| J. | ker je pravica do spoštovanja človekove telesne in duševne celovitosti osrednji gradnik Listine; |
| --- | --- |

J.

ker je pravica do spoštovanja človekove telesne in duševne celovitosti osrednji gradnik Listine;

| K. | ker je vrhovno sodišče v prelomni zadevi Roe proti Wade legaliziralo splav po vseh Združenih državah Amerike, kar pomeni, da imajo nosečnice v ZDA ustavno pravico, da same odločajo, ali bodo nadaljevale nosečnost, preden je plod sposoben preživeti zunaj maternice, ker je bila ta pravica dodatno potrjena v zadevah Planned Parenthood proti Casey ter Whole Woman’s Health proti Hellerstedt; |
| --- | --- |

K.

ker je vrhovno sodišče v prelomni zadevi Roe proti Wade legaliziralo splav po vseh Združenih državah Amerike, kar pomeni, da imajo nosečnice v ZDA ustavno pravico, da same odločajo, ali bodo nadaljevale nosečnost, preden je plod sposoben preživeti zunaj maternice, ker je bila ta pravica dodatno potrjena v zadevah Planned Parenthood proti Casey ter Whole Woman’s Health proti Hellerstedt;

| L. | ker je 12 drugih držav v ZDA uvedlo prepoved splava v zgodnji nosečnosti, vendar nobena od njih ni začela veljati, saj so jih zvezna sodišča označila za neustavna; |
| --- | --- |

L.

ker je 12 drugih držav v ZDA uvedlo prepoved splava v zgodnji nosečnosti, vendar nobena od njih ni začela veljati, saj so jih zvezna sodišča označila za neustavna;

| M. | ker zakon SB8 prepoveduje splav približno šest tednov po začetku nosečnosti in ker bo ta zakon dejansko onemogočil nego ob prekinitvi nosečnosti v tej državi, saj je bilo pred sprejetjem tega zakona približno 85 do 90 odstotkov žensk, ki so splavile v Teksasu, nosečih vsaj šest tednov ali več; |
| --- | --- |

M.

ker zakon SB8 prepoveduje splav približno šest tednov po začetku nosečnosti in ker bo ta zakon dejansko onemogočil nego ob prekinitvi nosečnosti v tej državi, saj je bilo pred sprejetjem tega zakona približno 85 do 90 odstotkov žensk, ki so splavile v Teksasu, nosečih vsaj šest tednov ali več;

| N. | ker je zakon SB8 zasnovan tako, da vladne uradnike razbremeni odgovornosti za izvrševanje zakona ter namesto tega z denarnimi nagradami spodbuja posamezne državljane, naj tožijo vse, ki v državi ponujajo nego ob prekinitvi nosečnosti ali pomagajo pri dostopu do te nege, kar bo verjetno privedlo do zakonitega nadlegovanja ponudnikov zdravstvene nege, žensk, ki potrebujejo nego ob prekinitvi nosečnosti, in vseh, ki jim pri tem pomagajo, vključno z njihovimi bližnjimi; ker bo zakon SB8 v vsakem primeru negativno vplival na ponudnike zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

N.

ker je zakon SB8 zasnovan tako, da vladne uradnike razbremeni odgovornosti za izvrševanje zakona ter namesto tega z denarnimi nagradami spodbuja posamezne državljane, naj tožijo vse, ki v državi ponujajo nego ob prekinitvi nosečnosti ali pomagajo pri dostopu do te nege, kar bo verjetno privedlo do zakonitega nadlegovanja ponudnikov zdravstvene nege, žensk, ki potrebujejo nego ob prekinitvi nosečnosti, in vseh, ki jim pri tem pomagajo, vključno z njihovimi bližnjimi; ker bo zakon SB8 v vsakem primeru negativno vplival na ponudnike zdravstvenih storitev;

| O. | ker Odbor za odpravo diskriminacije žensk ugotavlja, da kriminalizacija splava nima odvračilnega učinka; ker, kot je ugotovila delovna skupina o diskriminaciji žensk in deklet, povsod, kjer obstajajo pravne omejitve za splav, varna prekinitev nosečnosti postane privilegij socialno-ekonomsko privilegiranih žensk, ženske z omejenimi sredstvi pa se morajo zateči k nevarnim in tajnim splavom, pri čemer ogrožajo svoje življenje in zdravje; ker bo zakon SB8, podobno kot v drugih primerih omejevanja splava, nesorazmerno vplival na ljudi, ki se že soočajo z diskriminacijo ali ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, rasno opredeljene ljudi, etnične manjšine, ženske brez dokumentov, ženske z nizkimi prihodki ali tiste, ki živijo na podeželskih območjih in nimajo sredstev, da bi potovale in tako dobile dostop do teh storitev; |
| --- | --- |

O.

ker Odbor za odpravo diskriminacije žensk ugotavlja, da kriminalizacija splava nima odvračilnega učinka; ker, kot je ugotovila delovna skupina o diskriminaciji žensk in deklet, povsod, kjer obstajajo pravne omejitve za splav, varna prekinitev nosečnosti postane privilegij socialno-ekonomsko privilegiranih žensk, ženske z omejenimi sredstvi pa se morajo zateči k nevarnim in tajnim splavom, pri čemer ogrožajo svoje življenje in zdravje; ker bo zakon SB8, podobno kot v drugih primerih omejevanja splava, nesorazmerno vplival na ljudi, ki se že soočajo z diskriminacijo ali ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, rasno opredeljene ljudi, etnične manjšine, ženske brez dokumentov, ženske z nizkimi prihodki ali tiste, ki živijo na podeželskih območjih in nimajo sredstev, da bi potovale in tako dobile dostop do teh storitev;

| P. | ker prepoved splava in s tem siljenje žensk v nevarne prekinitve nosečnosti viša stopnjo umrljivosti mater, kar bi bilo sicer mogoče v celoti preprečiti; |
| --- | --- |

P.

ker prepoved splava in s tem siljenje žensk v nevarne prekinitve nosečnosti viša stopnjo umrljivosti mater, kar bi bilo sicer mogoče v celoti preprečiti;

| Q. | ker je država Teksas v preteklem desetletju že uvedla 26 omejitev splava, vključno z letošnjo prepovedjo splava po šestih tednih in prepovedjo splava, ki bi začela veljati, če bi bila zadeva Roe proti Wade razveljavljena; ker je v tem času število klinik za splave v državi upadlo s 46 leta 2011 na samo 21 v letu 2017; ker to pomeni, da ženske nimajo dostopa do nege, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

Q.

ker je država Teksas v preteklem desetletju že uvedla 26 omejitev splava, vključno z letošnjo prepovedjo splava po šestih tednih in prepovedjo splava, ki bi začela veljati, če bi bila zadeva Roe proti Wade razveljavljena; ker je v tem času število klinik za splave v državi upadlo s 46 leta 2011 na samo 21 v letu 2017; ker to pomeni, da ženske nimajo dostopa do nege, ki jo potrebujejo;

| R. | ker je dostop do splava v Teksasu in drugih regijah ZDA že tako otežen, tisti, ki se soočajo z ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, vključno z marginaliziranimi in ranljivimi skupinami, zlasti tisti z nizkimi prihodki, pa bodo najbolj čutili posledice zakona SB8; |
| --- | --- |

R.

ker je dostop do splava v Teksasu in drugih regijah ZDA že tako otežen, tisti, ki se soočajo z ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, vključno z marginaliziranimi in ranljivimi skupinami, zlasti tisti z nizkimi prihodki, pa bodo najbolj čutili posledice zakona SB8;

| S. | ker se zaradi dejanske prepovedi splava v Teksasu pacientke odpravljajo v bolnišnice za reproduktivno zdravje v sosednjih državah in preobremenjujejo šibko regijsko infrastrukturo za omogočanje splava; ker se v Teksasu opravi več kot 56 000 splavov na leto; ker je malo verjetno, da bodo lahko sosednje države po sprejetju zakona SB8 sprejele vse pacientke, ki bi se sicer odločile za splav; |
| --- | --- |

S.

ker se zaradi dejanske prepovedi splava v Teksasu pacientke odpravljajo v bolnišnice za reproduktivno zdravje v sosednjih državah in preobremenjujejo šibko regijsko infrastrukturo za omogočanje splava; ker se v Teksasu opravi več kot 56 000 splavov na leto; ker je malo verjetno, da bodo lahko sosednje države po sprejetju zakona SB8 sprejele vse pacientke, ki bi se sicer odločile za splav;

| T. | ker so med najstnicami, starimi od 15 do 19 let, težave pri nosečnosti in rojstvu najpogostejši vzrok za smrt na svetovni ravni; ker Odbor za pravice otroka poziva države, naj dekriminalizirajo splav in dekletom zagotovijo dostop do varne prekinitve nosečnosti; ker najstniška nosečnost dodatno utrjuje krog revščine; ker ima Teksas sedmo najvišjo stopnjo najstniških smrti v ZDA in najvišjo stopnjo večkratnih rojstev med najstnicami; ker je stopnja najstniške nosečnosti zlasti visoka med dekleti latinskoameriškega in afriškega porekla, pa tudi med dekleti z nizko stopnjo izobrazbe, podeželskimi dekleti, posvojenkami in tistimi, ki živijo v revščini; ker je veliko bolj verjetno, da bodo najstniške matere prekinile izobraževanje in postale brezposelne; ker 65 % otrok, ki se v Teksasu rodijo mladim staršem, živi v revščini, hkrati pa je tudi bolj verjetno, da bodo šibkega zdravja in imeli nizko stopnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

T.

ker so med najstnicami, starimi od 15 do 19 let, težave pri nosečnosti in rojstvu najpogostejši vzrok za smrt na svetovni ravni; ker Odbor za pravice otroka poziva države, naj dekriminalizirajo splav in dekletom zagotovijo dostop do varne prekinitve nosečnosti; ker najstniška nosečnost dodatno utrjuje krog revščine; ker ima Teksas sedmo najvišjo stopnjo najstniških smrti v ZDA in najvišjo stopnjo večkratnih rojstev med najstnicami; ker je stopnja najstniške nosečnosti zlasti visoka med dekleti latinskoameriškega in afriškega porekla, pa tudi med dekleti z nizko stopnjo izobrazbe, podeželskimi dekleti, posvojenkami in tistimi, ki živijo v revščini; ker je veliko bolj verjetno, da bodo najstniške matere prekinile izobraževanje in postale brezposelne; ker 65 % otrok, ki se v Teksasu rodijo mladim staršem, živi v revščini, hkrati pa je tudi bolj verjetno, da bodo šibkega zdravja in imeli nizko stopnjo izobrazbe;

| U. | ker je zakon SB8 eden najstrožjih ukrepov zoper splav v ZDA, saj prepoveduje splav v državi po tem, ko je mogoče zaznati srčni utrip ploda, edina izjema pa je izredno zdravstveno stanje, medtem ko nosečnost kot posledica posilstva ali incesta ter bolezni fetusa, ki ne omogočajo trajnega življenja po rojstvu, ne štejejo za izjeme; ker je to oblika nasilja na podlagi spola, ki je lahko enakovredna mučenju ali krutemu, nečloveškemu oziroma poniževalnemu ravnanju; |
| --- | --- |

U.

ker je zakon SB8 eden najstrožjih ukrepov zoper splav v ZDA, saj prepoveduje splav v državi po tem, ko je mogoče zaznati srčni utrip ploda, edina izjema pa je izredno zdravstveno stanje, medtem ko nosečnost kot posledica posilstva ali incesta ter bolezni fetusa, ki ne omogočajo trajnega življenja po rojstvu, ne štejejo za izjeme; ker je to oblika nasilja na podlagi spola, ki je lahko enakovredna mučenju ali krutemu, nečloveškemu oziroma poniževalnemu ravnanju;

| V. | ker so Center za reproduktivne pravice in njegovi partnerji 30. avgusta 2021 pri vrhovnem sodišču ZDA vložili nujno zahtevo za zadržanje uveljavitve zakona v Teksasu; |
| --- | --- |

V.

ker so Center za reproduktivne pravice in njegovi partnerji 30. avgusta 2021 pri vrhovnem sodišču ZDA vložili nujno zahtevo za zadržanje uveljavitve zakona v Teksasu;

| W. | ker je zakonu nasprotovalo več kot 300 teksaških odvetnikov, ker menijo, da spodkopava dolgoletna pravila in načela pravnega sistema; ker je več kot 200 zdravnikov v Teksasu izrazilo globoko zaskrbljenost glede svoje zmožnosti nudenja zdravstvene oskrbe in opozorilo, da bo zakon učinkoval ustrahovalno, saj bo zdravnikom z več kot 30 različnih specialističnih področij, vključno s primarno oskrbo, urgentno medicino, porodništvom in ginekologijo ter interno medicino, preprečil dajanje informacij pacientom o vseh možnostih v zvezi z nosečnostjo zaradi strahu pred neutemeljenimi tožbami; |
| --- | --- |

W.

ker je zakonu nasprotovalo več kot 300 teksaških odvetnikov, ker menijo, da spodkopava dolgoletna pravila in načela pravnega sistema; ker je več kot 200 zdravnikov v Teksasu izrazilo globoko zaskrbljenost glede svoje zmožnosti nudenja zdravstvene oskrbe in opozorilo, da bo zakon učinkoval ustrahovalno, saj bo zdravnikom z več kot 30 različnih specialističnih področij, vključno s primarno oskrbo, urgentno medicino, porodništvom in ginekologijo ter interno medicino, preprečil dajanje informacij pacientom o vseh možnostih v zvezi z nosečnostjo zaradi strahu pred neutemeljenimi tožbami;

| X. | ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice obsodili sprejetje zakona SB8 kot skrb zbujajoče, obsodili pa so tudi škodo, ki jo bo prepoved povzročila nosečnicam v Teksasu, zlasti ženskam iz marginaliziranih skupnosti, tistim z nizkimi dohodki, tistim, ki živijo na podeželju, ženskam iz rasnih in etničnih manjšin ter migrantkam, ki jih bo ta prepoved nesorazmerno prizadela, in so vlado ZDA pozvali, naj prepreči retroaktivnost pri dostopu do splava in namesto tega sprejme pozitivne ukrepe za omogočanje varnega in zakonitega dostopa do splava; |
| --- | --- |

X.

ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice obsodili sprejetje zakona SB8 kot skrb zbujajoče, obsodili pa so tudi škodo, ki jo bo prepoved povzročila nosečnicam v Teksasu, zlasti ženskam iz marginaliziranih skupnosti, tistim z nizkimi dohodki, tistim, ki živijo na podeželju, ženskam iz rasnih in etničnih manjšin ter migrantkam, ki jih bo ta prepoved nesorazmerno prizadela, in so vlado ZDA pozvali, naj prepreči retroaktivnost pri dostopu do splava in namesto tega sprejme pozitivne ukrepe za omogočanje varnega in zakonitega dostopa do splava;

| Y. | ker se je vrhovno sodišče ZDA s petimi glasovi proti štirim izreklo proti zadržanju uveljavitve teksaškega zakona, pri čemer je navedlo, da nasprotniki niso izpolnili dokaznega bremena v zvezi z zapletenimi in novimi predhodnimi postopkovnimi vprašanji v tej zadevi; |
| --- | --- |

Y.

ker se je vrhovno sodišče ZDA s petimi glasovi proti štirim izreklo proti zadržanju uveljavitve teksaškega zakona, pri čemer je navedlo, da nasprotniki niso izpolnili dokaznega bremena v zvezi z zapletenimi in novimi predhodnimi postopkovnimi vprašanji v tej zadevi;

| Z. | ker je ministrstvo ZDA za pravosodje 9. septembra 2021 vložilo tožbo proti Teksasu, pri čemer je trdilo, da je s prepovedjo kršena posameznikova ustavna pravica do splava pred trenutkom možnosti preživetja ploda, zvezno okrožno sodišče pa je razpisalo predhodno obravnavo v zvezi z začasno odredbo 1. oktobra 2021; |
| --- | --- |

Z.

ker je ministrstvo ZDA za pravosodje 9. septembra 2021 vložilo tožbo proti Teksasu, pri čemer je trdilo, da je s prepovedjo kršena posameznikova ustavna pravica do splava pred trenutkom možnosti preživetja ploda, zvezno okrožno sodišče pa je razpisalo predhodno obravnavo v zvezi z začasno odredbo 1. oktobra 2021;

| AA. | ker je predsednik Biden izjavil, da ta zakon predstavlja napad na ustavne pravice žensk brez primere, se zavezal, da si bo vsa vlada prizadevala v boju proti njemu, in pozval, naj imajo ženske v Teksasu dostop do varnih in zakonitih splavov, ter v svoji izjavi potrdil, da se bo administracija Biden-Harris vedno borila za zaščito dostopa do zdravstvenega varstva in zagovarjala pravico žensk do odločanja o svojem telesu in lastni prihodnosti; |
| --- | --- |

AA.

ker je predsednik Biden izjavil, da ta zakon predstavlja napad na ustavne pravice žensk brez primere, se zavezal, da si bo vsa vlada prizadevala v boju proti njemu, in pozval, naj imajo ženske v Teksasu dostop do varnih in zakonitih splavov, ter v svoji izjavi potrdil, da se bo administracija Biden-Harris vedno borila za zaščito dostopa do zdravstvenega varstva in zagovarjala pravico žensk do odločanja o svojem telesu in lastni prihodnosti;

| AB. | ker je inštitut Guttmacher v svojem poročilu iz septembra 2019 o pogostosti splava ter dostopnosti storitve v ZDA za leto 2017 („Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017“) ugotovil zaskrbljujoč trend naraščanja potencialno nevarnih nezdravstvenih poskusov samopovzročenega splava v ameriških državah z omejevalnim dostopom do reproduktivnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

AB.

