# Službeni list C 170/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 170 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.25. travnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 170

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.25. travnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 170/01 | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o sportu i tjelesnoj aktivnosti, obećavajućim alatima za promjenu ponašanja radi održivog razvoja | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 170/01

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o sportu i tjelesnoj aktivnosti, obećavajućim alatima za promjenu ponašanja radi održivog razvoja

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 170/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  ) | 7 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 170/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  )

1

7

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 170/03 | Tečajna lista eura — 22. travnja 2022. | 8 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 170/03

Tečajna lista eura — 22. travnja 2022.

8

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 170/04 | Obavijest o zahtjevu koji se odnosi na primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU – Zahtjev naručitelja | 9 |
| 2022/C 170/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 170/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  ) | 11 |
| 2022/C 170/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 170/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10682 – VALEO / VSEA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 14 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 170/09 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2022/C 170/10 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 21 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 170/04

Obavijest o zahtjevu koji se odnosi na primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU – Zahtjev naručitelja

9

2022/C 170/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

10

2022/C 170/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  )

1

11

2022/C 170/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

12

2022/C 170/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10682 – VALEO / VSEA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

14

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 170/09

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2022/C 170/10

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/1

---

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o sportu i tjelesnoj aktivnosti, obećavajućim alatima za promjenu ponašanja radi održivog razvoja

(2022/C 170/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

IMAJUĆI U VIDU SLJEDEĆE:

| 1. | Sve se više prepoznaje da su bavljenje sportom i tjelesnom aktivnošću te njihova uloga važni za ispunjavanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Međunarodna i znanstvena zajednica postale su svjesne mogućih koristi i pozitivnih vanjskih učinaka sporta i tjelesne aktivnosti i organiziranja sportskih događanja te su ih integrirale u različita područja (2) (3) poboljšanje tjelesnog i mentalnog zdravlja i dobrobiti pojedinaca, gospodarske koristi, obrazovanje, osnaživanje žena i mladih, stvaranje pravednijih, mirnijih, održivijih, uključivijih i otvorenijih društava, uključivanje osoba s invaliditetom i s manje mogućnosti te u učenje o toleranciji. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klimatske promjene i druge prijetnje okolišu mogu negativno utjecati na bavljenje sportom i dionike u sportu (4), posebno na zdravlje osoba koje se bave sportom. Za bavljenje sportom potrebno je zdravo okružje, no trenutačni klimatski i okolišni uvjeti sve su manje povoljni za tjelesnu aktivnost i neke vrste sporta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Posljedice klimatskih promjena, kao što su porast temperature, produljena razdoblja suše i veći broj poplava, dovode do sve većih ograničenja prostora i vremena dostupnih za bavljenje sportom, što uvelike narušava funkcioniranje i organizaciju globalnog sportskog ekosustava, osobito zimskih sportova na otvorenom i dijela nautičkih aktivnosti (5). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kao i druge ljudske aktivnosti, određeni aspekti sporta i organizacije sportskih događanja mogu doprinijeti degradaciji okoliša i promjeni klime, izravnim ili neizravnim stvaranjem emisija stakleničkih plinova i doprinošenjem narušavanju različitih prirodnih okružja u kojima se sport odvija, posebno morskog, šumskog i planinskog okoliša. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neki aspekti sporta mogu biti izvori emisija stakleničkih plinova i mogu imati negativne učinke na okoliš: sportski turizam, neodrživa proizvodnja i potrošnja sportske opreme ili od nje dobivene robe i usluga, širenje mikroplastike, sportski objekti s visokom potrošnjom resursa (posebno energije i vode), sve veći broj sportskih događanja na svim razinama (uključujući treninge, velike delegacije i izgradnju namjenske privremene infrastrukture) te bavljenje slobodnim sportskim aktivnostima u prirodnom okružju.. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Povratak olimpijskih i paraolimpijskih igara u Europu, obveza koju je odbor za organizaciju olimpijskih igara u Parizu 2024. preuzeo u pogledu okoliša i ugljične neutralnosti te obveze koje su preuzeli organizatori Europskog nogometnog prvenstva 2024. u Njemačkoj mogu potaknuti sve dionike da se obvežu na održivu izgradnju materijalne i nematerijalne baštine radi promicanja ciljeva održivog razvoja br. 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 13 i 17 na svim razinama i svim državnim područjima. |
| --- | --- |

7.

UZIMAJUĆI U OBZIR SLJEDEĆE TOČKE:

| 8. | Budući da sport pruža važne mogućnosti za informalno i neformalno učenje, izvrstan je alat za isticanje uzornog ponašanja i širenje društvene odgovornosti jer zahvaljujući njemu svi, a posebno mladi (6), mogu biti pokretači promjena. Sport ima i komunikacijsku funkciju čiji je cilj senzibiliziranje građana o važnosti očuvanja ekosustava, skladnog i održivog iskorištavanja prirodnih resursa i ublažavanja klimatskih promjena. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Integriranje ciljeva održivog razvoja u sport moglo bi potaknuti ljude, a posebno mlade, da se uključe u sport i nastave njime baviti budući da mnogi od njih pokazuju poseban interes za pitanja održivog razvoja i sudjeluju u povezanim aktivnostima (7). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popularnost vrhunskih sportaša, njihova sve veća informiranost o klimatskoj krizi te angažman i zalaganje mogu biti vrlo učinkoviti u promicanju integracije ciljeva održivog razvoja u sport. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europska unija i njezine države članice mogu pružiti primjer drugima tako što će biti domaćin ili jedan od domaćina održivih velikih sportskih događanja (8) na kojima se uzimaju u obzir zahtjevi ekološke, društvene, gospodarske i građanske odgovornosti, uključujući kružnost, upotrebu plastike ili vode, ugljični otisak, dobro upravljanje, ljudska prava, pouzdanost i poštenu praksu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pri organizaciji sportskih događanja posebnu pozornost trebalo bi posvetiti povećanju osjetljivosti stanovništva u pogledu utjecaja na gospodarstvo i okoliš, izravnih ili neizravnih učinaka, kao i zaštite ljudskih prava. To može pozitivno utjecati na javno prihvaćanje organizacije događanja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pandemija bolesti COVID-19 dovela je do povećanog interesa za sportske aktivnosti kod kuće, individualne i slobodne aktivnosti na otvorenom te za aktivnu mobilnost. Ti trendovi odražavaju sve veću potrebu za boravkom u prirodi (9), neorganiziranim sportskim aktivnostima i pristupačnim gradskim prostorima (10). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tjelesna aktivnost i sport, posebno ako se odvijaju na otvorenom ili u prirodnom okružju (npr. šume, planine, oceani, rijeke i jezera), mogu doprinijeti poboljšanju pismenosti građana u području okoliša, kao i podizanju svijesti o potrebi za zaštitom okoliša i ublažavanjem klimatskih promjena. |
| --- | --- |

14.

| 15. | U području sporta u okviru programa Erasmus+ podupire se razmjena znanja i najboljih praksi, posebno u pogledu ciljeva održivog razvoja br. 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13 i 17. Te se dobre prakse mogu uzeti u obzir pri organizaciji sportskih aktivnosti i događanja. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sport može doprinijeti gospodarskom rastu i omogućiti dodanu vrijednost gospodarskom sektoru. |
| --- | --- |

16.

ISTIČUĆI SLJEDEĆE:

| 17. | Važno je smanjiti negativan utjecaj svih vrsta sportskih aktivnosti na bioraznolikost, okoliš i dinamiku aktualnog procesa klimatskih promjena. Važno je da svi dionici, od javnih i privatnih subjekata do građana, budu svjesni svoje individualne i kolektivne odgovornosti, kao i posljedica svojeg djelovanja kada se bave sportom ili organiziraju sportske aktivnosti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Važno je osigurati da sportski sektor doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima Europske unije, kako su utvrđeni u europskom zelenom planu. U tu su svrhu potrebne različite vrste potpore kako bi se sportskom sektoru omogućio prijelaz na odgovornije prakse. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kako bi se izgradilo uključivo i zdravo društvo, ključno je svakom pojedincu omogućiti redovito bavljenje sportom i tjelesnom aktivnošću u zdravom i sigurnom okružju, bez obzira na dob, spol, mentalno i tjelesno stanje, socioekonomsku pozadinu ili zemljopisno podrijetlo. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Važno je uzeti u obzir pitanja dobrog upravljanja u sportu, integriteta, jednakog pristupa sportu, poštovanja ljudskih prava, pouzdanosti, pravednosti i održivosti. To bi trebalo učiniti na svim razinama, primjerice na razini klubova, liga, nacionalnih i međunarodnih saveza, nevladinih organizacija, gospodarskih subjekata, organizatora velikih sportskih događanja, poduzeća ili medija. |
| --- | --- |

