# Uradni list C 122/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 122 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6517. marec 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 122

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6517. marec 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2022/C 122/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji (ESRB/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (ESRB/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Bolgariji (ESRB/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Hrvaškem (ESRB/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Lihtenštajnu (ESRB/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Madžarskem (ESRB/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Slovaškem (ESRB/2021/16) | 28 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2022/C 122/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji (ESRB/2021/10)

1

2022/C 122/02

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (ESRB/2021/11)

9

2022/C 122/03

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Bolgariji (ESRB/2021/12)

15

2022/C 122/04

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Hrvaškem (ESRB/2021/13)

18

2022/C 122/05

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Lihtenštajnu (ESRB/2021/14)

22

2022/C 122/06

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Madžarskem (ESRB/2021/15)

25

2022/C 122/07

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Slovaškem (ESRB/2021/16)

28

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 122/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 122/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| 2022/C 122/10 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 13. januarja 2022 o predlogu spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja v zvezi z reševanjem (CON/2022/3) | 33 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

2022/C 122/10

Mnenje Evropske centralne banke z dne 13. januarja 2022 o predlogu spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja v zvezi z reševanjem (CON/2022/3)

33

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 122/11 | Menjalni tečaji eura — 16. marec 2022 | 35 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 122/11

Menjalni tečaji eura — 16. marec 2022

35

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 122/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 122/13 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 38 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 122/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 122/13

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji

(ESRB/2021/10)

(2022/C 122/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b) in (d) ter členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega lahko povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega lahko povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Poleg tega imajo lahko povratni vplivi med cenami stanovanj in stanovanjskimi posojili sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Poleg tega imajo lahko povratni vplivi med cenami stanovanj in stanovanjskimi posojili sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev ali razdolževanje posojilodajalcev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev ali razdolževanje posojilodajalcev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je ugotovljeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je ugotovljeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj v zvezi z novimi stanovanjskimi posojili. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj v zvezi z novimi stanovanjskimi posojili.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2019 izvedel sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (6). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril petim državam, tudi Nemčiji (7). |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2019 izvedel sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (6). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril petim državam, tudi Nemčiji (7).

| (7) | Glavna ranljivost, ki je bila leta 2019 ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji, je znatna precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih, povezana z obširno in hitro dinamiko cen stanovanjskih nepremičnin in nekaterimi znaki zniževanja posojilnih standardov, četudi v kontekstu splošne negotovosti zaradi znatnih vrzeli v podatkih. |
| --- | --- |

(7)

Glavna ranljivost, ki je bila leta 2019 ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji, je znatna precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih, povezana z obširno in hitro dinamiko cen stanovanjskih nepremičnin in nekaterimi znaki zniževanja posojilnih standardov, četudi v kontekstu splošne negotovosti zaradi znatnih vrzeli v podatkih.

| (8) | ESRB je nedavno zaključil novo sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. Rezultati te ocene kažejo, da so po prejemu opozoril posameznim državam septembra 2019 nekatere od njih sprejele ukrepe za odpravo zadevnih ranljivosti. Natančneje, Češka republika je sprejela pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, Nemčija je vzpostavila pravno podlago za zbiranje podatkov o posojilnih standardih za nova stanovanjska posojila gospodinjstvom, Francija je aktivirala omejitve razmerij med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI), Islandija je poostrila omejitve razmerij med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), Norveška pa je poostrila stopnjo blažilnika sistemskih tveganj. Vendar ukrepi nekaterih držav po oceni ESRB glede na povečane ranljivosti niso bili zadostni. |
| --- | --- |

(8)

ESRB je nedavno zaključil novo sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. Rezultati te ocene kažejo, da so po prejemu opozoril posameznim državam septembra 2019 nekatere od njih sprejele ukrepe za odpravo zadevnih ranljivosti. Natančneje, Češka republika je sprejela pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, Nemčija je vzpostavila pravno podlago za zbiranje podatkov o posojilnih standardih za nova stanovanjska posojila gospodinjstvom, Francija je aktivirala omejitve razmerij med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI), Islandija je poostrila omejitve razmerij med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), Norveška pa je poostrila stopnjo blažilnika sistemskih tveganj. Vendar ukrepi nekaterih držav po oceni ESRB glede na povečane ranljivosti niso bili zadostni.

| (9) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(9)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (10) | Glede Nemčije je ta nedavna ocena razkrila, da kljub leta 2017 vzpostavljenem pravnem okviru za instrumente, usmerjene na posojilojemalce, ki zajema omejen nabor ukrepov (zgornja meja razmerja LTV in zahteva glede odplačevanja), noben od teh instrumentov ni bil aktiviran v zvezi z nakopičenimi srednjeročnimi ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin. ESRB ugotavlja, da v skladu s sedanjim pravnim okvirom pogoji za aktiviranje obstoječih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(10)

Glede Nemčije je ta nedavna ocena razkrila, da kljub leta 2017 vzpostavljenem pravnem okviru za instrumente, usmerjene na posojilojemalce, ki zajema omejen nabor ukrepov (zgornja meja razmerja LTV in zahteva glede odplačevanja), noben od teh instrumentov ni bil aktiviran v zvezi z nakopičenimi srednjeročnimi ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin. ESRB ugotavlja, da v skladu s sedanjim pravnim okvirom pogoji za aktiviranje obstoječih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, niso bili izpolnjeni.

| (11) | Ocena ESRB kaže tudi to, da je rast cen stanovanjskih nepremičnin postala bolj razširjena tako v mestih kot na podeželju. Zato trenutne ocene kažejo na veliko in naraščajočo precenjenost stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji. Celovita analiza ranljivosti je trenutno okrnjena zaradi pomanjkanja podatkov o posojilnih standardih za stanovanjska posojila, so pa bili na podlagi nacionalnih predpisov o pridobivanju podatkov v zvezi s stanovanjskimi posojili, ki so začeli veljati leta 2021, sprejeti ukrepi za zbiranje podatkov od leta 2023. Razpoložljivi podatki za nedavno obdobje prikazujejo mešano sliko glede razvoja posojilnih standardov za stanovanjska posojila. Medtem ko rezultati ankete o bančnih posojilih v euroobmočju kažejo na to, da so se pogoji kreditiranja nakupov stanovanjskih nepremičnin v letu 2020 poostrili, drug zasebni vir podatkov (8) kaže na to, da se je delež vlog za posojila z visokimi razmerji LTV v letu 2020 še povečal. Še en zasebni vir podatkov, ki je na voljo nemškim organom ter zajema dejanske posle in predstavlja del celotnega trga, potrjuje, da so se razmerja LTV v zadnjem desetletju nekoliko zvišala. Poleg tega so skladno z anketo o bančnih posojilih v euroobmočju razmerja LTV med krizo upadla. Podatki kažejo tudi na to, da so razmerja DSTI in zapadlosti v prvi polovici drugega desetletja tega stoletja upadla, nato pa v drugi polovici spet narasla. Na drugi strani pa so se razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) od leta 2009 postopno povečevala. |
| --- | --- |

(11)

Ocena ESRB kaže tudi to, da je rast cen stanovanjskih nepremičnin postala bolj razširjena tako v mestih kot na podeželju. Zato trenutne ocene kažejo na veliko in naraščajočo precenjenost stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji. Celovita analiza ranljivosti je trenutno okrnjena zaradi pomanjkanja podatkov o posojilnih standardih za stanovanjska posojila, so pa bili na podlagi nacionalnih predpisov o pridobivanju podatkov v zvezi s stanovanjskimi posojili, ki so začeli veljati leta 2021, sprejeti ukrepi za zbiranje podatkov od leta 2023. Razpoložljivi podatki za nedavno obdobje prikazujejo mešano sliko glede razvoja posojilnih standardov za stanovanjska posojila. Medtem ko rezultati ankete o bančnih posojilih v euroobmočju kažejo na to, da so se pogoji kreditiranja nakupov stanovanjskih nepremičnin v letu 2020 poostrili, drug zasebni vir podatkov (8) kaže na to, da se je delež vlog za posojila z visokimi razmerji LTV v letu 2020 še povečal. Še en zasebni vir podatkov, ki je na voljo nemškim organom ter zajema dejanske posle in predstavlja del celotnega trga, potrjuje, da so se razmerja LTV v zadnjem desetletju nekoliko zvišala. Poleg tega so skladno z anketo o bančnih posojilih v euroobmočju razmerja LTV med krizo upadla. Podatki kažejo tudi na to, da so razmerja DSTI in zapadlosti v prvi polovici drugega desetletja tega stoletja upadla, nato pa v drugi polovici spet narasla. Na drugi strani pa so se razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) od leta 2009 postopno povečevala.

| (12) | Nemčija poleg tega po tem, ko je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprostila stopnjo svojega proticikličnega kapitalskega blažilnika, ni uporabila dodatnih kapitalski ukrepov, s katerimi bi obravnavala obstoječe ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin in spodbujala finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(12)

Nemčija poleg tega po tem, ko je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprostila stopnjo svojega proticikličnega kapitalskega blažilnika, ni uporabila dodatnih kapitalski ukrepov, s katerimi bi obravnavala obstoječe ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin in spodbujala finančno stabilnost.

| (13) | ESRB je na podlagi navedenih nedavnih gibanj, zlasti ob upoštevanju dokazov o precenjenosti stanovanjskih nepremičnin, sklenil, da bi bilo treba aktivirati ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, za obravnavo srednjeročnih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji. Zato bi morali nemški organi nemudoma aktivirati pravno zavezujočo ali, če to po nemškem pravu ni mogoče, pravno nezavezujočo omejitev razmerja LTV, da zagotovijo zanesljive posojilne standarde v zvezi s precenjenimi stanovanjskimi nepremičninami. Obenem bi se s kapitalskimi ukrepi, na primer aktiviranjem proticikličnega kapitalskega blažilnika ali sektorskega blažilnika sistemskih tveganj, kot dopolnitev ukrepa glede razmerja LTV povečala odpornost bančnega sektorja v Nemčiji na ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, ki so se morda že nakopičile – glede na vsesplošno precenjenost stanovanjskih nepremičnin in negotovost v zvezi s posojilnimi standardi za hipotekarna posojila, odobrena v zadnjih letih. Poleg tega bi se lahko z ustreznim kombiniranjem s pravno zavezujočimi ali, če to po nemškem pravu ni mogoče, pravno nezavezujočimi dohodkovnimi instrumenti povečala učinkovitost omejitve razmerja LTV pri obravnavanju ranljivosti v zvezi s financiranjem stanovanjskih nepremičnin. Zato bi bilo treba nemški pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, dopolniti z dohodkovnimi instrumenti in ga prilagoditi tako, da bo mogoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, aktivirati bolj pravočasno in tako preprečiti kopičenje ranljivosti – |
| --- | --- |

(13)

ESRB je na podlagi navedenih nedavnih gibanj, zlasti ob upoštevanju dokazov o precenjenosti stanovanjskih nepremičnin, sklenil, da bi bilo treba aktivirati ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, za obravnavo srednjeročnih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji. Zato bi morali nemški organi nemudoma aktivirati pravno zavezujočo ali, če to po nemškem pravu ni mogoče, pravno nezavezujočo omejitev razmerja LTV, da zagotovijo zanesljive posojilne standarde v zvezi s precenjenimi stanovanjskimi nepremičninami. Obenem bi se s kapitalskimi ukrepi, na primer aktiviranjem proticikličnega kapitalskega blažilnika ali sektorskega blažilnika sistemskih tveganj, kot dopolnitev ukrepa glede razmerja LTV povečala odpornost bančnega sektorja v Nemčiji na ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, ki so se morda že nakopičile – glede na vsesplošno precenjenost stanovanjskih nepremičnin in negotovost v zvezi s posojilnimi standardi za hipotekarna posojila, odobrena v zadnjih letih. Poleg tega bi se lahko z ustreznim kombiniranjem s pravno zavezujočimi ali, če to po nemškem pravu ni mogoče, pravno nezavezujočimi dohodkovnimi instrumenti povečala učinkovitost omejitve razmerja LTV pri obravnavanju ranljivosti v zvezi s financiranjem stanovanjskih nepremičnin. Zato bi bilo treba nemški pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, dopolniti z dohodkovnimi instrumenti in ga prilagoditi tako, da bo mogoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, aktivirati bolj pravočasno in tako preprečiti kopičenje ranljivosti –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – omejitev razmerja LTV

Priporoča se, da ustrezni organi določijo pravno zavezujočo omejitev razmerja LTV za zmanjšanje ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji, ki so vir tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Če to po nemškem pravu ni mogoče, se priporoča, da ustrezni organi za ta namen aktivirajo pravno nezavezujočo omejitev razmerja LTV.

Priporočilo B – aktiviranje kapitalskih ukrepov

Priporoča se, da ustrezni organi aktivirajo ustrezne kapitalske ukrepe za zagotovitev odpornosti kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Nemčiji, in dopolnitev omejitve razmerja LTV iz priporočila A pri zmanjševanju ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji, ki so vir tveganja za finančno stabilnost.

Priporočilo C – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, v zvezi s sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Priporoča se, da ustrezni organi zagotovijo, da bo obstoječi pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, zajemal vsaj naslednje pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce:

| (a) | omejitve razmerja DTV in omejitve razmerja DSTI; |
| --- | --- |

(a)

omejitve razmerja DTV in omejitve razmerja DSTI;

| (b) | omejitve razmerja LTV; |
| --- | --- |

(b)

omejitve razmerja LTV;

| (c) | omejitve zapadlosti in |
| --- | --- |

(c)

omejitve zapadlosti in

| (d) | zahteve glede odplačevanja. |
| --- | --- |

(d)

zahteve glede odplačevanja.

Priporočilo D – spremljanje ranljivosti in aktiviranje dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

| 1. | Priporoča se, da ustrezni organi pozorno spremljajo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, v srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priporoča se, da ustrezni organi glede na rezultate spremljanja na podlagi podpriporočila D(1) in zato, da se prepreči čezmerno kopičenje kreditnega tveganja, aktivirajo pravno zavezujoče dohodkovne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, na primer omejitve razmerja DTI ali razmerja DSTI. Če to po nemškem pravu ni mogoče, se priporoča, da ustrezni organi za ta namen aktivirajo pravno nezavezujoče dohodkovne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce. |
| --- | --- |

2.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

| 1. | V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „ustrezni organi“ pomeni organe, ki so v Nemčiji zadolženi za spreminjanje pravnega okvira za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, spremljanje sistemskih tveganj ali aktiviranje kapitalskih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„ustrezni organi“ pomeni organe, ki so v Nemčiji zadolženi za spreminjanje pravnega okvira za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, spremljanje sistemskih tveganj ali aktiviranje kapitalskih ukrepov;

| (b) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(b)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (c) | „kapitalski ukrepi“ pomeni kapitalske zahteve, ki se določijo za kreditno institucijo za preprečitev in/ali zmanjšanje sistemskega tveganja, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ter ki vključujejo zahteve po členu 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali poglavju 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU, na primer proticiklični kapitalski blažilnik ali sektorski blažilnik sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(c)

„kapitalski ukrepi“ pomeni kapitalske zahteve, ki se določijo za kreditno institucijo za preprečitev in/ali zmanjšanje sistemskega tveganja, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ter ki vključujejo zahteve po členu 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali poglavju 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU, na primer proticiklični kapitalski blažilnik ali sektorski blažilnik sistemskih tveganj;

| (d) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (e) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce, vključno z omejitvami razmerja LTV, razmerja DTI, razmerja DSTI in zapadlosti ter zahtevami glede odplačevanja; |
| --- | --- |

(e)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce, vključno z omejitvami razmerja LTV, razmerja DTI, razmerja DSTI in zapadlosti ter zahtevami glede odplačevanja;

| (f) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(f)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (g) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(g)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (h) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(h)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju;

| (i) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih; |
| --- | --- |

(i)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih;

| (j) | „zahteve glede odplačevanja“ pomeni ukrepe v zvezi z amortizacijskim načrtom posojila. |
| --- | --- |

(j)

„zahteve glede odplačevanja“ pomeni ukrepe v zvezi z amortizacijskim načrtom posojila.

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A, priporočila B, priporočila C in priporočila D; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A, priporočila B, priporočila C in priporočila D;

| (b) | kadar se v skladu s priporočilom A, priporočilom B in priporočilom D aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, ali kapitalski ukrepi, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(b)

kadar se v skladu s priporočilom A, priporočilom B in priporočilom D aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, ali kapitalski ukrepi, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (c) | posebna merila za skladnost s tem priporočilom so določena v Prilogi. |
| --- | --- |

(c)

posebna merila za skladnost s tem priporočilom so določena v Prilogi.

| 2. | Naslovniki poročajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI, zapadlost in profil odplačevanja, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI, zapadlost in profil odplačevanja, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 morajo naslovniki Evropski parlament, Svet, Komisijo in ESRB obvestiti, katere ukrepe so sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljiti vsako neukrepanje. Naslovniki navedeno obveščanje izvedejo po naslednjem časovnem razporedu:

| 1. | Priporočilo A

  Naslovniki priporočila A morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z naložitvijo omejitve razmerja LTV za zmanjšanje ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji, ki je vir tveganja za finančno stabilnost. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

1.

Priporočilo A

Naslovniki priporočila A morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z naložitvijo omejitve razmerja LTV za zmanjšanje ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji, ki je vir tveganja za finančno stabilnost. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| 2. | Priporočilo B

  Naslovniki priporočila B morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B

Naslovniki priporočila B morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| 3. | Priporočilo C

  Naslovniki priporočila C morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2025 predložiti končno poročilo o izvajanju priporočila C, vključno s pojasnilom, kateri organ ali organi so pristojni za odločanje o aktiviranju in izvajanju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, navedenih v priporočilu. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

3.

Priporočilo C

Naslovniki priporočila C morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2025 predložiti končno poročilo o izvajanju priporočila C, vključno s pojasnilom, kateri organ ali organi so pristojni za odločanje o aktiviranju in izvajanju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, navedenih v priporočilu. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| 4. | Priporočilo D

  Naslovniki priporočila D morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o spremljanju ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila v srednjeročnem obdobju, ter o ukrepih, ki so jih sprejeli za obravnavanje teh ranljivosti. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

4.

Priporočilo D

Naslovniki priporočila D morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o spremljanju ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila v srednjeročnem obdobju, ter o ukrepih, ki so jih sprejeli za obravnavanje teh ranljivosti. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. |
| --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Priporočilo ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, september 2019, dostopen na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(7)  Opozorilo ESRB/2019/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji (UL C 366, 30.10.2019, str. 45).

7

(8)  Podatki s platforme za kreditno posredništvo, ki pa morda niso povsem reprezentativni za nemški trg hipotekarnih posojil.

8

(9)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

PRILOGA

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILO

Priporočilo A – omejitev razmerja LTV

Za priporočilo A se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Naslovniki si morajo pri aktiviranju omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) prizadevati za to, da preprečijo znaten ali naraščajoč delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko povzročila kreditne izgube ob neplačevanju v povezavi z znižanjem cen stanovanjskih nepremičnin, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

1.

Naslovniki si morajo pri aktiviranju omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) prizadevati za to, da preprečijo znaten ali naraščajoč delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko povzročila kreditne izgube ob neplačevanju v povezavi z znižanjem cen stanovanjskih nepremičnin, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| 2. | Naslovniki bi morali uporabiti enega ali več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi zagotovili učinkovitost sprejetih ukrepov in čim bolj zmanjšali možnost izogibanja tem ukrepom ali neželenih posledic, zaradi česar bi bili lahko manj učinkoviti in bi lahko nastala tveganja na drugih področjih, zlasti z zagotovitvijo, da se bodo ukrepi uporabljali za posojila vseh vrst posojilodajalcev, za fizične osebe kot posojilojemalce in – kolikor se oceni za potrebno – za vse druge vrste posojilojemalcev. |
| --- | --- |

2.

Naslovniki bi morali uporabiti enega ali več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi zagotovili učinkovitost sprejetih ukrepov in čim bolj zmanjšali možnost izogibanja tem ukrepom ali neželenih posledic, zaradi česar bi bili lahko manj učinkoviti in bi lahko nastala tveganja na drugih področjih, zlasti z zagotovitvijo, da se bodo ukrepi uporabljali za posojila vseh vrst posojilodajalcev, za fizične osebe kot posojilojemalce in – kolikor se oceni za potrebno – za vse druge vrste posojilojemalcev.

| 3. | Pred aktiviranjem omejitve razmerja LTV je treba oceniti položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba tega ukrepa. |
| --- | --- |

3.