ker je inštitut Guttmacher v svojem poročilu iz septembra 2019 o pogostosti splava ter dostopnosti storitve v ZDA za leto 2017 („Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017“) ugotovil zaskrbljujoč trend naraščanja potencialno nevarnih nezdravstvenih poskusov samopovzročenega splava v ameriških državah z omejevalnim dostopom do reproduktivnega zdravstvenega varstva;

| 1. | se pridružuje glasnim obsodbam po vseh Združenih državah Amerike, da je Teksas sprejel zakon SB8, ki dejansko popolnoma prepoveduje splav brez izjeme za posilstvo, incest ali primer, ko plod iz zdravstvenih razlogov ne bi mogel živeti po rojstvu, kot močan napad na svobodo ter spolno in reproduktivno zdravje in pravice žensk, ki so temeljne človekove pravice, ter kot kršitev ustavnih pravic žensk v ZDA; je zelo zaskrbljen zaradi obsega, v katerem bo ta prepoved prispevala k travmam, ki jih doživljajo žrtve posilstva in incesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vlado zvezne države Teksas, naj hitro razveljavi zakon SB8 in zagotovi varne, zakonite, brezplačne in kakovostne storitve prekinitve nosečnosti v državi ter zagotovi, da bodo te storitve zlahka dostopne vsem ženskam in dekletom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža močno solidarnost in podporo ženskam v Teksasu in tistim, ki sodelujejo pri omogočanju in zagovarjanju zdravstvenega varstva v zvezi s splavom v takih težkih okoliščinah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja prizadevanja predsednika Joeja Bidna, da bi svet in urad glavnega pravnika Bele hiše sprožila vsevladna prizadevanja za ukrepanje v zvezi s to odločitvijo, da bi ženskam v Teksasu zagotovili dostop do varnega in zakonitega splava, ki je zaščiten s sodbo v zadevi Roe proti Wade; pozdravlja dejstvo, da je administracija predsednika Joeja Bidna v petek, 1. oktobra 2021, sodnika pozvala, naj zadrži prepoved splava, ki jo je uvedel Teksas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža popolno podporo in solidarnost zdravstvenim delavcem in tistim, ki si prizadevajo sodno izpodbijati zakon SB8, v upanju, da bo njihovo delo privedlo do ponovne vzpostavitve pravice žensk v Teksasu do reproduktivnega zdravstvenega varstva; priznava vlogo nevladnih organizacij kot ponudnikov storitev in tudi kot zagovornikov spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v ZDA ter jih spodbuja, naj nadaljujejo delo kot zagovorniki teh temeljnih pravic; zatrjuje, da te nevladne organizacije za svoje delovanje potrebujejo ustrezno raven financiranja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so strokovnjaki OZN 14. septembra 2021 poudarili, da so človekove pravice žensk temeljne pravice, ki jih ni mogoče podrediti kulturnim, verskim ali političnim vidikom, in da so posledice vmešavanja v zadeve javnega zdravja iz ideoloških ali verskih razlogov še posebej škodljive za zdravje in dobro počutje žensk in deklet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | globoko obžaluje, da je vrhovno sodišče ZDA z zelo razdvojenim odločanjem (štiri glasovi proti petim) zavrnilo odločanje o zadržanju uveljavitve zakona SB8, ki je brez primere; opozarja, da ta odločitev ne pomeni, da zakon šteje za ustavnega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva predsednika Joeja Bidna, naj si še naprej prizadeva za omogočanje dostopa do varnih in zakonitih splavov; spodbuja nadaljnja prizadevanja za zagotovitev, da bosta splav in kontracepcija vključena v nudenje celovitih informacij in storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, da bosta splošno dostopna, ter za zagotovitev stalnega dostopa v izrednih razmerah, kot je pandemija covida-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vlado Združenih držav Amerike, naj v celoti dekriminalizira splav, za kar ni treba le odpraviti kaznovanje nosečnic in deklet, izvajalcev zdravstvenih storitev in drugih za dostop do storitev prekinitve nosečnosti, pomoč pri njih ali opravljanje splava, temveč tudi odstraniti splav iz kazenske zakonodaje in odpraviti vse druge kaznovalne zakone, politike in prakse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vlado Združenih držav Amerike, naj vzpostavi zvezno zakonsko varstvo splošnega dostopa do splava; poudarja, da je zdravje človekova pravica in da je obveznost države, da zagotovi dostopno zdravstveno varstvo za vse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva kongres Združenih držav Amerike, naj z zakonom o zdravstvenem varstvu žensk, ki ga je nedavno z zgodovinskim glasovanjem sprejel predstavniški dom ZDA in ščiti splav pred uvedbo prepovedi in omejitev na ravni zveznih držav, uvede zvezno zakonsko zaščito dostopa do splava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da zelo omejevalni zakoni, ki prepovedujejo splav, ne zmanjšujejo potrebe po splavih, temveč povzročijo, da morajo ženske skrivoma prekiniti nosečnost, potovati zato, da lahko prekinejo nosečnost, ali donositi proti svoji volji, kar je kršitev človekovih pravic in oblika nasilja na podlagi spola, ki vpliva na pravice žensk in deklet do življenja, telesne in duševne celovitosti, enakosti, nediskriminacije in zdravja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da lahko samo izobraževanje, informiranje in splošni dostop do kontracepcije, izkoreninjenje spolnega nasilja in deljena odgovornost za kontracepcijo zmanjšajo število nenamernih nosečnosti; poudarja, da bi bilo treba dati prednost splošnemu dostopu do starosti primerne in na dokazih temelječe spolne vzgoje in vzgoje o odnosih, vrste kakovostnih in splošno dostopnih sodobnih kontracepcijskih metod in pripomočkov, svetovanja pri načrtovanju družine in informacij o kontracepciji ter jamstev za varno in zakonito opravljanje splava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zelo zaskrbljen, ker bo ta zakon nesorazmerno prizadel ljudi, ki se soočajo s socialno-ekonomskimi težavami, ljudi, ki živijo na podeželju, nebelce, osebe LGBTIQ+ in tiste, ki se soočajo z večplastno in presečno diskriminacijo, večinoma ranljive skupine žensk, ki si zaradi finančnih ali logističnih ovir ne morejo privoščiti potovanja v klinike za reproduktivno zdravje v sosednjih zveznih državah, zaradi česar so izpostavljene večjemu tveganju, da se bodo poslužile nevarnih postopkov, ki bodo ogrozili njihovo življenje, in da bodo prisiljene donositi proti svoji volji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zelo skeptičen do moralnega konteksta in je poleg tega zaskrbljen zaradi zasnove zakona, ki državljanom daje moč in denarno spodbudo, da tožijo vsakogar, ki bi lahko pomagal ženski pri splavu, kot so osebe, ki ponujajo to storitev ali zagovorniki splava, s čimer se ustvarjajo možnosti za nadlegovanje in neutemeljene tožbe militantnih nasprotnikov splava ter postavljajo temelji za lov na čarovnice v 21. stoletju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vlado Združenih držav Amerike, naj odpravi vsak sistem nagrajevanja države ali posameznika za izvrševanje prepovedi splava, ki ustvarja ozračje strahu in ustrahovanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zelo zaskrbljen zaradi učinka teksaškega zakona na druge ameriške države, ki jih bo spodbudilo neukrepanje vrhovnega sodišča ZDA in bodo poskušale uvesti prepoved splava v drugih delih države, kot je že videti na Floridi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navaja, da je ta zakon, ki je ena od 26 omejitev splava, ki so bile v Teksasu sprejete v zadnjem desetletju, dodaten poskus spodkopavanja pravic žensk in njihove reproduktivne svobode ter njihove pravice do zdravstvenega varstva in ne upošteva niti ustavnih pravic žensk niti volje ljudstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen, ker ta zakon ne vodi le do dejanske prepovedi splava, temveč tudi grobo krši človekove pravice žensk, pri čemer je popolnoma v nasprotju z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, vključno z načelom prepovedi retroaktivnosti, ter omejuje dostop do zdravstvenega varstva z zmanjšanjem števila ambulant za ženske, kar ustvarja vrzel v oskrbi žensk in dodatno ogroža njihovo življenje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odločno obsoja nazadovanje na področju pravic žensk ter spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v ZDA in po svetu ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in vse države članice EU, naj uporabijo vse razpoložljive instrumente za boljše ukrepanje proti temu pojavu; opozarja, da so spolno in reproduktivno zdravje in pravice temeljne človekove pravice, ki bi jih bilo treba bolj spoštovati in jih nikakor ne smemo oslabiti ali ukiniti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba v skladu s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in akcijskim programom ICPD varovati pravico vseh posameznikov do telesne nedotakljivosti in samostojnosti ter da je treba zagotoviti dostop do osnovnih storitev, s katerimi se lahko ta pravica uveljavlja; poziva, naj se v nacionalne strategije, politike in programe splošnega zdravstvenega varstva vključi celovit pristop na področju osnovnega spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno z ukrepi za preprečevanje nevarnih splavov ter zagotavljanje oskrbe po splavu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je zaskrbljen zaradi bližajoče se obravnave vrhovnega sodišča v zadevi Roe proti Wade in da bi lahko to prelomno sodbo, ki zagotavlja pravice žensk, v bližnji prihodnosti razveljavili; se boji, da bi to resno in obsežno vplivalo na dostop do zdravstvenega varstva in svobodno izbiro žensk v drugih zveznih državah, saj ima še 11 zveznih držav zakone, ki „čakajo na sprožitev“ in prepovedujejo pravico do splava ter bi samodejno začeli veljati, če bi bila sodba v zadevi Roe proti Wade razveljavljena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja, da je Bidnova administracija odpravila pravilo svetovne prepovedi financiranja in da namerava ZDA ponovno prispevati v sklad OZN za prebivalstvo, ki je agencija OZN za spolno in reproduktivno zdravje; poziva, naj se financiranje nemudoma ponovno vzpostavi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je eden od petih stebrov akcijskega načrta za enakost spolov III Evropske službe za zunanje delovanje spodbujanje spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic; poziva EU in države članice, naj poskrbijo, da se bodo klavzule o človekovih pravicah, vključno s pravico do svobodnega in varnega splava, spoštovale in spodbujale v vseh mednarodnih odnosih z ZDA; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva delegacijo EU v ZDA, naj spremlja stanje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v Teksasu in drugih zveznih državah ter v odnosih z ustreznimi organi ZDA in pri lokalnem izvajanju akcijskega načrta za enakost spolov III prednostno obravnava spolno in reproduktivno zdravje in pravice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EU in države članice, naj dajo vso možno podporo, tudi finančno, organizacijam civilne družbe s sedežem v ZDA, ki varujejo in spodbujajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice v tej državi, kot izraz splošne zavezanosti tem pravicam; nadalje poziva države članice, naj vsem zdravstvenim delavcem, ki bi lahko bili izpostavljeni tveganju zakonitega ali drugačnega nadlegovanja zaradi legitimnega dela, ponudijo pribežališče; opozarja, da je popolna prepoved opravljanja splava ali odrekanje splava oblika nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj v pogovorih z uradniki ZDA obsodi to kršitev spolnih in reproduktivnih pravic žensk; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v pogovorih z uradniki ZDA obsodi to kršitev spolnih in reproduktivnih pravic žensk ter njihove pravice do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, predsedniku Združenih držav Amerike in njegovi administraciji, kongresu ZDA ter guvernerju in zakonodajalcu zvezne države Teksas. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0314.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/196

---

P9_TA(2021)0420

Razmere v Belorusiji leto dni po protestih in njihovi nasilni zadušitvi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o razmerah v Belorusiji leto dni po protestih in njihovi nasilni zadušitvi (2021/2881(RSP))

(2022/C 132/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. maja in 25. junija 2021 o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. maja in 25. junija 2021 o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko z dne 21. junija 2021 o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko z dne 21. junija 2021 o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju govora predsednice Ursule von der Leyen o stanju v Uniji leta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Ursule von der Leyen o stanju v Uniji leta 2021,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 26. marca 2021 o podpori EU mednarodni platformi za odgovornost v Belorusiji, z dne 15. julija 2021 o zatiranju civilne družbe v Belorusiji ter njegovih izjav v imenu EU z dne 30. julija 2021 o instrumentalizaciji migrantov in beguncev v okviru režima in z dne 8. avgusta 2021 o prvi obletnici goljufivih predsedniških volitev 9. avgusta 2020 v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 26. marca 2021 o podpori EU mednarodni platformi za odgovornost v Belorusiji, z dne 15. julija 2021 o zatiranju civilne družbe v Belorusiji ter njegovih izjav v imenu EU z dne 30. julija 2021 o instrumentalizaciji migrantov in beguncev v okviru režima in z dne 8. avgusta 2021 o prvi obletnici goljufivih predsedniških volitev 9. avgusta 2020 v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 6. julija 2021 o obsodbi Viktarja Babarike (Viktor Babariko) in drugih političnih sojenjih, z dne 7. julija 2021 o omejitvi diplomatske prisotnosti Litve, z dne 30. avgusta 2021 o zatiranju novinarjev in medijev ter z dne 6. septembra 2021 o obsodbi Marije Kalesnikove (Marija Kolesnikova) in Maksima Znaka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 6. julija 2021 o obsodbi Viktarja Babarike (Viktor Babariko) in drugih političnih sojenjih, z dne 7. julija 2021 o omejitvi diplomatske prisotnosti Litve, z dne 30. avgusta 2021 o zatiranju novinarjev in medijev ter z dne 6. septembra 2021 o obsodbi Marije Kalesnikove (Marija Kolesnikova) in Maksima Znaka,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in vseh konvencij o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in vseh konvencij o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Belorusija,

| — | ob upoštevanju Pariške listine za novo Evropo, ki jo je sprejela Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške listine za novo Evropo, ki jo je sprejela Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE),

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke Sveta Organizacije združenih narodov (ZN) za človekove pravice Anaïs Marin z dne 5. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke Sveta Organizacije združenih narodov (ZN) za človekove pravice Anaïs Marin z dne 5. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 13. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 13. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o usmeritvi političnih odnosov med EU in Rusijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o usmeritvi političnih odnosov med EU in Rusijo (1),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli leta 2020 podelil demokratični opoziciji v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli leta 2020 podelil demokratični opoziciji v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker beloruski organi več kot leto dni po tako imenovanih volitvah 9. avgusta 2020 še naprej zatirajo beloruske prebivalce, številni državljani pa so nadlegovani, aretirani, mučeni in obsojeni, če izrazijo nestrinjanje z režimom ali z močno razširjenimi kršitvami človekovih pravic v Belorusiji; ker EU in njene države članice niso priznale izidov predsedniških volitev; |
| --- | --- |

A.

ker beloruski organi več kot leto dni po tako imenovanih volitvah 9. avgusta 2020 še naprej zatirajo beloruske prebivalce, številni državljani pa so nadlegovani, aretirani, mučeni in obsojeni, če izrazijo nestrinjanje z režimom ali z močno razširjenimi kršitvami človekovih pravic v Belorusiji; ker EU in njene države članice niso priznale izidov predsedniških volitev;

| B. | ker naj bi bilo po ocenah med protesti proti režimu pridržanih skoraj 40 000 beloruskega prebivalstva; ker so zagovorniki človekovih pravic zabeležili več sto primerov mučenja ali grdega ravnanja, več ljudi pa je še vedno pogrešanih, eni pa so bili najdeni mrtvi; ker se v beloruskih centrih za pridržanje in zaporih, v katerih je več protestnikov umrlo, še vedno izvajajo nečloveško ravnanje, mučenje in namerno preprečevanje dostopa do zdravstvene nege; ker je bilo dokumentiranih več primerov poskusa samomora na sodišču in v zaporu; ker se zdi, da je celotno sodstvo države postalo agent režima in se uporablja za njegovo preživetje; ker je v Belorusiji več kot 720 političnih zapornikov, proti beloruskim državljanom pa je bilo vloženih več kot 4600 kazenskih obtožb, zoper odgovorne za nasilje in represijo oz. vpletene v ta dejanja pa ni bil sprožen noben postopek; ker so zagovorniki človekovih pravic, opozicijski politiki, civilna družba, neodvisni novinarji in drugi aktivisti sistematično žrtve nasilnega zatiranja; ker je bilo na tisoče beloruskih državljanov prisiljenih ali kako drugače primoranih zapustiti domovino in poiskati varnost v tujini; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi bilo po ocenah med protesti proti režimu pridržanih skoraj 40 000 beloruskega prebivalstva; ker so zagovorniki človekovih pravic zabeležili več sto primerov mučenja ali grdega ravnanja, več ljudi pa je še vedno pogrešanih, eni pa so bili najdeni mrtvi; ker se v beloruskih centrih za pridržanje in zaporih, v katerih je več protestnikov umrlo, še vedno izvajajo nečloveško ravnanje, mučenje in namerno preprečevanje dostopa do zdravstvene nege; ker je bilo dokumentiranih več primerov poskusa samomora na sodišču in v zaporu; ker se zdi, da je celotno sodstvo države postalo agent režima in se uporablja za njegovo preživetje; ker je v Belorusiji več kot 720 političnih zapornikov, proti beloruskim državljanom pa je bilo vloženih več kot 4600 kazenskih obtožb, zoper odgovorne za nasilje in represijo oz. vpletene v ta dejanja pa ni bil sprožen noben postopek; ker so zagovorniki človekovih pravic, opozicijski politiki, civilna družba, neodvisni novinarji in drugi aktivisti sistematično žrtve nasilnega zatiranja; ker je bilo na tisoče beloruskih državljanov prisiljenih ali kako drugače primoranih zapustiti domovino in poiskati varnost v tujini;

| C. | ker so države članice, zlasti Poljska in Litva, zagotovile zatočišče, zdravljenje in štipendije za tisoče prosilcev za azil, ki so zbežali, ker jih je Lukašenkov režim preganjal zaradi njihovih demokratičnih teženj; |
| --- | --- |

C.

ker so države članice, zlasti Poljska in Litva, zagotovile zatočišče, zdravljenje in štipendije za tisoče prosilcev za azil, ki so zbežali, ker jih je Lukašenkov režim preganjal zaradi njihovih demokratičnih teženj;

| D. | ker beloruski režim izvaja represijo nad civilno družbo in zagovorniki človekovih pravic, saj želi s tem utišati vse preostale neodvisne posameznike, ki v Belorusiji izražajo svoje mnenje; ker je bilo likvidiranih ali pa je v postopku likvidacije skoraj 250 organizacij civilne družbe, vključno s centrom za človekove pravice Vjasna, nad katerim se je izvedla represija brez primere, saj so bili aretirani in obtoženi številni člani vodstva, osebja in prostovoljci, med njimi Ales Bjaljacki (Ales Beljacki), predsednik Vjasne, Valjancin Stefanovič (Valentin Stefanovič), član uprave Vjasne in podpredsednik Mednarodne zveze za človekove pravice, Marfa Rabkova (Marfa Robkova), koordinatorka mreže prostovoljcev v Vjasni, Andrej Čapjuk (Andrej Čepjuk), Leanid Sudalenka (Leonid Sudalenko), Tacjana Lasica (Tatjana Lasica), Marija Tarasenka (Marija Tarasenko), Uladzimir Labkovič (Vladimir Labkovič) ter drugi člani osebja in prostovoljci v Vjasni; |
| --- | --- |

