# Službeni list C 134/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 134 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.25. ožujka 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 134

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.25. ožujka 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2022/C 134/01 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o paneuropskom okviru za sistemsku koordinaciju kiberincidenata za relevantna tijela (ESRB/2021/17) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2022/C 134/01

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o paneuropskom okviru za sistemsku koordinaciju kiberincidenata za relevantna tijela (ESRB/2021/17)

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 134/02 | Tečajna lista eura — 24. ožujka 2022. | 11 |
| 2022/C 134/03 | Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije sa sastanka održanog 30. travnja 2021. o preliminarnom nacrtu odluke koja se odnosi na predmet M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – postupak na temelju članka 14. stavka 1. – Izvjestitelj: Rumunjska | 12 |
| 2022/C 134/04 | Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Predmet M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (postupak na temelju članka 14. stavka 1.) | 13 |
| 2022/C 134/05 | Sažetak Odluke Komisije od 3 svibnja 2021. kojom se određuju novčane kazne u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Predmet M.8181 – MERCK/SIGMA-ALDRICH (ČLANAK 14. STAVAK 1.))
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021)2400)
   –
  Komisija je 3. svibnja 2021. donijela Odluku na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba o koncentracijama)
  , a posebno članka 14. stavka 1. te uredbe. Cjeloviti tekst odluke u verziji koja nije povjerljiva može se pronaći na izvornom jeziku predmeta na internetskim stranicama Glavne uprave za tržišno natjecanje na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2 | 22 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2022/C 134/06 | Obavijest Hrvatske energetske regulatorne agencije o javnom natječaju za odabir opskrbljivača plinom zadnjeg izbora potrebno je objaviti u skladu s člancima 61. i 62. Zakona o tržištu plina (Narodne novine, br. 18/18 i 23/20) | 27 |
| 2022/C 134/07 | Obavijesti Italije o primjeni članka 19. stavka 2. Uredbe 1008/2008 o pravilima o raspodjeli prometa za zračne luke Milano Malpensa i Milano Linate. (
  1
  ) | 28 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 134/02

Tečajna lista eura — 24. ožujka 2022.

11

2022/C 134/03

Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije sa sastanka održanog 30. travnja 2021. o preliminarnom nacrtu odluke koja se odnosi na predmet M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – postupak na temelju članka 14. stavka 1. – Izvjestitelj: Rumunjska

12

2022/C 134/04

Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Predmet M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (postupak na temelju članka 14. stavka 1.)

13

2022/C 134/05

Sažetak Odluke Komisije od 3 svibnja 2021. kojom se određuju novčane kazne u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Predmet M.8181 – MERCK/SIGMA-ALDRICH (ČLANAK 14. STAVAK 1.))
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021)2400)
   –
  Komisija je 3. svibnja 2021. donijela Odluku na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba o koncentracijama)
  , a posebno članka 14. stavka 1. te uredbe. Cjeloviti tekst odluke u verziji koja nije povjerljiva može se pronaći na izvornom jeziku predmeta na internetskim stranicama Glavne uprave za tržišno natjecanje na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021)2400)

Komisija je 3. svibnja 2021. donijela Odluku na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba o koncentracijama)

, a posebno članka 14. stavka 1. te uredbe. Cjeloviti tekst odluke u verziji koja nije povjerljiva može se pronaći na izvornom jeziku predmeta na internetskim stranicama Glavne uprave za tržišno natjecanje na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

22

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2022/C 134/06

Obavijest Hrvatske energetske regulatorne agencije o javnom natječaju za odabir opskrbljivača plinom zadnjeg izbora potrebno je objaviti u skladu s člancima 61. i 62. Zakona o tržištu plina (Narodne novine, br. 18/18 i 23/20)

27

2022/C 134/07

Obavijesti Italije o primjeni članka 19. stavka 2. Uredbe 1008/2008 o pravilima o raspodjeli prometa za zračne luke Milano Malpensa i Milano Linate. (
  1
  )

1

28

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 134/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 134/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 134/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 134/11 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 134/12 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 134/13 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 134/14 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 40 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 134/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  )

1

29

2022/C 134/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

31

2022/C 134/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  )

1

33

2022/C 134/11

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

34

2022/C 134/12

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

36

2022/C 134/13

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

38

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 134/14

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 2. prosinca 2021.

o paneuropskom okviru za sistemsku koordinaciju kiberincidenata za relevantna tijela