Pred aktiviranjem omejitve razmerja LTV je treba oceniti položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba tega ukrepa.

| 4. | Po aktiviranju omejitve razmerja LTV bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Nemčiji, potrebna dodatna poostritev tega ukrepa ali aktiviranje dodatnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. To bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

4.

Po aktiviranju omejitve razmerja LTV bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Nemčiji, potrebna dodatna poostritev tega ukrepa ali aktiviranje dodatnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. To bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

| 5. | Naslovniki bi morali pri aktiviranju ali umerjanju omejitve razmerja LTV upoštevati vsa posojila, ki jih bodo morala nazadnje odplačati gospodinjstva iz svojih dohodkov, ne glede na obliko posojil. |
| --- | --- |

5.

Naslovniki bi morali pri aktiviranju ali umerjanju omejitve razmerja LTV upoštevati vsa posojila, ki jih bodo morala nazadnje odplačati gospodinjstva iz svojih dohodkov, ne glede na obliko posojil.

Priporočilo B – aktiviranje kapitalskih ukrepov

Za priporočilo B se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Naslovniki si morajo pri aktiviranju kapitalskih ukrepov prizadevati za zagotovitev odpornosti kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Nemčiji, zaradi možnosti uresničitve sistemskega tveganja, povezanega s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko privedla do neposrednih in posrednih kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil ali zaradi zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila. |
| --- | --- |

1.

Naslovniki si morajo pri aktiviranju kapitalskih ukrepov prizadevati za zagotovitev odpornosti kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Nemčiji, zaradi možnosti uresničitve sistemskega tveganja, povezanega s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko privedla do neposrednih in posrednih kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil ali zaradi zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila.

| 2. | Pred aktiviranjem kapitalskih ukrepov je treba oceniti položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali bi bilo aktiviranje teh ukrepov primerno. |
| --- | --- |

2.

Pred aktiviranjem kapitalskih ukrepov je treba oceniti položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali bi bilo aktiviranje teh ukrepov primerno.

| 3. | Po aktiviranju kapitalskih ukrepov bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Nemčiji, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov. To bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

3.

Po aktiviranju kapitalskih ukrepov bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Nemčiji, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov. To bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

Priporočilo C – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, v zvezi s sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Za priporočilo C se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | V nemškem pravnem okviru za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi bilo treba zagotoviti, da:






  (a) | se bodo omejitve razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) in razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI) ter omejitve zapadlosti uporabljale za posojila vseh vrst posojilodajalcev vsem vrstam posojilojemalcev, da se prepreči izogibanje omejitvam, pri čemer bi se morale navedene omejitve uporabljati predvsem za fizične osebe kot posojilojemalce, pa tudi za druge vrste posojilojemalcev, če je zaradi struktur financiranja taka razširitev potrebna, da se prepreči izogibanje omejitvam; |
| --- | --- | --- |

1.

V nemškem pravnem okviru za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi bilo treba zagotoviti, da:

(a)

se bodo omejitve razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) in razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI) ter omejitve zapadlosti uporabljale za posojila vseh vrst posojilodajalcev vsem vrstam posojilojemalcev, da se prepreči izogibanje omejitvam, pri čemer bi se morale navedene omejitve uporabljati predvsem za fizične osebe kot posojilojemalce, pa tudi za druge vrste posojilojemalcev, če je zaradi struktur financiranja taka razširitev potrebna, da se prepreči izogibanje omejitvam;

| (b) | lahko nemški organi, zadolženi za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, učinkovito in preventivno aktivirajo vse pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, in da se jim zagotovi ustrezna prožnost pri oblikovanju teh ukrepov na podlagi prepoznanih ranljivosti. |
| --- | --- |

(b)

lahko nemški organi, zadolženi za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, učinkovito in preventivno aktivirajo vse pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, in da se jim zagotovi ustrezna prožnost pri oblikovanju teh ukrepov na podlagi prepoznanih ranljivosti.

| 2. | Spremembe nemškega pravnega okvira za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi morale začeti veljati najpozneje 1. junija 2024. |
| --- | --- |

2.

Spremembe nemškega pravnega okvira za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi morale začeti veljati najpozneje 1. junija 2024.

Priporočilo D – spremljanje ranljivosti in aktiviranje dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Za podpriporočilo D(1) se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Pri spremljanju ranljivosti v zvezi z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila v srednjeročnem obdobju bi morali naslovniki spremljati delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila in pri katerih obstaja tveganje, da dolga ne bodo zmogli redno odplačevati brez znatnega zmanjšanja svoje potrošnje, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

Za podpriporočilo D(2) se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Pri aktiviranju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, si morajo naslovniki prizadevati za to, da preprečijo znaten ali naraščajoč delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila in pri katerih obstaja tveganje, da dolga ne bodo zmogli redno odplačevati brez znatnega zmanjšanja svoje potrošnje, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

1.

Pri aktiviranju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, si morajo naslovniki prizadevati za to, da preprečijo znaten ali naraščajoč delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila in pri katerih obstaja tveganje, da dolga ne bodo zmogli redno odplačevati brez znatnega zmanjšanja svoje potrošnje, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| 2. | Naslovniki bi morali uporabiti enega ali več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi zagotovili učinkovitost sprejetih ukrepov in čim bolj zmanjšali možnost izogibanja tem ukrepom ali neželenih posledic, zaradi česar bi bili lahko manj učinkoviti in bi lahko nastala tveganja na drugih področjih, zlasti z zagotovitvijo, da se bodo ukrepi uporabljali za posojila vseh vrst posojilodajalcev, za fizične osebe kot posojilojemalce in – kolikor se oceni za potrebno – za vse druge vrste posojilojemalcev. |
| --- | --- |

2.

Naslovniki bi morali uporabiti enega ali več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi zagotovili učinkovitost sprejetih ukrepov in čim bolj zmanjšali možnost izogibanja tem ukrepom ali neželenih posledic, zaradi česar bi bili lahko manj učinkoviti in bi lahko nastala tveganja na drugih področjih, zlasti z zagotovitvijo, da se bodo ukrepi uporabljali za posojila vseh vrst posojilodajalcev, za fizične osebe kot posojilojemalce in – kolikor se oceni za potrebno – za vse druge vrste posojilojemalcev.

| 3. | Pred aktiviranjem dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov. |
| --- | --- |

3.

Pred aktiviranjem dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov.

| 4. | Po aktiviranju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo za obravnavanje ranljivosti, ugotovljenih v Nemčiji, morda potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. To bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

4.

Po aktiviranju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo za obravnavanje ranljivosti, ugotovljenih v Nemčiji, morda potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. To bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

| 5. | Naslovniki bi morali pri aktiviranju ali umerjanju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, upoštevati vsa posojila, ki jih bodo morala nazadnje odplačati gospodinjstva iz svojih dohodkov, ne glede na obliko posojil. |
| --- | --- |

5.

Naslovniki bi morali pri aktiviranju ali umerjanju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, upoštevati vsa posojila, ki jih bodo morala nazadnje odplačati gospodinjstva iz svojih dohodkov, ne glede na obliko posojil.

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/9

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji

(ESRB/2021/11)

(2022/C 122/02)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2) (b) in (d) ter členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je ugotovljeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je ugotovljeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (6). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, tudi Avstriji (7). |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (6). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, tudi Avstriji (7).

| (7) | Glavni ranljivosti, ki sta bili leta 2016 ugotovljeni na trgu stanovanjskih nepremičnin v Avstriji, sta močna rast cen stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih posojil ter tveganje nadaljnjega zniževanja posojilnih standardov. |
| --- | --- |

(7)

Glavni ranljivosti, ki sta bili leta 2016 ugotovljeni na trgu stanovanjskih nepremičnin v Avstriji, sta močna rast cen stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih posojil ter tveganje nadaljnjega zniževanja posojilnih standardov.

| (8) | Avstrijski nacionalni organi so za zagotavljanje preudarnih posojilnih standardov od leta 2018 uporabljali komunikacijska orodja skupaj z okrepljeno dejavnostjo makrobonitetnega nadzora. ESRB je v svojem nadaljnjem poročilu o državah, ki so leta 2016 prejele opozorila o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin (8), potrdil, da je mogoče z ukrepi, ki so jih sprejeli avstrijski nacionalni organi, učinkovito obravnavati glavne nastajajoče ranljivosti. Je pa ESRB tudi ugotovil, da so avstrijski nacionalni organi leta 2017 pridobili pooblastila za sprejetje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki bi jih bilo mogoče izvršiti, če bi se nastajajoče ranljivosti pospešile. |
| --- | --- |

(8)

Avstrijski nacionalni organi so za zagotavljanje preudarnih posojilnih standardov od leta 2018 uporabljali komunikacijska orodja skupaj z okrepljeno dejavnostjo makrobonitetnega nadzora. ESRB je v svojem nadaljnjem poročilu o državah, ki so leta 2016 prejele opozorila o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin (8), potrdil, da je mogoče z ukrepi, ki so jih sprejeli avstrijski nacionalni organi, učinkovito obravnavati glavne nastajajoče ranljivosti. Je pa ESRB tudi ugotovil, da so avstrijski nacionalni organi leta 2017 pridobili pooblastila za sprejetje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki bi jih bilo mogoče izvršiti, če bi se nastajajoče ranljivosti pospešile.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru. V tem okviru je ESRB ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru. V tem okviru je ESRB ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane.

| (10) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(10)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (11) | Glede Avstrije je ta nedavna ocena razkrila, da se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin po obdobju zmerne rasti pospešila in presegla rast realnega razpoložljivega dohodka. Poleg tega se je postopno povečalo kreditiranje gospodinjstev. Ocena ESRB kaže tudi to, da se je od septembra 2019 realna rast cen stanovanjskih nepremičnin v prvem četrtletju leta 2021 pospešila in presegla rast realnega razpoložljivega dohodka v navedenem obdobju. Skladno z navedenimi gibanji se je po oceni centralne banke Oesterreichische Nationalbank precenjenost stanovanjskih nepremičnin v prvem četrtletju leta 2021 še povečala. Realna rast stanovanjskih posojil gospodinjstvom se je postopno povečevala od leta 2019. V sporočilu avstrijskega odbora za finančno stabilnost iz junija 2021 (9) je navedeno, da so posojilni standardi za hipotekarna posojila v smislu razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) in razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI) v zadnjem času še naprej rasli glede na petletno povprečje, ter da je delež posojil s povišanimi vrednostmi teh razmerij znaten. |
| --- | --- |

(11)

Glede Avstrije je ta nedavna ocena razkrila, da se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin po obdobju zmerne rasti pospešila in presegla rast realnega razpoložljivega dohodka. Poleg tega se je postopno povečalo kreditiranje gospodinjstev. Ocena ESRB kaže tudi to, da se je od septembra 2019 realna rast cen stanovanjskih nepremičnin v prvem četrtletju leta 2021 pospešila in presegla rast realnega razpoložljivega dohodka v navedenem obdobju. Skladno z navedenimi gibanji se je po oceni centralne banke Oesterreichische Nationalbank precenjenost stanovanjskih nepremičnin v prvem četrtletju leta 2021 še povečala. Realna rast stanovanjskih posojil gospodinjstvom se je postopno povečevala od leta 2019. V sporočilu avstrijskega odbora za finančno stabilnost iz junija 2021 (9) je navedeno, da so posojilni standardi za hipotekarna posojila v smislu razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) in razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI) v zadnjem času še naprej rasli glede na petletno povprečje, ter da je delež posojil s povišanimi vrednostmi teh razmerij znaten.

| (12) | Sedanja kombinacija politik je samo delno ustrezna in delno zadostna za obravnavanje povečanih ranljivosti. Avstrija poleg tega ni uporabila dodatnih kapitalskih ukrepov za obravnavanje obstoječih ranljivosti in spodbujanje finančne stabilnosti. Ugotovljene ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji tudi niso bile v celoti upoštevane v utežeh tveganja za hipotekarna posojila, kakor jih uporabljajo kreditne institucije, ki pri izračunu kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(12)

Sedanja kombinacija politik je samo delno ustrezna in delno zadostna za obravnavanje povečanih ranljivosti. Avstrija poleg tega ni uporabila dodatnih kapitalskih ukrepov za obravnavanje obstoječih ranljivosti in spodbujanje finančne stabilnosti. Ugotovljene ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji tudi niso bile v celoti upoštevane v utežeh tveganja za hipotekarna posojila, kakor jih uporabljajo kreditne institucije, ki pri izračunu kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen.

| (13) | ESRB je na podlagi navedenih nedavnih gibanj sklenil, da bi aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, povečalo učinkovitost že sprejetih ukrepov za ustrezno obravnavanje srednjeročnih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji. Ko ali če bi ocenili, da ti ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, niso dovolj učinkoviti za obravnavanje srednjeročnih ranljivosti, bi bilo treba razmisliti o kapitalskih ukrepih, na primer instrumentih za povečanje uteži tveganja za izpostavljenosti do stanovanjskih nepremičnin po pristopu na podlagi notranjih bonitetnih ocen, sektorskega blažilnika sistemskih tveganj ali proticikličnega kapitalskega blažilnika. S temi ukrepi bi se povečala odpornost bančnega sektorja v Avstriji na tveganja, ki so se morda nakopičila, na primer precenjenost stanovanjskih nepremičnin in nekoliko ohlapne posojilne standarde za hipotekarna posojila, odobrena v zadnjih letih – |
| --- | --- |

(13)

ESRB je na podlagi navedenih nedavnih gibanj sklenil, da bi aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, povečalo učinkovitost že sprejetih ukrepov za ustrezno obravnavanje srednjeročnih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji. Ko ali če bi ocenili, da ti ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, niso dovolj učinkoviti za obravnavanje srednjeročnih ranljivosti, bi bilo treba razmisliti o kapitalskih ukrepih, na primer instrumentih za povečanje uteži tveganja za izpostavljenosti do stanovanjskih nepremičnin po pristopu na podlagi notranjih bonitetnih ocen, sektorskega blažilnika sistemskih tveganj ali proticikličnega kapitalskega blažilnika. S temi ukrepi bi se povečala odpornost bančnega sektorja v Avstriji na tveganja, ki so se morda nakopičila, na primer precenjenost stanovanjskih nepremičnin in nekoliko ohlapne posojilne standarde za hipotekarna posojila, odobrena v zadnjih letih –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Priporoča se, da ustrezni organi aktivirajo pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, za zmanjšanje ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji, ki so vir tveganja za finančno stabilnost.

Priporočilo B – aktiviranje ali poostritev kapitalskih ukrepov

Priporoča se, da ustrezni organi aktivirajo ali poostrijo kapitalske ukrepe za zagotovitev odpornosti kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Avstriji, ter dopolnitev ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, pri zmanjševanju ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji, ki so vir tveganja za finančno stabilnost, ko ali če bi ocenili, da ti zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, niso dovolj učinkoviti za obravnavanje srednjeročnih ranljivosti.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

| 1. | V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „ustrezni organi“ pomeni organe, ki so v Avstriji zadolženi za aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ali kapitalskih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„ustrezni organi“ pomeni organe, ki so v Avstriji zadolženi za aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ali kapitalskih ukrepov;

| (b) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce, vključno z omejitvami razmerja LTV, razmerja med dolgom in dohodkom (DTI), razmerja DSTI in zapadlosti ter zahtevami glede odplačevanja; |
| --- | --- |

(b)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce, vključno z omejitvami razmerja LTV, razmerja med dolgom in dohodkom (DTI), razmerja DSTI in zapadlosti ter zahtevami glede odplačevanja;

| (c) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(c)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (d) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(d)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (e) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(e)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (f) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(f)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju;

| (g) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih; |
| --- | --- |

(g)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih;

| (h) | „zahteve glede odplačevanja“ pomeni ukrepe v zvezi z amortizacijskim načrtom posojila; |
| --- | --- |

(h)

„zahteve glede odplačevanja“ pomeni ukrepe v zvezi z amortizacijskim načrtom posojila;

| (i) | „kapitalski ukrepi“ pomeni kapitalske zahteve, ki se določijo za kreditno institucijo za preprečitev in/ali zmanjšanje sistemskega tveganja, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ter ki vključujejo zahteve po členu 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali poglavju 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU, na primer proticiklični kapitalski blažilnik ali sektorski blažilnik sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

(i)

„kapitalski ukrepi“ pomeni kapitalske zahteve, ki se določijo za kreditno institucijo za preprečitev in/ali zmanjšanje sistemskega tveganja, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ter ki vključujejo zahteve po členu 124, 164 ali 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali poglavju 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU, na primer proticiklični kapitalski blažilnik ali sektorski blažilnik sistemskih tveganj;

| (j) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(j)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B;

| (b) | kadar se aktivirajo pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, in/ali kapitalski ukrepi, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Avstrije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(b)

kadar se aktivirajo pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, in/ali kapitalski ukrepi, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Avstrije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (c) | posebna merila za skladnost s tem priporočilom so določena v Prilogi. |
| --- | --- |

(c)

posebna merila za skladnost s tem priporočilom so določena v Prilogi.

| 2. | Naslovniki poročajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI, zapadlost in profil odplačevanja, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (10), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI, zapadlost in profil odplačevanja, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (10), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 morajo naslovniki Evropski parlament, Svet, Komisijo in ESRB obvestiti, katere ukrepe so sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljiti vsako neukrepanje. Naslovniki navedeno obveščanje izvedejo po naslednjem časovnem razporedu:

| 1. | Priporočilo A







  (a) | Naslovniki priporočila A morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- | --- |

1.

Priporočilo A

(a)

Naslovniki priporočila A morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| 2. | Priporočilo B

  Naslovniki priporočila B morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B

Naslovniki priporočila B morajo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB do 30. junija 2023 in 30. junija 2025 predložiti poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. |
| --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Priporočilo ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU residential real estate sector, ESRB, november 2016, dostopen na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the EU residential real estate sector

(7)  Opozorilo ESRB/2016/05 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (UL C 31, 31.1.2017, str. 43).

7

(8)  Glej dokument Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector, ESRB, september 2019, dostopen na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

8

Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector

(9)  Sporočilo za javnost o 28. zasedanju odbora za finančno stabilnost, dostopno na spletni strani tega odbora na naslovu https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

10

---

PRILOGA

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILO

Priporočilo A – aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Za priporočilo A se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Naslovniki bi si morali pri aktiviranju pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, prizadevati za to, da se prepreči znaten ali naraščajoč delež:






  (a) | novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko povzročila kreditne izgube ob neplačevanju v povezavi z znižanjem cen stanovanjskih nepremičnin; |
| --- | --- | --- |

1.

Naslovniki bi si morali pri aktiviranju pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, prizadevati za to, da se prepreči znaten ali naraščajoč delež:

(a)

novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko povzročila kreditne izgube ob neplačevanju v povezavi z znižanjem cen stanovanjskih nepremičnin;

| (b) | posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila in pri katerih obstaja tveganje, da dolga ne bodo zmogli redno odplačevati brez znatnega zmanjšanja svoje potrošnje, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(b)

posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila in pri katerih obstaja tveganje, da dolga ne bodo zmogli redno odplačevati brez znatnega zmanjšanja svoje potrošnje, če bi se poslabšale gospodarske in finančne razmere, zvišali stroški odplačevanja dolgov ali pojavila neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| 2. | Naslovniki bi morali uporabiti enega ali več pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi zagotovili učinkovitost sprejetih ukrepov in čim bolj zmanjšali možnost izogibanja tem ukrepom ali neželenih posledic, zaradi česar bi bili lahko manj učinkoviti in bi lahko nastala tveganja na drugih področjih, zlasti z zagotovitvijo, da se bodo pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, uporabljali za posojila vseh vrst posojilodajalcev vsem vrstam posojilojemalcev. |
| --- | --- |

2.

Naslovniki bi morali uporabiti enega ali več pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi zagotovili učinkovitost sprejetih ukrepov in čim bolj zmanjšali možnost izogibanja tem ukrepom ali neželenih posledic, zaradi česar bi bili lahko manj učinkoviti in bi lahko nastala tveganja na drugih področjih, zlasti z zagotovitvijo, da se bodo pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, uporabljali za posojila vseh vrst posojilodajalcev vsem vrstam posojilojemalcev.

| 3. | Pred aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Avstrije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov. |
| --- | --- |

3.

Pred aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Avstrije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov.

| 4. | Pred aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in za določitev primerne umeritve in postopne uvedbe teh ukrepov bi morali naslovniki upoštevati trenutni izbor in umerjenost ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in s tem zagotoviti večjo učinkovitost zmanjševanja ugotovljenih ranljivosti v Avstriji. |
| --- | --- |

4.