D.

ker beloruski režim izvaja represijo nad civilno družbo in zagovorniki človekovih pravic, saj želi s tem utišati vse preostale neodvisne posameznike, ki v Belorusiji izražajo svoje mnenje; ker je bilo likvidiranih ali pa je v postopku likvidacije skoraj 250 organizacij civilne družbe, vključno s centrom za človekove pravice Vjasna, nad katerim se je izvedla represija brez primere, saj so bili aretirani in obtoženi številni člani vodstva, osebja in prostovoljci, med njimi Ales Bjaljacki (Ales Beljacki), predsednik Vjasne, Valjancin Stefanovič (Valentin Stefanovič), član uprave Vjasne in podpredsednik Mednarodne zveze za človekove pravice, Marfa Rabkova (Marfa Robkova), koordinatorka mreže prostovoljcev v Vjasni, Andrej Čapjuk (Andrej Čepjuk), Leanid Sudalenka (Leonid Sudalenko), Tacjana Lasica (Tatjana Lasica), Marija Tarasenka (Marija Tarasenko), Uladzimir Labkovič (Vladimir Labkovič) ter drugi člani osebja in prostovoljci v Vjasni;

| E. | ker so beloruska sodišča v politično motiviranih sojenjih izdala več kot 120 nepoštenih in samovoljnih sodb, pogosto za zaprtimi vrati in brez dolžnega pravnega postopanja; ker je bil beloruski opozicijski politik Viktar Babarika (Viktor Babariko) obsojen na 14 let zapora, voditelja beloruske opozicije in politična zapornika Marija Kalesnikova, dobitnica nagrade Saharova Evropskega parlamenta in nagrade International Women of Courage, ter priznani odvetnik Maksim Znak pa na 11- oziroma 10-letno zaporno kazen zaradi domnevnega načrtovanja državnega udara; ker je bilo aretiranih skoraj 500 novinarjev, beloruski organi pa še naprej nasilno nastopajo zoper neodvisne beloruske novinarje, jih nadlegujejo ter namerno ovirajo objektivno poročanje; ker je beloruski režim 27. avgusta 2021 odredil zaprtje beloruskega združenja novinarjev, ki je največja neodvisna novinarska organizacija v državi in prejemnik nagrade Saharova iz leta 2004; ker dve novinarki Belsata, Jekaterina Andrejeva in Darja Čulcova, še vedno prestajata zaporno kazen v kazenski koloniji v Belorusiji; |
| --- | --- |

E.

ker so beloruska sodišča v politično motiviranih sojenjih izdala več kot 120 nepoštenih in samovoljnih sodb, pogosto za zaprtimi vrati in brez dolžnega pravnega postopanja; ker je bil beloruski opozicijski politik Viktar Babarika (Viktor Babariko) obsojen na 14 let zapora, voditelja beloruske opozicije in politična zapornika Marija Kalesnikova, dobitnica nagrade Saharova Evropskega parlamenta in nagrade International Women of Courage, ter priznani odvetnik Maksim Znak pa na 11- oziroma 10-letno zaporno kazen zaradi domnevnega načrtovanja državnega udara; ker je bilo aretiranih skoraj 500 novinarjev, beloruski organi pa še naprej nasilno nastopajo zoper neodvisne beloruske novinarje, jih nadlegujejo ter namerno ovirajo objektivno poročanje; ker je beloruski režim 27. avgusta 2021 odredil zaprtje beloruskega združenja novinarjev, ki je največja neodvisna novinarska organizacija v državi in prejemnik nagrade Saharova iz leta 2004; ker dve novinarki Belsata, Jekaterina Andrejeva in Darja Čulcova, še vedno prestajata zaporno kazen v kazenski koloniji v Belorusiji;

| F. | ker se je pritisk na beloruske sindikate v zadnjih tednih močno povečal, saj so bili vodje in člani beloruskega neodvisnega sindikata (BITU) in beloruskega kongresa demokratičnih sindikatov (BKDP) aretirani, oglobljeni in podvrženi preiskavam KGB; ker je Mednarodno združenje sindikatov (ITUC) Belorusijo uvrstilo med najslabše države za zaposlene v letu 2021; |
| --- | --- |

F.

ker se je pritisk na beloruske sindikate v zadnjih tednih močno povečal, saj so bili vodje in člani beloruskega neodvisnega sindikata (BITU) in beloruskega kongresa demokratičnih sindikatov (BKDP) aretirani, oglobljeni in podvrženi preiskavam KGB; ker je Mednarodno združenje sindikatov (ITUC) Belorusijo uvrstilo med najslabše države za zaposlene v letu 2021;

| G. | ker Aleksander Lukašenko nadaljuje kampanjo proti poljski manjšini, saj je zaprl voditelja poljske skupnosti Andżeliko Borys in Andrzeja Poczobuta, napadel šole v poljskem jeziku in vodil propagando na podlagi izkrivljene zgodovinske resnice; |
| --- | --- |

G.

ker Aleksander Lukašenko nadaljuje kampanjo proti poljski manjšini, saj je zaprl voditelja poljske skupnosti Andżeliko Borys in Andrzeja Poczobuta, napadel šole v poljskem jeziku in vodil propagando na podlagi izkrivljene zgodovinske resnice;

| H. | ker nič ne kaže, da beloruske oblasti preiskujejo uboje protestnikov ali tisoče poročil o policijskem nasilju, ki so bila vložena od avgusta 2020 dalje; ker belorusko prebivalstvo zaradi vsesplošnega nekaznovanja kršitev človekovih pravic še naprej živi v obupnih razmerah; ker nespoštovanje načela pravne države ovira njihovo pravico do poštenega sojenja; ker je Belorusija edina evropska država, ki še vedno izvaja smrtno kazen, |
| --- | --- |

H.

ker nič ne kaže, da beloruske oblasti preiskujejo uboje protestnikov ali tisoče poročil o policijskem nasilju, ki so bila vložena od avgusta 2020 dalje; ker belorusko prebivalstvo zaradi vsesplošnega nekaznovanja kršitev človekovih pravic še naprej živi v obupnih razmerah; ker nespoštovanje načela pravne države ovira njihovo pravico do poštenega sojenja; ker je Belorusija edina evropska država, ki še vedno izvaja smrtno kazen,

| I. | ker je bilo 23. maja 2021 letalo družbe Ryanair med mednarodnim potniškim letom FR4978 med dvema glavnima mestoma EU (iz Aten v Vilno), na ukaz Alaksandra Lukašenka prisilno preusmerjeno v Minsk pod pretvezo lažnih groženj z bombo, s čimer so bile kršene mednarodne konvencije ter je bila ogrožena varnost več kot 170 potnikov in posadke na krovu; ker so beloruske oblasti v Minsku aretirale potnika Ramana Prataseviča (Roman Protasevič), ki je beloruski novinar in aktivist, ter njegovo partnerko, rusko državljanko in študentko na Evropski univerzi za humanistične vede v Vilni, Sofijo Sapega; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo 23. maja 2021 letalo družbe Ryanair med mednarodnim potniškim letom FR4978 med dvema glavnima mestoma EU (iz Aten v Vilno), na ukaz Alaksandra Lukašenka prisilno preusmerjeno v Minsk pod pretvezo lažnih groženj z bombo, s čimer so bile kršene mednarodne konvencije ter je bila ogrožena varnost več kot 170 potnikov in posadke na krovu; ker so beloruske oblasti v Minsku aretirale potnika Ramana Prataseviča (Roman Protasevič), ki je beloruski novinar in aktivist, ter njegovo partnerko, rusko državljanko in študentko na Evropski univerzi za humanistične vede v Vilni, Sofijo Sapega;

| J. | ker je Lukašenkov režim v povračilnih ukrepih proti sankcijam EU, sprejetim zaradi prisilne preusmeritve letala družbe Ryanair med letom FR4978, javno grozilo, da bo z migranti in drogami preplavilo EU, zlasti sosednji državi Litvo in Poljsko; ker se je ta grožnja uresničila z instrumentalizacijo migrantov za dosego političnih ciljev: ker je Lukašenkov režim oblikoval shemo za transport migrantov iz Iraka in Turčije v Minsk ter jim nato s pomočjo beloruskih mejnih policistov omogočil nezakonit vstop v Evropsko unijo; ker je zaradi tega v Litvo vstopilo približno 4 000 nezakonitih migrantov, na Poljsko več kot 1 400, v Latvijo pa približno 400; ker so Litva, Latvija in Poljska zaradi stanja na njihovih mejah z Belorusijo razglasile izredne razmere; ker je število nezakonitih vstopov v EU še vedno visoko in ker še vedno prihaja do poskusov nezakonitega vstopa; ker beloruski režim s silo pritiska na migrante, da vstopijo na ozemlje EU, ter ustvarja propagando in dezinformacije, s katerimi države članice EU obtožuje spodbujanja nezakonitih migracij v Belorusijo; ker je Lukašenko predlagal, naj se odpravi obveznost Belorusije, da sprejme vrnjene migrante in je beloruskemu parlamentu predložil osnutek zakona o začasni odpravi te obveznosti; ker je vsaj pet migrantov umrlo zaradi hipotermije in izčrpanja, nekateri pa so že več tednov blokiranih na zunanji meji EU z Belorusijo; ker je Poljska organizacijam civilne družbe in medijem omejila dostop do obmejnega območja, na katerem so bile razglašene izredne razmere; ker razmere na meji med EU in Belorusijo ostajajo napete, pri čemer je veliko takšnih in drugačnih provokacij s strani beloruskih častnikov in vojakov; |
| --- | --- |

J.

ker je Lukašenkov režim v povračilnih ukrepih proti sankcijam EU, sprejetim zaradi prisilne preusmeritve letala družbe Ryanair med letom FR4978, javno grozilo, da bo z migranti in drogami preplavilo EU, zlasti sosednji državi Litvo in Poljsko; ker se je ta grožnja uresničila z instrumentalizacijo migrantov za dosego političnih ciljev: ker je Lukašenkov režim oblikoval shemo za transport migrantov iz Iraka in Turčije v Minsk ter jim nato s pomočjo beloruskih mejnih policistov omogočil nezakonit vstop v Evropsko unijo; ker je zaradi tega v Litvo vstopilo približno 4 000 nezakonitih migrantov, na Poljsko več kot 1 400, v Latvijo pa približno 400; ker so Litva, Latvija in Poljska zaradi stanja na njihovih mejah z Belorusijo razglasile izredne razmere; ker je število nezakonitih vstopov v EU še vedno visoko in ker še vedno prihaja do poskusov nezakonitega vstopa; ker beloruski režim s silo pritiska na migrante, da vstopijo na ozemlje EU, ter ustvarja propagando in dezinformacije, s katerimi države članice EU obtožuje spodbujanja nezakonitih migracij v Belorusijo; ker je Lukašenko predlagal, naj se odpravi obveznost Belorusije, da sprejme vrnjene migrante in je beloruskemu parlamentu predložil osnutek zakona o začasni odpravi te obveznosti; ker je vsaj pet migrantov umrlo zaradi hipotermije in izčrpanja, nekateri pa so že več tednov blokiranih na zunanji meji EU z Belorusijo; ker je Poljska organizacijam civilne družbe in medijem omejila dostop do obmejnega območja, na katerem so bile razglašene izredne razmere; ker razmere na meji med EU in Belorusijo ostajajo napete, pri čemer je veliko takšnih in drugačnih provokacij s strani beloruskih častnikov in vojakov;

| K. | ker je predsednica Komisije v svojem govoru o stanju v Uniji z dne 15. septembra 2021 instrumentalizacijo migrantov poimenovala hibridni napad Belorusije, katerega namen je destabilizirati Evropsko unijo; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednica Komisije v svojem govoru o stanju v Uniji z dne 15. septembra 2021 instrumentalizacijo migrantov poimenovala hibridni napad Belorusije, katerega namen je destabilizirati Evropsko unijo;

| L. | ker so 3. avgusta 2021 Vitalija Šišova, ustanovitelja beloruske hiše v Ukrajini, ki pomaga ljudem, ki so zapustili Belorusijo, našli mrtvega obešenega v parku v Kijevu; |
| --- | --- |

L.

ker so 3. avgusta 2021 Vitalija Šišova, ustanovitelja beloruske hiše v Ukrajini, ki pomaga ljudem, ki so zapustili Belorusijo, našli mrtvega obešenega v parku v Kijevu;

| M. | ker je belorusko generalno tožilstvo 17. septembra 2021 prekinilo preiskavo o smrti Ramana Bandarenke (Roman Bondarenko); |
| --- | --- |

M.

ker je belorusko generalno tožilstvo 17. septembra 2021 prekinilo preiskavo o smrti Ramana Bandarenke (Roman Bondarenko);

| N. | ker je režim po nedavnem usodnem streljanju v Minsku, ki je terjal življenji Andreja Zelcerja in agenta KGB, aretiral in izsilil priznanja več kot sto ljudi, ki so dogodek komentirali v družbenih medijih; |
| --- | --- |

N.

ker je režim po nedavnem usodnem streljanju v Minsku, ki je terjal življenji Andreja Zelcerja in agenta KGB, aretiral in izsilil priznanja več kot sto ljudi, ki so dogodek komentirali v družbenih medijih;

| O. | ker je bila beloruska atletinja Kriscina Cimanouska (Kristina Cimanovska), potem ko je kritizirala svoje trenerje, prisiljena predčasno zapustiti olimpijske igre v Tokiu in je zaradi strahu za svojo varnost na tokijskem letališču prosila za policijsko zaščito in sprejela humanitarni vizum, ki ji ga je ponudila Poljska; ker je Mednarodni olimpijski komite iz tokijskih olimpijskih iger izgnal beloruska trenerja Artura Šimaka in Jurija Majseviča ter proti njima sprožil preiskavo; |
| --- | --- |

O.

ker je bila beloruska atletinja Kriscina Cimanouska (Kristina Cimanovska), potem ko je kritizirala svoje trenerje, prisiljena predčasno zapustiti olimpijske igre v Tokiu in je zaradi strahu za svojo varnost na tokijskem letališču prosila za policijsko zaščito in sprejela humanitarni vizum, ki ji ga je ponudila Poljska; ker je Mednarodni olimpijski komite iz tokijskih olimpijskih iger izgnal beloruska trenerja Artura Šimaka in Jurija Majseviča ter proti njima sprožil preiskavo;

| P. | ker sta Rusija in Belorusija septembra 2021 v že tako napetih razmerah izvedli obsežno skupno vojaško vajo Zapad 2021, v kateri je sodelovalo 200 000 članov vojaškega osebja, ter s tem dodatno obremenili stanje na meji z EU; ker sta Rusija in Belorusija ustanovili skupni center za usposabljanje letalskih sil in zračne obrambe v Grodnu, ki je oddaljen manj kot 15 kilometrov od meje s Poljsko; ker sta se Aleksander Lukašenko in Vladimir Putin 9. septembra 2021 sestala v Moskvi in napovedala odobritev 28 dodatnih programov za povezovanje na gospodarski in fiskalni ravni ter vzpostavitev „skupnega obrambnega prostora“, kar je še en korak bližje k združitvi beloruskih in ruskih oboroženih sil ter k morebitni stalni namestitvi ruskih čet v Belorusiji; ker je Lukašenko napovedal, da namerava do leta 2025 od Rusije kupiti orožje v vrednosti milijarde USD, vključno z raketnimi sistemi S-400; ker sta Lukašenko in Putin 9. septembra 2021 sprejela tudi dogovor o vzpostavitvi enotnega naftnega in plinskega trga ter o poglobitvi gospodarskega povezovanja, s čimer se bo povečalo tveganje, da bo Lukašenko Rusiji še naprej dovolil posege v suverenost Belorusije v zameno za nadaljnjo rusko podporo; |
| --- | --- |

P.

ker sta Rusija in Belorusija septembra 2021 v že tako napetih razmerah izvedli obsežno skupno vojaško vajo Zapad 2021, v kateri je sodelovalo 200 000 članov vojaškega osebja, ter s tem dodatno obremenili stanje na meji z EU; ker sta Rusija in Belorusija ustanovili skupni center za usposabljanje letalskih sil in zračne obrambe v Grodnu, ki je oddaljen manj kot 15 kilometrov od meje s Poljsko; ker sta se Aleksander Lukašenko in Vladimir Putin 9. septembra 2021 sestala v Moskvi in napovedala odobritev 28 dodatnih programov za povezovanje na gospodarski in fiskalni ravni ter vzpostavitev „skupnega obrambnega prostora“, kar je še en korak bližje k združitvi beloruskih in ruskih oboroženih sil ter k morebitni stalni namestitvi ruskih čet v Belorusiji; ker je Lukašenko napovedal, da namerava do leta 2025 od Rusije kupiti orožje v vrednosti milijarde USD, vključno z raketnimi sistemi S-400; ker sta Lukašenko in Putin 9. septembra 2021 sprejela tudi dogovor o vzpostavitvi enotnega naftnega in plinskega trga ter o poglobitvi gospodarskega povezovanja, s čimer se bo povečalo tveganje, da bo Lukašenko Rusiji še naprej dovolil posege v suverenost Belorusije v zameno za nadaljnjo rusko podporo;

| Q. | ker je beloruski režim 28. junija 2021 prekinila sodelovanje v pobudi vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

Q.

ker je beloruski režim 28. junija 2021 prekinila sodelovanje v pobudi vzhodnega partnerstva;

| R. | ker je Lukašenkov režim v preteklem letu več diplomatom in osebju veleposlaništev EU in njenih držav članic naročil, naj zapustijo državo, zaradi česar je sedaj še manj možnosti za komunikacijo po diplomatski poti; |
| --- | --- |