(ESRB/2021/17)

(2022/C 134/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njegov Prilog IX.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), i (d) te članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezine članke od 18. do 20.,

budući da:

| (1) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (4), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) odgovoran je za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije. Pri ispunjavanju svojih ovlasti ESRB bi trebao doprinijeti sprečavanju i ublažavanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost, uključujući one povezane s kiberincidentima, te predložiti kako bi se ti rizici mogli ublažiti. |
| --- | --- |

(1)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (4), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) odgovoran je za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije. Pri ispunjavanju svojih ovlasti ESRB bi trebao doprinijeti sprečavanju i ublažavanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost, uključujući one povezane s kiberincidentima, te predložiti kako bi se ti rizici mogli ublažiti.

| (2) | Veliki kiberincidenti mogu predstavljati sistemski rizik za financijski sustav s obzirom na njihov potencijal za ometanje ključnih financijskih usluga i operacija. Do povećanja početnog šoka može doći ili zbog operativne ili financijske zaraze ili slabljenja povjerenja u financijski sustav. Ako financijski sustav ne može apsorbirati te šokove, financijska stabilnost bit će ugrožena i ta situacija može dovesti do sustavne kiberkrize (5). |
| --- | --- |

(2)

Veliki kiberincidenti mogu predstavljati sistemski rizik za financijski sustav s obzirom na njihov potencijal za ometanje ključnih financijskih usluga i operacija. Do povećanja početnog šoka može doći ili zbog operativne ili financijske zaraze ili slabljenja povjerenja u financijski sustav. Ako financijski sustav ne može apsorbirati te šokove, financijska stabilnost bit će ugrožena i ta situacija može dovesti do sustavne kiberkrize (5).

| (3) | Okruženje kiberprijetnji koje se neprestano razvija i nedavno povećanje velikih kiberincidenata pokazatelji su većeg rizika za financijsku stabilnost Unije. Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je važnost uloge koju tehnologija ima u omogućivanju funkcioniranja financijskog sustava. Relevantna tijela i institucije trebali su prilagoditi svoju tehničku infrastrukturu i okvire za upravljanje rizicima iznenadnom povećanju rada na daljinu, što je povećalo ukupnu izloženost financijskog sustava kiberprijetnjama i omogućilo kriminalcima da osmisle nove načine rada i prilagode postojeće kako bi iskoristili situaciju (6). U tom se kontekstu broj kiberincidenata prijavljenih nadzoru banaka ESB-a 2020. povećao za 54 % u odnosu na 2019 (7). |
| --- | --- |

(3)

Okruženje kiberprijetnji koje se neprestano razvija i nedavno povećanje velikih kiberincidenata pokazatelji su većeg rizika za financijsku stabilnost Unije. Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je važnost uloge koju tehnologija ima u omogućivanju funkcioniranja financijskog sustava. Relevantna tijela i institucije trebali su prilagoditi svoju tehničku infrastrukturu i okvire za upravljanje rizicima iznenadnom povećanju rada na daljinu, što je povećalo ukupnu izloženost financijskog sustava kiberprijetnjama i omogućilo kriminalcima da osmisle nove načine rada i prilagode postojeće kako bi iskoristili situaciju (6). U tom se kontekstu broj kiberincidenata prijavljenih nadzoru banaka ESB-a 2020. povećao za 54 % u odnosu na 2019 (7).

| (4) | Potencijalno veliki razmjeri, brzina i stopa širenja velikog kibernetičkog incidenta zahtijevaju učinkovit odgovor relevantnih tijela kako bi se ublažili mogući negativni učinci na financijsku stabilnost. Brza koordinacija i komunikacija među relevantnim tijelima na razini Unije može pomoći u ranoj procjeni učinka velikog kiberincidenata na financijsku stabilnost, održavanje povjerenja u financijski sustav i ograničavanje širenja na druge financijske institucije te tako pridonijeti sprečavanju da veliki kiberincident postane rizik za financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(4)

Potencijalno veliki razmjeri, brzina i stopa širenja velikog kibernetičkog incidenta zahtijevaju učinkovit odgovor relevantnih tijela kako bi se ublažili mogući negativni učinci na financijsku stabilnost. Brza koordinacija i komunikacija među relevantnim tijelima na razini Unije može pomoći u ranoj procjeni učinka velikog kiberincidenata na financijsku stabilnost, održavanje povjerenja u financijski sustav i ograničavanje širenja na druge financijske institucije te tako pridonijeti sprečavanju da veliki kiberincident postane rizik za financijsku stabilnost.