Pred aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in za določitev primerne umeritve in postopne uvedbe teh ukrepov bi morali naslovniki upoštevati trenutni izbor in umerjenost ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in s tem zagotoviti večjo učinkovitost zmanjševanja ugotovljenih ranljivosti v Avstriji.

| 5. | Po aktiviranju pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Avstriji, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov. To bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

5.

Po aktiviranju pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Avstriji, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov. To bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

| 6. | Naslovniki bi morali pri aktiviranju ali umerjanju pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, upoštevati vsa posojila, ki jih bodo morala odplačati gospodinjstva iz svojih dohodkov, ne glede na obliko posojil, torej bi bilo treba posojila stanovanjskim družbam obravnavati kot zadolženost gospodinjstev. |
| --- | --- |

6.

Naslovniki bi morali pri aktiviranju ali umerjanju pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, upoštevati vsa posojila, ki jih bodo morala odplačati gospodinjstva iz svojih dohodkov, ne glede na obliko posojil, torej bi bilo treba posojila stanovanjskim družbam obravnavati kot zadolženost gospodinjstev.

Priporočilo B – aktiviranje ali poostritev kapitalskih ukrepov

Za priporočilo B se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Naslovniki si morajo pri aktiviranju dodatnih ali poostritvi obstoječih kapitalskih ukrepov prizadevati za zagotovitev odpornosti kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Avstriji, zaradi možnosti uresničitve sistemskega tveganja, povezanega s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko privedla do neposrednih in posrednih kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil ali zaradi zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila. |
| --- | --- |

1.

Naslovniki si morajo pri aktiviranju dodatnih ali poostritvi obstoječih kapitalskih ukrepov prizadevati za zagotovitev odpornosti kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Avstriji, zaradi možnosti uresničitve sistemskega tveganja, povezanega s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko privedla do neposrednih in posrednih kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil ali zaradi zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila.

| 2. | Pred aktiviranjem dodatnih ali poostritvijo obstoječih kapitalskih ukrepov je treba oceniti položaj Avstrije v gospodarskem in finančnem ciklu ter zadostnost pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, kakor so bili aktivirani v skladu s priporočilom A, pri obravnavanju srednjeročnih ranljivosti, da se ugotovi, ali bi bilo primerno aktivirati ali poostriti kapitalske ukrepe. |
| --- | --- |

2.

Pred aktiviranjem dodatnih ali poostritvijo obstoječih kapitalskih ukrepov je treba oceniti položaj Avstrije v gospodarskem in finančnem ciklu ter zadostnost pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, kakor so bili aktivirani v skladu s priporočilom A, pri obravnavanju srednjeročnih ranljivosti, da se ugotovi, ali bi bilo primerno aktivirati ali poostriti kapitalske ukrepe.

| 3. | Po aktiviranju dodatnih ali poostritvi obstoječih kapitalskih ukrepov bo morda treba za obravnavanje ranljivosti, ugotovljenih v Avstriji, te ukrepe še poostriti ali aktivirati dodatne makrobonitetne ukrepe. To bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

3.

Po aktiviranju dodatnih ali poostritvi obstoječih kapitalskih ukrepov bo morda treba za obravnavanje ranljivosti, ugotovljenih v Avstriji, te ukrepe še poostriti ali aktivirati dodatne makrobonitetne ukrepe. To bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/15

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Bolgariji

(ESRB/2021/12)

(2022/C 122/03)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(c) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(5)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP.

| (7) | Glede Bolgarije je ta nedavna ocena pokazala naslednje:






  a. | Cene stanovanjskih nepremičnin so v Bolgariji v zadnjih dveh letih realno zmerno rasle in so se do sredine leta 2020 v povprečju medletno zvišale za približno 3,5 %. Od takrat se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin povečala na približno 7 % sredi leta 2021, kar odraža tudi bazne učinke nižje rasti cen stanovanjskih nepremičnin v prvi polovici leta 2020. Ocene centralne banke Българска народна банка (Bolgarska narodna banka) kažejo, da so bile stanovanjske nepremičnine ob koncu leta 2020 nekoliko precenjene. |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede Bolgarije je ta nedavna ocena pokazala naslednje:

a.

Cene stanovanjskih nepremičnin so v Bolgariji v zadnjih dveh letih realno zmerno rasle in so se do sredine leta 2020 v povprečju medletno zvišale za približno 3,5 %. Od takrat se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin povečala na približno 7 % sredi leta 2021, kar odraža tudi bazne učinke nižje rasti cen stanovanjskih nepremičnin v prvi polovici leta 2020. Ocene centralne banke Българска народна банка (Bolgarska narodna banka) kažejo, da so bile stanovanjske nepremičnine ob koncu leta 2020 nekoliko precenjene.

| b. | Hkrati se je medletna rast stanovanjskih posojil gospodinjstvom v Bolgariji v zadnjih letih znatno pospešila in avgusta 2021 realno dosegla 13 %. |
| --- | --- |

b.

Hkrati se je medletna rast stanovanjskih posojil gospodinjstvom v Bolgariji v zadnjih letih znatno pospešila in avgusta 2021 realno dosegla 13 %.

| c. | Po podatkih Evropskega bančnega organa je raven nedonosnih posojil v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Bolgariji v drugem četrtletju leta 2021 znašala 5,3 % (3). Hkrati je visok količnik kritja teh posojil (48,1 % v primerjavi s 25,7 % za celotno Unijo) pomemben olajševalni dejavnik. |
| --- | --- |

c.

Po podatkih Evropskega bančnega organa je raven nedonosnih posojil v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Bolgariji v drugem četrtletju leta 2021 znašala 5,3 % (3). Hkrati je visok količnik kritja teh posojil (48,1 % v primerjavi s 25,7 % za celotno Unijo) pomemben olajševalni dejavnik.

| d. | Glede na navedeno je bila zadolženost gospodinjstev v Bolgariji razmeroma nizka, vendar se je med pandemijo COVID-19 nekoliko povečala. Poleg tega je delež lastnikov stanovanj s hipoteko zelo majhen. Zato je stanje hipotekarnih posojil v Bolgariji razmeroma nizko, saj je v letu 2020 skupaj predstavljalo 27 % BDP (tj. vključno s posojili podjetjem, zavarovanimi s poslovnimi nepremičninami), v primerjavi z 52 % za celotno Unijo. Vendar je velika večina posojil s spremenljivo obrestno mero, zato so gospodinjstva ranljiva za znatne spremembe obrestnih mer. |
| --- | --- |

d.

Glede na navedeno je bila zadolženost gospodinjstev v Bolgariji razmeroma nizka, vendar se je med pandemijo COVID-19 nekoliko povečala. Poleg tega je delež lastnikov stanovanj s hipoteko zelo majhen. Zato je stanje hipotekarnih posojil v Bolgariji razmeroma nizko, saj je v letu 2020 skupaj predstavljalo 27 % BDP (tj. vključno s posojili podjetjem, zavarovanimi s poslovnimi nepremičninami), v primerjavi z 52 % za celotno Unijo. Vendar je velika večina posojil s spremenljivo obrestno mero, zato so gospodinjstva ranljiva za znatne spremembe obrestnih mer.

| e. | Hkrati imajo banke, ki poslujejo v Bolgariji, razmeroma visoko raven kapitala, pri čemer je količnik temeljnega kapitala decembra 2020 dosegel 24 %. Če bi se ranljivosti, povezane s trgom stanovanjskih nepremičnin, še naprej povečevale, bi bila velika absorpcijska sposobnost bančnega sektorja dejavnik, ki bi zmanjšal morebitna nakopičena tveganja za finančno stabilnost. Druga posebnost bančnega sektorja je prevladujoča uporaba standardiziranega pristopa za izpostavljenosti kreditnemu tveganju, ki zmanjšuje potencialna tveganja, povezana s stanovanjskimi nepremičninami. Delež tveganju prilagojenih sredstev v skupnih sredstvih ostaja nad 50 %. V skladu s tem znaša pri bankah, ki uporabljajo standardizirani pristop, dejanska utež tveganja za posojila gospodinjstvom za stanovanjske nepremičnine 48 %, pri bankah, ki uporabljajo notranje bonitetne ocene, pa znaša dejanska utež tveganja 25 %. |
| --- | --- |

e.

Hkrati imajo banke, ki poslujejo v Bolgariji, razmeroma visoko raven kapitala, pri čemer je količnik temeljnega kapitala decembra 2020 dosegel 24 %. Če bi se ranljivosti, povezane s trgom stanovanjskih nepremičnin, še naprej povečevale, bi bila velika absorpcijska sposobnost bančnega sektorja dejavnik, ki bi zmanjšal morebitna nakopičena tveganja za finančno stabilnost. Druga posebnost bančnega sektorja je prevladujoča uporaba standardiziranega pristopa za izpostavljenosti kreditnemu tveganju, ki zmanjšuje potencialna tveganja, povezana s stanovanjskimi nepremičninami. Delež tveganju prilagojenih sredstev v skupnih sredstvih ostaja nad 50 %. V skladu s tem znaša pri bankah, ki uporabljajo standardizirani pristop, dejanska utež tveganja za posojila gospodinjstvom za stanovanjske nepremičnine 48 %, pri bankah, ki uporabljajo notranje bonitetne ocene, pa znaša dejanska utež tveganja 25 %.

| f. | Čeprav je delež hipotekarnih posojil v portfeljih bank majhen, raven zadolženosti gospodinjstev pa trenutno nizka, bi v primerjavi z državami Unije kot celoto lahko ugodni pogoji za hipotekarno financiranje srednjeročno pomenili tveganje za nastanek spirale med cenami stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnimi posojili. Po eni strani zaradi naraščajočih cen stanovanjskih nepremičnin raste vrednost zavarovanja za nepremičninska posojila, kar posojilojemalcem omogoča večji finančni vzvod. Po drugi strani rast cen stanovanjskih nepremičnin običajno spremljajo pozitivna makroekonomska gibanja, zaradi česar lahko posojilodajalci sprostijo posojilne standarde. Hkrati lahko vse večja ponudba nepremičninskih posojil pomeni dodaten pritisk na rast cen stanovanjskih nepremičnin. Srednjeročno bi lahko taka spirala privedla do s posojili spodbujenega balona cen stanovanjskih nepremičnin in pretirane zadolženosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

f.

Čeprav je delež hipotekarnih posojil v portfeljih bank majhen, raven zadolženosti gospodinjstev pa trenutno nizka, bi v primerjavi z državami Unije kot celoto lahko ugodni pogoji za hipotekarno financiranje srednjeročno pomenili tveganje za nastanek spirale med cenami stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnimi posojili. Po eni strani zaradi naraščajočih cen stanovanjskih nepremičnin raste vrednost zavarovanja za nepremičninska posojila, kar posojilojemalcem omogoča večji finančni vzvod. Po drugi strani rast cen stanovanjskih nepremičnin običajno spremljajo pozitivna makroekonomska gibanja, zaradi česar lahko posojilodajalci sprostijo posojilne standarde. Hkrati lahko vse večja ponudba nepremičninskih posojil pomeni dodaten pritisk na rast cen stanovanjskih nepremičnin. Srednjeročno bi lahko taka spirala privedla do s posojili spodbujenega balona cen stanovanjskih nepremičnin in pretirane zadolženosti gospodinjstev.

| g. | ESRB ugotavlja, da je bilo v Bolgariji uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin. Natančneje, pozitivna stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika je ustrezno orodje za obravnavanje ranljivosti, povezanih s hitro rastjo posojil, ki je razširjena po sektorjih, in za povečanje odpornosti bančnega sektorja. Septembra 2021 je bilo odločeno, da se proticiklični kapitalski blažilnik z učinkom od 1. oktobra 2022 poveča z 0,5 % na 1 %. ESRB tudi ugotavlja, da je bil leta 2019 v Bolgariji vzpostavljen pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, in da se v skladu s členom 124 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) za banke, ki uporabljajo standardizirani pristop, uporablja spodnja meja uteži tveganja za hipotekarna posojila z razmeroma visokim razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine. Delu izpostavljenosti, zavarovanih s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki ne presega 70 % vrednosti zavarovanja, se dodeli utež 35 %. |
| --- | --- |

g.

ESRB ugotavlja, da je bilo v Bolgariji uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin. Natančneje, pozitivna stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika je ustrezno orodje za obravnavanje ranljivosti, povezanih s hitro rastjo posojil, ki je razširjena po sektorjih, in za povečanje odpornosti bančnega sektorja. Septembra 2021 je bilo odločeno, da se proticiklični kapitalski blažilnik z učinkom od 1. oktobra 2022 poveča z 0,5 % na 1 %. ESRB tudi ugotavlja, da je bil leta 2019 v Bolgariji vzpostavljen pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, in da se v skladu s členom 124 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) za banke, ki uporabljajo standardizirani pristop, uporablja spodnja meja uteži tveganja za hipotekarna posojila z razmeroma visokim razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine. Delu izpostavljenosti, zavarovanih s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki ne presega 70 % vrednosti zavarovanja, se dodeli utež 35 %.

| h. | Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Za preventivno ukrepanje proti potencialnemu nastanku spirale med cenami stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnimi posojili bi bila poleg sedanjih kapitalskih ukrepov primerna uvedba ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. |
| --- | --- |

h.

Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Za preventivno ukrepanje proti potencialnemu nastanku spirale med cenami stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnimi posojili bi bila poleg sedanjih kapitalskih ukrepov primerna uvedba ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce.

| (8) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Bolgarije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi – |
| --- | --- |

(8)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Bolgarije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Bolgariji ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da so glavne ranljivosti visoka rast hipotekarnih posojil, znaki precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in odsotnost ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi se lahko zmanjšalo kopičenje tveganj, povezanih s sektorjem stanovanjskih nepremičnin.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  European Banking Authority Risk Dashboard, dostopno na naslovu: https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/risk-dashboard

3

European Banking Authority Risk Dashboard

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/18

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Hrvaškem

(ESRB/2021/13)

(2022/C 122/04)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(c) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(5)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP.

| (7) | Glede Hrvaške je ta nedavna ocena pokazala naslednje:






  a. | Po daljšem obdobju popravkov in umirjene rasti se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin v začetku leta 2019 medletno povečala na 8 %. Od izbruha pandemije COVID-19 je dinamika cen stanovanjskih nepremičnin ostala robustna. Po ocenah centralne banke Hrvatska narodna banka se cene stanovanjskih nepremičnin vse bolj odmikajo od njihovih dolgoročnih temeljev. |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede Hrvaške je ta nedavna ocena pokazala naslednje:

a.

Po daljšem obdobju popravkov in umirjene rasti se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin v začetku leta 2019 medletno povečala na 8 %. Od izbruha pandemije COVID-19 je dinamika cen stanovanjskih nepremičnin ostala robustna. Po ocenah centralne banke Hrvatska narodna banka se cene stanovanjskih nepremičnin vse bolj odmikajo od njihovih dolgoročnih temeljev.

| b. | Na različno gibanje cen stanovanjskih nepremičnin v hrvaških regijah lahko vplivajo številni dejavniki na strani povpraševanja in ponudbe. Prvič, v nekaterih regijah velik del povpraševanja po stanovanjskih nepremičninah predstavljajo tuji kupci (po podatkih centralne banke Hrvatska narodna banka skupaj približno 10 %). Čeprav je bilo po izbruhu pandemije COVID-19 opravljenih manj transakcij, je po navedbah centralne banke Hrvatska narodna banka delež tujih kupcev ostal na predkrizni ravni. Drugič, Hrvaška je leta 2020 utrpela dva potresa, ki sta prizadela zagrebško regijo in poškodovala stanovanja. Ta dogodka sta razkrila nekatere pomanjkljivosti glede standardov kakovosti stanovanj, zgrajenih pred 60. leti prejšnjega stoletja, torej pred uvedbo protipotresnih standardov na Hrvaškem. Zato se lahko zaradi razmeroma nižje likvidnosti nekaterih od teh stanovanj zmanjša število stanovanj, ki je lahko predmet transakcij, kar lahko povzroči splošen dvig cen stanovanjskih nepremičnin. Obenem se lahko s postopno prenovo poškodovanih stanovanj, katere stroški so bili v letu 2020 ocenjeni na 23 % bruto domačega proizvoda (BDP), napihnejo cene stanovanj zaradi večje gradbene dejavnosti in njenega pozitivnega vpliva na gospodarstvo. Nazadnje, hrvaška vlada je shemo subvencij za stanovanjske nepremičnine, ki velja od konca leta 2017 in zagotavlja višje subvencije v manj razvitih regijah, leta 2020 razširila na nove kupce. |
| --- | --- |

b.

Na različno gibanje cen stanovanjskih nepremičnin v hrvaških regijah lahko vplivajo številni dejavniki na strani povpraševanja in ponudbe. Prvič, v nekaterih regijah velik del povpraševanja po stanovanjskih nepremičninah predstavljajo tuji kupci (po podatkih centralne banke Hrvatska narodna banka skupaj približno 10 %). Čeprav je bilo po izbruhu pandemije COVID-19 opravljenih manj transakcij, je po navedbah centralne banke Hrvatska narodna banka delež tujih kupcev ostal na predkrizni ravni. Drugič, Hrvaška je leta 2020 utrpela dva potresa, ki sta prizadela zagrebško regijo in poškodovala stanovanja. Ta dogodka sta razkrila nekatere pomanjkljivosti glede standardov kakovosti stanovanj, zgrajenih pred 60. leti prejšnjega stoletja, torej pred uvedbo protipotresnih standardov na Hrvaškem. Zato se lahko zaradi razmeroma nižje likvidnosti nekaterih od teh stanovanj zmanjša število stanovanj, ki je lahko predmet transakcij, kar lahko povzroči splošen dvig cen stanovanjskih nepremičnin. Obenem se lahko s postopno prenovo poškodovanih stanovanj, katere stroški so bili v letu 2020 ocenjeni na 23 % bruto domačega proizvoda (BDP), napihnejo cene stanovanj zaradi večje gradbene dejavnosti in njenega pozitivnega vpliva na gospodarstvo. Nazadnje, hrvaška vlada je shemo subvencij za stanovanjske nepremičnine, ki velja od konca leta 2017 in zagotavlja višje subvencije v manj razvitih regijah, leta 2020 razširila na nove kupce.

| c. | Čeprav se z bančnimi posojili po podatkih centralne banke Hrvatska narodna banka financira samo približno polovica transakcij s stanovanjskimi nepremičninami, se je realna rast hipotekarnih posojil v drugi polovici leta 2019 in zlasti leta 2020 pospešila. Med januarjem in avgustom 2021 je v povprečju znašala približno 7,5 %. To gibanje je v določenem obsegu posledica državne sheme subvencij za stanovanjske nepremičnine, saj se je delež subvencioniranih posojil povečal z 18 % leta 2019 na 35 % leta 2020. |
| --- | --- |

c.

Čeprav se z bančnimi posojili po podatkih centralne banke Hrvatska narodna banka financira samo približno polovica transakcij s stanovanjskimi nepremičninami, se je realna rast hipotekarnih posojil v drugi polovici leta 2019 in zlasti leta 2020 pospešila. Med januarjem in avgustom 2021 je v povprečju znašala približno 7,5 %. To gibanje je v določenem obsegu posledica državne sheme subvencij za stanovanjske nepremičnine, saj se je delež subvencioniranih posojil povečal z 18 % leta 2019 na 35 % leta 2020.

| d. | Po novih podatkih o posojilnih standardih pri hipotekarnih posojilih, ki jih je zbrala Hrvatska narodna banka, je bilo razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) pri precejšnjem deležu novih posojil v prvi polovici leta 2021 višje od 90 %. Veliko od teh posojil je bilo posojil, ki jih je subvencionirala država in pri katerih je bilo razmerje LTV običajno med 90 % in 100 %. Pri približno 10 % novih posojil je razmerje LTV preseglo 100 %. Pri približno četrtini novih posojil je razmerje med odplačilom posojila in dohodkom (LSTI) presegalo 40 %. Nekatera od teh novih posojil so imela tudi razmerje LTV nad 90 %. Poleg tega je v prvi polovici leta 2021 zapadlost nekaterih novih posojil presegla 30 let. |
| --- | --- |

d.