20.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA:

| 21. | Usklade i koordiniraju javne politike i strategije koje obuhvaćaju sport s ciljevima održivog razvoja, kao i s povezanim ciljevima. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Osiguraju građanima pristup sigurnom, uključivom i održivom bavljenju sportom te sportskim događanjima u skladu s njihovim potrebama, primjerice u lokalnim sportskim objektima prihvatljivima za okoliš koji su dostupni putem infrastrukture za aktivnu mobilnost. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Istraže načine kojima se relevantnim nacionalnim tijelima pružaju alati za promatranje utjecaja klimatskih promjena na sport kako bi razvili strategije za predviđanje sportskih ekosustava na koje će klimatske promjene dugoročno najviše utjecati, njihovu prilagodbu i potporu njima, primjerice prijelazom na otpornije i odgovornije prakse te aktivnim dijalogom sa sportskim pokretom radi poboljšanja i prilagodbe kalendara. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Osiguraju da organizatori velikih sportskih događanja provode procjene utjecaja na okoliš i one u vezi s ugljičnim učinkom te da potaknu te organizatore da mjere na koji način njihova događanja doprinose postizanju ciljeva održivog razvoja br. 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12 i 13. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Surađuju s organizatorima velikih sportskih događanja kako bi se uspostavili mehanizmi za ublažavanje štetnog utjecaja njihovih događanja na okoliš, koji su primjereni prouzročenoj šteti i namijenjeni postizanju ugljične neutralnosti. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Potiču sportske organizacije i obrazovne ustanove da, prema potrebi, u svoje programe usavršavanja za obrazovne djelatnike, sportsko osoblje, sportaše i voditelje sportskih objekata uključe pitanja i djelovanja povezana s ekološkom tranzicijom i održivim razvojem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Održe rastuća ulaganja u inovacije i istraživanja kako bi se podupro prijelaz na zeleniju i održiviju tjelesnu aktivnost i bavljenje sportom te kako bi im se doprinijelo. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Nastoje uključiti okolišne kriterije i obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja u postupak procjene za javno financiranje i potporu, organizaciju sportskih događanja na svim razinama, sportske aktivnosti te izgradnju, obnovu, održavanje i upotrebu sportskih objekata. Promiču uključivanje takvih kriterija u ocjenjivanje tih aktivnosti. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Pri sklapanju ugovora s gospodarskim partnerima u vezi s organizacijom velikih sportskih događanja, izgradnjom, obnovom i održavanjem sportskih objekata ili proizvodnjom sportske opreme jačaju integraciju i ponderiranje kriterija društveno odgovornog poslovanja (11) u ugovorima. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Prema potrebi, promiču upotrebu fondova EU-a, uključujući kohezijske fondove (EFRR, ESF+), RRF, Erasmus+ ili program LIFE, za razvoj inicijativa kojima se potiču zelena i održiva tjelesna aktivnost i bavljenje sportom te inicijativa usmjerenih na poticanje usklađivanja s ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

30.

| 31. | U skladu s duhom inicijative novog europskog Bauhausa daju prednost razvoju pametnih i zelenih gradova s ekološki odgovornom infrastrukturom i odgovarajućim urbanističkim planiranjem ili potiču njihov razvoj, kako bi se ponudilo životno okružje koje je više usredotočeno na čovjeka te u kojem građani imaju pristup održivim sportskim objektima i mogu usvojiti zdraviji i aktivniji način života koji je prihvatljiv za okoliš. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Iskoriste diplomatske mreže za promicanje zajedničkog europskog pristupa kako bi se poboljšali razmatranje i integracija ciljeva održivog razvoja u sport unutar Europske unije te u okviru svojih vanjskih djelovanja i programâ razvojne pomoći. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Razmotre imenovanje ambasadorâ zelenog sporta na dobrovoljnoj osnovi, čija bi uloga bila promicanje daljnje integracije ciljeva održivog razvoja u sport. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Potiču partnerstva između sektora sporta, formalnog obrazovanja, neformalnog i informalnog učenja, društveno-obrazovnih aktivnosti, organizacija mladih i privatnog sektora kako bi se razvili transverzalni, koordinirani i komplementarni načini podizanja svijesti i promicanja stručnog znanja o pitanjima okoliša i klimatskih promjena. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Promiču energetsku učinkovitost i kružno gospodarstvo u izgradnji, obnovi, održavanju i upotrebi svih sportskih objekata. |
| --- | --- |

35.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

| 36. | Osigura da je rad Stručne skupine za zeleni sport usmjeren na razvoj zajedničkih standarda na razini Europske unije, kojima se utvrđuju kriteriji i ciljevi za organizaciju zelene i održive tjelesne aktivnosti i bavljenja sportom. Promiče te kriterije i ciljeve kada države članice razvijaju nacionalne sportske politike. |
| --- | --- |

36.

| 37. | U kontekstu Stručne skupine za zeleni sport nastoji prikupiti relevantne dokaze i primjere dobre prakse o tome kako sport može smanjiti svoj utjecaj na okoliš i doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Uključi pitanja održivog razvoja u rasprave o ključnim značajkama europskog modela sporta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Promiče upotrebu sredstava Europske unije kako bi se olakšala izgradnja i obnova sportskih objekata radi smanjenja emisija stakleničkih plinova, ugljičnog otiska i potrošnje energije te negativnog učinka klimatskih promjena na bavljenje sportom. |
| --- | --- |

39.

| 40. | U javnim politikama razvijenima na razini EU-a, a posebno u politikama i inicijativama u području okoliša, više uzima u obzir sport. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Pri ocjenjivanju i dodjeli bespovratnih sredstava programa Erasmus+ u području sporta i dalje procjenjuje ekološki prihvatljiv dizajn projekata i uključivanje zelenih praksi, kako je navedeno u Vodiču kroz program Erasmus+. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Osigura i promiče mogućnost razvoja projekata u području zelenog sporta i zelenih vještina u okviru programa Erasmus+ u području sporta. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Potiče razmjenu znanja i najboljih praksi među državama članicama u području zelenog sporta, kako je utvrđeno u Planu rada EU-a u području sporta za razdoblje 2021. – 2024. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Potiče razmjenu najboljih praksi među akterima predanima promjeni ponašanja u sportu s obzirom na okolišne i društvene izazove s kojima se suočavamo na svim razinama, tj. putem inicijativa SHARE ili HealthyLifestyle4All. |
| --- | --- |

44.

POZIVAJU SPORTSKI POKRET I SVE RELEVANTNE DIONIKE DA:

| 45. | Usklade organizaciju tjelesne aktivnosti, bavljenja sportom i sportskih događanja s ciljevima održivog razvoja, europskim zelenim planom, Pariškim klimatskim sporazumom, Akcijskim planom iz Kazana, Međunarodnom poveljom o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu te Okvirom za sport za djelovanja u području klime. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Pri izradi strategija i programa posebno uzmu u obzir pitanja smanjenja potrošnje resursa (posebno vode i energije), zaustavljanja rasipanja hrane, recikliranja otpada i ponovne upotrebe sportske opreme, očuvanja bioraznolikosti i kvalitete zraka, smanjenja ugljičnog otiska te, općenitije, načina organizacije sporta kako bi se ispunili ciljevi održivog razvoja. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Istraže mogućnost imenovanja posebne osobe ili strukture odgovorne za provedbu strategija i programa u području okoliša. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Pronađu načine za promicanje obrazovanja o održivom razvoju i izgradnje osjećaja odgovornosti prema okolišu i građanske odgovornosti u sportskim klubovima, savezima i među drugim dionicima u području sporta. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Prema potrebi, uključe sadržaj o pitanjima okoliša u programe osposobljavanja sportskih volontera i stručnjaka. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Nadahnjuju i potiču sportaše koji su prisutni u medijima, vrlo popularni i vjerodostojni da promiču etičko, zeleno i održivo bavljenje sportom. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Pridaju veliku važnost ekološkim, socijalnim i demokratskim pitanjima, transparentnosti i zaštiti ljudskih prava (12) u postupku dodjele velikih sportskih događanja i financijskih sredstava ili sponzorstva organizatorima tih događanja. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Razvijaju ili upotrebljavaju odgovarajuće alate za mjerenje utjecaja sportskih aktivnosti, posebno organizacije velikih sportskih događanja, na društvo i okoliš te uzmu u obzir društveno i okolišno nasljeđe tih aktivnosti u postupku procjene. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Pri organizaciji sportskih događanja, izgradnji, obnovi i održavanju sportskih objekata ili proizvodnji sportske opreme promiču održive i kratke lance opskrbe i, gdje je to moguće, daju prednost lokalnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Promiču i potiču integraciju pitanja etičke, demokratske i društvene odgovornosti te odgovornosti prema okolišu u audiovizualne sportske programe i emitiranje sportskih događanja, uz potpuno poštovanje slobode medija. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Upoznaju partnere, dobavljače, sponzore i navijače sa zahtjevima u pogledu okoliša koje bi oni trebali na odgovarajući način uzeti u obzir. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Ujedinjeni narodi, A/RES/70/1, Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030., rezolucija koju je Opća skupština usvojila 25. rujna 2015. (točka 37.).

(2)  Svjetska zdravstvena organizacija, Globalni akcijski plan za tjelesnu aktivnost 2018. – 2030.