| (5) | Temeljni šok nastaje na nov način u usporedbi s tradicionalnom financijskom krizom i krizom likvidnosti s kojom se obično suočavaju relevantna tijela. Osim financijskih aspekata, ukupna procjena rizika mora uključivati opseg i učinak operativnih poremećaja jer bi oni mogli utjecati na odabir makrobonitetnih alata. Isto tako, financijska stabilnost bi mogla utjecati i na izbor operativnih mogućnosti ublažavanja od strane stručnjaka za kibersigurnost. To zahtijeva blisku i brzu koordinaciju i otvorenu komunikaciju kako bi se, među ostalim, izgradila informiranost o stanju. |
| --- | --- |

(5)

Temeljni šok nastaje na nov način u usporedbi s tradicionalnom financijskom krizom i krizom likvidnosti s kojom se obično suočavaju relevantna tijela. Osim financijskih aspekata, ukupna procjena rizika mora uključivati opseg i učinak operativnih poremećaja jer bi oni mogli utjecati na odabir makrobonitetnih alata. Isto tako, financijska stabilnost bi mogla utjecati i na izbor operativnih mogućnosti ublažavanja od strane stručnjaka za kibersigurnost. To zahtijeva blisku i brzu koordinaciju i otvorenu komunikaciju kako bi se, među ostalim, izgradila informiranost o stanju.

| (6) | Rizik neuspjeha u koordinaciji između tijela postoji i potrebno ga je riješiti. Relevantna tijela u Uniji morat će se koordinirati međusobno i s drugim tijelima, kao što je Agencija Europske unije za kibersigurnost (ENISA), s kojom obično nisu u komunikaciji. Budući da znatan broj financijskih institucija Unije djeluje na globalnoj razini, veliki kiberincident vjerojatno neće biti ograničen na Uniju ili bi mogao nastati izvan Unije te bi mogao zahtijevati koordinaciju globalnog odgovora. |
| --- | --- |

(6)

Rizik neuspjeha u koordinaciji između tijela postoji i potrebno ga je riješiti. Relevantna tijela u Uniji morat će se koordinirati međusobno i s drugim tijelima, kao što je Agencija Europske unije za kibersigurnost (ENISA), s kojom obično nisu u komunikaciji. Budući da znatan broj financijskih institucija Unije djeluje na globalnoj razini, veliki kiberincident vjerojatno neće biti ograničen na Uniju ili bi mogao nastati izvan Unije te bi mogao zahtijevati koordinaciju globalnog odgovora.

| (7) | Relevantna tijela moraju biti pripremljena za te interakcije. U protivnom bi mogli poduzeti nedosljedne mjere koje su u suprotnosti s odgovorima drugih tijela ili ih ugrožavaju. Takav neuspjeh koordinacije mogao bi pojačati šok za financijski sustav jer bi doveo do narušavanja povjerenja u funkcioniranje financijskog sustava, što bi u najgorem slučaju predstavljalo rizik za financijsku stabilnost (8). Stoga bi trebalo poduzeti potrebne korake za rješavanje rizika za financijsku stabilnost koji proizlazi iz neuspjeha koordinacije u slučaju velikog kiberincidenta. |
| --- | --- |

(7)

Relevantna tijela moraju biti pripremljena za te interakcije. U protivnom bi mogli poduzeti nedosljedne mjere koje su u suprotnosti s odgovorima drugih tijela ili ih ugrožavaju. Takav neuspjeh koordinacije mogao bi pojačati šok za financijski sustav jer bi doveo do narušavanja povjerenja u funkcioniranje financijskog sustava, što bi u najgorem slučaju predstavljalo rizik za financijsku stabilnost (8). Stoga bi trebalo poduzeti potrebne korake za rješavanje rizika za financijsku stabilnost koji proizlazi iz neuspjeha koordinacije u slučaju velikog kiberincidenta.

| (8) | U izvješću ESRB-a (2021.) „Ublažavanje sistemskog kiberrizika” (9) utvrđena je potreba za uspostavom paneuropskog okvira za koordinaciju sistemskih kiberincidenata (EU-SCICF) za relevantna tijela u Uniji. Cilj EU-SCICF-a bio bi povećati razinu pripravnosti relevantnih tijela kako bi se olakšao koordinirani odgovor na potencijalno veliki kiberincident. U izvješću ESRB-a (2021.) „Ublažavanje sistemskog kiberrizika” daje se ESRB-ova procjena značajki okvira koje bi bile potrebne, prima facie, kako bi se uklonio rizik od neuspjeha koordinacije. |
| --- | --- |