Po novih podatkih o posojilnih standardih pri hipotekarnih posojilih, ki jih je zbrala Hrvatska narodna banka, je bilo razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) pri precejšnjem deležu novih posojil v prvi polovici leta 2021 višje od 90 %. Veliko od teh posojil je bilo posojil, ki jih je subvencionirala država in pri katerih je bilo razmerje LTV običajno med 90 % in 100 %. Pri približno 10 % novih posojil je razmerje LTV preseglo 100 %. Pri približno četrtini novih posojil je razmerje med odplačilom posojila in dohodkom (LSTI) presegalo 40 %. Nekatera od teh novih posojil so imela tudi razmerje LTV nad 90 %. Poleg tega je v prvi polovici leta 2021 zapadlost nekaterih novih posojil presegla 30 let.

| e. | V teh okoliščinah imajo banke, ki poslujejo na Hrvaškem, v primerjavi z bankami, ki poslujejo drugod v Uniji, razmeroma visoke ravni kapitala. Povprečni količnik temeljnega kapitala je decembra 2020 dosegel 25 %. Povprečne uteži tveganja za hipotekarna posojila v skladu s pristopom za izračun kapitalskih zahtev na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB) so junija 2021 znašale 38 %. Delež teh posojil je predstavljal približno 12 % trga na Hrvaškem. Večina kreditnih institucij uporablja standardizirani pristop in mora za dodelitev ugodnejših uteži tveganja za izpostavljenosti iz naslova stanovanjskih nepremičnin, kot dovoljuje Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), izpolnjevati strožja merila iz člena 124 navedene uredbe. Povprečne uteži tveganja za kreditne institucije, ki uporabljajo standardizirani pristop, so junija 2021 znašale 42 %. |
| --- | --- |

e.

V teh okoliščinah imajo banke, ki poslujejo na Hrvaškem, v primerjavi z bankami, ki poslujejo drugod v Uniji, razmeroma visoke ravni kapitala. Povprečni količnik temeljnega kapitala je decembra 2020 dosegel 25 %. Povprečne uteži tveganja za hipotekarna posojila v skladu s pristopom za izračun kapitalskih zahtev na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB) so junija 2021 znašale 38 %. Delež teh posojil je predstavljal približno 12 % trga na Hrvaškem. Večina kreditnih institucij uporablja standardizirani pristop in mora za dodelitev ugodnejših uteži tveganja za izpostavljenosti iz naslova stanovanjskih nepremičnin, kot dovoljuje Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), izpolnjevati strožja merila iz člena 124 navedene uredbe. Povprečne uteži tveganja za kreditne institucije, ki uporabljajo standardizirani pristop, so junija 2021 znašale 42 %.

| f. | Hkrati je na Hrvaškem zadolženost gospodinjstev razmeroma nizka v primerjavi z drugimi državami Unije. Leta 2020 so se posojila gospodinjstvom realno povečala, so pa imela nižje obrestne mere kot stanovanjska posojila. To je bila posledica zmanjšanja splošnega zaupanja potrošnikov, zaradi katerega se je zmanjšal obseg splošnih potrošniških kreditov, medtem ko so državne sheme subvencij za hipotekarna posojila ohranjale povpraševanje po nepremičninskih posojilih. Drugi gonilni dejavnik bi bilo lahko znižanje obrestnih mer za posojila gospodinjstvom. Po podatkih Evropskega bančnega organa (EBA) je bilo v drugi polovici leta 2020 ugotovljeno rahlo povečanje deleža nedonosnih posojil, zlasti pri posojilih gospodinjstvom in hipotekarnih posojilih. V prvem četrtletju leta 2021 je delež nedonosnih posojil ostal nespremenjen za posojila gospodinjstvom na splošno (5,9 %) in se je nekoliko zmanjšal za hipotekarna posojila (na 3,6 %). |
| --- | --- |

f.

Hkrati je na Hrvaškem zadolženost gospodinjstev razmeroma nizka v primerjavi z drugimi državami Unije. Leta 2020 so se posojila gospodinjstvom realno povečala, so pa imela nižje obrestne mere kot stanovanjska posojila. To je bila posledica zmanjšanja splošnega zaupanja potrošnikov, zaradi katerega se je zmanjšal obseg splošnih potrošniških kreditov, medtem ko so državne sheme subvencij za hipotekarna posojila ohranjale povpraševanje po nepremičninskih posojilih. Drugi gonilni dejavnik bi bilo lahko znižanje obrestnih mer za posojila gospodinjstvom. Po podatkih Evropskega bančnega organa (EBA) je bilo v drugi polovici leta 2020 ugotovljeno rahlo povečanje deleža nedonosnih posojil, zlasti pri posojilih gospodinjstvom in hipotekarnih posojilih. V prvem četrtletju leta 2021 je delež nedonosnih posojil ostal nespremenjen za posojila gospodinjstvom na splošno (5,9 %) in se je nekoliko zmanjšal za hipotekarna posojila (na 3,6 %).

| g. | Čeprav je na Hrvaškem v primerjavi z drugimi državami članicami delež hipotekarnih posojil v portfeljih bank omejen, zadolženost gospodinjstev razmeroma nizka, stopnja kapitaliziranosti bančnega sektorja razmeroma visoka, velik del povpraševanja po stanovanjih pa ni financiran z bančnimi posojili, bi ugodni pogoji in morda sproščeni posojilni standardi za hipotekarna posojila lahko srednjeročno pomenili tveganje za nastanek spirale med cenami stanovanj in hipotekarnimi posojili. Po eni strani se je zaradi naraščajočih cen stanovanjskih nepremičnin vrednost zavarovanja za nepremičninska posojila povečevala, kar posojilojemalcem omogoča večji finančni vzvod. Po drugi strani rast cen stanovanjskih nepremičnin običajno spremljajo pozitivna makroekonomska gibanja, kar lahko privede do tega, da posojilodajalci zaradi splošnega optimizma na trgu sprostijo posojilne standarde. Hkrati se lahko zaradi vse večje ponudbe nepremičninskih posojil okrepi pritisk na rast cen stanovanjskih nepremičnin. Srednjeročno bi lahko taka spirala privedla do s posojili spodbujenega balona cen stanovanjskih nepremičnin, čeprav je velik del povpraševanja po stanovanjih trenutno financiran iz virov, ki niso domača bančna posojila. Kreditno dinamiko bi lahko še naprej krepile zlasti subvencije za hipotekarna posojila, ki jih spodbuja hrvaška vlada. |
| --- | --- |

g.

Čeprav je na Hrvaškem v primerjavi z drugimi državami članicami delež hipotekarnih posojil v portfeljih bank omejen, zadolženost gospodinjstev razmeroma nizka, stopnja kapitaliziranosti bančnega sektorja razmeroma visoka, velik del povpraševanja po stanovanjih pa ni financiran z bančnimi posojili, bi ugodni pogoji in morda sproščeni posojilni standardi za hipotekarna posojila lahko srednjeročno pomenili tveganje za nastanek spirale med cenami stanovanj in hipotekarnimi posojili. Po eni strani se je zaradi naraščajočih cen stanovanjskih nepremičnin vrednost zavarovanja za nepremičninska posojila povečevala, kar posojilojemalcem omogoča večji finančni vzvod. Po drugi strani rast cen stanovanjskih nepremičnin običajno spremljajo pozitivna makroekonomska gibanja, kar lahko privede do tega, da posojilodajalci zaradi splošnega optimizma na trgu sprostijo posojilne standarde. Hkrati se lahko zaradi vse večje ponudbe nepremičninskih posojil okrepi pritisk na rast cen stanovanjskih nepremičnin. Srednjeročno bi lahko taka spirala privedla do s posojili spodbujenega balona cen stanovanjskih nepremičnin, čeprav je velik del povpraševanja po stanovanjih trenutno financiran iz virov, ki niso domača bančna posojila. Kreditno dinamiko bi lahko še naprej krepile zlasti subvencije za hipotekarna posojila, ki jih spodbuja hrvaška vlada.

| h. | ESRB ugotavlja, da je bilo na Hrvaškem uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, zlasti ukrep iz člena 124 Uredbe (EU) št. 575/2013 in drugi kapitalski ukrepi (npr. blažilnik sistemskih tveganj), ki prispevajo k razmeroma visoki kapitaliziranosti bančnega sektorja v primerjavi z drugimi državami članicami. To zagotavlja zaščito ob morebitni uresničitvi tveganj v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami. Posredna omejitev razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI), ki je bila uvedena v skladu s smernicami organa EBA o oceni kreditne sposobnosti ter smernicami organa EBA o zamudah pri plačilih in izvršbi, se v določenem obsegu uporablja tudi kot varovalni mehanizem proti preobremenjenosti posojilojemalcev z odplačevanjem dolga. ESRB tudi ugotavlja, da se je na Hrvaškem s pravnim okvirom za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki je bil vzpostavljen leta 2020, znatno razširil sklop orodij makrobonitetne politike in da podrobno zbiranje podatkov o posojilnih standardih, uvedeno konec leta 2020, omogoča učinkovito spremljanje tveganj, ki izhajajo iz trga stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

h.

ESRB ugotavlja, da je bilo na Hrvaškem uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, zlasti ukrep iz člena 124 Uredbe (EU) št. 575/2013 in drugi kapitalski ukrepi (npr. blažilnik sistemskih tveganj), ki prispevajo k razmeroma visoki kapitaliziranosti bančnega sektorja v primerjavi z drugimi državami članicami. To zagotavlja zaščito ob morebitni uresničitvi tveganj v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami. Posredna omejitev razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI), ki je bila uvedena v skladu s smernicami organa EBA o oceni kreditne sposobnosti ter smernicami organa EBA o zamudah pri plačilih in izvršbi, se v določenem obsegu uporablja tudi kot varovalni mehanizem proti preobremenjenosti posojilojemalcev z odplačevanjem dolga. ESRB tudi ugotavlja, da se je na Hrvaškem s pravnim okvirom za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki je bil vzpostavljen leta 2020, znatno razširil sklop orodij makrobonitetne politike in da podrobno zbiranje podatkov o posojilnih standardih, uvedeno konec leta 2020, omogoča učinkovito spremljanje tveganj, ki izhajajo iz trga stanovanjskih nepremičnin.

| i. | Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Z vidika prihodnosti in kljub razmeroma visoki kapitaliziranosti bančnega sektorja bi se lahko sedanji makrobonitetni ukrepi, povezani s hipotekarnimi posojili, dopolnili z uvedbo izrecnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi preventivno ukrepali proti potencialnemu nastanku spirale med cenami stanovanjskih nepremičnin in posojili, ki bi jo spodbudili sproščeni posojilni standardi in državne subvencije za hipotekarna posojila. Hkrati bi bilo mogoče makrobonitetne politike dopolniti s širšimi ukrepi politike za obravnavanje dejavnikov, ki olajšujejo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev, tj. državnih subvencij za hipotekarna posojila, s čimer bi podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi se učinkovito in uspešno obravnavale preostale ranljivosti na hrvaškem trgu stanovanjskih nepremičnin, ne da bi pri tem nastali pretirani stroški za hrvaški realni sektor in finančni sistem. |
| --- | --- |

i.

Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Z vidika prihodnosti in kljub razmeroma visoki kapitaliziranosti bančnega sektorja bi se lahko sedanji makrobonitetni ukrepi, povezani s hipotekarnimi posojili, dopolnili z uvedbo izrecnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi preventivno ukrepali proti potencialnemu nastanku spirale med cenami stanovanjskih nepremičnin in posojili, ki bi jo spodbudili sproščeni posojilni standardi in državne subvencije za hipotekarna posojila. Hkrati bi bilo mogoče makrobonitetne politike dopolniti s širšimi ukrepi politike za obravnavanje dejavnikov, ki olajšujejo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev, tj. državnih subvencij za hipotekarna posojila, s čimer bi podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi se učinkovito in uspešno obravnavale preostale ranljivosti na hrvaškem trgu stanovanjskih nepremičnin, ne da bi pri tem nastali pretirani stroški za hrvaški realni sektor in finančni sistem.

| (8) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Hrvaške v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi – |
| --- | --- |

(8)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Hrvaške v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Hrvaškem ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da so glavne ranljivosti hitra rast posojil gospodinjstvom in možni znaki precenjenosti stanovanjskih nepremičnin glede na odsotnost izrecnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi se lahko zmanjšalo kopičenje tveganj, povezanih s sektorjem stanovanjskih nepremičnin.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/22

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Lihtenštajnu

(ESRB/2021/14)

(2022/C 122/05)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (1), zlasti Priloge IX k Sporazumu,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 3(2)(c) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(5)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP.

| (7) | Glede Lihtenštajna je ta nedavna ocena pokazala naslednje:






  a. | Zadolženost gospodinjstev v Lihtenštajnu je leta 2020 po ocenah organa za finančni trg (FMA) znašala 226 % (4) razpoložljivega dohodka oziroma 120 % bruto domačega proizvoda (BDP), kar Lihtenštajn uvršča med države z najvišjo zadolženostjo gospodinjstev v EGP. Poleg tega se zadolženost gospodinjstev v zadnjem času povečuje. Poleg ugodnih stroškov dolžniškega financiranja so h kopičenju dolga gospodinjstev morda prispevale tudi zaznane davčne spodbude (5). Po analizi FMA je zadolženost neenakomerno porazdeljena med gospodinjstvi, saj po davčnih statističnih podatkih 14 % gospodinjstev poroča o dolgu med 500 000 CHF in 1 milijonom CHF, 9 % gospodinjstev pa o dolgu nad 1 milijonom CHF. Poleg tega je delež gospodinjstev, pri katerih je razmerje med dolgom in dohodkom večje od pet, razmeroma visok, kar kaže na to, da povišan dolg gospodinjstva ne pomeni vedno tudi višjega dohodka gospodinjstva. Pozitivno je, da k zmanjševanju tveganj, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, pomembno prispeva velik delež hipotekarnih posojil s fiksno obrestno mero. |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede Lihtenštajna je ta nedavna ocena pokazala naslednje:

a.

Zadolženost gospodinjstev v Lihtenštajnu je leta 2020 po ocenah organa za finančni trg (FMA) znašala 226 % (4) razpoložljivega dohodka oziroma 120 % bruto domačega proizvoda (BDP), kar Lihtenštajn uvršča med države z najvišjo zadolženostjo gospodinjstev v EGP. Poleg tega se zadolženost gospodinjstev v zadnjem času povečuje. Poleg ugodnih stroškov dolžniškega financiranja so h kopičenju dolga gospodinjstev morda prispevale tudi zaznane davčne spodbude (5). Po analizi FMA je zadolženost neenakomerno porazdeljena med gospodinjstvi, saj po davčnih statističnih podatkih 14 % gospodinjstev poroča o dolgu med 500 000 CHF in 1 milijonom CHF, 9 % gospodinjstev pa o dolgu nad 1 milijonom CHF. Poleg tega je delež gospodinjstev, pri katerih je razmerje med dolgom in dohodkom večje od pet, razmeroma visok, kar kaže na to, da povišan dolg gospodinjstva ne pomeni vedno tudi višjega dohodka gospodinjstva. Pozitivno je, da k zmanjševanju tveganj, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, pomembno prispeva velik delež hipotekarnih posojil s fiksno obrestno mero.

| b. | Dinamika stanovanjskega trga je v zadnjih letih ostala zmerna. Zaradi pravnih omejitev pri nakupu nepremičnin (6) je transakcijska dejavnost v Lihtenštajnu običajno nizka. Javni organi ne objavljajo indeksov cen. Kljub temu podatki o cenah iz strokovnih ocen po navedbah FMA kažejo le zmerno rast cen zemljišč in stanovanj. Tudi gradbena in transakcijska dejavnost sta v zadnjih letih ostali razmeroma stabilni. |
| --- | --- |

b.

Dinamika stanovanjskega trga je v zadnjih letih ostala zmerna. Zaradi pravnih omejitev pri nakupu nepremičnin (6) je transakcijska dejavnost v Lihtenštajnu običajno nizka. Javni organi ne objavljajo indeksov cen. Kljub temu podatki o cenah iz strokovnih ocen po navedbah FMA kažejo le zmerno rast cen zemljišč in stanovanj. Tudi gradbena in transakcijska dejavnost sta v zadnjih letih ostali razmeroma stabilni.

| c. | Po navedbah FMA se je rast hipotek (vključno s posojili za stanovanjske nepremičnine in drugimi nepremičninskimi posojili domačih bank v valutnem območju švicarskega franka) pred kratkim zmanjševala in je leta 2019 nominalno znašala 0,7 % (v primerjavi z 8,8 % leta 2010), leta 2020 pa se je rahlo povečala na 2,5 %. Medletna rast domačih posojil za stanovanjske nepremičnine je bila še šibkejša in je v letu 2020 znašala 1,1 %. |
| --- | --- |

c.

Po navedbah FMA se je rast hipotek (vključno s posojili za stanovanjske nepremičnine in drugimi nepremičninskimi posojili domačih bank v valutnem območju švicarskega franka) pred kratkim zmanjševala in je leta 2019 nominalno znašala 0,7 % (v primerjavi z 8,8 % leta 2010), leta 2020 pa se je rahlo povečala na 2,5 %. Medletna rast domačih posojil za stanovanjske nepremičnine je bila še šibkejša in je v letu 2020 znašala 1,1 %.

| d. | Po navedbah FMA je bil pri zagotavljanju hipotekarnih posojil uporabljen razmeroma preudaren pristop v smislu razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), pri čemer je imel v letih 2019 in 2020 le zanemarljiv delež obstoječih in novih hipotekarnih posojil razmerje LTV nad 80 %. Banke morajo o posojilih poročati tudi kot o „izjemah od politike“, če odstopajo od svojih notranjih smernic v zvezi z dostopnostjo hipotek. V praksi banke preverijo, ali bi zvišanje obrestne mere na 4,5 % ali 5 % pomenilo breme servisiranja dolga, ki bi preseglo tretjino dohodka gospodinjstva. Glede na sedanje nizke obrestne mere in zgodovino nizkih obrestnih mer v valutnem območju švicarskega franka je breme izpolnjevanja teh zahtev precej veliko. Vendar pa je približno 23 % vseh posojil za stanovanjske nepremičnine v Lihtenštajnu ob koncu leta 2020 spadalo v to kategorijo „izjem od politike“. |
| --- | --- |

d.

Po navedbah FMA je bil pri zagotavljanju hipotekarnih posojil uporabljen razmeroma preudaren pristop v smislu razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), pri čemer je imel v letih 2019 in 2020 le zanemarljiv delež obstoječih in novih hipotekarnih posojil razmerje LTV nad 80 %. Banke morajo o posojilih poročati tudi kot o „izjemah od politike“, če odstopajo od svojih notranjih smernic v zvezi z dostopnostjo hipotek. V praksi banke preverijo, ali bi zvišanje obrestne mere na 4,5 % ali 5 % pomenilo breme servisiranja dolga, ki bi preseglo tretjino dohodka gospodinjstva. Glede na sedanje nizke obrestne mere in zgodovino nizkih obrestnih mer v valutnem območju švicarskega franka je breme izpolnjevanja teh zahtev precej veliko. Vendar pa je približno 23 % vseh posojil za stanovanjske nepremičnine v Lihtenštajnu ob koncu leta 2020 spadalo v to kategorijo „izjem od politike“.

| e. | Skupni obseg domačih posojil za stanovanjske nepremičnine je leta 2020 znašal približno 85 % BDP, kar je eden najvišjih deležev v EGP. Vendar je lihtenštajnski bančni sektor približno 15-krat večji od BDP države, kar pomeni, da domača posojila – čeprav so hipotekarna posojila vir dohodka za nekatere lihtenštajnske banke – niso bistvenega pomena za dobičkonosnost in solventnost bank, ki poslujejo v Lihtenštajnu, saj se te osredotočajo predvsem na storitve osebnega bančništva. Hkrati je lihtenštajnski bančni sektor dobro kapitaliziran, pri čemer je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala junija 2021 znašal 22,3 %. Poleg tega so za lihtenštajnski bančni sektor značilni zelo močni likvidnostni kazalniki, izjemno nizko razmerje med posojili in vlogami v višini 65 % pa kaže na nizko tveganje financiranja. |
| --- | --- |

e.

Skupni obseg domačih posojil za stanovanjske nepremičnine je leta 2020 znašal približno 85 % BDP, kar je eden najvišjih deležev v EGP. Vendar je lihtenštajnski bančni sektor približno 15-krat večji od BDP države, kar pomeni, da domača posojila – čeprav so hipotekarna posojila vir dohodka za nekatere lihtenštajnske banke – niso bistvenega pomena za dobičkonosnost in solventnost bank, ki poslujejo v Lihtenštajnu, saj se te osredotočajo predvsem na storitve osebnega bančništva. Hkrati je lihtenštajnski bančni sektor dobro kapitaliziran, pri čemer je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala junija 2021 znašal 22,3 %. Poleg tega so za lihtenštajnski bančni sektor značilni zelo močni likvidnostni kazalniki, izjemno nizko razmerje med posojili in vlogami v višini 65 % pa kaže na nizko tveganje financiranja.

| f. | Zaradi konservativnih razmerij LTV pri domačih hipotekarnih posojilih, njihovega omejenega deleža v portfeljih bank in visoke kapitaliziranosti bančnega sektorja so neposredna tveganja za finančno stabilnost, ki izhajajo iz sektorja stanovanjskih nepremičnin, v Lihtenštajnu trenutno omejena. Toda čeprav se je trg dela v Lihtenštajnu v zadnjih desetletjih izkazal za odpornega v času recesije in je premoženje gospodinjstev še vedno razmeroma visoko, je sektor gospodinjstev zaradi že tako visoke in naraščajoče stopnje zadolženosti gospodinjstev kljub temu izpostavljen nepričakovanim makroekonomskim šokom. Če bi se povečala stopnja brezposelnosti in/ali zmanjšali dohodki gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje, kot je zdaj. Poleg tega se lahko prvotni makroekonomski šok zaradi negativnih posledic za dohodek in premoženje gospodinjstev okrepi, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala dolg. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem (7). |
| --- | --- |

f.