(3)  Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o planu rada Europske unije u području sporta (1. siječnja 2021. – 30. lipnja 2024.) (2020/C 419/01).

(4)  WWF Francuska, 2021.

(5)  WWF Francuska, 2021.

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c2c8d076-0a04-11ec-b5d3-01aa75ed71a1/language-en.

(7)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf.

(8)  Stručna skupina EU-a za gospodarsku dimenziju sporta definira „veliko sportsko događanje” kao događanje koje organizira zemlja, regija ili grad domaćin, ili više njih, i koje posjećuju različite međunarodne delegacije s ciljem bavljenja jednim sportom ili više njih. Obilježja takvih događanja često su veliki i logistički izazovi. Velika sportska događanja znatno su popraćena u međunarodnim medijima, domaćini su nekoliko tisuća ljudi, među ostalim navijačima, novinarima, tehničkim timovima i dužnosnicima te su često organizirana tijekom nekoliko uzastopnih dana.

(9)  https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/abb396/pdf.

(10)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0249268.

(11)  https://www.unido.org/our-focus/advancing-economic-competitiveness/competitive-trade-capacities-and-corporate-responsibility/corporate-social-responsibility-market-integration/what-csr.

(12)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.

---

PRILOG

Referentni dokumenti

Međunarodne organizacije

Ujedinjeni narodi, A/RES/70/1, Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030., rezolucija koju je Opća skupština usvojila 25. rujna 2015., www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E (točka 37.)

Svjetska zdravstvena organizacija, Globalni akcijski plan za tjelesnu aktivnost 2018. – 2030., http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/272722/9789241514187-eng.pdf, 2018.

Ujedinjeni narodi, Pariški sporazum, DONOŠENJE PARIŠKOG SPORAZUMA – tekst Pariškog sporazuma na engleskom jeziku (unfccc.int), 2015.

UNESCO, Akcijski plan iz Kazana, Akcijski plan iz Kazana – digitalna knjižnica UNESCO-a, 2017.

UNESCO, Međunarodna povelja o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu, Međunarodna povelja o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu – digitalna knjižnica UNESCO-a, 2015.

Ujedinjeni narodi, Klimatske promjene, Okvir za sport za djelovanja u području klime, UJEDINJENI NARODI (unfccc.int), 2018.

OECD, „Local Economic and Employment Development, Global Sports Events and Local Development, Principles For Leveraging Local Benefits From Global Sporting Events” (Lokalni gospodarski razvoj i razvoj zapošljavanja, Globalna sportska događanja i lokalni razvoj, Načela za potporu lokalnim koristima od globalnih sportskih događanja), https://www.oecd.org/cfe/leed/OECD-leed-principles-global-sporting-events.pdf, 2017.

Vijeće Europske unije

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o inovacijama u sportu, 2021/C 212/02.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o cjeloživotnoj tjelesnoj aktivnosti, 2021/C 501 I/01.

Zaključci Vijeća o poticanju angažmana mladih kao pokretača promjena u cilju zaštite okoliša (u očekivanju odobrenja na sastanku Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport 5. travnja 2022.).

Europski parlament

Rezolucija o sportskoj politici EU-a: ocjena i mogući daljnji koraci (2021/2058(INI)), 23. studenoga 2021.

Zahtjev odbora CULT za studiju, Sportska politika EU-a: ocjena i mogući daljnji koraci: www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/652251/IPOL_STU(2021)652251_EN.pdf PE 652.251, lipanj 2021.

Europska komisija

Komunikacija Komisije „Europski zeleni plan”, COM (2019) 640 final.

NVO

WWF Francuska 2021.,www.wwf.fr/sites/default/files/doc-2021-07/02072021_Rapport_Dereglement-climatique_le_monde_du_sport_a_plus_2_et_4_degres_WWF%20France_4.pdf

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/7

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 170/02)

Dana 12. travnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10642. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10642. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/8

---

Tečajna lista eura (1)

22. travnja 2022.

(2022/C 170/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0817 |
| JPY | japanski jen | 138,83 |
| DKK | danska kruna | 7,4402 |
| GBP | funta sterlinga | 0,83925 |
| SEK | švedska kruna | 10,2780 |
| CHF | švicarski franak | 1,0336 |
| ISK | islandska kruna | 139,80 |
| NOK | norveška kruna | 9,6255 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,320 |
| HUF | mađarska forinta | 370,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,6336 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9455 |
| TRY | turska lira | 15,9446 |
| AUD | australski dolar | 1,4816 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3714 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4859 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6193 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4784 |
| KRW | južnokorejski von | 1 344,04 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,8652 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0332 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5625 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 603,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6784 |
| PHP | filipinski pezo | 56,721 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,724 |
| BRL | brazilski real | 5,0926 |
| MXN | meksički pezo | 22,0034 |
| INR | indijska rupija | 82,6943 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0817

JPY

japanski jen

138,83

DKK

danska kruna

7,4402

GBP

funta sterlinga

0,83925

SEK

švedska kruna

10,2780

CHF

švicarski franak

1,0336

ISK

islandska kruna

139,80

NOK

norveška kruna

9,6255

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,320

HUF

mađarska forinta

370,35

PLN

poljski zlot

4,6336

RON

rumunjski novi leu

4,9455

TRY

turska lira

15,9446

AUD

australski dolar

1,4816

CAD

kanadski dolar

1,3714

HKD

hongkonški dolar

8,4859

NZD

novozelandski dolar

1,6193

SGD

singapurski dolar

1,4784

KRW

južnokorejski von

1 344,04

ZAR

južnoafrički rand

16,8652

CNY

kineski renminbi-juan

7,0332

HRK

hrvatska kuna

7,5625

IDR

indonezijska rupija

15 603,47

MYR

malezijski ringit

4,6784

PHP

filipinski pezo

56,721

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,724

BRL

brazilski real

5,0926

MXN

meksički pezo

22,0034

INR

indijska rupija

82,6943

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/9

---

Obavijest o zahtjevu koji se odnosi na primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU

Zahtjev naručitelja

(2022/C 170/04)

Komisija je 2. studenoga 2021. primila zahtjev u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1). Prvi je radni dan nakon primitka zahtjeva 4. studenoga 2021.

Zahtjev je podnijelo društvo OMV Petrom S.A, a odnosi se na djelatnosti povezane s proizvodnjom sirove nafte i prirodnog plina u Rumunjskoj.

U članku 34. Direktive 2014/25/EU utvrđeno je da „ugovori kojima se namjerava omogućiti obavljanje djelatnosti koja se spominje u člancima od 8. do 14. nisu predmet ove Direktive ako država članica ili naručitelji, nakon podnošenja zahtjeva u skladu s člankom 35., mogu dokazati da je djelatnost koja se obavlja u toj državi članici izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen; kao ni projektni natječaji koji se provode za obavljanje takve djelatnosti u tom geografskom području.”. Procjena izravne izloženosti tržišnom natjecanju koja se može izvršiti u kontekstu Direktive 2014/25/EU ne dovodi u pitanje potpunu primjenu zakonodavstva o tržišnom natjecanju.

Komisija je dužna donijeti odluku o ovom zahtjevu u roku od 90 radnih dana, počevši od prethodno navedenog radnog dana. Početni rok bio je 18. ožujka 2022.

U skladu sa stavkom 1. četvrtim podstavkom Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU Komisija može produljiti rok uz suglasnost onih koji su podnijeli zahtjev za izuzeće. U skladu s dogovorom Komisije i društva OMV Petrom S.A. Komisijin rok za donošenje odluke o tom zahtjevu je 30. lipnja 2022.

U skladu s člankom 35. stavkom 5. Direktive 2014/25/EU daljnji zahtjevi povezani s istim djelatnostima u Rumunjskoj podneseni prije isteka roka određenog za ovaj zahtjev ne smatraju se novim postupcima, nego se s njima postupa u kontekstu ovog zahtjeva.

---

(1)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

---

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/10

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 170/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | HAL Investments B.V. („Hal”, Nizozemska), koji pripada grupi Hal Trust, |
| --- | --- |

—

HAL Investments B.V. („Hal”, Nizozemska), koji pripada grupi Hal Trust,

| — | Royal Boskalis Westminster N.V. (ciljni poduzetnik, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Royal Boskalis Westminster N.V. (ciljni poduzetnik, Nizozemska).

Poduzetnik Hal steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim ciljnim poduzetnikom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | HAL je globalno investicijsko društvo koje ulaže u različite sektore, uključujući pomorski sektor, skladištenje u spremnike, medije, financijske usluge, maloprodaju, uredski namještaj te drvnu sirovinu i građevinski materijal |
| --- | --- |

—

HAL je globalno investicijsko društvo koje ulaže u različite sektore, uključujući pomorski sektor, skladištenje u spremnike, medije, financijske usluge, maloprodaju, uredski namještaj te drvnu sirovinu i građevinski materijal

| — | ciljni poduzetnik globalno je poduzeće za usluge pomorskog prometa koje posluje u području jaružanja, odobalnih instalacija, odobalnog prijevoza, podmorskih usluga, tegljenja i spašavanja te infrastrukture unutarnjih vodnih putova. |
| --- | --- |

—

ciljni poduzetnik globalno je poduzeće za usluge pomorskog prometa koje posluje u području jaružanja, odobalnih instalacija, odobalnog prijevoza, podmorskih usluga, tegljenja i spašavanja te infrastrukture unutarnjih vodnih putova.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/11

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10578 – CVC / EKATERRA)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 170/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | CVC (Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC (Luksemburg),

| — | Ekaterra (Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Ekaterra (Nizozemska).