(8)

U izvješću ESRB-a (2021.) „Ublažavanje sistemskog kiberrizika” (9) utvrđena je potreba za uspostavom paneuropskog okvira za koordinaciju sistemskih kiberincidenata (EU-SCICF) za relevantna tijela u Uniji. Cilj EU-SCICF-a bio bi povećati razinu pripravnosti relevantnih tijela kako bi se olakšao koordinirani odgovor na potencijalno veliki kiberincident. U izvješću ESRB-a (2021.) „Ublažavanje sistemskog kiberrizika” daje se ESRB-ova procjena značajki okvira koje bi bile potrebne, prima facie, kako bi se uklonio rizik od neuspjeha koordinacije.

| (9) | Ključni je cilj ove Preporuke nadovezati se na jednu od predviđenih uloga europskih nadzornih tijela u okviru Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (10) (u daljnjem tekstu „DORA”) postupnog omogućivanja učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije u slučaju velikog prekograničnog incidenta povezanog s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) ili povezane prijetnje sa sustavnim učinkom na financijski sektor Unije u cjelini. Taj će postupak dovesti do stvaranja EU-SCICF-a za relevantna tijela. |
| --- | --- |

(9)

Ključni je cilj ove Preporuke nadovezati se na jednu od predviđenih uloga europskih nadzornih tijela u okviru Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (10) (u daljnjem tekstu „DORA”) postupnog omogućivanja učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije u slučaju velikog prekograničnog incidenta povezanog s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) ili povezane prijetnje sa sustavnim učinkom na financijski sektor Unije u cjelini. Taj će postupak dovesti do stvaranja EU-SCICF-a za relevantna tijela.

| (10) | Cilj EU-SCICF-a ne bi trebao biti zamjena postojećih okvira, već premošćivanje praznina u koordinaciji i komunikaciji između samih relevantnih tijela i s drugim tijelima u Uniji i drugim ključnim akterima na međunarodnoj razini. U tom bi pogledu trebalo razmotriti pozicioniranje EU-SCICF-a u postojeći okviru za upravljanje financijskom krizom i okvir Unije za kiberincidente. Kad je riječ o koordinaciji među samim relevantnim tijelima, trebalo bi razmotriti, među ostalim, uloge i aktivnosti Skupine za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava (NIS) za financijske subjekte u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (11) te koordinacijske mehanizme predviđene osnivanjem Zajedničke jedinice za kibersigurnost uz sudjelovanje ENISA-e. |
| --- | --- |

(10)

Cilj EU-SCICF-a ne bi trebao biti zamjena postojećih okvira, već premošćivanje praznina u koordinaciji i komunikaciji između samih relevantnih tijela i s drugim tijelima u Uniji i drugim ključnim akterima na međunarodnoj razini. U tom bi pogledu trebalo razmotriti pozicioniranje EU-SCICF-a u postojeći okviru za upravljanje financijskom krizom i okvir Unije za kiberincidente. Kad je riječ o koordinaciji među samim relevantnim tijelima, trebalo bi razmotriti, među ostalim, uloge i aktivnosti Skupine za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava (NIS) za financijske subjekte u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (11) te koordinacijske mehanizme predviđene osnivanjem Zajedničke jedinice za kibersigurnost uz sudjelovanje ENISA-e.

| (11) | Konkretno, cilj je prijedloga za pokretanje pripreme EU-SCICF-a podržati potencijalne uloge europskih nadzornih tijela, kako je predviđeno prijedlogom DORA-e. DORA predlaže da „europska nadzorna tijela, putem Zajedničkog odbora i u suradnji s nadležnim tijelima, Europskom središnjom bankom (ESB) i ESRB-om, mogu uspostaviti mehanizme kojima bi se omogućila razmjena učinkovitih praksi među financijskim sektorima radi poboljšanja informiranosti o stanju i utvrđivanja zajedničkih međusektorskih slabih točki u pogledu kibersigurnosti i rizika” i „mogu razviti vježbe za upravljanje krizom i izvanrednim situacijama koje uključuju scenarije kibernapada u cilju razvoja komunikacijskih kanala i postupnog omogućavanja učinkovitog koordiniranog odgovora na razini EU-a u slučaju velikog prekograničnog IKT incidenta ili povezane prijetnje sa sustavnim učinkom na financijski sektor Unije u cjelini” (12). Paneuropski okvir kao što je EU-SCICF još ne postoji te bi ga trebalo uspostaviti i razviti u kontekstu DORA-e. |
| --- | --- |