Zaradi konservativnih razmerij LTV pri domačih hipotekarnih posojilih, njihovega omejenega deleža v portfeljih bank in visoke kapitaliziranosti bančnega sektorja so neposredna tveganja za finančno stabilnost, ki izhajajo iz sektorja stanovanjskih nepremičnin, v Lihtenštajnu trenutno omejena. Toda čeprav se je trg dela v Lihtenštajnu v zadnjih desetletjih izkazal za odpornega v času recesije in je premoženje gospodinjstev še vedno razmeroma visoko, je sektor gospodinjstev zaradi že tako visoke in naraščajoče stopnje zadolženosti gospodinjstev kljub temu izpostavljen nepričakovanim makroekonomskim šokom. Če bi se povečala stopnja brezposelnosti in/ali zmanjšali dohodki gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje, kot je zdaj. Poleg tega se lahko prvotni makroekonomski šok zaradi negativnih posledic za dohodek in premoženje gospodinjstev okrepi, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala dolg. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem (7).

| g. | ESRB ugotavlja, da je bilo v Lihtenštajnu uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, med drugim zlasti omejitev razmerja LTV na 80 %, zahteva, da se hipoteke v prvih 20 letih odplačevanja posojil amortizirajo do največ 66-odstotnega razmerja LTV, in povečane uteži tveganja za hipoteke za banke, ki uporabljajo standardizirani pristop za izračun kapitalskih zahtev (8). Hkrati FMA izvaja Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9). Novi podatki, ki bodo na voljo v drugi polovici leta 2022, naj bi dodatno izboljšali analizo ranljivosti, povezanih s stanovanjskimi nepremičninami v Lihtenštajnu. |
| --- | --- |

g.

ESRB ugotavlja, da je bilo v Lihtenštajnu uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, med drugim zlasti omejitev razmerja LTV na 80 %, zahteva, da se hipoteke v prvih 20 letih odplačevanja posojil amortizirajo do največ 66-odstotnega razmerja LTV, in povečane uteži tveganja za hipoteke za banke, ki uporabljajo standardizirani pristop za izračun kapitalskih zahtev (8). Hkrati FMA izvaja Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9). Novi podatki, ki bodo na voljo v drugi polovici leta 2022, naj bi dodatno izboljšali analizo ranljivosti, povezanih s stanovanjskimi nepremičninami v Lihtenštajnu.

| h. | Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Glede na že tako visoko in naraščajočo zadolženost gospodinjstev ter precejšen delež gospodinjstev, ki so ranljiva za nepričakovane negativne pretrese, bi bilo treba obstoječo omejitev razmerij LTV dopolniti z dohodkovnimi ukrepi, usmerjenimi na posojilojemalce, da se prepreči nadaljnje kopičenje ranljivosti, povezanih s stanovanjskimi nepremičninami. Zato bo morda treba ustvariti pravno podlago za instrumente, usmerjene na posojilojemalce, in s tem nacionalnim organom zagotoviti zadostno prožnost za obravnavanje ranljivosti, povezanih s stanovanjskimi nepremičninami v Lihtenštajnu. |
| --- | --- |

h.

Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Glede na že tako visoko in naraščajočo zadolženost gospodinjstev ter precejšen delež gospodinjstev, ki so ranljiva za nepričakovane negativne pretrese, bi bilo treba obstoječo omejitev razmerij LTV dopolniti z dohodkovnimi ukrepi, usmerjenimi na posojilojemalce, da se prepreči nadaljnje kopičenje ranljivosti, povezanih s stanovanjskimi nepremičninami. Zato bo morda treba ustvariti pravno podlago za instrumente, usmerjene na posojilojemalce, in s tem nacionalnim organom zagotoviti zadostno prožnost za obravnavanje ranljivosti, povezanih s stanovanjskimi nepremičninami v Lihtenštajnu.

| (8) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Lihtenštajna v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi – |
| --- | --- |

(8)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Lihtenštajna v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Lihtenštajnu ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da so glavne ranljivosti visoka in naraščajoča zadolženost gospodinjstev ob odsotnosti dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, s katerimi bi se zmanjšalo nadaljnje kopičenje tveganj, povezanih s sektorjem stanovanjskih nepremičnin.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

1

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

2

(3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

3

(4)  Razmerji med dolgom in dohodkom ter dolgom in BDP za Lihtenštajn sta zgolj približno primerljivi z drugimi državami EGP. Razpoložljivi dohodek v Lihtenštajnu se izračuna kot razlika med celotnim obdavčljivim dohodkom ter davkom na premoženje in dohodnino. Poleg tega podatek o skupni zadolženosti gospodinjstev temelji na davčnih statističnih podatkih, dolg pa ni opredeljen na konsolidirani podlagi (tj. zajema tudi posojila znotraj sektorja gospodinjstev ali celo znotraj družine). Zaradi take opredelitve je skupna številka v primerjavi z drugimi državami EGP napihnjena.

4

(5)  Davčna osnova za gospodinjstva vključuje tudi hipotetični donos na neto premoženje (zdaj znaša 4 %), ki se prišteje letnemu zasluženemu dohodku. Gospodinjstva bi lahko zaradi zmanjšanja neto premoženja obdržala hipoteko, namesto da bi jo odplačala. V praksi pa je davčna spodbuda za to dokaj majhna, zlasti ob upoštevanju obrestne mere za neamortizirani dolg, ki ga je treba še plačati.

5

(6)  Za nakup stanovanj v Lihtenštajnu veljajo omejitve, kadar ni upravičenega interesa, npr. v zvezi z obstoječimi nepremičninami. Približno polovica nepremičninskih transakcij v Lihtenštajnu niso nakupi, temveč prenosi z menjavo, darovanjem ali dedovanjem.

6

(7)  Opozoriti pa je treba, da bi bili taki prociklični učinki upada finančnega cikla v Lihtenštajnu bistveno šibkejši kot v drugih državah EGP, ker ima domače povpraševanje v izjemno majhnem in odprtem gospodarstvu Lihtenštajna razmeroma majhno vlogo. Zato bi celo občutno povečanje stopnje varčevanja gospodinjstev zanemarljivo vplivalo na povpraševanje, zaradi česar bi bil vpliv na širše gospodarstvo omejen.

7

(8)  V Lihtenštajnu vse banke uporabljajo standardizirani pristop za izračun kapitalskih zahtev.

8

(9)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (ESRB/2016/14) (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/25

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Madžarskem

(ESRB/2021/15)

(2022/C 122/06)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(c) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(5)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP.

| (7) | Glede Madžarske je ta nedavna ocena pokazala naslednje:






  a. | Medletna rast realnih cen stanovanjskih nepremičnin je bila med letoma 2015 in 2019 blizu ali višja od 10 %, še posebej izrazita je bila v Budimpešti. Po ocenah centralne banke Magyar Nemzeti Bank (MNB) je taka dinamika povzročila znatno precenjenost z vrhom pri 18 % v Budimpešti in 3 % v celotni državi v tretjem četrtletju leta 2019. Po podatkih MNB so se cene v različnih delih države gibale precej različno. Po eni strani so realno cene stanovanjskih nepremičnin v Budimpešti konec leta 2019 začele počasneje rasti, leta 2020 so stagnirale ali se nekoliko znižale, v prvi polovici leta 2021 pa so ostale zmerne. Po drugi strani pa so cene pospešeno rasle z dvomestnimi številkami na drugih območjih, zlasti v manjših občinah in na podeželskih območjih, kjer so bila gospodinjstva upravičena do državne subvencije za nakup stanovanj. V prihodnje bo na gibanje cen stanovanjskih nepremičnin v Budimpešti pomembno vplivala vrnitev mednarodnega turizma. V državi kot celoti lahko nadaljnja uporaba različnih vladnih programov subvencioniranja (3) prispeva k pritiskom na cene stanovanj na strani povpraševanja, ugodnejši davek na dodano vrednost za novogradnje (4) pa lahko srednjeročno sprosti omejitve na strani ponudbe. |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede Madžarske je ta nedavna ocena pokazala naslednje:

a.

Medletna rast realnih cen stanovanjskih nepremičnin je bila med letoma 2015 in 2019 blizu ali višja od 10 %, še posebej izrazita je bila v Budimpešti. Po ocenah centralne banke Magyar Nemzeti Bank (MNB) je taka dinamika povzročila znatno precenjenost z vrhom pri 18 % v Budimpešti in 3 % v celotni državi v tretjem četrtletju leta 2019. Po podatkih MNB so se cene v različnih delih države gibale precej različno. Po eni strani so realno cene stanovanjskih nepremičnin v Budimpešti konec leta 2019 začele počasneje rasti, leta 2020 so stagnirale ali se nekoliko znižale, v prvi polovici leta 2021 pa so ostale zmerne. Po drugi strani pa so cene pospešeno rasle z dvomestnimi številkami na drugih območjih, zlasti v manjših občinah in na podeželskih območjih, kjer so bila gospodinjstva upravičena do državne subvencije za nakup stanovanj. V prihodnje bo na gibanje cen stanovanjskih nepremičnin v Budimpešti pomembno vplivala vrnitev mednarodnega turizma. V državi kot celoti lahko nadaljnja uporaba različnih vladnih programov subvencioniranja (3) prispeva k pritiskom na cene stanovanj na strani povpraševanja, ugodnejši davek na dodano vrednost za novogradnje (4) pa lahko srednjeročno sprosti omejitve na strani ponudbe.

| b. | Hipotekarna posojila močno rastejo od sredine leta 2018, pri čemer so realne letne stopnje rasti blizu 5 % ali več. Čeprav je bila po ocenah MNB leta 2020 le približno polovica transakcij s stanovanji izvedena z bančnimi posojili, se je realna letna rast hipotekarnih posojil med januarjem in avgustom 2021 povečala na povprečno 6,8 %. Medtem je realna rast posojil gospodinjstvom na medletni ravni znašala povprečno 10 %. Čeprav je ta rast presegla realno rast hipotekarnih posojil, je bila posledica rasti posojil za predporodno pomoč za novorojenčke in deleža posojil gospodinjstvom, za katera je veljal moratorij (ta moratorij je junija 2021 še vedno veljal za 31 % vseh posojil za stanovanjske nepremičnine in 42 % upravičenih posojil za stanovanjske nepremičnine, ki se zato niso odplačevala). Brez upoštevanja učinka moratorija je realna letna rast hipotekarnih posojil in posojil gospodinjstvom v prvi polovici leta 2021 po ocenah MNB dosegla 0,7 % oziroma 2,7 %. K rasti posojil gospodinjstvom so prispevali tudi številni programi državnih subvencij, vključno z dodatnim programom državnih subvencij, uvedenim na začetku leta 2021 (5). |
| --- | --- |

b.

Hipotekarna posojila močno rastejo od sredine leta 2018, pri čemer so realne letne stopnje rasti blizu 5 % ali več. Čeprav je bila po ocenah MNB leta 2020 le približno polovica transakcij s stanovanji izvedena z bančnimi posojili, se je realna letna rast hipotekarnih posojil med januarjem in avgustom 2021 povečala na povprečno 6,8 %. Medtem je realna rast posojil gospodinjstvom na medletni ravni znašala povprečno 10 %. Čeprav je ta rast presegla realno rast hipotekarnih posojil, je bila posledica rasti posojil za predporodno pomoč za novorojenčke in deleža posojil gospodinjstvom, za katera je veljal moratorij (ta moratorij je junija 2021 še vedno veljal za 31 % vseh posojil za stanovanjske nepremičnine in 42 % upravičenih posojil za stanovanjske nepremičnine, ki se zato niso odplačevala). Brez upoštevanja učinka moratorija je realna letna rast hipotekarnih posojil in posojil gospodinjstvom v prvi polovici leta 2021 po ocenah MNB dosegla 0,7 % oziroma 2,7 %. K rasti posojil gospodinjstvom so prispevali tudi številni programi državnih subvencij, vključno z dodatnim programom državnih subvencij, uvedenim na začetku leta 2021 (5).

| c. | Čeprav je bilo razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) pri hipotekarnih posojilih pred letom 2008 zelo visoko, je bilo v prvi polovici leta 2021 pri 90 % vseh posojil razmerje LTV pod 80 %. To je delno posledica hitre rasti cen stanovanj in odplačevanja starih posojil. Poleg tega je bilo od leta 2015 razmerje LTV pri novih posojilih omejeno na 80 %. Razmerje med servisiranjem dolga in dohodkom (DSTI) pa je bilo v prvi polovici leta 2021 pri približno 22 % obstoječih in skoraj 25 % novih hipotekarnih posojilih (po obsegu) med 40 % in 60 %. To je bilo delno posledica višjih omejitev razmerja DSTI za posojilojemalce z visokimi dohodki, katerih delež pri novih posojilih je v prvi polovici leta 2021 naraščal: približno 60 % novih posojil za stanovanjske potrebe je bilo upravičenih do višjih 60-odstotnih omejitev razmerja DSTI (z mesečnim neto dohodkom posojilojemalcev nad regulativnim pragom 500 000 HUF), pri 5 % novih stanovanjskih posojil pa je razmerje DSTI presegalo 50 %. Čeprav so se zapadlosti novih posojil rahlo podaljševale, podatki po mnenju MNB ne kažejo na to, da bi se daljše zapadlosti pogosteje uporabljale zaradi izogibanja obstoječim omejitvam razmerja DSTI. |
| --- | --- |

c.

Čeprav je bilo razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) pri hipotekarnih posojilih pred letom 2008 zelo visoko, je bilo v prvi polovici leta 2021 pri 90 % vseh posojil razmerje LTV pod 80 %. To je delno posledica hitre rasti cen stanovanj in odplačevanja starih posojil. Poleg tega je bilo od leta 2015 razmerje LTV pri novih posojilih omejeno na 80 %. Razmerje med servisiranjem dolga in dohodkom (DSTI) pa je bilo v prvi polovici leta 2021 pri približno 22 % obstoječih in skoraj 25 % novih hipotekarnih posojilih (po obsegu) med 40 % in 60 %. To je bilo delno posledica višjih omejitev razmerja DSTI za posojilojemalce z visokimi dohodki, katerih delež pri novih posojilih je v prvi polovici leta 2021 naraščal: približno 60 % novih posojil za stanovanjske potrebe je bilo upravičenih do višjih 60-odstotnih omejitev razmerja DSTI (z mesečnim neto dohodkom posojilojemalcev nad regulativnim pragom 500 000 HUF), pri 5 % novih stanovanjskih posojil pa je razmerje DSTI presegalo 50 %. Čeprav so se zapadlosti novih posojil rahlo podaljševale, podatki po mnenju MNB ne kažejo na to, da bi se daljše zapadlosti pogosteje uporabljale zaradi izogibanja obstoječim omejitvam razmerja DSTI.

| d. | Fiksne obrestne mere so se za posojila gospodinjstvom začele pogosteje uporabljati, odkar je MNB leta 2017 uvedla certifikacijsko oznako. Ta oznaka je mogoča samo pri stanovanjskih posojilih z najmanj petletnim obdobjem določitve obrestne mere. Povečanje obsega stanovanjskih posojil z daljšimi obdobji določitve obrestne mere je bilo še izrazitejše zaradi nižjih omejitev razmerja DSTI, ki veljajo od oktobra 2018 za hipotekarna posojila z manj kot 10-letnim obdobjem določitve obrestne mere. Februarja 2021 je bila pri približno 75 % novih posojil obrestna mera določena za 10 let, pri približno 25 % novih posojil pa za 5 let. Ob upoštevanju stanja posojil pa so posojila z obdobjem določitve obrestne mere, krajšim od enega leta, še vedno predstavljala skoraj 40 % odobrenih kreditov, čeprav se je ta delež postopno zmanjševal. |
| --- | --- |

d.

Fiksne obrestne mere so se za posojila gospodinjstvom začele pogosteje uporabljati, odkar je MNB leta 2017 uvedla certifikacijsko oznako. Ta oznaka je mogoča samo pri stanovanjskih posojilih z najmanj petletnim obdobjem določitve obrestne mere. Povečanje obsega stanovanjskih posojil z daljšimi obdobji določitve obrestne mere je bilo še izrazitejše zaradi nižjih omejitev razmerja DSTI, ki veljajo od oktobra 2018 za hipotekarna posojila z manj kot 10-letnim obdobjem določitve obrestne mere. Februarja 2021 je bila pri približno 75 % novih posojil obrestna mera določena za 10 let, pri približno 25 % novih posojil pa za 5 let. Ob upoštevanju stanja posojil pa so posojila z obdobjem določitve obrestne mere, krajšim od enega leta, še vedno predstavljala skoraj 40 % odobrenih kreditov, čeprav se je ta delež postopno zmanjševal.

| e. | Moratorij na posojila zaradi pandemije COVID-19 je bil nedavno podaljšan do junija 2022. Toda upravičenost v zvezi z moratorijem se zmanjšala, stanje posojil gospodinjstvom, za katera še velja moratorij, pa predstavlja okoli 5 % skupnega stanja portfelja posojil gospodinjstvom. Po analizi MNB so posojila gospodinjstvom s prejšnjim, obsežnejšim moratorijem, pri katerih so posojilojemalci zaposleni v ranljivih sektorjih, predstavljala približno 10 % vsega stanja posojil. |
| --- | --- |

e.

Moratorij na posojila zaradi pandemije COVID-19 je bil nedavno podaljšan do junija 2022. Toda upravičenost v zvezi z moratorijem se zmanjšala, stanje posojil gospodinjstvom, za katera še velja moratorij, pa predstavlja okoli 5 % skupnega stanja portfelja posojil gospodinjstvom. Po analizi MNB so posojila gospodinjstvom s prejšnjim, obsežnejšim moratorijem, pri katerih so posojilojemalci zaposleni v ranljivih sektorjih, predstavljala približno 10 % vsega stanja posojil.

| f. | ESRB ugotavlja, da na Madžarskem trenutno veljajo makrobonitetni ukrepi, s katerimi se zmanjšujejo sedanje ranljivosti v zvezi z nepremičninami, in sicer omejitve razmerij LTV in DSTI. Poleg tega ESRB ugotavlja, da so banke ustrezno prepoznale povečanje kreditnega tveganja zaradi daljšega moratorija, tako da so nekatera posojila razvrstile med posojila iz druge skupine. |
| --- | --- |

f.

ESRB ugotavlja, da na Madžarskem trenutno veljajo makrobonitetni ukrepi, s katerimi se zmanjšujejo sedanje ranljivosti v zvezi z nepremičninami, in sicer omejitve razmerij LTV in DSTI. Poleg tega ESRB ugotavlja, da so banke ustrezno prepoznale povečanje kreditnega tveganja zaradi daljšega moratorija, tako da so nekatera posojila razvrstile med posojila iz druge skupine.

| g. | Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Če bi se ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin še naprej povečevale, bi k zmanjševanju teh ranljivosti prispevali s poostritvijo omejitve razmerja DSTI, njeno dopolnitvijo z omejitvijo zapadlosti in/ali uvedbo blažilnika sistemskih tveganj ali proticikličnega kapitalskega blažilnika. Kljub temu bi bilo treba makrobonitetne politike dopolniti s širšimi ukrepi politike za blažitev ali odpravo dejavnikov, ki olajšujejo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev ali neuravnoteženo cenovno dostopnost stanovanj. Te politike bi morale podpreti sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi se učinkovito in uspešno obravnavale preostale ranljivosti na trgu stanovanjskih nepremičnin na Madžarskem, ne da bi pri tem nastali pretirani stroški za madžarski realni sektor in finančni sistem. Na Madžarskem lahko državne subvencije in podporna posojila prispevajo k povečanju povpraševanja po stanovanjih, v katerih bivajo lastniki, kar povečuje precenjenost stanovanj in zadolženost gospodinjstev ob nezadostni ponudbi stanovanj. Dodatne politike bi zato lahko vključevale odpravo spodbud za večjo zadolženost gospodinjstev, zlasti državnih subvencij in podpornih posojil, ter zagotavljanje ustrezne ponudbe stanovanj in učinkovitega najemniškega trga. Priporočljivo bi bilo, da bi nacionalni organi v naslednjih četrtletjih še naprej spremljali kreditno kakovost dolga gospodinjstev z moratorijem in zagotovili ustrezne rezervacije za pričakovane izgube. |
| --- | --- |

g.

Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik delno ustrezna in delno zadostna. Če bi se ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin še naprej povečevale, bi k zmanjševanju teh ranljivosti prispevali s poostritvijo omejitve razmerja DSTI, njeno dopolnitvijo z omejitvijo zapadlosti in/ali uvedbo blažilnika sistemskih tveganj ali proticikličnega kapitalskega blažilnika. Kljub temu bi bilo treba makrobonitetne politike dopolniti s širšimi ukrepi politike za blažitev ali odpravo dejavnikov, ki olajšujejo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev ali neuravnoteženo cenovno dostopnost stanovanj. Te politike bi morale podpreti sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi se učinkovito in uspešno obravnavale preostale ranljivosti na trgu stanovanjskih nepremičnin na Madžarskem, ne da bi pri tem nastali pretirani stroški za madžarski realni sektor in finančni sistem. Na Madžarskem lahko državne subvencije in podporna posojila prispevajo k povečanju povpraševanja po stanovanjih, v katerih bivajo lastniki, kar povečuje precenjenost stanovanj in zadolženost gospodinjstev ob nezadostni ponudbi stanovanj. Dodatne politike bi zato lahko vključevale odpravo spodbud za večjo zadolženost gospodinjstev, zlasti državnih subvencij in podpornih posojil, ter zagotavljanje ustrezne ponudbe stanovanj in učinkovitega najemniškega trga. Priporočljivo bi bilo, da bi nacionalni organi v naslednjih četrtletjih še naprej spremljali kreditno kakovost dolga gospodinjstev z moratorijem in zagotovili ustrezne rezervacije za pričakovane izgube.

| (8) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Madžarske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi – |
| --- | --- |

(8)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Madžarske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Madžarskem ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da so glavne ranljivosti naraščajoče tveganje precenjenosti stanovanjskih nepremičnin v kombinaciji s hitro rastjo dajanja hipotekarnih posojil in posojil gospodinjstvom, skupaj z področji ranljivosti, povezanimi s posojilojemalci z visokim servisiranjem dolga.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Subvencija za nakup stanovanja in posojilo za predporodno pomoč za novorojenčke, ki je brezobrestno nenamensko posojilo.

3

(4)  Ugodnejši davek na dodano vrednost za novogradnje je bil znova uveden januarja 2021, velja pa za stanovanja, dokončana do leta 2026 (z gradbenimi dovoljenji, izdanimi do leta 2022).

4

(5)  Dodatni program državnih subvencij zagotavlja fiskalno pomoč gospodinjstvom, ki so že vključena v program subvencij za nakup stanovanj.

5

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/28

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Slovaškem

(ESRB/2021/16)

(2022/C 122/07)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(c) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja bank. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben del realnega gospodarstva kot vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da ima lahko netrajnostno gibanje nepremičninskih trgov resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav imajo pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pomembno vlogo ciklični dejavniki, pa k tem ranljivostim prispevajo tudi strukturni dejavniki. Ti strukturni dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – in druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Ker ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo. |
| --- | --- |

(5)

Izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 in s tem povezana kriza nista povzročila cikličnega upada na stanovanjskih trgih. Nasprotno, po obdobju postopne rasti in ob nizkih obrestnih merah se je realna rast cen stanovanjskih nepremičnin in posojil v več državah še pospešila in precej presegla rast dohodka gospodinjstev. Za ublažitev posledic pandemije in posledične gospodarske negotovosti so bili sprejeti različni ukrepi in politike, na primer moratoriji in državna jamstva. V tem širšem okviru politik so bili predhodno načrtovani makrobonitetni ukrepi v nekaterih državah začasno sproščeni ali pa je bilo njihovo aktiviranje odloženo. Trenutno izboljšanje gospodarskih razmer omogoča prilagoditev makrobonitetne politike v tistih državah, v katerih se ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami še naprej povečujejo.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP. |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP.

| (7) | Glede Slovaške je ta nedavna ocena pokazala naslednje:






  a. | Cene stanovanjskih nepremičnin so na Slovaškem v zadnjih petih letih realno nenehno rasle. Rast cen stanovanjskih nepremičnin se je kljub poostritvi pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine od začetka leta 2019 pospešila. Med pandemijo COVID-19 se je rast cen še pospešila, realna letna rast cen stanovanjskih nepremičnin pa je v drugem četrtletju leta 2021 dosegla skoraj 16 %, kar je druga najvišja rast v Uniji. Poleg tega se je cenovna dostopnost stanovanj sčasoma zmanjševala, ker cene stanovanj rastejo hitreje kot dohodek gospodinjstev. Glede na metrike precenjenosti narašča tveganje precenjenosti stanovanjskih nepremičnin. Gibanje cen je bilo podprto z gospodarstvom v ekspanzivni fazi, nizkimi obrestnimi merami, rastjo varčevanja gospodinjstev in velikim povpraševanjem gospodinjstev po novih stanovanjih ob nezadostni ponudbi. |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede Slovaške je ta nedavna ocena pokazala naslednje:

a.

Cene stanovanjskih nepremičnin so na Slovaškem v zadnjih petih letih realno nenehno rasle. Rast cen stanovanjskih nepremičnin se je kljub poostritvi pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine od začetka leta 2019 pospešila. Med pandemijo COVID-19 se je rast cen še pospešila, realna letna rast cen stanovanjskih nepremičnin pa je v drugem četrtletju leta 2021 dosegla skoraj 16 %, kar je druga najvišja rast v Uniji. Poleg tega se je cenovna dostopnost stanovanj sčasoma zmanjševala, ker cene stanovanj rastejo hitreje kot dohodek gospodinjstev. Glede na metrike precenjenosti narašča tveganje precenjenosti stanovanjskih nepremičnin. Gibanje cen je bilo podprto z gospodarstvom v ekspanzivni fazi, nizkimi obrestnimi merami, rastjo varčevanja gospodinjstev in velikim povpraševanjem gospodinjstev po novih stanovanjih ob nezadostni ponudbi.

| b. | Rast hipotekarnih posojil na Slovaškem je bila kljub ukrepom politike v zadnjih treh letih med najvišjimi v Uniji in je prestala tudi šok zaradi COVID-19. Za slovaški trg hipotekarnih posojil so značilne nizke obrestne mere, veliko povpraševanje po hipotekarnih posojilih, ki je še izrazitejše zaradi naraščajočih cen stanovanj, in močna konkurenca med posojilodajalci. Poleg tega je slovaški bančni sektor eden tistih, ki so v državah EGP najbolj izpostavljeni do nepremičninskih dejavnosti. |
| --- | --- |

b.

Rast hipotekarnih posojil na Slovaškem je bila kljub ukrepom politike v zadnjih treh letih med najvišjimi v Uniji in je prestala tudi šok zaradi COVID-19. Za slovaški trg hipotekarnih posojil so značilne nizke obrestne mere, veliko povpraševanje po hipotekarnih posojilih, ki je še izrazitejše zaradi naraščajočih cen stanovanj, in močna konkurenca med posojilodajalci. Poleg tega je slovaški bančni sektor eden tistih, ki so v državah EGP najbolj izpostavljeni do nepremičninskih dejavnosti.

| c. | Zadolženost gospodinjstev na Slovaškem se je v zadnjih letih povečala zaradi intenzivne posojilne aktivnosti. Po več letih dvomestne rasti realne zadolženosti gospodinjstev se je rast zadolženosti gospodinjstev upočasnila in se leta 2020 ustalila pri približno 4 %. Kljub temu upočasnjevanju, ki je tudi posledica ukrepov makrobonitetne politike (uvedba omejitve razmerja med dolgom in dohodkom ter poostritev omejitve razmerja med odplačilom dolga in dohodkom), je rast zadolženosti gospodinjstev še vedno med najvišjimi v Uniji in vpliva na naraščajoče razmerje med dolgom in BDP. Medtem ko se je potrošnja gospodinjstev med pandemijo COVID-19 zmanjšala, je povpraševanje po stanovanjskih posojilih ostalo močno. Refinanciranje hipotekarnih posojil se je v zadnjem času dejansko povečalo in je pogosto povezano s povečanjem prvotnega nominalnega zneska posojila. Druga ranljivost izhaja iz dejstva, da zapadlost znatnega deleža posojil presega upokojitveno starost posojilojemalca. Te okoliščine in področja ranljivosti je treba v prihodnje pozorno spremljati. |
| --- | --- |

c.

Zadolženost gospodinjstev na Slovaškem se je v zadnjih letih povečala zaradi intenzivne posojilne aktivnosti. Po več letih dvomestne rasti realne zadolženosti gospodinjstev se je rast zadolženosti gospodinjstev upočasnila in se leta 2020 ustalila pri približno 4 %. Kljub temu upočasnjevanju, ki je tudi posledica ukrepov makrobonitetne politike (uvedba omejitve razmerja med dolgom in dohodkom ter poostritev omejitve razmerja med odplačilom dolga in dohodkom), je rast zadolženosti gospodinjstev še vedno med najvišjimi v Uniji in vpliva na naraščajoče razmerje med dolgom in BDP. Medtem ko se je potrošnja gospodinjstev med pandemijo COVID-19 zmanjšala, je povpraševanje po stanovanjskih posojilih ostalo močno. Refinanciranje hipotekarnih posojil se je v zadnjem času dejansko povečalo in je pogosto povezano s povečanjem prvotnega nominalnega zneska posojila. Druga ranljivost izhaja iz dejstva, da zapadlost znatnega deleža posojil presega upokojitveno starost posojilojemalca. Te okoliščine in področja ranljivosti je treba v prihodnje pozorno spremljati.

| d. | Kopičenje zgoraj navedenih ranljivosti je mogoče pripisati tudi številnim strukturnim dejavnikom, kot sta ugoden davčni režim v zvezi z nepremičninskim trgom in omejeno delujoč najemniški trg. |
| --- | --- |

d.

Kopičenje zgoraj navedenih ranljivosti je mogoče pripisati tudi številnim strukturnim dejavnikom, kot sta ugoden davčni režim v zvezi z nepremičninskim trgom in omejeno delujoč najemniški trg.

| e. | ESRB ugotavlja, da je bilo na Slovaškem uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, med drugim zlasti celovit sklop ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za ustrezno obravnavanje osnovnih tveganj, povezanih s hipotekarnimi posojili in ranljivostjo posojilojemalcev. Poleg tega je pozitivna stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika ustrezno orodje za obravnavanje ranljivosti, povezanih z visoko in hitro rastjo posojil, ki je razširjena po sektorjih, in za povečanje odpornosti bančnega sektorja. |
| --- | --- |

e.

ESRB ugotavlja, da je bilo na Slovaškem uvedenih več ukrepov za zmanjšanje sedanjih ranljivosti na področju stanovanjskih nepremičnin, med drugim zlasti celovit sklop ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za ustrezno obravnavanje osnovnih tveganj, povezanih s hipotekarnimi posojili in ranljivostjo posojilojemalcev. Poleg tega je pozitivna stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika ustrezno orodje za obravnavanje ranljivosti, povezanih z visoko in hitro rastjo posojil, ki je razširjena po sektorjih, in za povečanje odpornosti bančnega sektorja.

| f. | Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik ustrezna in delno zadostna. Glede na nadaljnje kopičenje področij ranljivosti bi bilo primerno izpopolniti obstoječe ukrepe, usmerjene na posojilojemalce. Če bi se nadaljevalo kopičenje cikličnih tveganj ali krepile strukturne ranljivosti, bi lahko slovaški organi razmislili o obnovitvi proticikličnega kapitalskega blažilnika ali uvedbi sektorskega blažilnika sistemskih tveganj, da bi dodatno okrepili odpornost proti tveganjem v sektorju stanovanjskih nepremičnin. Večjo odpornost bančnega sektorja je mogoče doseči tudi z aktiviranjem najnižje vrednosti uteži tveganja za izpostavljenosti do stanovanjskih nepremičnin na podlagi notranjih bonitetnih ocen v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Poleg makrobonitetnih ukrepov bi lahko vire sistemskih tveganj, povezanih s slovaškim sektorjem stanovanjskih nepremičnin, ublažili tudi s prilagoditvijo ugodnega davčnega režima za stanovanjske nepremičnine in ukrepi za izboljšanje delovanja najemniškega trga. |
| --- | --- |

f.

Z vidika prihodnosti in ob upoštevanju srednjeročnih obetov glede tveganj je sedanja kombinacija makrobonitetnih politik ustrezna in delno zadostna. Glede na nadaljnje kopičenje področij ranljivosti bi bilo primerno izpopolniti obstoječe ukrepe, usmerjene na posojilojemalce. Če bi se nadaljevalo kopičenje cikličnih tveganj ali krepile strukturne ranljivosti, bi lahko slovaški organi razmislili o obnovitvi proticikličnega kapitalskega blažilnika ali uvedbi sektorskega blažilnika sistemskih tveganj, da bi dodatno okrepili odpornost proti tveganjem v sektorju stanovanjskih nepremičnin. Večjo odpornost bančnega sektorja je mogoče doseči tudi z aktiviranjem najnižje vrednosti uteži tveganja za izpostavljenosti do stanovanjskih nepremičnin na podlagi notranjih bonitetnih ocen v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Poleg makrobonitetnih ukrepov bi lahko vire sistemskih tveganj, povezanih s slovaškim sektorjem stanovanjskih nepremičnin, ublažili tudi s prilagoditvijo ugodnega davčnega režima za stanovanjske nepremičnine in ukrepi za izboljšanje delovanja najemniškega trga.

| (8) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Slovaške v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi – |
| --- | --- |

(8)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Slovaške v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Slovaškem ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da so glavne ranljivosti naraščajoče tveganje precenjenosti stanovanjskih nepremičnin v kombinaciji z visoko stopnjo rasti cen stanovanjskih nepremičnin in naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev ter področja tveganj, povezana z rastjo zadolženosti gospodinjstev in dajanja hipotekarnih posojil.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/31

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 122/08)

Komisija se je 7. decembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10447. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10447. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/32

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 122/09)

Komisija se je 24. februarja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10589. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10589. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/33

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 13. januarja 2022

o predlogu spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja v zvezi z reševanjem

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 29. novembra 2021 prejela zahtevi Sveta Evropske unije in Evropskega parlamenta za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih skupin institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodologijo za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na naloge ECB, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij, v skladu s členom 127(6) Pogodbe in na prispevek Evropskega sistema centralnih bank k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB ugotavlja, da predlagana uredba vsebuje tehnične prilagoditve, s katerimi naj bi se omogočilo izvajanje vsebinskih zakonodajnih odločitev, izvedenih z zadnjimi spremembami Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o sanaciji in reševanju bank), ki jih je ECB ocenila v mnenju o spremembah okvira Unije za krizno upravljanje (3).

ECB podpira predlagano uredbo, ki zagotavlja boljšo usklajenost med določbami Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o kapitalskih zahtevah) in določbami direktive o sanaciji in reševanju bank po začetku veljavnosti revidiranega okvira za skupno sposobnost pokrivanja izgub ter minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti. ECB prav tako podpira predlagano uredbo, ker zagotavlja boljšo usklajenost regulativne obravnave globalnih sistemsko pomembnih institucij (GSPI) s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami, vključno s skupinami s podrejenimi družbami, registriranimi v tretjih državah, z obravnavo, določeno v standardu za skupno sposobnost pokrivanja izgub.

ECB zakonodajne organe Unije poziva, naj v prihodnje spremljajo in ocenjujejo izvajanje teh sprememb uredbe o kapitalskih zahtevah glede na zgoraj navedene cilje, natančneje, naj ocenijo medsebojni vpliv direktive o sanaciji in reševanju bank in uredbe o kapitalskih zahtevah ter preprečijo, da bi globalne sistemsko pomembne banke in GSPI izvajale regulativno arbitražo med strategijo reševanja z enotno vstopno točko in strategijo reševanja z več vstopnimi točkami na podlagi minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ali ciljne ravni skupne sposobnosti pokrivanja izgub.

Predlaga se nekaj manjših tehničnih prilagoditev, da bi pojasnili razlago pravnega besedila in zagotovili doslednost terminologije, ki se uporablja v uredbi. V ta namen so v ločenem tehničnem delovnem dokumentu navedeni konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani EUR-Lex.

V Frankfurtu na Majni, 13. januarja 2022.

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 665 final.

1

(2)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

2

(3)  Mnenje Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2017 o spremembah okvira Unije za krizno upravljanje (CON/2017/47) (UL C 314, 31.1.2018, str. 17).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/35

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. marec 2022

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0994 |
| JPY | japonski jen | 130,05 |
| DKK | danska krona | 7,4412 |
| GBP | funt šterling | 0,83988 |
| SEK | švedska krona | 10,4205 |
| CHF | švicarski frank | 1,0336 |
| ISK | islandska krona | 143,50 |
| NOK | norveška krona | 9,7988 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,687 |
| HUF | madžarski forint | 371,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,6765 |
| RON | romunski leu | 4,9473 |
| TRY | turška lira | 16,1783 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5165 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3967 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5996 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6168 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4966 |
| KRW | južnokorejski won | 1 353,77 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,5574 |
| CNY | kitajski juan | 6,9817 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5725 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 690,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6147 |
| PHP | filipinski peso | 57,433 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,681 |
| BRL | brazilski real | 5,6523 |
| MXN | mehiški peso | 22,8540 |
| INR | indijska rupija | 83,7805 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0994

JPY

japonski jen

130,05

DKK

danska krona

7,4412

GBP

funt šterling

0,83988

SEK

švedska krona

10,4205

CHF

švicarski frank

1,0336

ISK

islandska krona

143,50

NOK

norveška krona

9,7988

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,687

HUF

madžarski forint

371,18

PLN

poljski zlot

4,6765

RON

romunski leu

4,9473

TRY

turška lira

16,1783

AUD

avstralski dolar

1,5165

CAD

kanadski dolar

1,3967

HKD

hongkonški dolar

8,5996

NZD

novozelandski dolar

1,6168

SGD

singapurski dolar

1,4966

KRW

južnokorejski won

1 353,77

ZAR

južnoafriški rand

16,5574

CNY

kitajski juan

6,9817

HRK

hrvaška kuna

7,5725

IDR

indonezijska rupija

15 690,36

MYR

malezijski ringit

4,6147

PHP

filipinski peso

57,433

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,681

BRL

brazilski real

5,6523

MXN

mehiški peso

22,8540

INR

indijska rupija

83,7805

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 122/12)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada),

| — | Transurban Holdings Limited („Transurban“, Avstralija), |
| --- | --- |

—

Transurban Holdings Limited („Transurban“, Avstralija),

| — | AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper“, Avstralija), |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper“, Avstralija),

| — | Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments“, Kanada),

| — | Tawreed Investments Limited („Tawreed“, Kajmanski otoki), ki je pod nadzorom Abu Dhabi Investment Authority („ADIA“, Združeni arabski emirati), |
| --- | --- |

—

Tawreed Investments Limited („Tawreed“, Kajmanski otoki), ki je pod nadzorom Abu Dhabi Investment Authority („ADIA“, Združeni arabski emirati),

| — | WestConnex („WCX“, Avstralija). |
| --- | --- |

—

WestConnex („WCX“, Avstralija).

Podjetja CDPQ, Transurban, AustralianSuper, CPP Investments in Tawreed pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem WCX.

Koncentracija se izvede na podlagi pogodbe ali kako drugače.