R.

ker je Lukašenkov režim v preteklem letu več diplomatom in osebju veleposlaništev EU in njenih držav članic naročil, naj zapustijo državo, zaradi česar je sedaj še manj možnosti za komunikacijo po diplomatski poti;

| S. | ker je Mednarodni denarni sklad sklenil, da Belorusiji z novo posebno pravico črpanja zagotovi dostop do skoraj milijarde USD v sklopu širšega sklada 650 milijard USD, iz katerega lahko črpajo vse njegove članice; |
| --- | --- |

S.

ker je Mednarodni denarni sklad sklenil, da Belorusiji z novo posebno pravico črpanja zagotovi dostop do skoraj milijarde USD v sklopu širšega sklada 650 milijard USD, iz katerega lahko črpajo vse njegove članice;

| T. | ker je Belorusija zagnala belorusko jedrsko elektrarno v Ostrovcu, ne da bi upoštevala vsa priporočila glede varnosti iz poročila EU o obremenitvenem testu iz leta 2018; ker beloruska stran ni transparentna in ne zagotavlja verodostojnih informacij o dogajanju na lokaciji jedrske elektrarne, kar potrjuje, da beloruska jedrska elektrarna ni varna in pomeni resno jedrsko grožnjo; |
| --- | --- |

T.

ker je Belorusija zagnala belorusko jedrsko elektrarno v Ostrovcu, ne da bi upoštevala vsa priporočila glede varnosti iz poročila EU o obremenitvenem testu iz leta 2018; ker beloruska stran ni transparentna in ne zagotavlja verodostojnih informacij o dogajanju na lokaciji jedrske elektrarne, kar potrjuje, da beloruska jedrska elektrarna ni varna in pomeni resno jedrsko grožnjo;

| U. | ker je Svet 21. junija 2021 sprejel četrti sveženj omejevalnih ukrepov proti beloruskim fizičnim in pravnim osebam po tem, ko je bilo letalo družbe Ryanair med letom FR4978 prisiljeno pristati na letališču v Minsku; ker je Svet 4. junija 2021 sklenil, da bo vsem beloruskim letalskim prevoznikom prepovedal prelet zračnega prostora EU in dostop do letališč na ozemlju EU; ker je Evropska unija doslej uvedla sankcije proti 166 fizičnim in 15 pravnim osebam v Belorusiji, tudi proti Aleksandru Lukašenku, sprejela pa je tudi ciljno usmerjene gospodarske sankcije proti številnim gospodarskim sektorjem v državi; ker se je realni BDP beloruskega gospodarstva leta 2020 zmanjšalo za 0,9 %, po napovedih za leto 2021 pa naj bi se zmanjšal še za dodatna 2,7 %; ker Kitajska še naprej sodeluje z Belorusijo in v njej vlaga, zlasti v skupnem industrijskem parku Veliki kamen (Kitajska-belaruski industryjalny park „Wjaliki kamen“); |
| --- | --- |

U.

ker je Svet 21. junija 2021 sprejel četrti sveženj omejevalnih ukrepov proti beloruskim fizičnim in pravnim osebam po tem, ko je bilo letalo družbe Ryanair med letom FR4978 prisiljeno pristati na letališču v Minsku; ker je Svet 4. junija 2021 sklenil, da bo vsem beloruskim letalskim prevoznikom prepovedal prelet zračnega prostora EU in dostop do letališč na ozemlju EU; ker je Evropska unija doslej uvedla sankcije proti 166 fizičnim in 15 pravnim osebam v Belorusiji, tudi proti Aleksandru Lukašenku, sprejela pa je tudi ciljno usmerjene gospodarske sankcije proti številnim gospodarskim sektorjem v državi; ker se je realni BDP beloruskega gospodarstva leta 2020 zmanjšalo za 0,9 %, po napovedih za leto 2021 pa naj bi se zmanjšal še za dodatna 2,7 %; ker Kitajska še naprej sodeluje z Belorusijo in v njej vlaga, zlasti v skupnem industrijskem parku Veliki kamen (Kitajska-belaruski industryjalny park „Wjaliki kamen“);

| 1. | še naprej izraža močno solidarnost z beloruskimi državljani pa tudi z miroljubnimi protestniki, ki se še naprej zavzemajo za svobodno in demokratično Belorusijo; poudarja, da Evropska unija in njene države članice zaradi množičnega ponarejanja volilnih izidov in kršitev človekovih pravic niso priznale izidov predsedniških volitev leta 2020 ter Aleksandra Lukašenka ne priznavajo za predsednika Belorusije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | še vedno obsoja represijo, mučenje in grdo ravnanje z miroljubnim beloruskim prebivalstvom, zatiranje medijev in internetno cenzuro, pretepanje, aretacije in ustrahovanje novinarjev, blogerjev in drugih neodvisnih oseb, ki v Belorusiji izražajo svoje mnenje; še naprej poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi in opustitvi vseh obtožb zoper vse politične zapornike in samovoljno pridržane osebe ter zahteva takojšnjo ustavitev nasilja in represije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vztraja, da je treba v Belorusiji zagotoviti temeljne svoboščine in človekove pravice, pravno državo in delujoče neodvisno sodstvo ter prenehati vse oblike zatiranja, preganjanja, grdega ravnanja, spolnega nasilja in nasilja zaradi spola, prisilno izginotje in mučenje ter takoj in trajno odpraviti smrtno kazen; poziva, da je treba odpraviti diskriminacijo žensk in ranljivih skupin, vključno z invalidi in osebami LGBTQI; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja politična sojenja opozicijskima voditeljema Mariji Kalesnikovi in Maksimu Znaku ter drugim političnim zapornikom in pripornikom ter stroge in nepravične obsodbe, ki so jim bile nedavno izrečene; obžaluje, da so sodne obravnave potekale za zaprtimi vrati in brez dolžnega pravnega postopanja ter da ni bila dovoljena udeležba diplomatov iz EU in držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | znova obsoja povračilne ukrepe oblasti proti centru za človekove pravice Vjasna in poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Alesa Bjaljackega (Ales Beljacki), Valjancina Stefanoviča, Marfe Rabkove, Andreja Čapjuka, Leanida Sudalenka, Tacjane Lasica, Marije Tarasenka, Uladzimirja Labkoviča ter drugega osebja in prostovoljcev Vjasne, kot tudi k opustitvi vseh obtožb zoper njih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja represijo vlade in njeno sovražno ukrepanje proti predstavnikom poljske manjšine in poljskim jezikovnim šolam v Belorusiji; v zvezi s tem poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Andżelike Borys, novinarja Andrzeja Poczobuta in drugih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja ravnanje beloruskih trenerjev Artura Šimaka in Jurija Maiseviča na olimpijskih igrah v Tokiu; opozarja na pregon beloruskih športnikov zaradi njihove udeležbe v mirnih protestih ter na domnevno povezanostjo med belorusko hokejsko zvezo in umorom Ramana Bandarenke; poziva Mednarodni olimpijski komite ter druge mednarodne športne odbore in zveze, naj pri sodelovanju s predstavniki Belorusije delujejo na podlagi svojih etičnih kodeksov in pravilnikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in diplomatska predstavništva držav članic EU v Belorusiji, naj skrbno spremljajo stanje posameznih političnih zapornikov v Belorusiji, Parlamentu poročajo o poteku tega spremljanja, tem osebam nudijo podporo in si prizadevajo, da bi zagotovili njihovo izpustitev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k jasni podpori beloruski demokratični opoziciji pri organizaciji svobodnih in poštenih volitev, ki bodo potekale ob mednarodnem opazovanju Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) ter bodo temeljile na neodvisnih in svobodnih medijih ter močni civilni družbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da gre pri ugrabitvi in prisilnem pristanku letala družbe Ryanair med letom FR4978 v Minsku za državni terorizem, zato poziva EU, naj v okviru boja proti terorizmu proti odgovornim fizičnim ali pravnim osebam v Belorusiji in Rusiji sprejme ustrezne omejevalne ukrepe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Evropski svet, naj na naslednjem zasedanju 21. in 22. oktobra 2021 sprejme dogovor o celovitem in strateškem pristopu za sankcioniranje beloruskega režima, s katerim bi odločnejše pristopili k sankcijam na podlagi sistemske narave represije in hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja odločitev Sveta, da sprejme četrti sveženj omejevalnih ukrepov, in ga poziva, naj nemudoma sprejme tudi peti sveženj sankcij, ki jih bo usmeril v fizične in pravne osebe, vpletene v zatiranje in represijo v Belorusiji ter v trgovino z ljudmi, obravnava pa naj tudi izogibanje sankcijam, ki se že izvaja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da uvedene gospodarske sankcije niso bolj prizadele sam Lukašenkov režim in da niso bistveno vplivale na pomembne industrijske panoge, denimo proizvodnjo kalijevega klorida in naftnih derivatov; poziva Svet, naj dodatno okrepi ciljno usmerjene gospodarske sankcije EU s poudarkom na ključnih beloruskih gospodarskih sektorjih ter javno-zasebnih podjetjih, ki podpirajo in financirajo Lukašenkov režim, naj v sveženj gospodarskih sankcij vključi tudi sektorje, kot so jeklarski, lesni in kemični sektor, pa tudi vse preostale banke v državni lasti in ključna podjetja, kot sta Belaruskali in Beltelecom, ter prepove uvoz proizvodov, ki jih pogosto proizvajajo zaporniki v kazenskih kolonijah; pozdravlja dodatne sankcije, ki so jih Združene države Amerike (ZDA), Združeno kraljestvo in Kanada uvedle ob prvi obletnici goljufivih predsedniških volitev v Belorusiji; zato poziva EU, naj svoje ukrepe usklajuje z ZDA, partnerji iz skupine G7 in enako mislečimi demokracijami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj beloruske uradnike KGB skupaj razglasijo za nezaželene osebe na ozemlju Evropske unije; ponovno poudarja, da mora EU posebno pozornost nameniti finančnim tokovom iz Belorusije, ter poziva institucije EU, naj mu poročajo o premoženju samega Lukašenka in njegovih sodelavcev ter tudi o premoženju, povezanem s koruptivnimi oligarhi Lukašenkovega režima; ponovno poziva EU, naj te ukrepe usklajuje z ZDA, partnerji iz skupine G7 in enako mislečimi državami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje izgon diplomatov EU in držav članic iz Belorusije, zlasti vodje delegacije Evropske unije v Belorusiji ter veleposlanikov in diplomatov iz Litve, Latvije in Poljske; poziva države članice, naj pokličejo svoje veleposlanike iz Minska na posvetovanje ter s tem Lukašenkovemu režimu pošljejo politično sporočilo, ter zavrnejo akreditacijo beloruskih diplomatov v EU; poudarja, da beloruski poslanci in uradniki ne bi smeli biti povabljeni na mednarodne ali dvostranske dogodke; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ponovno preuči svoje delovne metode in zagotovi dejavno vlogo vodje delegacije Evropske unije v Belorusiji, ki je bila poklicana nazaj v Bruselj, ter sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev varnega delovnega okolja za diplomate EU in osebje delegacij EU v Minsku, zlasti za zaščito pred propagandnimi napadi Lukašenkovega režima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ostro obsoja, da Lukašenkov režim migrante uporablja kot sredstvo za politične namene, s čimer krši mednarodne norme in dvostranske pogodbe Belorusije z njenimi sosedami iz EU; poudarja, da je nezakonito prečkanje zunanje meje EU, ki ga podpira država, skupaj s kampanjo dezinformiranja oblika hibridnega vojskovanja, katerega cilj je ustrahovanje in destabilizacija EU; izraža močno solidarnost z Litvo, Poljsko in Latvijo ter drugimi državami članicami EU, ki so tarča beloruskega režima; ponovno poudarja, da morajo države, ki so zaradi tega najbolj obremenjene, učinkovito varovati zunanje meje EU, ob upoštevanju ustreznega mednarodnega prava, zlasti Ženevske konvencije, pa tudi prava EU o azilu, vključno z Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja podporo, ki so jo države članice, Norveška ter institucije in agencije EU, zlasti Europol, Frontex in Evropski azilni podporni urad, zagotovile državam članicam, ki jih je prizadela migracijska kriza, ki jo je povzročil beloruski režim, in jih spodbuja, naj še naprej nudijo podporo, tudi z nadaljnjim dodeljevanjem nujne pomoči EU, in poziva tiste, ki te pomoči še niso izkoristile, naj to storijo; poziva države članice in institucije EU, naj se nemudoma spopadejo z večrazsežnostno krizo na beloruski meji, naj pomagajo migrantom, ki obtičijo na mejah EU z Belorusijo, in naj jim zagotovijo potrebno podporo; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti glede razmer na poljsko-beloruski meji in poziva poljske organe, naj na pregleden način zagotovijo, da bodo zakonodaja, politika ali praksa, ki se uporabljajo na poljsko-beloruski meji, v skladu z zakonodajo EU, poleg tega pa naj organizacijam civilne družbe in medijem zagotovijo dostop do obmejnega območja ter sodelujejo z agencijo Frontex, da bi skupaj rešili sedanjo krizo; poziva EU, njene države članice in mednarodne organizacije, naj povečajo svoja prizadevanja za odpravo teh državno organiziranih tokov trgovine z ljudmi, tudi z diplomatskim pritiskom na države izvora migrantov in z uvedbo sankcij proti beloruskim uradnikom, posameznikom in subjektom ter mednarodnim kriminalnim združbam, ki delujejo na ozemlju EU in so odgovorne za prevoz do končnega cilja; poudarja tudi, da je Belorusija nedavno prekinila izvajanje svojega vizumskega režima za Pakistan, Jordanijo, Egipt, in Južno Afriko, ki je omogočal brezvizumsko potovanje iz teh držav v Belorusijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v zvezi s temi razmerami sprejmejo skupen pristop, ki naj temelji na ustreznem pravu EU in mednarodnem pravu ter na načelih solidarnosti, preglednosti, odgovornosti ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poziva Komisijo, naj nujno predloži ciljno usmerjene zakonodajne predloge, da se bodo lahko države članice z ustreznimi zaščitnimi ukrepi hitro in učinkovito odzivale v primerih, ko bodo države, ki niso članice EU, migracije uporabile kot sredstvo, zlasti z zagotavljanjem trdne in učinkovite zaščite zunanjih meja EU ter učinkovitih ukrepov za preprečevanje nezakonitih prehodov, pa tudi oblikovanjem načinov za preprečevanje, da bi sovražne tretje države ali kriminalne mreže zlorabljale azilni sistem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi smrti ljudi na meji med Belorusijo in EU ter izraža sožalje družinam in sorodnikom umrlih; poziva poljske, latvijske in litovske oblasti in druge države članice, ki se soočajo s to težavo, naj zagotovijo, da se bosta pravo EU o azilu in vračanju ter mednarodno pravo človekovih pravic spoštovala tudi v izrednih razmerah, vključno z dostopom do azila ter dostopom medijev, organizacij civilne družbe in ponudnikom pravne pomoči do mejnega območja v največji možni meri, prav tako pa naj upoštevajo smernice agencije OZN za begunce (UNHCR) in organov Sveta Evrope; poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb, naj zagotovi spoštovanje ustreznega prava EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje pri upravljanju meja, boju proti trgovini z ljudmi, tihotapljenju cigaret in drugih varnostnih izzivih, ki jih je beloruski režim povzročil ali zaostril; podpira predlog Komisije o začasni prekinitvi uporabe nekaterih členov sporazuma EU o poenostavitvi vizumskih postopkov z Republiko Belorusijo, ki se nanašajo na posebne kategorije uradnikov, povezanih z režimom Lukašenka, brez vpliva na navadne državljane Belorusije; poziva, naj se v prihodnjih svežnjih sankcij seznam oseb, ki se jim te naložijo, razširi, že zdaj pa naj se preuči tudi možnost, da bi vanj vključili kategorije posameznikov, proti katerim bi se lahko uvedli posebni omejevalni ukrepi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da je Mednarodni denarni sklad brezpogojno dodelil posebne pravice črpanja v višini 910 milijonov USD, kar ne bo služilo beloruskemu ljudstvu, temveč interesom nelegitimnega voditelja države; poziva države članice, naj se usklajujejo z mednarodnimi partnerji v večstranskih organizacijah, kot je Mednarodni denarni sklad, da bi omejile izplačevanje sredstev Lukašenkovem režimu in zaustavile vsakršno sodelovanje z njim; je seznanjen, da nedemokratične države, zlasti Rusija in Kitajska, nenehno vlagajo v Belorusijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poudarja, da je nujno treba razkriti podporo Rusije Lukašenku pri brutalnem zatiranju beloruskega ljudstva, ter njeno vpletenost v hibridne ukrepe Lukašenkovega režima proti EU, vključno z uporabo migrantov v politične namene, ter šteje, da je Kremelj odgovoren za te dejavnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen zaradi agresivnega scenarija vojaške vaje Zapad 2021 in slabih priložnosti za njeno opazovanje; ponovno poudarja, da iz te vaje in drugih podobnih obsežnih vaj razvidna napadalna drža Rusije in njena odločenost, da svoje zmogljivosti uporabi na sovražen način; ponovno poziva k strateški avtonomiji EU in resnični evropski obrambni uniji kot delu okrepljenega Nata; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obsoja nenehne stike med Lukašenkom in Vladimirjem Putinom, da bi pripravila časovni načrt za tesnejše povezovanje med Belorusijo in Rusijo, vključno s postopno militarizacijo Belorusije, in meni, da je to kršitev suverenosti Belorusije, saj je beloruskemu ljudstvu odvzeta pravica, da določi prihodnost svoje države; opozarja na nezakonitost vladavine Lukašenka in zavrača vse sporazume, ki jih je Lukašenko sklenil v imenu beloruske države, zlasti po izteku predsedniškega mandata 5. novembra 2020; ponavlja, da mora EU jasno povedati, da bo proti Rusiji morala uvesti dodatne ukrepe za zajezitev delovanja in odvračanje, v kolikor bo ta država nadaljevala s sedanjo politiko do Belorusije; poziva institucije EU, naj mu redno poročajo o vmešavanju Kremlja v delovanje Belorusije, vključno z izkoriščanjem razmer za večji politični, vojaški in gospodarski nadzor nad njo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža razočaranje, da EU doslej ni uspelo oblikovati celovite strategije v zvezi z beloruskim režimom, ter poziva Svet, Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj oblikujejo dosledno in celovito strategijo za Belorusijo, ki bo temeljila na sedanji nujni pomoči žrtvam zatiranja ter na strateški in dolgoročni politični, tehnični in finančni podpori beloruski civilni družbi, zagovornikom človekovih pravic, neodvisnim medijem, sindikatom in demokratičnim silam v državi in tujini, pa tudi na sodelovanju s sosednjimi državami pri nujnih humanitarnih zadevah, tesnem usklajevanju z mednarodnimi partnerji in ustreznimi večstranskimi organizacijami (kot sta OZN in OVSE) ter mednarodnimi donatorji in na skupnem mednarodnem ukrepanju za odpravo nekaznovanja; poziva ESZD, naj prevzame vodilno vlogo pri koordiniranju tovrstne usklajene politike z državami članicami in drugimi institucijami EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, Svet, podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj še naprej opozarjajo na razmere v Belorusiji v vseh ustreznih evropskih in mednarodnih organizacijah, zlasti v OVSE ter v OZN in njegovih specializiranih organih, da bi spodbudili mednarodno ukrepanje v zvezi z razmerami v Belorusiji in premagali nasprotovanje Rusije in drugih držav tovrstnim ukrepom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | še naprej podpira Beloruse, ki legitimno zahtevajo svobodne in pravične volitve, spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic ter demokratično zastopanost in politično udeležbo v svobodni in suvereni Belorusiji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja sistematična in dosledna prizadevanja predstavnikov beloruskih demokratičnih sil v Belorusiji in v izgnanstvu, zlasti voditeljice demokratične opozicije Svjatlane Cihanovske (Svetlana Tihanovska), koordinacijskega sveta in nacionalnega odbora za boj proti krizi; ponovno poudarja, da je treba s temi predstavniki nujno vzdrževati ter razširiti stike in sodelovanje; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Litve, da podeli uradno akreditacijo beloruskemu demokratičnemu predstavništvu v Vilni, in poziva preostale države članice EU, naj sledijo temu zgledu; poziva EU, naj ponudi svoje dobre storitve v podporo vzpostavitvi urada za demokratično belorusko predstavništvo v Bruslju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva EU, naj na operativni ravni sodeluje s predstavniki demokratičnih sil v Belorusiji, da bi sprejeli časovni načrt za izvajanje celovitega načrta gospodarske podpore v višini 3 milijard EUR za prihodnjo demokratično Belorusijo na področjih, kot so krepitev zmogljivosti na področjih zagovorništva, reform, upravljanja naložb ter vodenja države za demokratične sile v Belorusiji; poziva EU, naj začne potrebne priprave za dialog z demokratičnimi silami Belorusije in Parlamentu redno poroča o doseženem napredku, vključno s sprejetjem strategije EU o njenih prihodnjih odnosih z demokratično Belorusijo in celovitim sklopom ukrepov za pripravo demokratičnih sil Belorusije na izvajanje tega načrta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno poziva, da je treba predstavnike demokratične Belorusije uradno povabiti na prihajajoč vrh vzhodnega partnerstva in jih vključiti na dvostranska in pripravljalna srečanja na visoki ravni, ki jih organizirajo EU in države članice, pa tudi na parlamentarne in medparlamentarne seje z evropskimi in nacionalnimi parlamenti; ponovno poudarja, da je treba v vseh nacionalnih parlamentih držav članic EU, vzhodnega sosedstva in držav skupine G7 ustanoviti uradne skupine za odnose z Belorusijo; poziva k tesnejšemu sodelovanju s predstavniki beloruske civilne družbe in demokratične opozicije ter njihovi prisotnosti v večstranskih organih vzhodnega partnerstva, zlasti v njegovem forumu civilne družbe in parlamentarni skupščini Euronest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | želi spomniti na svojo prejšnjo pobudo za imenovanje misije na visoki ravni, v kateri bi sodelovali nekdanji visoki evropski uradniki, da bi preučili vse možnosti za prekinitev nasilja in izpustitev političnih zapornikov ter s tem pomagali v Belorusiji ustvariti pogoje za vključujoč nacionalni politični dialog; ponovno poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj skupaj z mednarodnimi partnerji organizirata mednarodno konferenco na visoki ravni z naslovom Prihodnost demokratične Belorusije o rešitvi krize v Belorusiji in zagotovitvi finančnega svežnja v višini več milijard EUR v podporo prihodnjim reformnim prizadevanjem in prestrukturiranju beloruskega gospodarstva; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o napredku pri doseganju tega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je potrebna celovita preiskava zločinov Lukašenkovega režima zoper belorusko prebivalstvo, vključno z umorom Ramana Bandarenke in drugih beloruskih državljanov; pričakuje rezultate preiskave ukrajinskih oblasti o smrti Vitala Šišoua; poziva države članice, naj dejavno uporabljajo načelo splošne sodne pristojnosti in pripravijo sodne postopke proti beloruskim uradnikom, ki so odgovorni za nasilje in zatiranje ali so bili vanju vpleteni, tudi proti Aleksandru Lukašenku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | se zavezuje k uspešnemu delovanju platforme Evropskega parlamenta za boj proti nekaznovanju v Belorusiji ter k usklajevanju hitrega mednarodnega odziva na dogodke v Belorusiji; poziva to platformo, naj na svojem prihodnjem srečanju predstavi nadaljnje korake, na podlagi katerih bo lahko EU prispevala k strategiji sodnih postopkov in skupaj s partnerji sodelovala pri mednarodnem sojenju, vključno s splošno sodno pristojnostjo, za obsodbo Aleksandra Lukašenka in članov njegovega režima za množične zločine, storjene proti beloruskemu ljudstvu; zlasti jo poziva k preučitvi možnosti, da bi se o razmerah v Belorusiji sodilo na Meddržavnem sodišču na podlagi dejstva, da je Lukašenkov režim kršil Čikaško konvencijo, Montrealsko konvencijo in Konvencijo OZN proti mučenju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opominja vsa podjetja iz EU, ki poslujejo v Belorusiji, na svoj prejšnji poziv, naj v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ravnajo posebno skrbno in izpolnjujejo svoje obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic; poziva jih, naj se vzdržijo novih naložb in pri beloruskih oblasteh javno protestirajo zaradi nenehnega zatiranja delavcev in državljanov na splošno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, ESZD in države članice EU, naj okrepijo neposredno podporo beloruski opoziciji, civilni družbi, zagovornikom človekovih pravic in organizacijam neodvisnih medijev v Belorusiji in zunaj nje; poudarja pomen ohranjanja odnosov s temi posamezniki in organizacijami, čeprav je beloruski režim napovedal, da bo izstopil iz vzhodnega partnerstva; se zavezuje, da bo okrepil svoje dejavnosti v podporo demokraciji; ponovno poziva k ciljno usmerjenemu programu pomoči EU za pomoč civilni družbi, neodvisnim medijem, akademskemu svetu in beloruski opoziciji v izgnanstvu ter žrtvam političnega zatiranja in policijskega nasilja ter tistim, ki bežijo pred represivnim režimom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, države članice in ESZD, naj sodelujejo z mednarodnimi partnerji, kot sta moskovski mehanizem OVSE in Svet OZN za človekove pravice, pa tudi z zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo na terenu, da bi zagotovili spremljanje, dokumentiranje in poročanje o kršitvah človekovih pravic ter nato odgovornost storilcev in pravico za žrtve; pozdravlja in podpira vzpostavitev mednarodne platforme za odgovornost za Belorusijo ter poziva institucije EU in države članice, naj podprejo njeno delovanje, pa tudi delovanje UNHRC in drugih mednarodnih pobud, s katerimi bi storilce prisilili k odgovornosti; podpira nadaljnje razprave o morebitnem mednarodnem sodišču za kršitve človekovih pravic v Belorusiji, ki bi bilo ustanovljeno v Haagu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja izjemen pomen ustanovitve beloruskih ljudskih veleposlaništev po vsem svetu ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo nadaljnjo podporo za zaščito pravic in interesov beloruskih državljanov v tujini in interesov demokratične Belorusije, na primer s preučitvijo načinov financiranja beloruskih ljudskih veleposlaništev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja države članice EU, naj dodatno poenostavijo postopke za pridobitev vizumov in dovoljenj za prebivanje za tiste, ki iz političnih razlogov bežijo iz Belorusije, ali tiste, ki potrebujejo zdravljenje, ker so bili žrtve nasilja, da bi jim in njihovim družinam ponudili potrebno pomoč in podporo; poziva države članice in Komisijo, naj ponudijo štipendije beloruskim študentom in šolnikom, ki so bili izključeni iz univerz in zaprti zaradi prodemokratičnih stališč; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je obravnavati grožnje jedrski varnosti, ki jih predstavlja beloruska jedrska elektrarna v Ostrovcu; vztraja, da mora Belorusija popolnoma pregledno sodelovati pri jedrski varnosti beloruske jedrske elektrarne in se zavezati, da bo v celoti izvajala priporočila iz medsebojnega strokovnega pregleda te elektrarne, ki ga je podala skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost; do takrat podpira prepoved uvoza energije iz beloruske jedrske elektrarne na trg EU in odraz tega stališča v mehanizmu EU za ogljično prilagoditev na mejah; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, oblastem Republike Belorusije in Ruske federacije ter predstavnikom beloruske demokratične opozicije. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0383.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/205 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/205