Poduzetnik CVC stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Ekaterra. Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | CVC: CVC upravlja investicijskim fondovima i platformama. Jedno od portfeljnih društava fondova CVC-a, poduzetnik Zabka Polska S.A., djeluje u sektoru maloprodaje prehrambenih proizvoda u Poljskoj, |
| --- | --- |

—

CVC: CVC upravlja investicijskim fondovima i platformama. Jedno od portfeljnih društava fondova CVC-a, poduzetnik Zabka Polska S.A., djeluje u sektoru maloprodaje prehrambenih proizvoda u Poljskoj,

| — | Ekaterra: Ekaterra i njezina društva kćeri bave se poslom s čajem, koji se sastoji od uzgoja, prerade i dobave čaja u listićima, istraživanja i razvoja, proizvodnje, pakiranja, marketinga, distribucije i prodaje proizvoda od čaja u cijelom svijetu (isključujući interese društva Unilever u zajedničkim pothvatima PepsiLipton s društvom Pepsico u vezi s gotovim napicima na bazi čaja (engl. „ready-to-drink tea”). |
| --- | --- |

—

Ekaterra: Ekaterra i njezina društva kćeri bave se poslom s čajem, koji se sastoji od uzgoja, prerade i dobave čaja u listićima, istraživanja i razvoja, proizvodnje, pakiranja, marketinga, distribucije i prodaje proizvoda od čaja u cijelom svijetu (isključujući interese društva Unilever u zajedničkim pothvatima PepsiLipton s društvom Pepsico u vezi s gotovim napicima na bazi čaja (engl. „ready-to-drink tea”).

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10578 – CVC / EKATERRA

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/12

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 170/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Selfinvest ApS („Selfinvest”, Danska) pod krajnjom kontrolom obitelji Østergaard, |
| --- | --- |

—

Selfinvest ApS („Selfinvest”, Danska) pod krajnjom kontrolom obitelji Østergaard,

| — | LLG A/S („LLG”, Danska) pod krajnjom kontrolom obitelji Brunsborg, |
| --- | --- |

—

LLG A/S („LLG”, Danska) pod krajnjom kontrolom obitelji Brunsborg,

| — | Selected Car Group A/S („zajednički pothvat SCG”, Danska). |
| --- | --- |

—

Selected Car Group A/S („zajednički pothvat SCG”, Danska).

Poduzetnici Selfinvest i LLG stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom SCG.

Koncentracija se provodi prijenosom sredstava i kupnjom udjela u društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Selfinvest je holding društvo za raznoliku skupinu duštava, uglavnom u području brodskog prijevoza. Osim toga pruža usluge utovara i istovara na terminalu, prijevoza tereta, opskrbe brodskim gorivom (bunker), prijevoza tankerima za naftu i kemikalije, te IT-om, |
| --- | --- |

—

Selfinvest je holding društvo za raznoliku skupinu duštava, uglavnom u području brodskog prijevoza. Osim toga pruža usluge utovara i istovara na terminalu, prijevoza tereta, opskrbe brodskim gorivom (bunker), prijevoza tankerima za naftu i kemikalije, te IT-om,

| — | LLG je pod kontrolom obitelji Brunsborg i kontrolira raznoliku skupinu društava, u prvom redu u sektoru maloprodaje, uključujući lanac maloprodaje namještaja JYSK. |
| --- | --- |

—

LLG je pod kontrolom obitelji Brunsborg i kontrolira raznoliku skupinu društava, u prvom redu u sektoru maloprodaje, uključujući lanac maloprodaje namještaja JYSK.

3.

Zajednički pothvat SCG držat će postojeće poslovanje u području leasinga društava Selfinvest i LLG, koje se uglavnom odnosi na luksuzne automobile i kombije. Osim toga, strane će na SCG prenijeti svoje postojeće sporedno poslovanje u području prodaje rabljenih vozila, koje je povezano s njihovim poslovanjem u području leasinga; Selfinvest će prenijeti i svoje poslovanje u području ulaganja u luksuzna vozila.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/14

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10682 – VALEO / VSEA)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 170/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Valeo SE („Valeo”, Francuska), koji pripada grupaciji Valeo group, |
| --- | --- |

—

Valeo SE („Valeo”, Francuska), koji pripada grupaciji Valeo group,

| — | Valeo Siemens eAutomotive GmbH („VSEA”, Njemačka), pod zajedničkom kontrolom poduzetnikâ Valeo i Siemens AG. |
| --- | --- |

—

Valeo Siemens eAutomotive GmbH („VSEA”, Njemačka), pod zajedničkom kontrolom poduzetnikâ Valeo i Siemens AG.

Poduzetnik Valeo stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom VSEA.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Valeo je dioničko društvo koje se bavi proizvodnjom i distribucijom automobilskih dijelova, |
| --- | --- |

—

Valeo je dioničko društvo koje se bavi proizvodnjom i distribucijom automobilskih dijelova,

| — | VSEA je zajednički pothvat poduzetnikâ Valeo i Siemens AG koji razvija, proizvodi i prodaje visokonaponske elektromotore i komponente za posebnu upotrebu u električnim automobilima („e-automobili”) i hibridnim vozilima na punjenje (engl. „Plug-in Hybrids”). |
| --- | --- |

—

VSEA je zajednički pothvat poduzetnikâ Valeo i Siemens AG koji razvija, proizvodi i prodaje visokonaponske elektromotore i komponente za posebnu upotrebu u električnim automobilima („e-automobili”) i hibridnim vozilima na punjenje (engl. „Plug-in Hybrids”).

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10682 – VALEO / VSEA

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/15

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 170/09)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„La Mancha”

PDO-ES-A0045-AM04

Datum obavijesti: 27.1.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Redefiniranje organoleptičkih svojstava

OPIS

U opis organoleptičkih svojstava unose se sljedeće izmjene:

Kod suhih i mladih ružičastih vina: „crvenkasta” boja mijenja se u „narančastu boju lososa”, a „voćne ili cvjetne” arome mijenjaju se u „primarne” arome.

Kod tradicionalnog suhog ružičastog vina: „crvenkasta” boja mijenja se u „narančastu boju lososa”, a „primarne” arome mijenjaju se u „čiste” arome.

Kod tradicionalnog suhog crnog vina: „voćne s primarnim aromama” mijenja se u „čiste”.

Kod biser vina: „voćne” arome mijenjaju se u „primarne” arome i brišu se riječi „s voćnim naknadnim okusom”.

Kod kvalitetnog pjenušavog vina: „voćne” arome mijenjaju se u „jake” arome.

Mijenjaju se točka 2.2.1. podtočka iv., točka 2.2.2. podtočke v. i vii., točke 2.2.7. i 2.2.8. specifikacije proizvoda i točka 4. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o standardnim izmjenama jer se njima prilagođavaju organoleptička svojstva kako bi se mogla bolje ocijeniti u senzorskoj analizi i jer ne podrazumijevaju izmjenu proizvoda. Proizvod zadržava svojstva i profil opisane u odjeljku o povezanosti koji proizlaze iz međudjelovanja okolišnih i ljudskih čimbenika. Stoga se smatra da ta izmjena ne pripada nijednoj od kategorija predviđenih člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Izmjena kod mladih ružičastih vina uvodi se zbog boje i trenutačnih trendova u proizvodnji takvih vina na tržištu te arome jer je uočeno da mlada ružičasta vina mogu imati natruhe travnatih ili ostalih primarnih aroma koje ranije nisu bile navedene i koje ne utječu na svojstva te vrste vina.

Tradicionalna suha crna i ružičasta vina mijenjaju se zbog starenja u bačvama ili spremnicima, što znači da treba redefinirati organoleptički opis jer takva vina nemaju primarne ni voćne arome. Razlog za izmjenu boje ružičastih vina već je naveden.

Slično tomu, treba redefinirati organoleptički opis biser vina i pjenušavih vina proizvedenih od više sorti jer u olfaktornoj fazi nemaju voćne, već cvjetne ili druge arome.

2.   Dodavanje novog formata ambalaže

OPIS

Dodaje se novi format ambalaže za vina sa ZOI-jem „La Mancha”. U skladu s relevantnim zakonodavstvom dopuštena je upotreba limenki prehrambene kvalitete od 18 do 40 cl za mlada crna, ružičasta i bijela vina.

Riječi „punjeno u boce” mijenjaju se u „ambalaža” kako bi se ispravila pogreška. U odlomak o vrsti zatvarača dodaje se iznimka za limenke i vino u kutijama („vrećica u kutiji”).