2.

| — | CDPQ je dolgoročni institucionalni vlagatelj, ki upravlja sredstva predvsem za javne in parajavne pokojninske in zavarovalne sheme v provinci Québec ter vlaga predvsem v infrastrukturna sredstva, |
| --- | --- |

—

CDPQ je dolgoročni institucionalni vlagatelj, ki upravlja sredstva predvsem za javne in parajavne pokojninske in zavarovalne sheme v provinci Québec ter vlaga predvsem v infrastrukturna sredstva,

| — | Transurban je podjetje za upravljanje cestninskih cest, ki upravlja in razvija omrežja cestninskih cest v Avstraliji, Kanadi in Združenih državah Amerike, |
| --- | --- |

—

Transurban je podjetje za upravljanje cestninskih cest, ki upravlja in razvija omrežja cestninskih cest v Avstraliji, Kanadi in Združenih državah Amerike,

| — | AustralianSuper je največji avstralski neprofitni vzajemni pokojninski sklad z globalnimi naložbenimi dejavnostmi, |
| --- | --- |

—

AustralianSuper je največji avstralski neprofitni vzajemni pokojninski sklad z globalnimi naložbenimi dejavnostmi,

| — | CPP Investments je organizacija za upravljanje naložb, ki vlaga sredstva, ki jih nanjo prenese kanadska pokojninska shema, predvsem v javni kapital, zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo in naložbe s fiksnim donosom, |
| --- | --- |

—

CPP Investments je organizacija za upravljanje naložb, ki vlaga sredstva, ki jih nanjo prenese kanadska pokojninska shema, predvsem v javni kapital, zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo in naložbe s fiksnim donosom,

| — | Tawreed ima v lasti različne naložbe v infrastrukturo in upravlja globalni naložbeni portfelj. ADIA, matična družba podjetja Tawreed, je državni subjekt v lasti emirata Abu Dabi, ki upravlja diverzificiran globalni naložbeni portfelj, |
| --- | --- |

—

Tawreed ima v lasti različne naložbe v infrastrukturo in upravlja globalni naložbeni portfelj. ADIA, matična družba podjetja Tawreed, je državni subjekt v lasti emirata Abu Dabi, ki upravlja diverzificiran globalni naložbeni portfelj,

| — | WCX se ukvarja z razvojem, vzdrževanjem in upravljanjem cestninskih cest v Sydneyju v Novem Južnem Walesu. |
| --- | --- |

—

WCX se ukvarja z razvojem, vzdrževanjem in upravljanjem cestninskih cest v Sydneyju v Novem Južnem Walesu.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10675 – ADIA / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 17.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 122/38

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 122/13)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„PIMIENTO DE GERNIKA“ / „GERNIKAKO PIPERRA“

EU št.: PGI-ES-0673-AM01– 22. februar 2016

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Ime: Comité Profesional „Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika“ (strokovni odbor za „Gernikako Piperra“ / „Pimiento de Gernika“)

Naslov: Torre Muntsaratz. Bo Muntsaratz, 17-A. 48220. Abadiño (Bizkaia)

Tel. +32 946030330; Faks +34 946063953

Sestava: proizvajalci/predelovalci (x) drugo ( )

2.   Država članica ali Tretja Država

Španija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☐ | Označevanje |
| --- | --- |

☐

Označevanje

| ☐ | Drugo [Navedite.] |
| --- | --- |

☐

Drugo [Navedite.]

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Izčrpen opis vseh predlaganih sprememb in posebni razlogi zanje

Predlagane spremembe so potrebne, da se specifikacija proizvoda uskladi s sedanjimi okoliščinami in zagotovi ohranitev pridelka ter da se ohranijo kakovost in značilnosti končnega proizvoda, ne da bi se oslabila povezava med proizvodom in okoljem.

OPIS PROIZVODA

V odstavku o značilnostih proizvoda, vključenem v opis proizvoda (oddelek B), je predlagano črtanje največje razlike v dolžini, tj. 2 cm, dovoljene v posameznem pakiranju, saj že to, da so za „Pimiento de Gernika“ opredeljene značilnosti glede dolžine (med 6 cm in 9 cm), zagotavlja izenačenost, ki se zahteva v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 543/2011. Ker gre za nedozorele plodove paprike, ki so glede na premer in dolžino zato „majhni“, poleg tega za njihovo komercialno pakiranje ne velja določba iz tržnega standarda za sladko papriko, v skladu s katero mora biti podolgovata paprika dovolj izenačena po dolžini.

Največja razlika v dolžini, tj. 2 cm, dovoljena v posameznem pakiranju, navsezadnje ni značilnost same paprike, temveč je tržna zahteva.

Ta sprememba vpliva na točko 3.2 enotnega dokumenta.

Tako bi se moralo besedilo:

„Dolžina med 6 cm in 9 cm. Največja razlika v dolžini, dovoljena v posameznem pakiranju, je 2 cm.“

glasiti:

„Dolžina med 6 cm in 9 cm.“

GEOGRAFSKO OBMOČJE

Predlagana je sprememba tega oddelka, tako da se črta območje pakiranja, saj pakiranje ni proizvodna faza proizvoda, ohranijo pa se vse druge proizvodne zahteve, ki dejansko vplivajo na kakovost proizvoda.

To je določeno v točki 3.5 enotnega dokumenta, v kateri so bili črtani naslednji stavki: „Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime“, „Območje priprave in pakiranja je enako območju proizvodnje“, „Namen zahteve, da se paprika pripravi in pakira na proizvodnem območju, je zaščititi ugled označbe, hkrati pa zagotoviti pristnost proizvoda ter ohraniti njegove kakovosti in značilnosti“.

DOKAZILO O POREKLU

Predlagana je sprememba četrtega odstavka, saj je eden od dejavnikov, ki zagotavljajo poreklo proizvoda, seme, katerega pristnost je zagotovljena, saj ga lahko kupijo samo proizvajalci, registrirani v okviru ZGO. To pomeni, da se poreklo in pristnost proizvodov z zaščiteno geografsko označbo ne zagotavljata z genetskim (DNK) ali fizikalno-kemijskim testiranjem, temveč s sledljivostjo semena.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Tako bi se moralo besedilo:

„Sistem nadzora in certificiranja je bistven dejavnik, ki zagotavlja poreklo, kakovost in sledljivost proizvoda. Sestavljajo ga postopki, opisani v nadaljevanju.

Registriranim proizvajalcem se seme dobavlja prek združenj pridelovalcev. Registrirana kmetijska gospodarstva lahko pridelujejo le sorte, ki so dovoljene za to vrsto paprike. Za zagotovitev porekla in pristnosti proizvoda nadzorni organ izvaja genetsko (DNK) in fizikalno-kemijsko testiranje.“

glasiti:

„Sistem nadzora in certificiranja semena je bistven dejavnik, ki zagotavlja poreklo, kakovost in sledljivost proizvoda. Sestavljajo ga postopki, opisani v nadaljevanju.

Registriranim proizvajalcem se dobavlja certificirano seme. Registrirana kmetijska gospodarstva lahko pridelujejo le sorte, ki so dovoljene za to vrsto paprike. Nadzorni organ zahteva potrdilo o nakupu, ki dokazuje poreklo in pristnost certificiranega semena.“

V oddelku E o metodi proizvodnje se prvi odstavek, ki se nanaša na pristnost certificiranega semena, glasi:

„Združenja pridelovalcev iz homozigotnih linij selekcionirajo svoje seme ter ga dobavijo kmetijskim gospodarstvom, ki so registrirana za geografsko označbo in ležijo na zaščitenem območju. Da se zagotovita poreklo in pristnost proizvoda, poleg nadzora, ki ga izvajajo združenja pridelovalcev, in spremljanja, ki ga izvajajo registrirani pridelovalci sami, nadzorni organ določi tudi letni načrt preverjanja“.

Glasiti bi se moral:

„Kmetijska gospodarstva, ki so registrirana za geografsko označbo in ležijo na zaščitenem območju, zagotavljajo poreklo in pristnost proizvoda s sledljivostjo certificiranega semena in s spremljanjem, ki ga izvajajo registrirani pridelovalci sami. Poleg tega nadzorni organ določi letni načrt preverjanja.“

METODA PROIZVODNJE

Razlog za predlagano spremembo tega oddelka je potreba po uskladitvi specifikacije proizvoda s sedanjimi okoliščinami in tehnološkim napredkom. Zato je predlagano, da se omogoči drugi saditveni cikel, določi največja gostota zasaditve, spremeni pogostost pobiranja pridelka ter dovolita strojno pakiranje in možnost gojenja pridelka v substratu.

Predlagano je, da se tretji, peti, trinajsti in devetnajsti odstavek tega oddelka specifikacije proizvoda nadomestijo, kot je navedeno v nadaljevanju.

| 1. | Tretji odstavek oddelka E specifikacije proizvoda
  Možnost drugega saditvenega cikla je bila uvedena, ker to, da pridelovalci vedno delajo z mladimi rastlinami, omogoča, da se kakovost proizvoda ohrani v celotnem obdobju trženja. Tako pobiranje pridelka v več etapah je v skladu s tradicionalnimi praksami gojenja na tem območju.
  Kar zadeva gostoto zasaditve, je za zagotovitev kakovosti proizvoda koristna samo zgornja meja. Manjše gostote ne zmanjšujejo kakovosti.
  Ta sprememba vpliva na točko 3.4 enotnega dokumenta.
  Sedanje besedilo:
  „Saditev na prosto poteka med aprilom in majem, saditev v rastlinjake ali tunelske rastlinjake pa poteka prej, in sicer februarja, marca in aprila. V prvem primeru se paprike pobirajo od junija, v drugem pa od sredine aprila. Večina pridelka se pobere med aprilom in novembrom. Gostota zasaditve je tri do štiri sadike na kvadratni meter.“
  je tako nadomeščeno z naslednjim:
  „Saditev na prosto poteka med aprilom in majem, saditev v rastlinjake ali tunelske rastlinjake pa poteka prej, in sicer februarja, marca in aprila; drugi saditveni cikel je dovoljen od junija. V prvem primeru se paprike pobirajo od junija, v drugem pa od sredine aprila. Večina pridelka se pobere med aprilom in novembrom. Gostota zasaditve je do štiri sadike na kvadratni meter.“ |
| --- | --- |

1.

Tretji odstavek oddelka E specifikacije proizvoda

Možnost drugega saditvenega cikla je bila uvedena, ker to, da pridelovalci vedno delajo z mladimi rastlinami, omogoča, da se kakovost proizvoda ohrani v celotnem obdobju trženja. Tako pobiranje pridelka v več etapah je v skladu s tradicionalnimi praksami gojenja na tem območju.

Kar zadeva gostoto zasaditve, je za zagotovitev kakovosti proizvoda koristna samo zgornja meja. Manjše gostote ne zmanjšujejo kakovosti.

Sedanje besedilo:

„Saditev na prosto poteka med aprilom in majem, saditev v rastlinjake ali tunelske rastlinjake pa poteka prej, in sicer februarja, marca in aprila. V prvem primeru se paprike pobirajo od junija, v drugem pa od sredine aprila. Večina pridelka se pobere med aprilom in novembrom. Gostota zasaditve je tri do štiri sadike na kvadratni meter.“

je tako nadomeščeno z naslednjim:

„Saditev na prosto poteka med aprilom in majem, saditev v rastlinjake ali tunelske rastlinjake pa poteka prej, in sicer februarja, marca in aprila; drugi saditveni cikel je dovoljen od junija. V prvem primeru se paprike pobirajo od junija, v drugem pa od sredine aprila. Večina pridelka se pobere med aprilom in novembrom. Gostota zasaditve je do štiri sadike na kvadratni meter.“

| 2. | Peti odstavek je spremenjen tako, da se vključi možnost gojenja pridelka v substratu, ker ga ni vedno treba gojiti v tleh.
  Ta sprememba vpliva na točko 5 enotnega dokumenta.
  Proizvodna območja, primerna za gojenje paprike „Pimiento de Gernika“, so zelo omejena zaradi lastnosti terena, urbanega razvoja in infrastrukturnega pritiska ter značilne ureditve majhnih baskovskih kmetijskih gospodarstev. Kolobarjenje s posevki zato ni zelo pogosto, včasih pa se kolobari s sorodnimi vrstami (paradižnik/paprika), zaradi česar se v tleh razvijejo patogeni mikroorganizmi, ki so tako agresivni, da lahko uničijo posevek. Te velike težave na področju zdravja rastlin ogrožajo preživetje paprike „Pimiento de Gernika“, kulture, ki je pomemben del kmetijstva v atlantskem delu Baskije.
  Glavne bolezni posevkov, ki prizadenejo papriko „Pimiento de Gernika“, so povezane z gojenjem v tleh, to pomeni, da so njihov glavni inokulum tla (organski material, ki nastane pri razgradnji v tleh). Vzrok za te bolezni, povezane z gojenjem v tleh, na območjih Baskovske avtonomne skupnosti z atlantskim podnebjem so večinoma virusi (Potyvirus ali Tobamovirus) ali glivice. Glive rodu Fusarium spp. in Phytophthora ssp. so potencialni vir okužbe za papriko „Pimiento de Gernika“. Glede na raziskavo tal, opravljeno leta 2014, so te glive prisotne v 70 % tal, ki se uporabljajo za gojenje paprike „Pimiento de Gernika“. To je bilo potrjeno s študijo iz leta 2015 o odpornosti proti Tobamovirusu pri čiliju in papriki (Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento), ki jo je izvedel Santiago Larregla.
  Študija, ki so jo izvedli Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla in Carlos Garbisu leta 2011, je pokazala, da se z uporabo organskih dodatkov, ki ji sledi plastična zastirka tal, zmanjša pojavnost Phytophthora capsici v posevkih paprike v zmernem podnebju. V reviji Crop Protection 30, str. 1563–1572, je bilo ugotovljeno, da je biološko razkuževanje edini način za inaktiviranje inokuluma v tleh, ki povzroča glivične bolezni (Phytophthora capsici oospores). Glede na podnebne razmere atlantskega dela Baskije je ta metodologija učinkovita le, če se uporabi spomladi/poleti, kar sovpada z rastno dobo paprike „Pimiento de Gernika“.
  Zaradi varovanja okolja in njegove biotske raznovrstnosti so se pridelovalci paprike „Pimiento de Gernika“, ki to papriko pridelujejo v skladu s strogimi pravili integrirane proizvodnje, ki omejujejo uporabo pesticidov, odločili, da kot alternativo za gojenje v tleh za ta posevek uporabijo substrate.
  Kot dokazujejo študije v nadaljevanju, substrat omogoča, da se koreninski sistem rastline dobro razvije in deluje kot inertna opora za rastlino, ne da bi oviral vnos hranil vanjo. Substrati, primerni za gojenje paprike „Pimiento de Gernika“, so inertni substrati, za povečanje kompaktnosti pa se lahko uporabi tudi majhen delež organske snovi. Nobena od teh dveh komponent ne zagotavlja nobene vrste makro- ali mikrohranil, ki jih lahko rastlina vsrka. Glavna značilnost substrata je njegova nizka gostota, ki omogoča prehajanje zraka in vode skozi njegovo strukturo.
  Študije so naslednje:






  — | Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P., 2011. Plinaste emisije pri biološkem razkuževanju tal z živalskim gnojem na posevkih paprike v rastlinjaku (Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop). Crop Protection 30: str. 412–419; |
| --- | --- | --- |

2.

Peti odstavek je spremenjen tako, da se vključi možnost gojenja pridelka v substratu, ker ga ni vedno treba gojiti v tleh.

Proizvodna območja, primerna za gojenje paprike „Pimiento de Gernika“, so zelo omejena zaradi lastnosti terena, urbanega razvoja in infrastrukturnega pritiska ter značilne ureditve majhnih baskovskih kmetijskih gospodarstev. Kolobarjenje s posevki zato ni zelo pogosto, včasih pa se kolobari s sorodnimi vrstami (paradižnik/paprika), zaradi česar se v tleh razvijejo patogeni mikroorganizmi, ki so tako agresivni, da lahko uničijo posevek. Te velike težave na področju zdravja rastlin ogrožajo preživetje paprike „Pimiento de Gernika“, kulture, ki je pomemben del kmetijstva v atlantskem delu Baskije.

Glavne bolezni posevkov, ki prizadenejo papriko „Pimiento de Gernika“, so povezane z gojenjem v tleh, to pomeni, da so njihov glavni inokulum tla (organski material, ki nastane pri razgradnji v tleh). Vzrok za te bolezni, povezane z gojenjem v tleh, na območjih Baskovske avtonomne skupnosti z atlantskim podnebjem so večinoma virusi (Potyvirus ali Tobamovirus) ali glivice. Glive rodu Fusarium spp. in Phytophthora ssp. so potencialni vir okužbe za papriko „Pimiento de Gernika“. Glede na raziskavo tal, opravljeno leta 2014, so te glive prisotne v 70 % tal, ki se uporabljajo za gojenje paprike „Pimiento de Gernika“. To je bilo potrjeno s študijo iz leta 2015 o odpornosti proti Tobamovirusu pri čiliju in papriki (Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento), ki jo je izvedel Santiago Larregla.

Študija, ki so jo izvedli Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla in Carlos Garbisu leta 2011, je pokazala, da se z uporabo organskih dodatkov, ki ji sledi plastična zastirka tal, zmanjša pojavnost Phytophthora capsici v posevkih paprike v zmernem podnebju. V reviji Crop Protection 30, str. 1563–1572, je bilo ugotovljeno, da je biološko razkuževanje edini način za inaktiviranje inokuluma v tleh, ki povzroča glivične bolezni (Phytophthora capsici oospores). Glede na podnebne razmere atlantskega dela Baskije je ta metodologija učinkovita le, če se uporabi spomladi/poleti, kar sovpada z rastno dobo paprike „Pimiento de Gernika“.

Zaradi varovanja okolja in njegove biotske raznovrstnosti so se pridelovalci paprike „Pimiento de Gernika“, ki to papriko pridelujejo v skladu s strogimi pravili integrirane proizvodnje, ki omejujejo uporabo pesticidov, odločili, da kot alternativo za gojenje v tleh za ta posevek uporabijo substrate.

Kot dokazujejo študije v nadaljevanju, substrat omogoča, da se koreninski sistem rastline dobro razvije in deluje kot inertna opora za rastlino, ne da bi oviral vnos hranil vanjo. Substrati, primerni za gojenje paprike „Pimiento de Gernika“, so inertni substrati, za povečanje kompaktnosti pa se lahko uporabi tudi majhen delež organske snovi. Nobena od teh dveh komponent ne zagotavlja nobene vrste makro- ali mikrohranil, ki jih lahko rastlina vsrka. Glavna značilnost substrata je njegova nizka gostota, ki omogoča prehajanje zraka in vode skozi njegovo strukturo.

Študije so naslednje:

—

Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P., 2011. Plinaste emisije pri biološkem razkuževanju tal z živalskim gnojem na posevkih paprike v rastlinjaku (Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop). Crop Protection 30: str. 412–419;

| — | Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar, R., 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika (Učinek različnih razmerij dušika in kalija v raztopinah hranil na papriko gernika). Acta Horticulturae 40: str. 475–478; |
| --- | --- |

—

Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar, R., 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika (Učinek različnih razmerij dušika in kalija v raztopinah hranil na papriko gernika). Acta Horticulturae 40: str. 475–478;

| — | Larregla, S., 2003. Etiología y epidemiología de la „Tristeza“ del pimiento en Bizkaia (Etiologija in epidemiologija „žalosti“ paprike v Biskaji). V pregledu. Doktorska disertacija. Baskovska univerza. Leioa; |
| --- | --- |

—

Larregla, S., 2003. Etiología y epidemiología de la „Tristeza“ del pimiento en Bizkaia (Etiologija in epidemiologija „žalosti“ paprike v Biskaji). V pregledu. Doktorska disertacija. Baskovska univerza. Leioa;

| — | Larregla, S., Guerrero, M. M., Mendarte, S., Lacasa, A., 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Biološko razkuževanje z organskimi dodatki zaradi izčrpanosti tal in obvladovanja patogenov, ki se prenašajo s tlemi, pri posevkih zaščitene paprike). V: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, str. 437–456; |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Guerrero, M. M., Mendarte, S., Lacasa, A., 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Biološko razkuževanje z organskimi dodatki zaradi izčrpanosti tal in obvladovanja patogenov, ki se prenašajo s tlemi, pri posevkih zaščitene paprike). V: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, str. 437–456;

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Uporaba organskih dodatkov in plastične zastirke za obvladovanje koreninske gnilobe Phytophthora pri papriki v severni Španiji). Acta Horticulturae 883: str. 353–360; |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Uporaba organskih dodatkov in plastične zastirke za obvladovanje koreninske gnilobe Phytophthora pri papriki v severni Španiji). Acta Horticulturae 883: str. 353–360;

| — | Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C., 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Z večkratnim biološkim razkuževanjem nad pojavnost gnilobe Phytophthora in gnilobe koreninskega vratu pri papriki). Spanish Journal of Agricultural Research 10: str. 794–805; |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C., 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Z večkratnim biološkim razkuževanjem nad pojavnost gnilobe Phytophthora in gnilobe koreninskega vratu pri papriki). Spanish Journal of Agricultural Research 10: str. 794–805;

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

Navedene študije kažejo, da ni razlik med proizvodi, dobljenimi z uporabo metod gojenja v tleh ali gojenja v substratu.

Tako je vključena možnost gojenja posevka v substratu, saj substrat omogoča razrast koreninskega sistema rastline, ki deluje kot inertna podpora za rastlino, ne da bi oviral njeno oskrbo s hranili. Tako ne vpliva na značilnosti paprike „Pimiento de Gernika“.