(11)

Konkretno, cilj je prijedloga za pokretanje pripreme EU-SCICF-a podržati potencijalne uloge europskih nadzornih tijela, kako je predviđeno prijedlogom DORA-e. DORA predlaže da „europska nadzorna tijela, putem Zajedničkog odbora i u suradnji s nadležnim tijelima, Europskom središnjom bankom (ESB) i ESRB-om, mogu uspostaviti mehanizme kojima bi se omogućila razmjena učinkovitih praksi među financijskim sektorima radi poboljšanja informiranosti o stanju i utvrđivanja zajedničkih međusektorskih slabih točki u pogledu kibersigurnosti i rizika” i „mogu razviti vježbe za upravljanje krizom i izvanrednim situacijama koje uključuju scenarije kibernapada u cilju razvoja komunikacijskih kanala i postupnog omogućavanja učinkovitog koordiniranog odgovora na razini EU-a u slučaju velikog prekograničnog IKT incidenta ili povezane prijetnje sa sustavnim učinkom na financijski sektor Unije u cjelini” (12). Paneuropski okvir kao što je EU-SCICF još ne postoji te bi ga trebalo uspostaviti i razviti u kontekstu DORA-e.

| (12) | S obzirom na rizik za financijsku stabilnost Unije koji proizlazi iz kiberrizika, pripremni rad za postupnu uspostavu EU-SCICF-a trebao bi, u mjeri u kojoj je to izvedivo, započeti čak i prije nego što se u potpunosti počne primjenjivati potreban pravni i politički okvir za njegovu uspostavu. Taj bi pravni i politički okvir bio u potpunosti dovršen i finaliziran nakon što relevantne odredbe DORA-e i njezinih delegiranih akata postanu primjenjive. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na rizik za financijsku stabilnost Unije koji proizlazi iz kiberrizika, pripremni rad za postupnu uspostavu EU-SCICF-a trebao bi, u mjeri u kojoj je to izvedivo, započeti čak i prije nego što se u potpunosti počne primjenjivati potreban pravni i politički okvir za njegovu uspostavu. Taj bi pravni i politički okvir bio u potpunosti dovršen i finaliziran nakon što relevantne odredbe DORA-e i njezinih delegiranih akata postanu primjenjive.

| (13) | Učinkovita komunikacija doprinosi informiranosti o stanju među relevantnim tijelima te je stoga neophodan preduvjet za koordinaciju na razini Unije tijekom velikih kiberincidenata. U tom bi pogledu trebalo definirati komunikacijsku infrastrukturu potrebnu za koordinaciju odgovora na veliki kiberincident. To bi podrazumijevalo utvrđivanje vrste informacija koje je potrebno razmjenjivati, redovitih kanala koji će se upotrebljavati za razmjenu takvih informacija i kontaktnih točaka s kojima bi se informacije trebale razmjenjivati. Razmjena informacija mora biti u skladu s postojećim pravnim zahtjevima. Osim toga, relevantna tijela možda će morati utvrditi jasan akcijski plan i protokole koje treba slijediti kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija među tijelima uključenima u planiranje koordiniranog odgovora na veliki kiberincident. |
| --- | --- |

(13)

Učinkovita komunikacija doprinosi informiranosti o stanju među relevantnim tijelima te je stoga neophodan preduvjet za koordinaciju na razini Unije tijekom velikih kiberincidenata. U tom bi pogledu trebalo definirati komunikacijsku infrastrukturu potrebnu za koordinaciju odgovora na veliki kiberincident. To bi podrazumijevalo utvrđivanje vrste informacija koje je potrebno razmjenjivati, redovitih kanala koji će se upotrebljavati za razmjenu takvih informacija i kontaktnih točaka s kojima bi se informacije trebale razmjenjivati. Razmjena informacija mora biti u skladu s postojećim pravnim zahtjevima. Osim toga, relevantna tijela možda će morati utvrditi jasan akcijski plan i protokole koje treba slijediti kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija među tijelima uključenima u planiranje koordiniranog odgovora na veliki kiberincident.