Izmjena se odnosi na točku 8. specifikacije proizvoda i njome se ne mijenja jedinstveni dokument.

Riječ je o standardnoj izmjeni jer ne pripada nijednoj od kategorija predviđenih člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Izmjenom se nastoji proširiti raspon ambalaža za vina sa ZOI-jem „La Mancha” jer trenutačni tržišni trendovi ukazuju na rastuću potražnju za takvom vrstom ambalaže. Osim toga, ambalaža te vrste vina ne utječe na njegova svojstva.

Drugim dvjema izmjenama ispravlja se tekst.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

La Mancha

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

1.   Bijelo i ružičasto vino, mlada i tradicionalna vina te bijela vina dozrela u hrastovim bačvama

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Niska alkoholna jakost. Nijanse bijelih vina u rasponu su od zelenkastih do žutih, ali ne i zlatnih. Primarne su arome jake i voćne, blago kiselkaste i uravnotežene.

Ako su odležala u bačvama, boja im je u rasponu od žute do zlatne ili slamnate, s prženim notama i pozadinskim notama vanilije te trajnim notama hrasta i voća.

Boja ružičastih vina varira od ružičaste do narančaste boje lososa, s jakim i primarnim aromama. Blago su kisela, uravnotežena i voćnog okusa.

Vina fermentirana u bačvi imaju arome i dugotrajan naknadni okus koji podsjeća na bačvu.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih [kiselina] mladih vina: 8,33 miliekvivalenta po litri |
| --- | --- |

*

| * | Najveći udio sulfita: 190 mg/l ako je šećer ≥ 5 g/l (osim vina dozrelih u hrastovim bačvama) |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 10 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 140 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

10

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

140

2.   Mlada i tradicionalna crna vina i crna vina dozrela u hrastovim bačvama

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Od ljubičastocrvene do boje nara, jaka i voćna vina, primarnih aroma. Okus tanina, uravnoteženog omjera alkohola i kiselosti, dugotrajnog voćnog okusa. Boja vina koje je dozrijevalo u bačvama kreće se od boje nara do boje rubina. Jaka su, voćna, primarnih aroma i arome vanilije. U ustima ostavljaju dugotrajan i uravnotežen okus s natruhama vanilije. Daljnjim starenjem mogu dobiti nijanse terakote ili naranče. Dugotrajna su okusa koji podsjeća na med. U ustima su blaga, skladna, zaokružena i strukturirana. Vina fermentiranima u bačvama imaju arome i naknadni okus koji podsjeća na bačvu.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih [kiselina] mladih vina: 8,33 miliekvivalenta po litri |
| --- | --- |

*

| * | Najveći udio sulfita: 180 mg/l ako je šećer ≥ 5 g/l (osim vina dozrelih u hrastovim bačvama) |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 10 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 130 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11,5

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

10

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

130

3.   Tradicionalno prirodno slatko vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U skladu sa suhoćom (sic) bijelih vina i u rasponu od granatnocrvene do žutosmeđe kod crnih vina. Intenzivno aromatična, podsjećaju na voće i/ili džemove, uravnotežena i puna.

| * | Najveća ukupna alkoholna jakost unutar je zakonskih ograničenja utvrđenih relevantnim propisima EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 13 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

13

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

250

4.   Bijelo i crno vino pod nazivima „crianza”, „reserva” i „gran reserva”

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Bijela vina variraju u rasponu od boje slame do zlatne boje, različitih su intenziteta, ovisno o starosti. Drvenaste i prepečene arome. Uravnotežena. Crna vina boje su od granatnocrvene do terakote, ovisno o starosti. Starenjem se aroma mijenja iz voćnog u drvenasti i/ili prepečeni. Uravnotežena i puna okusa.

| * | Najveća ukupna alkoholna jakost unutar je zakonskih ograničenja utvrđenih relevantnim propisima EU-a. |
| --- | --- |

*

| ** | Najmanja stvarna volumna alkoholna jakost određena je u specifikaciji ovisno o tome radi li se o bijelom ili crnom vinu. |
| --- | --- |

**

| *** | Donje granice sadržaja hlapljivih [kiselina] ovisno o razini i trajanju starenja. |
| --- | --- |

***

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

5.   Kvalitetno pjenušavo vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja pjenušavih bijelih vina varira od blijedih do zlatnih i svijetlih nijansi, dok su nijanse ružičastih vina blijedoružičaste. Mjehurići su mali i postojani. Arome su čiste i voćne. Punog su i uravnoteženog okusa.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 11,66 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

11,66

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6.   Biser vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Biser vina mogu biti bijela vina različitih nijansi žute, ružičasta vina različitih nijansi ružičaste i crna vina ljubičastocrvene boje. Bijela vina imaju primarne arome, dok su arome ružičastih i crnih vina intenzivne i podsjećaju na crveno voće. Riječ je o vinima punog, uravnoteženog okusa s istaknutim ugljikovim dioksidom.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 10 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

10

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Poseban enološki postupak

Bijela, ružičasta i crna vina obuhvaćena [ovim ZOI-jem] moraju se proizvoditi isključivo od dopuštenih sorti. Nije dopušteno miješati sorte bijelog i crnog grožđa.

Maksimalna stopa konverzije iznosi 74 litre vina na svakih 100 kilograma ubranog grožđa.

Bijela i ružičasta vina proizvode se gnječenjem grozdova i cijeđenjem primjenom statičkog ili dinamičkog sustava. Mogu se unaprijed macerirati radi ekstrakcije aroma i boje, a obavezna je fermentacija na temperaturi od najviše 22 °C.

Crna vina moraju se fermentirati s kožicom tijekom najmanje tri dana na temperaturi od najviše 28 °C.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Vinogradi s račvastim sustavom uzgoja |
| --- | --- |

1.

Vinogradi s račvastim sustavom uzgoja

10 000 kilograma grožđa po hektaru

| 2. | Vinogradi s račvastim sustavom uzgoja |
| --- | --- |

2.

Vinogradi s račvastim sustavom uzgoja

74 hektolitra po hektaru

| 3. | Vinogradi s brajdama |
| --- | --- |

3.

Vinogradi s brajdama

13 000 kilograma grožđa po hektaru

| 4. | Vinogradi s brajdama |
| --- | --- |

4.

Vinogradi s brajdama

96,2 hektolitra po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

La Mancha je prirodna i povijesna regija smještena u autonomnoj zajednici Kastilja-La Mancha u središtu Španjolske. Obuhvaća sjeverni dio pokrajine Albacete, južni i jugozapadni dio pokrajine Ciudad Real, istočni dio pokrajine Toledo i jugozapadni dio pokrajine Cuenca.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | AIRÉN |
| --- | --- |

AIRÉN

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO – CENCIBEL |
| --- | --- |

TEMPRANILLO – CENCIBEL

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Opis povezanosti

8.1.   Vino

Prema sastavu, tlo u nizini La Mancha produkt je sedimentacije vapnenca, lapora i pijeska u miocenu, zbog čega je zemlja smeđe ili crvenkastosmeđe boje. Zahvaljujući obilju vapnenačkih tala u La Manchi to je područje zaista idealno za proizvodnju punih crnih vina, pogodnih za dozrijevanje, dok pjeskoviti vapnenac vinu daje ugodnu jačinu.

Zbog izostanka padalina (od 300 do 350 mm godišnje) i velike izloženosti sunčevoj svjetlosti (3 000 sunčanih sati) dobivaju se vina intenzivnih boja primjetno jačeg aromatskog intenziteta.

Prosječni je prinos vinograda nizak, što isto tako pridonosi izvrsnoj uravnoteženosti vina.

8.2.   Biser vino

Zbog ekstremne kontinentalne klime, sastava crvenkastosmeđeg tla i visokih temperatura biser vina odlikuju voćne arome i nijanse. Kao bazno vino za proizvodnju tih vina koriste se vina opisana u odjeljku o vinu. Stoga se sadržaj tog odjeljka odnosi i na biser vina.

8.3.   Kvalitetno pjenušavo vino

Zemljopisno okruženje omogućuje uzgoj sorti utvrđenih u specifikaciji, koje vinu daju puninu i uravnoteženost. Slično tomu, zbog izostanka padalina i zbog sati sunčeve svjetlosti dobiva se prirodna alkoholna jakost koja omogućuje proizvodnju vina utvrđenih razina alkoholne jakosti. Za proizvodnju pjenušavih vina kao bazno vino upotrebljavaju se vina navedena u odjeljku o vinu. Stoga se sadržaj tog odjeljka primjenjuje i na pjenušava vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir

U nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

Kako bi se navela specifična, posebna sorta grožđa, najmanje 85 % upotrijebljenog grožđa mora pripadati toj sorti, što mora biti navedeno u evidenciji vinarije.