---

P9_TA(2021)0421

Humanitarne razmere v Tigraju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o humanitarnih razmerah v Tigraju (2021/2902(RSP))

(2022/C 132/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (1),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja za krizno upravljanje Janeza Lenarčiča z dne 25. junija 2021 o uboju treh humanitarnih delavcev v Tigraju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja za krizno upravljanje Janeza Lenarčiča z dne 25. junija 2021 o uboju treh humanitarnih delavcev v Tigraju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika/visokega predstavnika in komisarja Janeza Lenarčiča z dne 24. junija 2021 o letalskem napadu v Tigraju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika/visokega predstavnika in komisarja Janeza Lenarčiča z dne 24. junija 2021 o letalskem napadu v Tigraju,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika/visokega predstavnika v imenu Evropske unije o odločitvi o izgonu sedmih uradnikov Združenih narodov z dne 4. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika/visokega predstavnika v imenu Evropske unije o odločitvi o izgonu sedmih uradnikov Združenih narodov z dne 4. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA z dne 10. junija 2021 po okrogli mizi o izrednih humanitarnih razmerah v Tigraju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA z dne 10. junija 2021 po okrogli mizi o izrednih humanitarnih razmerah v Tigraju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve z dne 12. julija 2021 o Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve z dne 12. julija 2021 o Etiopiji,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 47/13 Sveta OZN za človekove pravice z dne 13. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v etiopski regiji Tigraj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 47/13 Sveta OZN za človekove pravice z dne 13. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v etiopski regiji Tigraj,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2417 varnostnega sveta OZN z dne 24. maja 2018, ki obsoja stradanje civilistov kot način vojskovanja in nezakonito zavrnitev dostopa humanitarne pomoči do civilnega prebivalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2417 varnostnega sveta OZN z dne 24. maja 2018, ki obsoja stradanje civilistov kot način vojskovanja in nezakonito zavrnitev dostopa humanitarne pomoči do civilnega prebivalstva,

| — | ob upoštevanju pripomb generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa na srečanju varnostnega sveta o Etiopiji 26. avgusta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa na srečanju varnostnega sveta o Etiopiji 26. avgusta 2021,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 13. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 13. septembra 2021,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika ZDA Joeja Bidna z dne 17. septembra 2021 o izvršilnem ukazu v zvezi s krizo v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika ZDA Joeja Bidna z dne 17. septembra 2021 o izvršilnem ukazu v zvezi s krizo v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 30. septembra 2021 o izgonu sedmih uradnikov OZN iz Etiopije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 30. septembra 2021 o izgonu sedmih uradnikov OZN iz Etiopije,

| — | ob upoštevanju ustave Federativne demokratične republike Etiopije, sprejete dne 8. decembra 1994, zlasti določb tretjega poglavja o temeljnih pravicah in svoboščinah, človekovih pravicah in demokratičnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Federativne demokratične republike Etiopije, sprejete dne 8. decembra 1994, zlasti določb tretjega poglavja o temeljnih pravicah in svoboščinah, človekovih pravicah in demokratičnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne ter njenih dodatnih protokolov iz leta 1977 in 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne ter njenih dodatnih protokolov iz leta 1977 in 2005,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2286 varnostnega sveta OZN z dne 3. maja 2016 o zaščiti ranjenih in bolnih, zdravstvenih delavcev in humanitarnega osebja v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2286 varnostnega sveta OZN z dne 3. maja 2016 o zaščiti ranjenih in bolnih, zdravstvenih delavcev in humanitarnega osebja v oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 47/13 Sveta OZN za človekove pravice z dne 13. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v etiopski regiji Tigraj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 47/13 Sveta OZN za človekove pravice z dne 13. julija 2021 o razmerah na področju človekovih pravic v etiopski regiji Tigraj,

| — | ob upoštevanju resolucije Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 12. maja 2021 o misiji za ugotavljanje dejstev v regiji Tigraj v Federativni demokratični republiki Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 12. maja 2021 o misiji za ugotavljanje dejstev v regiji Tigraj v Federativni demokratični republiki Etiopiji,

| — | ob upoštevanju druge revizije Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge revizije Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v EU in državah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v EU in državah AKP,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International z dne 10. avgusta 2021 z naslovom I don’t know if they realised I was a person: Rape and other sexual violence in the conflict in Tigray, Ethiopia (Ne vem, ali so vedeli, da sem človek: posilstva in drugo spolno nasilje v konfliktu v Tigraju v Etiopiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International z dne 10. avgusta 2021 z naslovom I don’t know if they realised I was a person: Rape and other sexual violence in the conflict in Tigray, Ethiopia (Ne vem, ali so vedeli, da sem človek: posilstva in drugo spolno nasilje v konfliktu v Tigraju v Etiopiji),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker enostransko premirje, ki ga je etiopska vlada razglasila 28. junija 2021, ni zaustavilo spopadov, saj so strani v konfliktu sprožile nove ofenzive; ker se konflikt zdaj širi v sosednji regiji Afar in Amhara in ker obstaja tveganje, da bo to vplivalo na celotni Afriški rog; ker je ta 11-mesečni konflikt sprožil krizo, ki jo je povzročil človek, in ker je to obsežno človeško trpljenje mogoče popolnoma preprečiti; |
| --- | --- |

A.

ker enostransko premirje, ki ga je etiopska vlada razglasila 28. junija 2021, ni zaustavilo spopadov, saj so strani v konfliktu sprožile nove ofenzive; ker se konflikt zdaj širi v sosednji regiji Afar in Amhara in ker obstaja tveganje, da bo to vplivalo na celotni Afriški rog; ker je ta 11-mesečni konflikt sprožil krizo, ki jo je povzročil človek, in ker je to obsežno človeško trpljenje mogoče popolnoma preprečiti;

| B. | ker je v Etiopiji že pred začetkom spopadov humanitarno pomoč potrebovalo 15,2 milijona ljudi, od tega 2 milijona v regiji Tigraj; ker skoraj milijon ljudi živi na robu lakote, 5,2 milijona od 6 milijonov ljudi v Tigraju pa zaradi nasilja izkuša perečo negotovost preskrbe s hrano; ker 91 % ljudi nujno potrebuje humanitarno pomoč, v naslednjih dvanajstih mesecih pa bo 100 000 otrok hudo akutno podhranjenih, zaradi česar bodo v smrtni nevarnosti; ker je OZN junija 2021 že opozorila, da 5,5 milijona ljudi v Tigraju in sosednjih regijah Amhara in Afar potrebuje pomoč v hrani, 350 000 ljudem pa grozi stradanje; ker v regiji Tigraj živi 100 000 notranje razseljenih ljudi in 96 000 eritrejskih beguncev; ker je tam več velikih begunskih taborišč, v katerih je po navedbah nevladnih organizacij 44 % beguncev otrok; ker je bilo zaradi konflikta od julija 2021 v Tigraju razseljenih približno 1,9 milijona ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker je v Etiopiji že pred začetkom spopadov humanitarno pomoč potrebovalo 15,2 milijona ljudi, od tega 2 milijona v regiji Tigraj; ker skoraj milijon ljudi živi na robu lakote, 5,2 milijona od 6 milijonov ljudi v Tigraju pa zaradi nasilja izkuša perečo negotovost preskrbe s hrano; ker 91 % ljudi nujno potrebuje humanitarno pomoč, v naslednjih dvanajstih mesecih pa bo 100 000 otrok hudo akutno podhranjenih, zaradi česar bodo v smrtni nevarnosti; ker je OZN junija 2021 že opozorila, da 5,5 milijona ljudi v Tigraju in sosednjih regijah Amhara in Afar potrebuje pomoč v hrani, 350 000 ljudem pa grozi stradanje; ker v regiji Tigraj živi 100 000 notranje razseljenih ljudi in 96 000 eritrejskih beguncev; ker je tam več velikih begunskih taborišč, v katerih je po navedbah nevladnih organizacij 44 % beguncev otrok; ker je bilo zaradi konflikta od julija 2021 v Tigraju razseljenih približno 1,9 milijona ljudi;

| C. | ker pogosto resno poročajo o domnevnih hudih kršitvah človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki naj bi jih zagrešile vse strani v konfliktu; ker ta poročila vključujejo napade na civiliste, zunajsodne poboje, mučenje, prisilna izginotja, množična pridržanja, sistematično plenjenje ter sistematično in namerno uničevanje osnovne infrastrukture, vodnih sistemov, pridelkov in sredstev za preživljanje; |
| --- | --- |

C.