Sedanje besedilo:

„Gnojenje se izvaja v tolikšni meri, da zadošča za ohranjanje ravnovesja ter ravni hranil v tleh in v rastlini, pri čemer se upošteva pobiranje pridelka, hranilno stanje rastline, stopnja rodovitnosti tal in vnosi po drugih poteh (voda, organske snovi itd.).“

je nadomeščeno z naslednjim:

„‚Pimiento de Gernika‘ se lahko goji v tleh ali v substratu. Gnojenje se izvaja v tolikšni meri, da zadošča za ohranjanje ravnovesja ter ravni hranil v tleh in v substratu.

Tla in substrat morajo biti ves čas v skladu z zadevno zakonodajo o integrirani proizvodnji.

Za substrat, ki se uporablja za gojenje, je značilna nizka gostota (30–150 kg/m3), kar omogoča prehajanje zraka in vode skozi njegovo strukturo, pri čemer deluje kot inertna podpora za rastlino, ne da bi oviral njeno oskrbo s hranili.“

| 3. | Trinajsti odstavek
  Izraz „dnevno“ je nadomeščen z izrazom „pogosto“, saj se v prvem primeru lahko razume, kot da se mora pridelek pobirati vsak dan. Pobiranje pridelka mora biti tako pogosto, kot to zahteva razvoj posevkov; pogostost se v pridelovalnem ciklu spreminja.
  Poleg tega lahko pride do znatnih vrhuncev v pridelavi. Ker je treba pridelek pobrati ročno, lahko pobiranje včasih traja dlje zaradi pomanjkanja delovne sile, saj so kmetijska gospodarstva večinoma družinska podjetja.
  Ta sprememba vpliva na točko 3.5 enotnega dokumenta.
  Sedanje besedilo:
  „Ker se plodovi pobirajo ob optimalni zrelosti, je pobiranje dnevno in proizvod se zapakira še isti dan. Izjemoma in ob vrhuncih pridelave pa lahko pakiranje poteka naslednji dan.“
  je tako nadomeščeno z naslednjim:
  „Ker se plodovi pobirajo ob optimalni zrelosti, je pobiranje pogosto in proizvod se zapakira še isti dan. Izjemoma in ob vrhuncih pridelave pa lahko pakiranje poteka naslednji dan.“ |
| --- | --- |

3.

Trinajsti odstavek

Izraz „dnevno“ je nadomeščen z izrazom „pogosto“, saj se v prvem primeru lahko razume, kot da se mora pridelek pobirati vsak dan. Pobiranje pridelka mora biti tako pogosto, kot to zahteva razvoj posevkov; pogostost se v pridelovalnem ciklu spreminja.

Poleg tega lahko pride do znatnih vrhuncev v pridelavi. Ker je treba pridelek pobrati ročno, lahko pobiranje včasih traja dlje zaradi pomanjkanja delovne sile, saj so kmetijska gospodarstva večinoma družinska podjetja.

Sedanje besedilo:

„Ker se plodovi pobirajo ob optimalni zrelosti, je pobiranje dnevno in proizvod se zapakira še isti dan. Izjemoma in ob vrhuncih pridelave pa lahko pakiranje poteka naslednji dan.“

je tako nadomeščeno z naslednjim:

„Ker se plodovi pobirajo ob optimalni zrelosti, je pobiranje pogosto in proizvod se zapakira še isti dan. Izjemoma in ob vrhuncih pridelave pa lahko pakiranje poteka naslednji dan.“

| 4. | Štirinajsti in šestnajsti odstavek
  Zahtevo, da pakiranje poteka na proizvodnem območju, je treba črtati, saj pakiranje ni faza v pridelavi kot taki, niti ne vpliva na kakovost proizvoda in zagotavljanje pristnosti. Preostale zahteve glede pakiranja, ki bi lahko vplivale na končno kakovost proizvoda, so ohranjene.
  Ta sprememba vpliva na točko 3.5 enotnega dokumenta.
  Štirinajsti in šestnajsti odstavek, navedena v nadaljevanju, ki se nanašata na zahtevo, da pakiranje poteka na proizvodnem območju, sta črtana.
  Štirinajsti odstavek „Namen zahteve, da morata priprava in pakiranje potekati na proizvodnem območju, je zaščititi ugled geografske označbe ter tako zagotoviti ne le pristnost proizvoda, ampak tudi ohranitev njegove kakovosti in njegovih značilnosti.“
  Šestnajsti odstavek „Poleg tega pakiranje zunaj proizvodnega območja otežuje nadzor, kar bi lahko negativno vplivalo na kakovost proizvoda in zagotavljanje njegove pristnosti.“ |
| --- | --- |

4.

Štirinajsti in šestnajsti odstavek

Zahtevo, da pakiranje poteka na proizvodnem območju, je treba črtati, saj pakiranje ni faza v pridelavi kot taki, niti ne vpliva na kakovost proizvoda in zagotavljanje pristnosti. Preostale zahteve glede pakiranja, ki bi lahko vplivale na končno kakovost proizvoda, so ohranjene.

Štirinajsti in šestnajsti odstavek, navedena v nadaljevanju, ki se nanašata na zahtevo, da pakiranje poteka na proizvodnem območju, sta črtana.

Štirinajsti odstavek „Namen zahteve, da morata priprava in pakiranje potekati na proizvodnem območju, je zaščititi ugled geografske označbe ter tako zagotoviti ne le pristnost proizvoda, ampak tudi ohranitev njegove kakovosti in njegovih značilnosti.“

Šestnajsti odstavek „Poleg tega pakiranje zunaj proizvodnega območja otežuje nadzor, kar bi lahko negativno vplivalo na kakovost proizvoda in zagotavljanje njegove pristnosti.“

| 5. | Devetnajsti odstavek
  Pridelek je treba pobirati ročno, saj se lahko nekateri vidiki kakovosti, kot je zagotavljanje, da koža ni predebela, ocenijo samo na roko. Dovoljeno pa je strojno pakiranje, saj je tehnološki napredek omogočil pazljivo ravnanje s proizvodom in hkrati pospešil proces.
  Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.
  Sedanje besedilo:
  „Pakiranje poteka ročno, pri čemer je vedno potrebna velika pazljivost, da se ohranijo fizične značilnosti proizvoda.“
  je nadomeščeno z naslednjim:
  „Pridelek se pobira ročno, pri prebiranju in pakiranju pa je vedno potrebna velika pazljivost, da se ohranijo fizične značilnosti proizvoda.“ |
| --- | --- |

5.

Devetnajsti odstavek

Pridelek je treba pobirati ročno, saj se lahko nekateri vidiki kakovosti, kot je zagotavljanje, da koža ni predebela, ocenijo samo na roko. Dovoljeno pa je strojno pakiranje, saj je tehnološki napredek omogočil pazljivo ravnanje s proizvodom in hkrati pospešil proces.

Sedanje besedilo:

„Pakiranje poteka ročno, pri čemer je vedno potrebna velika pazljivost, da se ohranijo fizične značilnosti proizvoda.“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Pridelek se pobira ročno, pri prebiranju in pakiranju pa je vedno potrebna velika pazljivost, da se ohranijo fizične značilnosti proizvoda.“

POVEZAVA Z OKOLIŠKIM OBMOČJEM

Ta odstavek je bilo treba prilagoditi, da bi se črtali sklici na gojenje v tleh in pod zaščito, kar ne vpliva na povezavo, saj ta temelji na slovesu proizvoda.

Oddelek 5 enotnega dokumenta, ki se nanaša na povezavo, je bilo treba spremeniti, da bi se črtal izraz „v tleh“ iz prve vrstice tretjega odstavka oddelka 5.1, iz drugega dela četrtega odstavka oddelka 5.1 in iz desetega odstavka oddelka 5.3, in sicer iz enakih razlogov, kot so navedeni za spremembo oddelka F specifikacije proizvoda, tj. da bi se v oddelku „Metoda proizvodnje“ dodalo gojenje v substratu, pa tudi ker tla in substrat nista dejavnika, ki potrjujeta povezavo, saj ta pri papriki „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ temelji na slovesu proizvoda.

Drugi element, ki utemeljuje povezavo („tradicionalne prakse“), je ohranjen, saj tradicionalno znanje ni povezano z uporabo substrata.

Paprika „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ je zelo priljubljena med potrošniki v Baskiji, saj to kulturo v pokrajini gojijo že stoletja, njeno seme in tehnike gojenja pa se prenašajo iz roda v rod in so del biskajske zgodovine. Poleg tega je ta sistem gojenja in shranjevanja semena, ki se prenaša iz roda v rod, omogočil, da se je paprika „Pimiento de Gernika“ naravno prilagodila svojemu okolju, ter je zagotovil sorte z edinstvenimi genetskimi značilnostmi (iker in derio). Vpliv tega proizvoda na gastronomijo Baskije je tako velik, da obstaja stanovsko združenje, Cofradía del Gernikako Piperra, ki pomaga širiti sloves tega proizvoda s podeželskih območij v mesta.

ENOTNI DOKUMENT

„PIMIENTO DE GERNIKA“ / „GERNIKAKO PIPERRA“

EU št.: PGI-ES-0673-AM01– 22. februar 2016

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Ime

„Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“

2.   Država članica ali Tretja Država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Paprika z zaščiteno označbo porekla „Gernikako Piperra“ / „Pimiento de Gernika“ je plod vrste Capsicum annuum L., ki pripada lokalnemu kultivarju gernika, in se za prehrano ljudi trži sveža kot nezrela paprika za praženje. V okviru tega lokalnega kultivarja so bile selekcionirane različne linije in dve od njih sta bili pod imenoma derio in iker vpisani v register komercialnih sort. Z geografsko označbo se lahko zaščiti tudi katera koli druga linija tega lokalnega kultivarja, če ima značilnosti, ki opredeljujejo sorto „Pimiento de Gernika“.

Za papriko „Pimiento de Gernika“ je značilen sladek okus – vsebuje malo ali nič kapsicina –, saj zaradi okoljskih razmer v Baskiji na splošno ni pekoča, običajno ima tanko meso (debeline 2–3 mm) in vzdolžni prerez v obliki srednje širokega do ozkega trikotnika, ki ustreza vrstama C3 in C1 po Pochardovi klasifikaciji (1966).

Ta paprika se v glavnem uporablja v obliki praženih svežih nedozorelih plodov, kar je danes najbolj priljubljen način zaužitja. Plodovi se poberejo, ko so po vsej dolžini še enotno zeleno obarvani in preden dosežejo končno velikost. Brez peclja merijo v dolžino med 6 cm in 9 cm, v širino med 2 cm in 3 cm, tehtajo* pa od 10 g do 12 g. So srednje do temno zelene barve. Po obliki so ozki in podolgovati, s trikotnim vzdolžnim prerezom in eliptičnim do trikotnim prečnim prerezom z dvema ali tremi neizrazitimi prekati. Vrh je koničast, pecelj pa nepoškodovan, ozek in dolg. Ob peceljni jamici je paprika običajno ploska ali izbokla. Koža je tanka in ni žilava ali opazna. Ima gladko teksturo in svež videz. V notranjosti ima semena bisernate barve, ki niso povsem izoblikovana.

Sorta gernika se imenuje tudi „paprika Choricero“ ali „biskajska paprika“.

Pridelek se največkrat uživa svež, še preden doseže dokončno velikost.

| (* | Značilnosti zrele paprike.) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Paprika mora biti pridelana in pakirana na geografskem območju.

Sadi se na prosto ali pod zaščito. Uporabljajo se pridelovalne tehnike, ki so najprimernejše za optimalni razvoj in zorenje paprike, prepovedana pa je kakršna koli uporaba proizvodov ali gojitvenih sistemov, ki bi lahko škodovali kakovosti proizvoda.

Saditev na prosto poteka med aprilom in majem, saditev v rastlinjake ali tunelske rastlinjake pa poteka prej, in sicer februarja, marca in aprila; drugi saditveni cikel je dovoljen od junija. V prvem primeru se paprike pobirajo od junija, v drugem pa od sredine aprila. Večina pridelka se pobere med aprilom in novembrom. Gostota zasaditve je do štiri sadike na kvadratni meter.

Dovoljena je samo obdelava, ki je nujna za zagotovitev pridelka, sicer pa je treba kar najbolj dati prednost obdelavi ali tehnikam biološkega zatiranja škodljivih organizmov.

Pobiranje poteka ročno in v več etapah, tolikokrat, kot je potrebno, in pri optimalni zrelosti plodov. Pri tem je treba zelo paziti, da se plodovi ne poškodujejo in tako ohranijo svoje fizične lastnosti.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ker se plodovi pobirajo ob optimalni zrelosti, je pobiranje pogosto in proizvod se zapakira še isti dan. Izjemoma in ob vrhuncih pridelave pa lahko pakiranje poteka naslednji dan.

Kot svež proizvod ima omejen rok trajanja, zato se odsvetujejo shranjevanje v hladilnicah, premiki in nepotrebno čakanje, preden se proizvod uporabi ali da na prodaj, saj bi lahko škodovali kakovosti proizvoda.

Ta paprika je zaradi svojih posebnih značilnosti (trženje svežega proizvoda, tanka koža in meso, nedozorelost proizvoda) zelo občutljiva na nenadne spremembe temperature in vlažnosti ter hitro dozori. Zato bi vsakršno ravnanje in prevažanje, ki ni izrecno nujno za pripravo proizvoda, namenjenega potrošnikom, škodovalo kakovosti proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg splošnih informacij, predpisanih z zakonodajo, morata biti na nalepkah, ki se uporabljajo za papriko z zaščiteno geografsko označbo „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“, tudi navedba „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ in njen logotip.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega pokrajini Gipuzkoa in Biskaja ter območji v pokrajini Àlava: območje Cantábrica Alavesa, ki obsega občine Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio in Artziniega, ter območje Estribaciones del Gorbea, ki obsega občine Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano in Aramaio.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1.   Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje, primerno za pridelavo te paprike, je omejeno na atlantsko stran Baskije, zanj pa je značilno tako imenovano zmerno toplo podnebje, z zmernimi temperaturami in veliko dežja, brez sušnih obdobij in z največ padavinami v jesensko-zimskem obdobju. Zaradi tega atlantskega podnebja in vpliva morskih tokov z zahoda proti vzhodu ima to območje precej manj hladno (povprečna letna temperatura 13 °C in temperaturna razlika 11 °C) in bolj vlažno podnebje, kot bi ga moralo imeti ob upoštevanju le nadmorske višine.

Optimalna relativna vlažnost zraka je od 60- do 75-odstotna. Zaradi manjše zračne vlažnosti in obdobij visokih temperatur z veliko sonca nastajajo fiziološke spremembe, ki zmanjšujejo tržno kakovost plodov. Tak primer je predebela koža (zaradi česar je manj primerna za svojo glavno uporabo kot paprika za praženje).

Če tem okoljskim razmeram dodamo še pomanjkanje vode in močno izhlapevanje vode iz rastlin, se lahko pojavita fiziološki spremembi, ki slabšata kakovost plodov, in sicer gniloba na muhi ploda in/ali pekoč okus nekaterih plodov zaradi povečane vsebnosti kapsicina.

Podnebje Baskije popolnoma ustreza agroklimatskim potrebam te paprike. V atlantskem delu Baskije so papriki zagotovljene zmerne in ne previsoke temperature, ki jih potrebuje za zdrav razvoj, izključena pa je tudi vsakršna nevarnost pozebe.

Agroklimatske razmere na opredeljenem geografskem območju dajejo tej papriki posebne značilnosti, zaradi katerih je postala znana in si pridobila sloves, saj preprečujejo ali zmanjšujejo možnost napak, zaradi katerih izgublja vrednost, na primer pikantnosti, predebele kože ali gnilobe na muhi ploda.

5.2.   Posebnosti proizvoda

„Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ je lokalni kultivar, popolnoma prilagojen agroklimatskim razmeram atlantskega dela Baskije.

Agroklimatske razmere na proizvodnem območju dajejo tej papriki posebne značilnosti, kot sta nepekoč okus in tanko meso, po katerih slovi.

Ta vrsta paprike je zahtevna glede temperature. Pod 15 °C se njen razvoj upočasni, pri manj kot 10 °C pa se popolnoma ustavi. Temperature nad 35 °C lahko povzročijo odpadanje cvetov in mladih plodov. Rast in zorenje sta optimalna pri 25 °C podnevi in 18 °C ponoči. Pri 1 °C se pojavijo poškodbe zaradi pozebe. Za razvoj rastline mora biti temperatura prsti 12 °C, za dobro uspevanje pridelka pa mora biti povprečna dnevna temperatura okolja 20 °C z le majhnimi razlikami med dnevno in nočno temperaturo.

Ena od posebnosti paprike je tudi njena velikost, saj zgodnje pobiranje zagotavlja tanko meso brez opazne kožice in prijeten okus.

Ta paprika, ki je znana po svojem nenavadnem okusu in visoki kakovosti, se pražena običajno uživa kot prigrizek, priloga ali predjed in je ena od najbolj tipičnih jedi baskovske kulinarike.

5.3.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Povezava med opredeljenim geografskim območjem in papriko „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ temelji na njenem slovesu in tradicionalnih pridelovalnih postopkih, kar med drugim dokazujeta velika priljubljenost proizvoda pri potrošnikih v Baskiji in njegova visoka cena na trgu.

Ta proizvod je eden od najstarejših kultivarjev v Baskiji. Semena in skrivnost pridelave te paprike se skozi stoletja prenašajo iz roda v rod in so del biskajske zgodovine.

Veliki gastronomski kritiki iz Baskije in drugih delov države (Llona Larrauri, Busca Isusi, J. L. Iturrieta, J. J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere in Ignacio Domenech) so ta proizvod hvalili v svojih člankih ali ga uporabili v enem od svojih kuharskih receptov. Tudi svetovno priznani baskovski kuharski mojstri, kot sta Arguiñano ali Subijana, uporabljajo ta proizvod v svojih kuharskih receptih.

Tako je bilo leta 1998 ustanovljeno posebno združenje za promocijo paprike z označbo „Pimiento de Gernika“ ali „Gernikako Piperra“: bratovščina paprike „Gernikako Piperra“. Združenje organizira različne dejavnosti za promocijo paprike „Pimiento de Guernika“, med katerimi je treba omeniti pokušnjo proizvoda na tradicionalni tržnici v Guernici, občini, po kateri paprika nosi ime, saj je njeno glavno pridelovalno območje, in v kateri je ob ponedeljkih znamenita sadna in zelenjavna tržnica, na kateri ima paprika glavno vlogo.

„Zadnji ponedeljek v Guernici“ je z več kot 100 000 obiskovalci največji kmetijski sejem v Baskiji, ki poteka zadnji ponedeljek v oktobru. Ta tržnica je omenjena že v ustanovni listini mesta Guernica iz leta 1366.

Sloves tega proizvoda potrjuje tudi znak prepoznavnosti, ki mu je bil dodeljen na podlagi tržne študije, ki jo je družba IKERFEL izvedla v zvezi s priznanimi kakovostnimi proizvodi, in sicer na podlagi 900 pogovorov, ki jih je med 16. in 30. julijem 2009 opravila s prebivalci Baskovske avtonomne skupnosti, ki opravljajo gospodinjske nakupe. Študija je pokazala, da paprika „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ uživa popolno (spontano in predlagano) prepoznavnost pri 83 % prebivalstva Baskovske avtonomne skupnosti.

Kot je bilo že navedeno, je podnebje na opredeljenem geografskem območju poleg slovesa proizvoda in pridelovalnih metod ključni pogoj za kakovost in posebnost proizvoda.

Podnebje na geografskem območju tako združuje temperature in vlažnost, ki so pri pridelavi te sorte paprike potrebne za dobro uspevanje in razmnoževanje.

Če se ta paprika prideluje na drugih območjih južne Španije s toplejšim podnebjem in v obdobjih z visokimi temperaturami in nizko vlažnostjo, je tržna kakovost plodov manjša zaradi večjega deleža plodov, ki jih prizadenejo zgoraj opisane fiziološke spremembe (predebela koža, gniloba na muhi ploda in/ali pekoč okus plodov).

Lokalni kultivar je neposredni rezultat opazovanja in strokovnega znanja pridelovalcev iz regije. Odseva povezanost z okoljem in je še posebej dobro prilagojen podnebnim razmeram, ki prevladujejo na tem območju. Skozi čas je človeku uspelo ohraniti sorto „Pimiento de Gernika“ ter njeno pridelovanje in posebno komercialno uporabo, zaradi katerih se je lahko ohranila izvirnost te vrste paprike. „Pimiento de Gernika“ je posebna zaradi svoje popolne prilagojenosti proizvodnemu območju.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---