Na oznaci kvalitetnih pjenušavih vina sa ZOI-jem La Mancha mogu se navesti izrazi „Premium” i „Reserva”.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 25.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 170/21

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2022/C 170/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Roero”

PDO-IT-A1261-AM03

Datum početka primjene: 19. srpnja 2018.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Pravila o označivanju

Za (pjenušave) vrste vina „Roero” Arneis i „Roero” Arneis Spumante naziv oznake može se upotrijebiti i sâm, bez navođenja sorte grožđa, odnosno Roero ili Roero Arneis te Roero Spumante ili Roero Arneis Spumante.

Ta izmjena odražava namjeru proizvođača da bolje promiču naziv oznake i upućivanje na područje proizvodnje, uzimajući pritom u obzir bijela vina koja se proizvode od grožđa Arneis, u skladu s odredbama koje su već na snazi za vrstu crnog vina „Roero” Rosso na bazi grožđa Nebbiolo.

Izmijenjeni su točka 9. (Dodatni uvjeti) jedinstvenog dokumenta te članci 1. i 7. specifikacije proizvoda.

2.2.   Oznake i vina

Uvođenje vrste vina „Roero” / „Roero” Arneis Riserva – kategorija (1) Vino

Proizvođači su htjeli iskoristiti činjenicu da su vina sa ZOI-jem „Roero” koja se proizvode od grožđa sorte Arneis, koja se na području proizvodnje uzgaja u velikom opsegu, pogodna za dozrijevanje. To odražava sve veći trend među proizvođačima tog vina proteklih godina te im istodobno omogućuje da prošire lepezu vina koja nude potrošačima.

Izmijenjeni su točka 4. (Opis vina) jedinstvenog dokumenta te članci 1., 2., 4., 5. i 6. specifikacije proizvoda.

2.3.   Područje proizvodnje

Riječ je o uredničkoj izmjeni koja uključuje detaljniji opis granica područja proizvodnje. Tekst „sve do pokrajinske autoceste Piobesi d’Alba-Guarene” zamijenjen je tekstom „sve do pokrajinske autoceste SP 10. Nastavlja se duž te autoceste do čvora s regionalnom autocestom SR 29, koju slijedi prema sjeveru sve do granice općina Corneliano d’Alba-Guarene, koju pak prati do čvora s pokrajinskom autocestom SP 171”.

Riječ je o točnijem razgraničenju područja proizvodnje koje ne podrazumijeva promjenu samog područja ni njegovo proširenje.

Izmijenjeni su točka 6. (Razgraničeno zemljopisno područje) jedinstvenog dokumenta te članak 3. (Područje proizvodnje grožđa) specifikacije proizvoda.

2.4.   Pravila o uzgoju vinove loze

| (a) | Briše se tekst „nadmorska visina: najviše 400 m nadmorske visine”. |
| --- | --- |

(a)

Briše se tekst „nadmorska visina: najviše 400 m nadmorske visine”.

Briše se ograničenje nadmorske visine za vinovu lozu od 400 m jer na području proizvodnje nema takve nadmorske visine; stoga se smatralo poželjnim izbrisati tu referentnu vrijednost kako bi se osiguralo da specifikacija odražava stvarnost.

Izmijenjen je članak 4. stavak 2. specifikacije proizvoda.

| (b) | Izbrisana su ograničenja sustava uzgoja i rezidbe koji se smiju upotrebljavati jer se, osim tradicionalnih metoda vertikalnog naslona i rezidbe Guyot, mogu upotrebljavati i drugi sustavi za proizvodnju kvalitetnog grožđa u količinama propisanima specifikacijom. |
| --- | --- |

(b)

Izbrisana su ograničenja sustava uzgoja i rezidbe koji se smiju upotrebljavati jer se, osim tradicionalnih metoda vertikalnog naslona i rezidbe Guyot, mogu upotrebljavati i drugi sustavi za proizvodnju kvalitetnog grožđa u količinama propisanima specifikacijom.

Agronomske i vinogradarske prakse razvile su se tijekom godina te su proizvođači utvrdili da se sorta Arneis, konkretno, može uspješno uzgajati čak i upotrebom vrsta rezidbe različitih od onih koje su trenutačno dopuštene, a na temelju kojih se može dobiti grožđe s idealnim svojstvima za proizvodnju kvalitetnih vina sa ZOI-jem „Roero”. Proizvođači mogu usvojiti prakse koje smatraju najpogodnijima za poboljšanje kvalitete grožđa i vina koja proizvode.

Izmijenjen je članak 4. stavak 2. specifikacije proizvoda.

| (c) | Dopušta se hitno navodnjavanje. |
| --- | --- |

(c)

Dopušta se hitno navodnjavanje.

Slijedom klimatskih promjena proteklih godina, a i s obzirom na činjenicu da je tlo na području proizvodnje vina Roero pretežno pjeskovito, smatra se razboritim uključiti tu mogućnost kako bi se izbjegli problemi s nestašicom vode, osobito za mlađe biljke.

Izmijenjen je članak 4. specifikacije proizvoda.

2.5.   Pravila o proizvodnji vina

Obvezno razdoblje dozrijevanja dodano je za vrstu (bijelog) vina „Roero” s izrazom Riserva (16 mjeseci) i dodatnom oznakom zemljopisnog podrijetla (4 mjeseca).

Najkraće razdoblje dozrijevanja utvrđeno je, na temelju iskustva proizvođača, s obzirom na značajke izvrsnosti koju namjeravaju upotrebljavati za klasifikaciju tih vina.

Izmijenjen je članak 5. (Pravila o proizvodnji vina) specifikacije proizvoda.

2.6.   Opis vina – Svojstva pri konzumaciji

Za vrste vina „Roero” / „Roero” Arneis iz kategorije (1) Vino povećane su vrijednosti najmanje ukupne alkoholne jakosti izražene volumenom i najmanje količine suhog ekstrakta bez šećera te su prošireni deskriptori boje.

Te se izmjene temelje na rezultatima analize provedene na vinima proizvedenima u proteklih pet godina te su povezane s posljedicama klimatskih promjena, osobito s višim temperaturama s obzirom na to da je zabilježen općenit i stabilan porast najnižih temperatura koji utječe na jakost grožđa i koncentraciju ekstrakata.

Kao odgovor na te uvjete najmanja ukupna alkoholna jakost povećava se s 11 % vol. na 12 % vol., a najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera povećava se s 15 g/l na 15,50 g/l za vrste vina „Roero” / „Roero” Arneis, uključujući vrstu Riserva.

| — | Raspon boja proširen je sa „slamnatožute” na „slamnatožutu do zlatnožute” jer veća koncentracija ekstrakata i moguće rafiniranje ili dozrijevanje u drvenim bačvama mogu rezultirati vinima raznolikijih nijansi boja. |
| --- | --- |

—

Raspon boja proširen je sa „slamnatožute” na „slamnatožutu do zlatnožute” jer veća koncentracija ekstrakata i moguće rafiniranje ili dozrijevanje u drvenim bačvama mogu rezultirati vinima raznolikijih nijansi boja.

| — | Opisi vrsta vina „Roero” Rosso i „Roero” Bianco (kategorija (1) Vino) prošireni su konkretnijim upućivanjima na njihovu aromu pri puštanju u prodaju. |
| --- | --- |

—

Opisi vrsta vina „Roero” Rosso i „Roero” Bianco (kategorija (1) Vino) prošireni su konkretnijim upućivanjima na njihovu aromu pri puštanju u prodaju.

Izmijenjeni su članak 6. specifikacije proizvoda i točka 4. (Opis vina) jedinstvenog dokumenta.

2.7.   Pravila o označivanju

Sastavljena je odredba kako bi se na etiketi naveli nazivi dodatnih zemljopisnih jedinica koji se odnose na općine, dijelove općina ili mjesta iz zemljišnih knjiga, u skladu s trenutačnim zakonodavstvom.

Pomnim odabirom predmetnih područja namjeravalo se bolje odrediti podrijetlo vina i stoga ojačati njegovu povezanost s područjem upotrebom manjih zemljopisnih jedinica iz zemljišnih knjiga koje se nalaze unutar razgraničenog područja proizvodnje.

Izmijenjeni su članak 7. specifikacije proizvoda i točka 9. (Dodatni uvjeti) jedinstvenog dokumenta.

2.8.   Pakiranje

| (a) | Za pakiranje vina s oznakom DOCG „Roero” umjesto isključenih kapaciteta navode se svi dopušteni kapaciteti. |
| --- | --- |

(a)

Za pakiranje vina s oznakom DOCG „Roero” umjesto isključenih kapaciteta navode se svi dopušteni kapaciteti.

Dopušteni kapaciteti navode se radi jasnoće.

Izmijenjen je članak 8. specifikacije proizvoda.

| (b) | Za pakiranje vina s oznakom DOCG „Roero” primjerenima se smatraju svi sustavi zatvaranja koji su propisani postojećim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a, osim krunskih čepova i čepova s navojem koji su u cijelosti plastični. |
| --- | --- |

(b)

Za pakiranje vina s oznakom DOCG „Roero” primjerenima se smatraju svi sustavi zatvaranja koji su propisani postojećim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a, osim krunskih čepova i čepova s navojem koji su u cijelosti plastični.