ker pogosto resno poročajo o domnevnih hudih kršitvah človekovih pravic, humanitarnega prava in prava o beguncih, ki naj bi jih zagrešile vse strani v konfliktu; ker ta poročila vključujejo napade na civiliste, zunajsodne poboje, mučenje, prisilna izginotja, množična pridržanja, sistematično plenjenje ter sistematično in namerno uničevanje osnovne infrastrukture, vodnih sistemov, pridelkov in sredstev za preživljanje;

| D. | ker etiopske, eritrejske in amharske regionalne oborožene sile poleg groženj s smrtjo, izkoriščanja etničnih bojevnikov in spolnega suženjstva še naprej pogosto izvajajo posilstva in drugo spolno nasilje nad ženskami in dekleti, čeprav se je etiopska vlada izrekla za odgovorno za spolno nasilje (2); ker vladne sile in uradniki nadlegujejo humanitarne organizacije in nacionalne zdravstvene službe, ki podpirajo žrtve spolnega nasilja, ter jim grozijo; |
| --- | --- |

D.

ker etiopske, eritrejske in amharske regionalne oborožene sile poleg groženj s smrtjo, izkoriščanja etničnih bojevnikov in spolnega suženjstva še naprej pogosto izvajajo posilstva in drugo spolno nasilje nad ženskami in dekleti, čeprav se je etiopska vlada izrekla za odgovorno za spolno nasilje (2); ker vladne sile in uradniki nadlegujejo humanitarne organizacije in nacionalne zdravstvene službe, ki podpirajo žrtve spolnega nasilja, ter jim grozijo;

| E. | ker je bilo od začetka konflikta v Tigraju več poročil o izvensodnih pobojih, vključno s pokoli, ki naj bi se zgodili v noči 9. novembra 2020 v kraju Mai Kadra, 28. novembra 2020 v kraju Aksum in januarja 2021 v kraju Mahbere Dego; ker so sudanske oblasti avgusta 2021 poročale, da je bilo v reki Tekeze, ki ločuje zahodni del Tigraja in Sudan, najdeno okrog 50 človeških trupel; ker so bili od začetka državljanske vojne novembra 2020 najdeni dokazi o več kot 250 domnevnih pokolih v Tigraju; ker je glede na poročila tudi Tigrajska ljudska osvobodilna fronta avgusta 2021 zagrešila izvensodne poboje v sosednjih regijah Tigraja, kot sta Chenna in Kobo; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo od začetka konflikta v Tigraju več poročil o izvensodnih pobojih, vključno s pokoli, ki naj bi se zgodili v noči 9. novembra 2020 v kraju Mai Kadra, 28. novembra 2020 v kraju Aksum in januarja 2021 v kraju Mahbere Dego; ker so sudanske oblasti avgusta 2021 poročale, da je bilo v reki Tekeze, ki ločuje zahodni del Tigraja in Sudan, najdeno okrog 50 človeških trupel; ker so bili od začetka državljanske vojne novembra 2020 najdeni dokazi o več kot 250 domnevnih pokolih v Tigraju; ker je glede na poročila tudi Tigrajska ljudska osvobodilna fronta avgusta 2021 zagrešila izvensodne poboje v sosednjih regijah Tigraja, kot sta Chenna in Kobo;

| F. | ker so po verodostojnih virih tako Tigrajska ljudska osvobodilna fronta kot etiopske nacionalne obrambne sile v Tigraju kršile človekove pravice; ker so eritrejske sile prodrle v Tigraj in druge dele Etiopije ter prav tako resno kršile človekove pravice; ker se večina obtožb nanaša na kršitve, ki so jih storile etiopske nacionalne obrambne sile in eritrejske sile; |
| --- | --- |

F.

ker so po verodostojnih virih tako Tigrajska ljudska osvobodilna fronta kot etiopske nacionalne obrambne sile v Tigraju kršile človekove pravice; ker so eritrejske sile prodrle v Tigraj in druge dele Etiopije ter prav tako resno kršile človekove pravice; ker se večina obtožb nanaša na kršitve, ki so jih storile etiopske nacionalne obrambne sile in eritrejske sile;

| G. | ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet 13. septembra 2021 govorila o kršitvah, ki so jih zagrešile vse strani; ker EU dosledno podpira delo visoke komisarke Michelle Bachelet; |
| --- | --- |

G.

ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet 13. septembra 2021 govorila o kršitvah, ki so jih zagrešile vse strani; ker EU dosledno podpira delo visoke komisarke Michelle Bachelet;

| H. | ker bo končno poročilo o skupni preiskavi uradnika OZN za človekove pravice in etiopske komisije za človekove pravice o domnevnih kršitvah človekovih pravic ter humanitarnega in begunskega prava, ki so jih zagrešile vse strani v konfliktu v Tigraju, objavljeno 1. novembra 2021; |
| --- | --- |

H.

ker bo končno poročilo o skupni preiskavi uradnika OZN za človekove pravice in etiopske komisije za človekove pravice o domnevnih kršitvah človekovih pravic ter humanitarnega in begunskega prava, ki so jih zagrešile vse strani v konfliktu v Tigraju, objavljeno 1. novembra 2021;

| I. | ker so na jugozahodu mesta Mekele v Tigraju poleg plenjenja in uničevanja poljščin opazili tudi roje kobilic; ker so sedanji konflikt in humanitarne razmere na številnih območjih onemogočili prizadevanja za preprečevanje covida-19 in cepljenje; |
| --- | --- |

I.

ker so na jugozahodu mesta Mekele v Tigraju poleg plenjenja in uničevanja poljščin opazili tudi roje kobilic; ker so sedanji konflikt in humanitarne razmere na številnih območjih onemogočili prizadevanja za preprečevanje covida-19 in cepljenje;

| J. | ker da je bilo v zadnjem mesecu v regijo Tigraj, kjer potekajo boji, dovoljeno pripeljati le 10 % humanitarne pomoči; ker je vsak dan potrebnih 100 tovornjakov, da bi Tigraju zagotovili dovolj humanitarne pomoči; ker je od 12. julija 2021 v Tigraj prispelo le 525 tovornjakov zaradi zaprtih meja in ker oborožene sile nadzorujejo dostop, ker je uničena infrastruktura, kot so mostovi, ter zaradi negotovosti za voznike, hudega pomanjkanja goriva za vrnitev na točke oskrbe in zaradi večjih zamud pri iskanju in odpremi humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

J.

ker da je bilo v zadnjem mesecu v regijo Tigraj, kjer potekajo boji, dovoljeno pripeljati le 10 % humanitarne pomoči; ker je vsak dan potrebnih 100 tovornjakov, da bi Tigraju zagotovili dovolj humanitarne pomoči; ker je od 12. julija 2021 v Tigraj prispelo le 525 tovornjakov zaradi zaprtih meja in ker oborožene sile nadzorujejo dostop, ker je uničena infrastruktura, kot so mostovi, ter zaradi negotovosti za voznike, hudega pomanjkanja goriva za vrnitev na točke oskrbe in zaradi večjih zamud pri iskanju in odpremi humanitarne pomoči;

| K. | ker napadi na humanitarne delavce veljajo za vojni zločin in zločin proti človeštvu; ker so bili 25. junija 2021 ubiti trije uslužbenci Zdravnikov brez meja, ko so nudili pomoč tistim, ki jo najbolj potrebujejo; ker je bilo od novembra 2020 v regiji ubitih 23 humanitarnih delavcev; ker so 22. junija 2021 etiopske vladne sile preprečile, da bi reševalna vozila pomagala po zračnem napadu na tržnico v kraju Togoga; ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA) poročal, da so se eritrejske vladne sile 17. junija 2021 ustavile in napadle cepilno ekipo v kraju Asgede Woreda; ker naj bi v Tigraju vedno znova prihajalo do plenjenja zdravstvenih ustanov; ker vladne sile in uradniki nadlegujejo humanitarne organizacije in nacionalne zdravstvene službe, ki podpirajo žrtve spolnega nasilja, ter jim grozijo; |
| --- | --- |

K.

ker napadi na humanitarne delavce veljajo za vojni zločin in zločin proti človeštvu; ker so bili 25. junija 2021 ubiti trije uslužbenci Zdravnikov brez meja, ko so nudili pomoč tistim, ki jo najbolj potrebujejo; ker je bilo od novembra 2020 v regiji ubitih 23 humanitarnih delavcev; ker so 22. junija 2021 etiopske vladne sile preprečile, da bi reševalna vozila pomagala po zračnem napadu na tržnico v kraju Togoga; ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA) poročal, da so se eritrejske vladne sile 17. junija 2021 ustavile in napadle cepilno ekipo v kraju Asgede Woreda; ker naj bi v Tigraju vedno znova prihajalo do plenjenja zdravstvenih ustanov; ker vladne sile in uradniki nadlegujejo humanitarne organizacije in nacionalne zdravstvene službe, ki podpirajo žrtve spolnega nasilja, ter jim grozijo;

| L. | ker je moralo svoje domove zapustiti več kot dva milijona ljudi; ker naj bi bilo v Afarju razseljenih skoraj 76 500 ljudi, v Amhari pa približno 200 000 ljudi, potem ko so tja prišle tigrajske sile; ker naj bi 55 000 etiopskih beguncev in prosilcev za azil iskalo zatočišče v Sudanu; |
| --- | --- |

L.

ker je moralo svoje domove zapustiti več kot dva milijona ljudi; ker naj bi bilo v Afarju razseljenih skoraj 76 500 ljudi, v Amhari pa približno 200 000 ljudi, potem ko so tja prišle tigrajske sile; ker naj bi 55 000 etiopskih beguncev in prosilcev za azil iskalo zatočišče v Sudanu;

| M. | ker so bila uničena nekatera begunska taborišča v Tigraju; ker se eritrejski begunci, ki živijo v Tigraju, soočajo z ugrabitvami in prisilnim vračanjem; ker v begunskih taboriščih v Tigraju ni zdravstvene oskrbe in primanjkuje pitne vode; |
| --- | --- |

M.

ker so bila uničena nekatera begunska taborišča v Tigraju; ker se eritrejski begunci, ki živijo v Tigraju, soočajo z ugrabitvami in prisilnim vračanjem; ker v begunskih taboriščih v Tigraju ni zdravstvene oskrbe in primanjkuje pitne vode;

| N. | ker poročajo o tem, da vojskujoče se strani, tudi tigrajske sile, novačijo otroke za boj; ker je uporaba otrok vojakov vojni zločin; |
| --- | --- |

N.

ker poročajo o tem, da vojskujoče se strani, tudi tigrajske sile, novačijo otroke za boj; ker je uporaba otrok vojakov vojni zločin;

| O. | ker so etiopske oblasti v etiopskem glavnem mestu samovoljno pridržale etnične Tigrajce in so ti postali žrtve prisilnih izginotij, njihove pravice pa so bile kršene tudi na druge načine, na primer z zaprtjem tigrajskih podjetij; ker se po vsej Etiopiji, tudi med visokimi vladnimi funkcionarji, pojavlja spodbujanje sovraštva in diskriminacije in vse več hujskaške protitigrajske retorike; |
| --- | --- |

O.

ker so etiopske oblasti v etiopskem glavnem mestu samovoljno pridržale etnične Tigrajce in so ti postali žrtve prisilnih izginotij, njihove pravice pa so bile kršene tudi na druge načine, na primer z zaprtjem tigrajskih podjetij; ker se po vsej Etiopiji, tudi med visokimi vladnimi funkcionarji, pojavlja spodbujanje sovraštva in diskriminacije in vse več hujskaške protitigrajske retorike;

| P. | ker je etiopsko ministrstvo za zunanje zadeve 30. septembra 2021 sedem uslužbencev OZN (Unicefa, Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR) in Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA) razglasilo za nezaželene osebe v Etiopiji; |
| --- | --- |

P.

ker je etiopsko ministrstvo za zunanje zadeve 30. septembra 2021 sedem uslužbencev OZN (Unicefa, Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR) in Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA) razglasilo za nezaželene osebe v Etiopiji;

| Q. | ker v Tigraju in sosednjih regijah prihaja do občasnih omejitev in prekinitev interneta in telekomunikacij; ker so bili novinarji tarča napadov in so bile več medijskim hišam začasno odvzete licence, kar ovira zmožnost spremljanja razmer na terenu; ker so še vedno omejene osnovne storitve, vključno z električno energijo in bančnimi storitvami; |
| --- | --- |

Q.

ker v Tigraju in sosednjih regijah prihaja do občasnih omejitev in prekinitev interneta in telekomunikacij; ker so bili novinarji tarča napadov in so bile več medijskim hišam začasno odvzete licence, kar ovira zmožnost spremljanja razmer na terenu; ker so še vedno omejene osnovne storitve, vključno z električno energijo in bančnimi storitvami;

| R. | ker so sedanje nestabilne razmere v Etiopiji posledica dolge zgodovine etnične delitve in etničnih napetosti; |
| --- | --- |

R.

ker so sedanje nestabilne razmere v Etiopiji posledica dolge zgodovine etnične delitve in etničnih napetosti;

| S. | ker je enotnost Etiopije kot večetnične države zelo pomembna za stabilnost regije in celotne afriške celine; |
| --- | --- |

S.

ker je enotnost Etiopije kot večetnične države zelo pomembna za stabilnost regije in celotne afriške celine;

| T. | ker je Etiopija s prebivalstvom več kot 110 milijonov ljudi in strateškim položajem blizu Afriškega roga ključna država na afriški celini in potencialna partnerica, ki ima strateški pomen za EU in njene države članice; |
| --- | --- |

T.

ker je Etiopija s prebivalstvom več kot 110 milijonov ljudi in strateškim položajem blizu Afriškega roga ključna država na afriški celini in potencialna partnerica, ki ima strateški pomen za EU in njene države članice;

| U. | ker je EU kot največja donatorka humanitarne pomoči na svetu s humanitarnim financiranjem še naprej solidarna s tistimi v stiski; ker EU že od začetka konflikta vztrajno in dosledno zagovarja poln in neoviran humanitarni dostop v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

U.

ker je EU kot največja donatorka humanitarne pomoči na svetu s humanitarnim financiranjem še naprej solidarna s tistimi v stiski; ker EU že od začetka konflikta vztrajno in dosledno zagovarja poln in neoviran humanitarni dostop v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom;

| V. | ker je v nedavno sprejetem sporočilu o humanitarnih dejavnostih EU predvidena okrepitev procesov, s katerimi se spodbujanje in uporaba mednarodnega humanitarnega prava dosledno postavljata v središče zunanjega delovanja; |
| --- | --- |

V.

ker je v nedavno sprejetem sporočilu o humanitarnih dejavnostih EU predvidena okrepitev procesov, s katerimi se spodbujanje in uporaba mednarodnega humanitarnega prava dosledno postavljata v središče zunanjega delovanja;

| W. | ker se v skladu z Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Globalna Evropa) šteje, da so človekov razvoj ter upravljanje in izgradnja miru v Etiopiji prednostna področja ukrepanja, zato je 65 % večletnega okvirnega programa namenjenega tem področjem; |
| --- | --- |

W.

ker se v skladu z Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Globalna Evropa) šteje, da so človekov razvoj ter upravljanje in izgradnja miru v Etiopiji prednostna področja ukrepanja, zato je 65 % večletnega okvirnega programa namenjenega tem področjem;

| X. | ker je Komisija vključila humanitarne ukrepe v vrednosti 5 milijonov EUR v Amhari in Afarju, da bi se odzvala na nedavni razvoj krize, in sicer kot del skupnega humanitarnega financiranja, ki je že bilo mobilizirano in s katerim so bile sklenjene pogodbe v višini 53,7 milijona EUR za podporo ljudem v stiski v Etiopiji; ker je bilo 118 milijonov EUR mobiliziranih za pomoč tigrajskim in etiopskim beguncem v Sudanu; ker je zaradi sedanjega konflikta EU preložila izplačila proračunske pomoči Etiopiji; |
| --- | --- |

X.

ker je Komisija vključila humanitarne ukrepe v vrednosti 5 milijonov EUR v Amhari in Afarju, da bi se odzvala na nedavni razvoj krize, in sicer kot del skupnega humanitarnega financiranja, ki je že bilo mobilizirano in s katerim so bile sklenjene pogodbe v višini 53,7 milijona EUR za podporo ljudem v stiski v Etiopiji; ker je bilo 118 milijonov EUR mobiliziranih za pomoč tigrajskim in etiopskim beguncem v Sudanu; ker je zaradi sedanjega konflikta EU preložila izplačila proračunske pomoči Etiopiji;

| Y. | ker je EU septembra 2021 skušala s pomočjo Generalnega direktorata Komisije za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči (GD ECHO) organizirati humanitarni zračni most, da bi v Tigraj dostavila nujno potrebne humanitarne potrebščine, vendar jo je pri tem močno ovirala etiopska vlada; ker je bil zato opravljen samo en let prek humanitarnega letalskega mostu EU, pri čemer je bil dostavljen le majhen delež humanitarnega tovora; |
| --- | --- |

Y.

ker je EU septembra 2021 skušala s pomočjo Generalnega direktorata Komisije za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči (GD ECHO) organizirati humanitarni zračni most, da bi v Tigraj dostavila nujno potrebne humanitarne potrebščine, vendar jo je pri tem močno ovirala etiopska vlada; ker je bil zato opravljen samo en let prek humanitarnega letalskega mostu EU, pri čemer je bil dostavljen le majhen delež humanitarnega tovora;

| Z. | ker je EU 21. junija 2021 imenovala Annette Weber kot novo posebno predstavnico EU za Afriški rog; ker je letos finski minister za zunanje zadeve Pekka Haavisto po pooblastilu podpredsednika/visokega predstavnika dvakrat obiskal regijo, da bi se pogovoril o krizi v Etiopiji in njenih regionalnih vplivih; |
| --- | --- |

Z.

ker je EU 21. junija 2021 imenovala Annette Weber kot novo posebno predstavnico EU za Afriški rog; ker je letos finski minister za zunanje zadeve Pekka Haavisto po pooblastilu podpredsednika/visokega predstavnika dvakrat obiskal regijo, da bi se pogovoril o krizi v Etiopiji in njenih regionalnih vplivih;

| AA. | ker je Afriška unija 26. avgusta 2021 imenovala nekdanjega nigerijskega predsednika Oluseguna Obasanja za mediatorja v konfliktu; |
| --- | --- |

AA.