Proizvođači smiju upotrebljavati bilo koji od sustava zatvaranja propisanih postojećim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a, osim krunskih čepova i čepova s navojem koji su u cijelosti plastični jer ih se ne smatra dovoljno primjerenima za ugled proizvoda s tradicionalnom oznakom DOCG.

Izmijenjen je članak 8. specifikacije proizvoda.

2.9.   Kategorije proizvoda od vinove loze

Kategorija (4) Pjenušavo vino zamijenjena je kategorijom (5) Kvalitetno pjenušavo vino.

Izmjena je povezana sa stvarnom proizvodnom situacijom na tom području i odražava stvarnu razinu kvalitete te proizvodnje. Pjenušava vina s oznakom DOCG „Roero” već se proizvode u skladu s posebnim zahtjevima i svojstvima vina u kategoriji „Kvalitetno pjenušavo vino”, kao što su prirodna alkoholna jakost grožđa, metoda proizvodnje i povećani pritisak, u skladu sa zahtjevima propisanima trenutačnim zakonodavstvom za tu kategoriju proizvoda.

Izmijenjeni su članak 3. (Kategorije proizvoda od vinove loze), članak 4. (Opis vina) i članak 8. (Povezanost sa zemljopisnim područjem) jedinstvenog dokumenta te članci od 1. do 6. i članak 9. specifikacije proizvoda.

2.10.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili svojstava proizvoda dopunjena je i poboljšana upućivanjem na proizvedena vina i utjecaj ljudskih čimbenika.

Izmijenjeni su članak 9. specifikacije proizvoda i točka 8. jedinstvenog dokumenta.

2.11.   Uredničke izmjene

U članku 5. specifikacije ispravljen je niz običnih pogrešaka u pisanju u pogledu početka razdoblja dozrijevanja vina. Tekst: „Roero Riserva (bijelo) s dodatnim zemljopisnim upućivanjem: 16 mjeseci od 1. studenoga godine u kojoj je grožđe ubrano”, ispravljen je kako slijedi:

„Roero Riserva (bijelo), također s dodatnim zemljopisnim upućivanjem: 16 mjeseci od 1. studenoga godine u kojoj je grožđe ubrano”.

Kad je riječ o vremenu puštanja vina u prodaju, u tekstu: „Roero (bijelo), također s dodatnim zemljopisnim upućivanjem: od 1. ožujka prve godine nakon berbe grožđa” izbrisana je riječ „također” jer se taj uvjet primjenjuje samo na (bijelo) vino Roero s dodatnim zemljopisnim upućivanjem.

U članku 6. specifikacije izbrisana je sljedeća točka jer više nije u skladu s trenutačnim zakonodavstvom: „4. Ministarstvo poljoprivredne politike – Nacionalni odbor za zaštitu i upotrebu oznaka podrijetla i tipičnih oznaka zemljopisnog podrijetla – ima diskrecijsku ovlast dekretom izmijeniti prethodno navedene minimalne granice i količinu suhog ekstrakta bez šećera.”

Riječi „najmanja ukupna prirodna alkoholna jakost izražena volumenom” zamijenjene su ispravnim tekstom „najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom”.

U članku 7. (Opis i prezentiranje) specifikacije proizvoda dodaje se upućivanje na nacionalne odredbe o upotrebi izraza Vigna.

U Prilogu 2. specifikaciji koji se odnosi na popis dodatnih zemljopisnih jedinica ispravljena je pogreška u kojoj je općina Guarene krivo napisana kao „Guarente”.

U jedinstvenom dokumentu brišu se upućivanja na vanjske dokumente kao priloge specifikaciji.

Ažurirani su određeni kontaktni podaci pod naslovom „Ostale informacije” u jedinstvenom dokumentu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Roero

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

„Roero”, uključujući vrstu Riserva – kategorija (1) Vino

(Crna) vrsta vina „Roero” dobiva se vinifikacijom grožđa Nebbiolo.

Boja: rubin-crvena ili granatno crvena;

Miris: izražajan, voćni, ponekad s nijansama crvenog voća kao što su trešnja, višnja, maline, kupine i crni ribiz ili s pikantnim notama, uz moguće nijanse drva;

Okus: suh, pun, uravnotežen i uz moguće tanine;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 22,00 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,5

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Roero” / „Roero” Arneis, uključujući vrste Riserva i Vigna – kategorija (1) Vino

(Bijela) vrsta vina „Roero” Bianco, uključujući vrstu Riserva i/ili Vigna, proizvodi se vinifikacijom grožđa Arneis, koje je lokalna sorta bijelog grožđa.

Boja: od blijede slamnatožute do zlatnožute;

Miris: profinjen, izražajan, ponekad sa suptilnom i elegantnom aromom koja podsjeća na bijelo cvijeće te nijansama svježeg voća, od jabuke do breskve i lješnjaka, uz moguće nijanse drva;

Okus: suh, elegantan, uravnotežen;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,50 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,0 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,0

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Roero” / „Roero” Arneis Spumante – kategorija (5) Kvalitetno pjenušavo vino

(Pjenušava) vrsta vina „Roero”Spumante proizvodi se vinifikacijom lokalne sorte bijelog grožđa Arneis.

Pjena: fina i postojana;

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta;

Miris: profinjen, svjež, uz moguće nijanse koje podsjećaju na kvasac, koru kruha i vaniliju;

Okus: od brut nature do slatkog; elegantan, uravnotežen;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,50 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,00 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 10,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

10,5

Najmanja ukupna kiselost

5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

| a. | Osnovni enološki postupci |
| --- | --- |

a.

Osnovni enološki postupci

—

| b. | Najveći prinosi |
| --- | --- |

b.

Najveći prinosi

„Roero”

56 hektolitara po hektaru

„Roero” Arneis, uključujući vrstu Spumante

70 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Vino „Roero” proizvodi se u 19 općina na lijevoj obali rijeke Tanaro na istoimenom području Roero u pokrajini Cuneo.

Područje proizvodnje grožđa obuhvaća sva zemljišta na području Roero koja mogu zajamčiti svojstva vina opisana u ovoj specifikaciji.

To područje pokrajine Cuneo obuhvaća cjelokupno administrativno područje općina Canale, Corneliano d’Alba, Piobesi d’Alba i Vezza d’Alba, kao i dio općina Baldissero d’Alba, Castagnito, Castellinaldo, Govone, Guarene, Magliano Alfieri, Montà, Montaldo Roero, Monteu Roero, Monticello d’Alba, Pocapaglia, Priocca, S. Vittoria d’Alba, S. Stefano Roero i Sommariva Perno.

Granice tog područja definiraju se na sljedeći način. Počevši od spoja granica između provincija Asti i Cuneo te općina Priocca i Canale, crta razgraničenja proteže se sjeverno duž pokrajinske granice između pokrajina Cuneo i Asti do čvora Gianoglio (350 m nadmorske visine) u općini Montà d’Alba. Potom prati pokrajinsku cestu koja vodi do mljekarskog poljoprivrednog gospodarstva Sterlotti i cestu San Vito do čvora s cestom Colle di Cadibona (državna autocesta br. 29).

Crta razgraničenja preklapa se s državnom autocestom do mosta preko rijeke Rollandi, zatim prati potok do njegova sutoka s rijekom Prasanino i ide uzvodno do 303 m nadmorske visine, zatim do 310 m nadmorske visine. Prati pokrajinsku autocestu prema Madonna delle Grazie do nadmorskih visina od 315, 316 i 335 m, prema mljekarskom poljoprivrednom gospodarstvu Perona i zatim prati seosku cestu duž rijeke Campetto do raskrižja s pokrajinskom autocestom Valle San Lorenzo-Santo Stefano na 313 m nadmorske visine.

Prati cestu prema općini Santo Stefano Roero do seoske ceste prema mljekarskom poljoprivrednom gospodarstvu Beggioni, pored kojeg prolazi prateći cestu do mljekarskog poljoprivrednog gospodarstva Molli (376 m nadmorske visine), sve do rijeke Prella. Duž te rijeke spušta se do kolnog puta i ponovno ga prati do mljekarskog poljoprivrednog gospodarstva Furinetti i do Audana (381 m nadmorske visine), sve do 336 m nadmorske visine. Nakon pokrajinske autoceste Roero nastavlja se dolinom Serramiana do 360 m nadmorske visine. Spaja se s cestom prema dolini Canemorto (362 m nadmorske visine) koju prati do općine Baldissero (410 m nadmorske visine).

Zapadno od općine Baldissero crta razgraničenja proteže se nadmorskim visinama od 402 do 394 m uz hrbat do granice općina Baldissero-Sommariva Perno na 417 m nadmorske visine, koju prati do 402 m nadmorske visine.

Na 402 m nadmorske visine prolazi Villu di Sommariva preko Bocche dei Garbine i Bocche della Merla do 429 m nadmorske visine na granici općina Pocapaglia-Sommariva Perno, koju prelazi.

Zatim se spušta ravno do 422 i 408 m nadmorske visine i nastavlja preko Bocche della Ghia do San Sebastiana (391 m nadmorske visine).