ker je Afriška unija 26. avgusta 2021 imenovala nekdanjega nigerijskega predsednika Oluseguna Obasanja za mediatorja v konfliktu;

| AB. | ker je novonastala etiopska vlada decembra 2018 ustanovila etiopsko komisijo za spravo in ministrstvo za mir; ker instituciji doslej še nista izpolnili svojih prvotnih nalog spodbujanja miru ter preprečevanja in reševanja oboroženih konfliktov v Etiopiji v težkih razmerah po njuni ustanovitvi; |
| --- | --- |

AB.

ker je novonastala etiopska vlada decembra 2018 ustanovila etiopsko komisijo za spravo in ministrstvo za mir; ker instituciji doslej še nista izpolnili svojih prvotnih nalog spodbujanja miru ter preprečevanja in reševanja oboroženih konfliktov v Etiopiji v težkih razmerah po njuni ustanovitvi;

| AC. | ker se je etiopska stranka za blaginjo pod vodstvom Abija Ahmeda med konfliktom razglasila za zmagovalko splošnih volitev, ki so jih nekatere opozicijske stranke bojkotirale in obsodile njihov rezultat; ker v Tigraju ni bilo volilnega postopka; ker EU ni poslala misije za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

AC.

ker se je etiopska stranka za blaginjo pod vodstvom Abija Ahmeda med konfliktom razglasila za zmagovalko splošnih volitev, ki so jih nekatere opozicijske stranke bojkotirale in obsodile njihov rezultat; ker v Tigraju ni bilo volilnega postopka; ker EU ni poslala misije za opazovanje volitev;

| AD. | ker je Etiopija podpisnica sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja med AKP in EU; |
| --- | --- |

AD.

ker je Etiopija podpisnica sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja med AKP in EU;

| 1. | zahteva takojšnje prenehanje sovražnosti vseh strani, kar je nujen pogoj za potrebno izboljšanje humanitarnih razmer v Tigraju in drugih regijah, zlasti regijah Afar in Amhara; poziva k takojšnji ponovni vzpostavitvi ustavnega reda in vzpostavitvi mehanizma za spremljanje premirja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vse zadevne nacionalne, regionalne in lokalne akterje, naj omogočijo takojšen in neoviran humanitarni dostop in pomoč prizadetemu prebivalstvu v Tigraju ter odpravijo dejansko blokado humanitarne pomoči in nujne oskrbe, vključno s hrano, zdravili in gorivom, ter omogočijo pomoč prebivalstvu v stiski v regijah Amhara in Afar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ostro obsoja, da vse vpletene strani namerno napadajo civiliste, da naj bi vojskujoče se strani, vključno s tigrajskimi silami, novačile otroke ter stalna posilstva in uporabo spolnega nasilja; opozarja, da so namerni napadi na civiliste ter novačenje in uporaba otrok vojakov vojni zločini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja poboj civilistov, beguncev ter humanitarnih in zdravstvenih delavcev; poziva obe strani, naj spoštujeta mednarodno pravo o človekovih pravicah in mednarodno humanitarno pravo in pravo o beguncih ter zaščitita ljudi na prizadetih območjih; poziva, da je treba prevzeti odgovornost za zločine, storjene med sedanjim konfliktom, poiskati odgovorne in jih privesti pred sodišče; poziva, naj se osebe, osumljene, da so krive za posilstvo ali spolno suženjstvo, preišče zaradi vojnih zločinov in zločinov zoper človečnost, kot so posilstvo, spolno suženjstvo, mučenje in preganjanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Tigrajsko ljudsko osvobodilno fronto, naj ustavi ofenzivo in svoje sile nemudoma umakne iz regij Amhara in Afar; poziva regionalno vlado Amhare, naj umakne svoje sile iz zahodnega Tigraja, eritrejsko vlado pa, naj nemudoma in trajno umakne svoje sile iz Etiopije; poziva sosednje države, naj se vzdržijo vseh političnih in vojaških posredovanj, ki bi lahko dodatno podžgala konflikt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj neodvisna in nepristranska preiskovalna komisija preišče napade na specifične etnične in verske skupine, da bi se spodbujalo nasilje med skupnostmi ter ogrozila mir in varnost etiopskega ljudstva; poziva etiopsko vlado, naj zagotovi, da bodo odgovorni odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je etiopska vlada odgovorna za varnost in zaščito beguncev in notranje razseljenih ljudi na svojem ozemlju; poziva etiopske oblasti, naj zagotovijo takojšnjo in ustrezno zaščito in pomoč tisočem eritrejskih beguncev in prosilcev za azil, ki so morali zapustiti taborišča v Tigraju, ter ugotovijo usodo tisočih neevidentiranih eritrejskih beguncev in kraj, kjer se nahajajo; obžaluje sovražni in podžigajoči jezik, ki ga uporabljajo visoki uradniki, in poziva vse udeležene akterje, naj pazljivo izbirajo svoje besede, da bi preprečili nadaljnje stopnjevanje in dodatno trpljenje ljudi; poziva, naj mednarodne in regionalne meje ostanejo odprte za varno in prosto gibanje civilistov; opozarja, da je Etiopija pomembna država izvora, tranzitna država in destinacija migrantov; vztraja, da morajo zvezna vlada Etiopije in regionalne oblasti zaščititi prebivalstvo ter zagotoviti njegove temeljne pravice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva etiopske oblasti, naj nemudoma poročajo o prisilnih izginotjih vseh civilistov, izpustijo osebe, ki so pridržane brez verodostojnih dokazov o kaznivem dejanju, in odpravijo vsakršno diskriminatorno obravnavo; obžaluje, da se javne osebnosti poslužujejo sovražnega govora, ki lahko podžiga nasilje, ustrahovanje in diskriminacijo tigrajskih skupnosti, kar vzbuja nezaupanje in spodbuja etnične konflikte, ter poziva nacionalne, lokalne in regionalne oblasti, naj vodijo bolj vključujoč dialog in se vzdržijo spodbujanja k nasilju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja oblasti, naj ustanovijo sodišču podoben organ restorativne pravičnosti, ki bi bil zadolžen za preiskovanje kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo med konfliktom, vštevši okoliščine, dejavnike in ozadje kršitev, s čimer bi žrtvam dali priložnost pričati in omogočili oblikovanje nepristranskega zgodovinskega pričevanja o preteklosti, ter poziva k temu, naj ta organ pripravi osnutek politike odškodnin, skupaj s priporočili za ukrepe za preprečevanje kršitev človekovih pravi v prihodnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ostro obsoja vse napade na humanitarne delavce in kritično infrastrukturo, vključno z bolnišnicami in zdravstvenimi ustanovami, ter široko razširjeno ropanje in uničevanje humanitarne pomoči; odločno obsoja blokiranje reševalnih vozil, ki so poskušala zagotoviti zdravniško pomoč ranjenim po bombardiranjih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da je etiopsko ministrstvo za zunanje zadeve sedem delavcev OZN na področju človekovih pravic in humanitarnih delavcev iz Unicefa, Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice in Urada OZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti) razglasilo za nezaželene osebe; je zaskrbljen zaradi varnosti in dobrobiti neodvisnih humanitarnih delavcev in delavcev na področju človekovih pravic v regiji ter zaradi nevtralnosti razdeljevanja humanitarne pomoči v Tigraju; pozdravlja odločno izjavo EU in njenih 27 držav članic z dne 30. septembra 2021, v kateri odločno obsojajo izgon teh delavcev in pozivajo vlado, naj prekliče svojo odločitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva etiopsko vlado, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva vojskujoče se strani, naj zagotovijo neoviran dostop neodvisnim opazovalcem in preiskovalcem na področju človekovih pravic, vključno s preiskovalci OZN in Afriške unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomembno delo, ki ga v regiji opravljajo novinarji, ter poziva vse akterje, naj zagotovijo neoviran dostop do tiska in novinarjem omogočijo varno opravljanje svojega dela; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se v celoti ponovno vzpostavijo osnovne javne storitve, kot so preskrba z električno energijo in bančne storitve, ter odpravijo omejitve za telekomunikacije in dostop do interneta v Tigraju; poudarja, da je pomembno otrokom v Tigraju in drugod zagotoviti izobraževanje in šole; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je Etiopija pomembna za stabilnost Afriškega roga in celotne celine; opozarja, da so EU in drugi mednarodni sogovorniki ponudili, da bi lahko bili mediatorji med stranmi v etiopskem konfliktu, vendar Etiopija tega ni sprejela; poziva vse vpletene strani, naj brez pogojev sedejo za pogajalsko mizo; poziva k vključujočemu nacionalnemu političnemu dialogu pod vodstvom Etiopije, da bi našli rešitev za izhod iz krize, kjer bodo sodelovali predstavniki vseh prizadetih območij (Tigraj, Amhara, Benišangul-Gumuz, Afar, Oromija, Sidama, Somali, Regija južnih narodov, narodnosti in ljudstev ter Gambela); |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je mogoče razmere rešiti le na miren način in z vključujočim dialogom med vsemi vojskujočimi se stranmi, dejanskim premirjem in varstvom človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poudarja, da je EU pripravljena v tesnem usklajevanju z drugimi podpreti in organizirati dialog ter v njem sodelovati, da bi možnosti za dialog ostale odprte ter da bi poskusila vzpostaviti podlago za pogovore med glavnima vojskujočima se stranema; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža podporo regionalnim prizadevanjem za mediacijo, kot so prizadevanja mediatorja Afriške unije predsednika Oluseguna Obasanja; poleg tega pozdravlja nedavno imenovanje novega posebnega predstavnika EU za Afriški rog; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da varnostni svet OZN doslej še ni obravnaval razmer v Tigraju; poziva EU in njene države članice, naj vplivajo na varnostni svet OZN, da bo organiziral redna javna srečanja o Tigraju in odločno ukrepal, da bi zagotovil neoviran dostop humanitarne pomoči, zaščitil civiliste, odpravil hude kršitve mednarodnega prava in zagotovil odgovornost za grozodejstva; poziva varnostni svet OZN, naj razmisli o napotitvi mirovnih sil OZN v regijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice EU, naj spodbujajo podpredsednika/visokega predstavnika, da pred koncem leta v Svetu OZN za človekove pravice pripravi poročilo med sejami o Tigraju, da bi predstavili ugotovitve iz poročila skupne preiskave Urada visokega komisarja za človekove pravice in etiopske komisije za človekove pravice; poudarja, da bi morala skupna preiskava prispevati k postavljanju temeljev za trden mednarodni preiskovalni mehanizem, ki naj ga nujno vzpostavi Svet OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Svet EU za zunanje zadeve, naj hitro, enotno in odločno sprejme potrebne ukrepe, da bi se lahko učinkovito odzval na resnost in nujnost razmer v Tigraju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja in podpira odločitev Komisije iz decembra 2020, da preloži izplačila proračunske podpore etiopski vladi; pozdravlja diplomatska prizadevanja in večkrat ponovljene izjave podpredsednika/visokega predstavnika in Komisije, v katerih pozivata k odgovornosti in neoviranemu humanitarnemu dostopu ter obsojata zlorabe vseh strani; ponovno odločno poudarja, da EU podpira pomembno delo Michelle Bachelet kot visoke komisarke OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU in njene države članice, naj razmislijo o sprejetju ukrepov za varstvo človekovih pravic in zagotovijo, da bodo storilci kršitev človekovih pravic odgovarjali za svoja dejanja, na primer z uporabo globalnega mehanizma sankcij EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da EU stoji ob strani ljudstva Etiopije; poudarja, da se zavzema za mirno rešitev konflikta; vendar predlaga, naj Komisija uporabi sankcije proti članom vlade Etiopije, vlade Eritreje in Ljudske osvobodilne fronte za Tigraj ter drugim, ki so odgovorni za dejanja, zaradi katerih se podaljšuje konflikt in slabšajo humanitarne razmere za milijone Etiopijcev, če se humanitarne razmere ne bodo bistveno izboljšale do konca oktobra 2021, zlasti po oblikovanju nove etiopske vlade; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj ustavijo izvoz orožja in tehnologije za nadzor v Etiopijo, ki se uporablja za napade na civiliste in kršenje človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja izvršilni ukaz predsednika ZDA z dne 17. septembra 2021 v zvezi z etiopsko krizo, ki je uperjen proti tistim, ki so odgovorni za podaljšanje konflikta v Etiopiji in soudeleženi v njem, ki ovirajo dostop humanitarne pomoči, preprečujejo sklenitev premirja in kršijo človekove pravice; vendar obžaluje, da so ZDA nadaljevale s proračunsko podporo in da je to pomenilo, da so bili ukrepi ZDA manj učinkoviti in odločni od ukrepov EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toplo pozdravlja podporo Komisije, ki rešuje življenja v regiji, in podpira njeno nadaljnjo razširitev; poziva, naj se iz rezerve EU za solidarnost in nujno pomoč uporabijo dodatna sredstva v višini najmanj 30 milijonov EUR za obravnavo najnujnejših potreb ljudi, ki jih je prizadel spor v Tigraju in na drugih območjih, kamor se je razširil iz severne Etiopije, pri tem pa naj posebno pozornost namenijo obmejnim regijam (Afar in Amhara); |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU in voditelje njenih držav članic, naj na prihodnjem vrhunskem srečanju med Afriško unijo in EU prednostno obravnavajo človekove pravice in humanitarne razmere v Tigraju in severni Etiopiji ter opredelijo konkretne ukrepe in spodbujajo boljše usklajevanje strategije in sporočanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje, zvezni vladi in poslanski zbornici Etiopske federacije, oblastem Tigraja, vladi Republike Sudan, vladi Eritreje, vladam Medvladne agencije za razvoj, Afriški uniji in njenim državam članicam, vseafriškemu parlamentu ter skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0330.

(2)  Izjava z dne 12. avgusta 2021 v zvezi z zadnjim poročilom organizacije Amnesty International o domnevnih posilstvih in drugem spolnem nasilju v regionalni državi Tigraj v Federativni demokratični republiki Etiopiji.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 5. oktobra 2021

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/212

---

P9_TA(2021)0397

Okolje: Aarhuška uredba ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 132/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0642),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0321/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0321/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. januarja 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. januarja 2021 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0152/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 123, 9.4.2021, str. 66.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 20. maja 2021 (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0254).

---

P9_TC1-COD(2020)0289

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. oktobra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1767.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije

Komisija ostaja zavezana zagotavljanju, da EU spoštuje svoje mednarodne obveznosti v zadevah, ki se nanašajo na Aarhuško konvencijo, in v zvezi s tem priznava izražene pomisleke in ugotovitve, ki jih je Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2015/128 (1) v zvezi z državno pomočjo sprejel 17. marca 2021. V ugotovitvah je EU pozvana, naj „sprejme potrebne zakonodajne, regulativne in druge ukrepe za zagotovitev spremembe uredbe o Aarhuški konvenciji ali sprejetja nove zakonodaje Evropske unije, da se javnosti jasno zagotovi dostop do upravnih ali sodnih postopkov za izpodbijanje odločitev o ukrepih državne pomoči, ki jih je sprejela Evropska komisija na podlagi člena 108(2) PDEU in ki so v nasprotju z zakonodajo EU v zvezi z okoljem, v skladu s členom 9(3) in (4) Konvencije“.

Komisija trenutno analizira posledice ugotovitev in ocenjuje razpoložljive možnosti. Komisija bo to oceno dokončala in objavila do konca leta 2022. Po potrebi bo do konca leta 2023 predlagala ukrepe za reševanje tega vprašanja, ob upoštevanju obveznosti EU in njenih držav članic v skladu z Aarhuško konvencijo ter ob upoštevanju pravil prava Unije o državni pomoči.

---

(1)  Za zadevo ACCC/C/2015/128 glej https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union, odstavek 131.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/215

---

P9_TA(2021)0398

Oblikovanje delegacije pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom ter določitev njene številčne sestave

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o oblikovanju delegacije pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom ter določitvi njene številčne sestave (2021/2917(RSO))

(2022/C 132/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) in zlasti člena 11 navedenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) in zlasti člena 11 navedenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (2), zlasti njene 8. in 9. točke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (2), zlasti njene 8. in 9. točke,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2019 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij pri odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2019 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij pri odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (3),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. julija 2019 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. julija 2019 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (4),

| — | ob upoštevanju člena 223 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 223 Poslovnika,

| 1. | želi spomniti, da člen 11 sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom določa, da se lahko ustanovi parlamentarna skupščina za partnerstvo, ki jo sestavljajo poslanci Evropskega parlamenta in poslanci parlamenta Združenega kraljestva in ki:






  (a) | lahko od Partnerskega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 7 tega sporazuma, zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma, Partnerski svet pa ji nato posreduje zahtevane informacije, |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

lahko od Partnerskega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 7 tega sporazuma, zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma, Partnerski svet pa ji nato posreduje zahtevane informacije,

| (b) | je obveščena o sklepih in priporočilih Partnerskega sveta ter |
| --- | --- |

(b)

je obveščena o sklepih in priporočilih Partnerskega sveta ter

| (c) | lahko daje priporočila Partnerskemu svetu. |
| --- | --- |

(c)

lahko daje priporočila Partnerskemu svetu.

| 2. | sklene oblikovati 35-člansko delegacijo pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | na podlagi sklepa konference predsednikov z dne 11. julija 2019 o sestavi predsedstev delegacij odloči, da ima predsedstvo delegacije dva podpredsednika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep v vednost posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentu Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0141.

(3)  UL C 158, 30.4.2021, str. 536.

(4)  UL C 165, 4.5.2021, str. 23.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/216

---

P9_TA(2021)0399

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU ter Grenlandijo in Dansko ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 132/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06566/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06566/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06380/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06380/2021),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0073/2020),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 5. oktobra 2021 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 5. oktobra 2021 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0233/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0233/2021),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma in protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Grenlandije ter Danske. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0400.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/217

---

P9_TA(2021)0400

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU ter Grenlandijo in Dansko (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE))

(2022/C 132/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06566/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06566/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06380/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo na eni strani ter vlado Grenlandije in vlado Danske na drugi strani ter Protokola o izvajanju k navedenemu sporazumu (06380/2021),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0073/2020),

| — | ob upoštevanju naslova II Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova II Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (2),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 5. oktobra 2021 (3) o predlogu sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 5. oktobra 2021 (3) o predlogu sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 62 Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu,

| — | ob upoštevanju konvencije Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: NEAFC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: NEAFC),

| — | ob upoštevanju konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: NAFO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: NAFO),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: OSPAR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: OSPAR),

| — | ob upoštevanju sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 34 o posebni ureditvi za Grenlandijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 34 o posebni ureditvi za Grenlandijo,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Ottawe o ustanovitvi Arktičnega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Ottawe o ustanovitvi Arktičnega sveta,

| — | ob upoštevanju njegovega stališča z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju njegovega stališča z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (4),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 9. avgusta 2019 z naslovom Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland (študija s predhodno in naknadno oceno sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Grenlandijo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 9. avgusta 2019 z naslovom Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland (študija s predhodno in naknadno oceno sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Grenlandijo),

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0235/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0235/2021),

| A. | ker je treba upoštevati evropske trajnostne cilje iz evropskega zelenega dogovora, strategijo Unije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategijo „od vil do vilic“ ter mednarodne zaveze Unije, predvsem za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 14 o ohranjanju virov in varstvu morskega okolja; |
| --- | --- |

A.

ker je treba upoštevati evropske trajnostne cilje iz evropskega zelenega dogovora, strategijo Unije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategijo „od vil do vilic“ ter mednarodne zaveze Unije, predvsem za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 14 o ohranjanju virov in varstvu morskega okolja;

| B. | ker podnebne spremembe vplivajo na morske ekosisteme in vire; |
| --- | --- |

B.

ker podnebne spremembe vplivajo na morske ekosisteme in vire;

| C. | ker člen 62 Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu določa, da mora obalna država s sporazumi ali drugimi dogovori omogočiti drugim državam dostop do presežka dovoljenega ulova; |
| --- | --- |

C.

ker člen 62 Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu določa, da mora obalna država s sporazumi ali drugimi dogovori omogočiti drugim državam dostop do presežka dovoljenega ulova;

| D. | ker sporazum za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu za 16 let prepoveduje gospodarski ribolov; |
| --- | --- |

D.

ker sporazum za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu za 16 let prepoveduje gospodarski ribolov;

| E. | ker sta Evropska unija ter Grenlandija prek Danske članici regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, in sicer Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika ter Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika; |
| --- | --- |

E.

ker sta Evropska unija ter Grenlandija prek Danske članici regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, in sicer Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika ter Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika;

| F. | ker EU goji tesne odnose z Grenlandijo; ker Grenlandija sodi med čezmorske države in ozemlja, pridružene EU, EU in Grenlandija pa partnerstva na področju ribištva sklepata že od leta 1984; |
| --- | --- |

F.

ker EU goji tesne odnose z Grenlandijo; ker Grenlandija sodi med čezmorske države in ozemlja, pridružene EU, EU in Grenlandija pa partnerstva na področju ribištva sklepata že od leta 1984;

| G. | ker Protokol št. 34 o posebni ureditvi za Grenlandijo povezuje preferencialne tarife na evropskem trgu za ribiške proizvode z Grenlandije z dostopom evropskih plovil do grenlandskih ribolovnih območij; |
| --- | --- |

G.

ker Protokol št. 34 o posebni ureditvi za Grenlandijo povezuje preferencialne tarife na evropskem trgu za ribiške proizvode z Grenlandije z dostopom evropskih plovil do grenlandskih ribolovnih območij;

| H. | ker je posebnost tega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da se ribolovne možnosti določijo vsako leto na pogajanjih in da omogoča prenos kvot z Norveško in Ferskimi otoki; |
| --- | --- |

H.

ker je posebnost tega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da se ribolovne možnosti določijo vsako leto na pogajanjih in da omogoča prenos kvot z Norveško in Ferskimi otoki;

| I. | ker sta naknadna ocena prejšnjega protokola in predhodna ocena privedla do pogajanj o novem sporazumu in novem protokolu, ki sta bolj usklajena z ribolovnimi možnostmi in znanstvenim mnenjem, zagotavljata večjo prožnost glede ulova in imata nižjo kvoto prilova, ter do pogajanj o šestletnem obdobju veljavnosti protokola; |
| --- | --- |

I.

ker sta naknadna ocena prejšnjega protokola in predhodna ocena privedla do pogajanj o novem sporazumu in novem protokolu, ki sta bolj usklajena z ribolovnimi možnostmi in znanstvenim mnenjem, zagotavljata večjo prožnost glede ulova in imata nižjo kvoto prilova, ter do pogajanj o šestletnem obdobju veljavnosti protokola;

| J. | ker je sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Grenlandijo pomemben za plovila EU, ki lovijo v grenlandskih vodah, in za flote držav članic, ki imajo neposredne ali posredne koristi od sporazuma in prenosov kvot, ki jih določa; |
| --- | --- |

J.

ker je sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Grenlandijo pomemben za plovila EU, ki lovijo v grenlandskih vodah, in za flote držav članic, ki imajo neposredne ali posredne koristi od sporazuma in prenosov kvot, ki jih določa;

| K. | ker novi sporazum in protokol omogočata izkoriščanje ribolovnih možnosti v grenlandskih vodah za dvanajst evropskih plovil za osem vrst (trsko, pelagičnega in pridnenega rdečega okuna, grenlandsko morsko ploščo, severno kozico, repaka, kapelana in skušo) v času štirih let z možnostjo podaljšanja za dve leti in določata letno finančno nadomestilo Unije v višini 16 521 754 EUR, pri čemer je 2 931 000 EUR namenjenih podpori in razvoju grenlandskega ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

K.

ker novi sporazum in protokol omogočata izkoriščanje ribolovnih možnosti v grenlandskih vodah za dvanajst evropskih plovil za osem vrst (trsko, pelagičnega in pridnenega rdečega okuna, grenlandsko morsko ploščo, severno kozico, repaka, kapelana in skušo) v času štirih let z možnostjo podaljšanja za dve leti in določata letno finančno nadomestilo Unije v višini 16 521 754 EUR, pri čemer je 2 931 000 EUR namenjenih podpori in razvoju grenlandskega ribiškega sektorja;

Prejšnji sporazum in protokol

| 1. | je seznanjen, da dejavnosti evropske flote v grenlandskih vodah prinašajo socialno-ekonomske koristi na področju neposrednih in posrednih zaposlitev ter ustvarjajo bruto dodano vrednost za grenlandski in evropski ribiški sektor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen, ker je Grenlandija v predhodnem protokolu za več staležev določila večji celotni dovoljeni ulov, kot ga priporočajo znanstvena mnenja; poudarja, da pri tem predstavljajo ribolovne možnosti Evropske unije razmeroma majhen delež; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da bodo grenlandski organi sektorski finančni prispevek Grenlandije uporabili za upravljanje, nadzor ali znanstvene raziskave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vendar je zaskrbljen zaradi pomanjkanja znanstvenih podatkov, potrebnih za pripravo točnih ocen ravni staležev; |
| --- | --- |

4.

Novi sporazum in protokol

| 5. | ugotavlja, da so pogajanja zapletena in da so potekala v težavnih okoliščinah zaradi sočasnih pogajanj o sporazumu z Združenim kraljestvom ter s tem povezane negotovosti in zaradi grenlandskih notranjepolitičnih vprašanj; opozarja, da je bilo izhodišče Grenlandije v teh pogajanjih zmanjšati kvoto za evropska plovila za 30 %; ugotavlja, da je bil ta predlog za zmanjšanje ribolovnih možnosti posledica želje Grenlandije, da bi nadalje razvila ribiški sektor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so se kvote povprečno zmanjšale za 5 % v primerjavi s predhodnim protokolom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da so evropski operaterji pred začetkom začasne uporabe sporazuma izgubili skoraj štiri mesece, saj je bil sporazum zaradi volitev na Grenlandiji in oblikovanja vlade podpisan šele 22. aprila 2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da so ribolovne možnosti za skušo odvisne od sodelovanja obalnih držav kot podpisnic sporazuma obalnih držav o upravljanju staleža skuše in da morajo biti ribolovne možnosti za rdečega okuna v skladu s sporazumom o upravljanju in odločitvami, sprejetimi na ravni NEAFC; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je v protokolu navedenih 600 ton prilova, kar je precej manj kot v predhodnem protokolu; poudarja, da je treba ves ulov, vključno s prilovom in zavržki, zabeležiti in sporočiti po vrstah v skladu z grenlandsko zakonodajo, ki se uporablja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja trajnostne cilje sporazuma in sodelovanje v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi obdobja 4 + 2 leti ter negotovosti glede podaljšanja protokola po štirih letih, kar bi lahko pomenilo slabo preglednost za evropska plovila; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je finančno nadomestilo Unije višje kot v prejšnjem protokolu, da je delež za sektorsko podporo nespremenjen in da so referenčne cene ribolovnih dovoljenj za lastnike plovil višje; |
| --- | --- |

12.

Grenlandija kot strateški akter v severnem Atlantiku in Arktičnem oceanu

| 13. | ugotavlja, da so se z izstopom Združenega kraljestva iz Evropske unije razrahljali odnosi med državami severnega Atlantika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izjavlja, da izstopa Združenega kraljestva iz EU in njegovih posledic za ribištvo v Severnem morju in severovzhodnem Atlantiku ne bi smeli zlorabljati za manipulacijo porazdelitve kvot v sporazumih s severnimi državami, temveč bi morali upoštevati porazdelitev ribolovnih možnosti, kot se je razvila skozi čas in ki je vedno temeljila na najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkih in mnenjih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na geostrateški položaj Grenlandije v arktični regiji; poudarja pomen odnosov z Grenlandijo v okviru strategije EU za Arktiko in za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju na osrednji Arktiki; |
| --- | --- |

15.

Priporočila in pozivi Evropski komisiji

| 16. | Evropski komisiji priporoča in jo poziva:






  (a) | naj Parlament obvešča o izvajanju sporazuma in protokola; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

naj Parlament obvešča o izvajanju sporazuma in protokola;

| (b) | naj zagotovi, da izvajanje sporazuma in protokola prispeva k blažitvi globalnega segrevanja in dovoljuje prilagajanje njegovim vse večjim učinkom, k ohranjanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti ter k trajnostnim ciljem zelenega dogovora in je v skladu s cilji skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(b)

naj zagotovi, da izvajanje sporazuma in protokola prispeva k blažitvi globalnega segrevanja in dovoljuje prilagajanje njegovim vse večjim učinkom, k ohranjanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti ter k trajnostnim ciljem zelenega dogovora in je v skladu s cilji skupne ribiške politike;

| (c) | naj zagotovi uporabo previdnostnega pristopa za trenutno izkoriščane in ciljne staleže, kot so trska, rdeči okun in grenlandska morska plošča; |
| --- | --- |

(c)

naj zagotovi uporabo previdnostnega pristopa za trenutno izkoriščane in ciljne staleže, kot so trska, rdeči okun in grenlandska morska plošča;

| (d) | naj izboljša zbiranje in analizo podatkov ter posodobitev nadzora s pomočjo finančnega prispevka Evropske unije za sektorsko podporo, da se zagotovi trajnostno upravljanje staležev, ki jih izkorišča Unija, ter da kvote za evropska plovila predstavljajo „presežek“; |
| --- | --- |

(d)

naj izboljša zbiranje in analizo podatkov ter posodobitev nadzora s pomočjo finančnega prispevka Evropske unije za sektorsko podporo, da se zagotovi trajnostno upravljanje staležev, ki jih izkorišča Unija, ter da kvote za evropska plovila predstavljajo „presežek“;

| (e) | naj zagotovi izboljšanje razpoložljivih podatkov o velikosti flote in ribolovnem naporu grenlandskih flot za samooskrbni in mali ribolov; |
| --- | --- |

(e)

naj zagotovi izboljšanje razpoložljivih podatkov o velikosti flote in ribolovnem naporu grenlandskih flot za samooskrbni in mali ribolov;

| (f) | naj v štirih letih zagotovi podaljšanje protokola za dve leti ter stori vse, da bodo lahko evropska plovila stalno opravljala svoje dejavnosti v grenlandskih vodah; |
| --- | --- |

(f)

naj v štirih letih zagotovi podaljšanje protokola za dve leti ter stori vse, da bodo lahko evropska plovila stalno opravljala svoje dejavnosti v grenlandskih vodah;

| (g) | naj stori vse, da se z letnim določanjem kvot ne bodo zmanjšale ribolovne možnosti, določene v protokolu, razen če je to potrebno na podlagi znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

(g)

naj stori vse, da se z letnim določanjem kvot ne bodo zmanjšale ribolovne možnosti, določene v protokolu, razen če je to potrebno na podlagi znanstvenega mnenja;

| (h) | naj kvote, ki zaradi zamude pri začasni uporabi sporazuma niso porabljene, upoštevaje najboljša znanstvena mnenja deloma ali v celoti prenese v leto 2022; |
| --- | --- |

(h)

naj kvote, ki zaradi zamude pri začasni uporabi sporazuma niso porabljene, upoštevaje najboljša znanstvena mnenja deloma ali v celoti prenese v leto 2022;

| (i) | naj Grenlandijo spodbuja k podpisu sporazuma obalnih držav o upravljanju skuše; |
| --- | --- |

(i)

naj Grenlandijo spodbuja k podpisu sporazuma obalnih držav o upravljanju skuše;

| (j) | naj zlasti pri sektorski podpori posebno pozornost nameni izgubljenemu ribolovnemu orodju, zbiranju morskih odpadkov, morskim ekosistemom in ranljivim vrstam, ocenjevanju habitatov in prilovu ptic; |
| --- | --- |

(j)

naj zlasti pri sektorski podpori posebno pozornost nameni izgubljenemu ribolovnemu orodju, zbiranju morskih odpadkov, morskim ekosistemom in ranljivim vrstam, ocenjevanju habitatov in prilovu ptic;

| (k) | naj izboljša povezavo med sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Grenlandijo ter sklepom o pridružitvi čezmorskih držav; |
| --- | --- |

(k)

naj izboljša povezavo med sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Grenlandijo ter sklepom o pridružitvi čezmorskih držav;

| (l) | naj izboljša prepoznavnost in preglednost različnih mednarodnih instrumentov za upravljanje staležev v regiji, kot so regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi obalnih držav za upravljanje nekaterih staležev; v zvezi s tem poudarja pomen upoštevanja znanstvenih priporočil, vključno o učinkih podnebnih sprememb, ter izboljšanja postopkov odločanja v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, vključno s pravili o nadzoru ulova; |
| --- | --- |

(l)

naj izboljša prepoznavnost in preglednost različnih mednarodnih instrumentov za upravljanje staležev v regiji, kot so regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi obalnih držav za upravljanje nekaterih staležev; v zvezi s tem poudarja pomen upoštevanja znanstvenih priporočil, vključno o učinkih podnebnih sprememb, ter izboljšanja postopkov odločanja v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, vključno s pravili o nadzoru ulova;

| (m) | naj dolgoročno razmisli o formalizaciji odnosov s partnerji EU v regiji ter o zmanjšanju nestabilnosti, ki so nastale z izstopom Združenega kraljestva iz Evropske unije, zlasti na področju ribištva; |
| --- | --- |

(m)

naj dolgoročno razmisli o formalizaciji odnosov s partnerji EU v regiji ter o zmanjšanju nestabilnosti, ki so nastale z izstopom Združenega kraljestva iz Evropske unije, zlasti na področju ribištva;

| (n) | naj vzpostavi dolgoročno razpravo o povezavi med sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Grenlandijo in sporazumi o ribolovu z Norveško, tudi o njihovi soodvisnosti; |
| --- | --- |

(n)

naj vzpostavi dolgoročno razpravo o povezavi med sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Grenlandijo in sporazumi o ribolovu z Norveško, tudi o njihovi soodvisnosti;

| (o) | naj pri utrjevanju geostrateškega položaja EU v Arktičnem oceanu v celoti upošteva sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

(o)

naj pri utrjevanju geostrateškega položaja EU v Arktičnem oceanu v celoti upošteva sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu;

o

o o

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Grenlandije in Danske. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(2)  UL L 347, 28.12.2017, str. 81.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0399.

(4)  UL C 411, 27.11.2020, str. 698.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/221

---

P9_TA(2021)0401

Ponovno imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu za imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2021/2171(INS))

(2022/C 132/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 255(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 255(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 128 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (B9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (B9-0478/2021),

| A. | ker Julia Laffranque izpolnjuje pogoje iz člena 255(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Julia Laffranque izpolnjuje pogoje iz člena 255(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | predlaga, naj se Julio Laffranque imenuje v odbor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje predsedniku Sodišča. |
| --- | --- |

2.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/222 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/222

---

P9_TA(2021)0402

Imenovanje predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu za imenovanje predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 132/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ožjega seznama kvalificiranih kandidatov za položaj predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, ki ga je 26. novembra 2020 pripravil njegov odbor nadzornikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ožjega seznama kvalificiranih kandidatov za položaj predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, ki ga je 26. novembra 2020 pripravil njegov odbor nadzornikov,

| — | ob upoštevanju pisma Sveta z dne 29. septembra 2021, v katerem predlaga Vereno Ross za predsednico Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (C9-0369/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 29. septembra 2021, v katerem predlaga Vereno Ross za predsednico Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (C9-0369/2021),

| — | ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3),

| — | ob upoštevanju člena 131 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 131 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0272/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0272/2021),

| A. | ker je mandat predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge potekel 31. marca 2021; |
| --- | --- |

A.

ker je mandat predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge potekel 31. marca 2021;

| B. | ker je Svet 29. septembra 2021 predlagal imenovanje Verene Ross za predsednico Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za petletni mandat, v skladu s členom 48(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1095/2010; |
| --- | --- |

B.

ker je Svet 29. septembra 2021 predlagal imenovanje Verene Ross za predsednico Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za petletni mandat, v skladu s členom 48(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1095/2010;

| C. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 30. septembra 2021 poslušal predstavitev Verene Ross, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 30. septembra 2021 poslušal predstavitev Verene Ross, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri imenovanje Verene Ross za predsednico Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0017.

---

| 24.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 132/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 132/223

---

P9_TA(2021)0403

Začasna opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2022/C 132/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0392),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0351/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0351/2021),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0267/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0267/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---