Otuda prati općinsku cestu Pocapaglia, skreće lijevo i, spuštajući se niz rijeku Meinina, izbija na rijeku Gera koju prati sve do željezničke pruge Alba-Bra, koju pak prati prema istoku do granice općina Monticello d’Alba-Alba blizu Piana Biglini. Otuda kreće prema sjeveru duž granice općina Monticello d’Alba-Alba, Corneliano d’Alba-Alba, Piobesi d’Alba-Alba, Piobesi d’Alba-Guarene i Corneliano d’Alba-Guarene sve do pokrajinske autoceste SP 10. Nastavlja se duž te autoceste do čvora s regionalnom autocestom SR 29, koju slijedi prema sjeveru sve do granice općina Corneliano d’Alba-Guarene, koju pak prati do čvora s pokrajinskom autocestom SP 171. Crta razgraničenja otuda prati autocestu sve do općine Guarene, prelazi preko zaobilaznice i dolazi do općinske ceste San Stefano na 288 m nadmorske visine. Zatim prati lokalnu cestu Maso i lokalnu cestu Morrone prema Cà del Rio (165 m), sve do provincijske autoceste prema Castagnitu, koju prati do općinske ceste San Carlo della Serra. Spuštajući se na 214 m nadmorske visine, crta prati općinsku cestu San Pietro do zaseoka Moisa. Slijedi općinsku cestu Moisa i spaja se s cestom Santa Maria blizu istoimene crkve na nadmorskoj visini od 196 m. Zatim prati cestu općinskog groblja do općinske ceste Leschea, gdje prelazi preko 200 m i 193 m nadmorske visine sve do 244 m nadmorske visine gdje dolazi do pokrajinske autoceste Castellinaldo-Priocca-Magliano, koju prati prelazeći preko 269 m nadmorske visine blizu poljoprivrednog gospodarstva San Michele do čvora s provincijskom autocestom Magliano Alfieri-Priocca. Otuda se proteže prema sjeveroistoku duž pokrajinske autoceste Priocca preko San Bernarda i San Vittorea, sve do 213 m nadmorske visine gdje dolazi do provincijske autoceste 2 (bivša 231). Zatim prati autocestu prema sjeveroistoku do raskrižja s pokrajinskom autocestom Priocca-Govone, koja prolazi kroz zaseoke San Pietro i Via Piana sve do groblja Govone. Otuda se kratko proteže prema sjeverozapadu uz općinsku cestu Craviano na gotovo 253 m nadmorske visine prije nego što počne slijediti općinsku cestu Bricco Genepreto koja prolazi blizu San Rocca i poljoprivrednog gospodarstva Monte Bertolo i dolazi do granice općina Cuneo-Asti. Nastavlja se duž te granice zapadno do čvora s granicama općina Priocca i Canale.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Arneis B. |
| --- | --- |

Arneis B.

| | Nebbiolo N. |
| --- | --- |

Nebbiolo N.

8.   Opis povezanosti

8.1.   ZOI „Roero” – Informacije o zemljopisnom području

Vinogradarsko područje Roero proteže se duž lijeve obale rijeke Tanaro, preko 19 općina na kojima se uglavnom uzgajaju dvije sorte vinove loze: Nebbiolo i Arneis. Na području Roero prevladavaju formacije stijena povezane s geološkim fenomenom poznatim kao „Tanaro hvat”, što znači promjenu toka te rijeke koju uzrokuje kretanje zemljine kore. To konkretno kretanje dovelo je do stvaranja naizmjeničnih slojeva pijeska, gline i vapnenca koji se mogu miješati na različite načine, ovisno o području. Stoga je tlo na tom području rezultat lomljenja i ponovnog miješanja slojeva koji se preklapaju iz različitih izvora, nataloženih u davnim vremenima, na kristalnom koritu drevnog unutarnjeg mora koje se poslije naziva Padski zaljev. Vinogradi su brežuljkasti te su u slučaju crnog vina okrenuti isključivo prema jugu. Za bijela je vina dopuštena i izloženost prema sjeveru.

8.2.   Pojedinosti o kvaliteti ili svojstvima proizvoda, koje se u osnovi ili isključivo pripisuju zemljopisnom okruženju

Za vina iz ovog područja odlučujuća je kombinacija tla: veća količina pijeska daje svježa, elegantna vina sa suptilnim aromama, dok glina utječe na boju vina, a vapnenac na njihove profinjene arome.

Crna vina iz kategorije (1) Vino proizvode se od grožđa sorte Nebbiolo koja se uzgaja uglavnom u vinogradima okrenutima prema jugu te je dobro prilagođena sušim i pjeskovitijim tlima najstrmijih vinograda. Teroar ima ključnu ulogu jer od početka utječe na rast i zrelost grožđa tijekom njegova razvoja iz svježe i osjetljive podloge te naposljetku daje vinima živahnu rubin-crvenu boju s nijansama granatno crvene kako dozrijeva. Mirisi odišu aromama crvenog voća kao što su trešnje, višnje, maline, kupine i crni ribiz koje su ponekad popraćene baršunastim taninima ili pikantnim notama, osobito kod vrste Riserva ili drugih odležalih vina.

Bijela vina „Roero” iz kategorija (1) Vino i (5) Kvalitetno pjenušavo vino proizvode se od bijelog grožđa sorte Arneis koja se uzgaja u vinogradima okrenutima prema jugu i na svježijim područjima okrenutima prema sjeveru. Grožđu Arneis odgovaraju suha pješčenjačka tla na području Roero, koja su rahla i porozna s pješčanim slojevima koje raščlanjuje lapor, što daje vina sa suptilnim i elegantnim aromama koje podsjećaju na bijelo cvijeće ili svježe voće kao što su jabuke i breskve ili lješnjaci. Zahvaljujući svojstvima sorte grožđa Arneis, koja odlično uspijeva na tom zemljištu, pjenušava vina su profinjena, voćna i svježa s dobrom kiselosti zbog razlika u dnevnim i noćnim temperaturama te orijentacije nekih vinograda prema sjeveru.

8.3.   Uzročna povezanost između elemenata zemljopisnog područja navedenih u odjeljcima 8.1. i 8.2. te ljudskih čimbenika

Sorte vinove loze koje se tradicionalno uzgajaju na ovom području, Arneis i Nebbiolo, utkane su u kulturu proizvođača vina Roero. U povijesnom i kulturnom smislu, čini se da podrijetlo naziva Arneis, sorte vinove loze koja se uzgaja na brežuljcima područja Roero od 15. stoljeća, dolazi od običaja lokalnih proizvođača u vrijeme kad su se značajke tog bijelog vina povezivale s dijalektnim izrazom za neposlušnu i nepouzdanu osobu nagle naravi. Međutim, drugi ga izvori povezuju s dijalektnom riječi „renexij”, koja se upotrebljavala u 15. stoljeću te je označavala sortu Arneis, čiji naziv potječe od naziva Renesio, vinograda smještenog na brežuljcima povrh gradića Canale.

Područje Roero obilježavaju vrlo strme padine koje zahtijevaju veliku pažnju i naporan rad. Stoga je važan čimbenik bila upornost proizvođača vina koji su, ulaganjem velikih napora koje je zahtijevala ta zemlja, stekli potrebno znanje i stručnost da omoguće upravljanje svim operacijama u vinogradu do berbe grožđa.

Osim toga, proizvođači su s vremenom sve više usavršavali svoje tehnike uzgoja vinove loze primjenom najprikladnijih studija o formiranju zona u smislu orijentacije i sastava kako bi osigurali kvalitetu proizvedenog vina, pri čemu su isključili zemljište na dnu doline koje je preravno, premokro i nedovoljno osunčano. Još je jedan važan čimbenik dugogodišnje stručno znanje proizvođača u pogledu dozrijevanja vina, među ostalim u drvenim bačvama, osobito za vina vrste Riserva. Time se omogućuje proizvodnja elegantnih crnih vina s baršunastim taninima i nijansama začina te bojom koja naginje granatno crvenoj, dok bijela vina zadržavaju svježe i voćne note, a boja im može biti od slamnatožute do zlatnožute. Pjenušava vina s oznakom DOCG „Roero”, koja se proizvode u skladu sa zahtjevima propisanima trenutačnim zakonodavstvom za kategoriju (5) Kvalitetno pjenušavo vino, sadržavaju arome s nijansama kvasca, kore kruha i vanilije te se proizvode u verzijama od brut nature do slatke verzije, što odražava njihovu raznolikost.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Dodatne zemljopisne jedinice

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Na etiketi vina sa ZOI-jem „Roero” može se navesti naziv manjih „dodatnih zemljopisnih jedinica” na području proizvodnje koje upućuju na konkretno razgraničene općine, dijelove općina ili mjesta navedena na relevantnom popisu.

Zahtjevi u pogledu označivanja

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Za vina sa ZOI-jem „Roero” koja su proizvedena od grožđa Arneis nije obvezno navesti sortu grožđa na etiketi.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16977

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---