| (14) | Sustavna kiberkriza zahtijevat će uspostavu potpune suradnje na nacionalnoj razini i razini Unije. Stoga se može predvidjeti određivanje kontaktnih točaka za europska nadzorna tijela, ESB i svaku državu članicu iz redova relevantnih nacionalnih tijela, koje bi trebalo priopćiti europskim nadzornim tijelima, kako bi se uspostavili glavni sugovornici u koordinacijskom sustavu EU-SCICF-a koje treba obavijestiti u slučaju velikog kiberincidenta. Potrebu za određivanjem kontaktnih točaka trebalo bi procijeniti tijekom razvoja EU-SCICF-a, uzimajući u obzir utvrđenu jedinstvenu kontaktnu točku u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa skupinom za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti (13). |
| --- | --- |

(14)

Sustavna kiberkriza zahtijevat će uspostavu potpune suradnje na nacionalnoj razini i razini Unije. Stoga se može predvidjeti određivanje kontaktnih točaka za europska nadzorna tijela, ESB i svaku državu članicu iz redova relevantnih nacionalnih tijela, koje bi trebalo priopćiti europskim nadzornim tijelima, kako bi se uspostavili glavni sugovornici u koordinacijskom sustavu EU-SCICF-a koje treba obavijestiti u slučaju velikog kiberincidenta. Potrebu za određivanjem kontaktnih točaka trebalo bi procijeniti tijekom razvoja EU-SCICF-a, uzimajući u obzir utvrđenu jedinstvenu kontaktnu točku u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa skupinom za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti (13).

| (15) | Provođenje vježbi upravljanja kriznim i izvanrednim situacijama mogla bi olakšati provedbu EU-SCICF-a i omogućiti tijelima da procijene svoju spremnost i pripravnost za sistemsku kiberkrizu na razini Unije. Takvim bi se vježbama nadležnim tijelima pružila stečena iskustva te bi se omogućilo stalno poboljšanje i razvoj EU-SCICF-a. |
| --- | --- |

(15)

Provođenje vježbi upravljanja kriznim i izvanrednim situacijama mogla bi olakšati provedbu EU-SCICF-a i omogućiti tijelima da procijene svoju spremnost i pripravnost za sistemsku kiberkrizu na razini Unije. Takvim bi se vježbama nadležnim tijelima pružila stečena iskustva te bi se omogućilo stalno poboljšanje i razvoj EU-SCICF-a.

| (16) | Za razvoj EU-SCICF-a ključno je da europska nadzorna tijela zajednički provedu relevantni pripremni rad kako bi se uzeli u obzir mogući ključni elementi okvira i potrebni resursi te potreba za nastavkom njegova razvoja. Nakon toga europska nadzorna tijela mogla bi započeti s radom na preliminarnoj analizi svih prepreka koje bi mogle ometati sposobnosti europskih nadzornih tijela i relevantnih tijela da uspostave EU-SCICF i razmjenjuju relevantne informacije komunikacijskim kanalima u slučaju velikog kiberincidenta. Takva bi analiza bila važan korak u oblikovanju svih daljnjih mjera zakonodavne prirode ili drugih popratnih inicijativa koje Europska komisija može poduzeti u fazi provedbe nakon DORA-e, |
| --- | --- |

(16)

Za razvoj EU-SCICF-a ključno je da europska nadzorna tijela zajednički provedu relevantni pripremni rad kako bi se uzeli u obzir mogući ključni elementi okvira i potrebni resursi te potreba za nastavkom njegova razvoja. Nakon toga europska nadzorna tijela mogla bi započeti s radom na preliminarnoj analizi svih prepreka koje bi mogle ometati sposobnosti europskih nadzornih tijela i relevantnih tijela da uspostave EU-SCICF i razmjenjuju relevantne informacije komunikacijskim kanalima u slučaju velikog kiberincidenta. Takva bi analiza bila važan korak u oblikovanju svih daljnjih mjera zakonodavne prirode ili drugih popratnih inicijativa koje Europska komisija može poduzeti u fazi provedbe nakon DORA-e,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A – Uspostava paneuropskog okvira za koordinaciju sistemskih kiberincidenata (EU-SCICF)

| 1. | Preporučuje se da se, kako je predviđeno Komisijinim prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (dalje u tekstu „DORA”), europska nadzorna tijela zajedno putem Zajedničkog odbora te zajedno s Europskom središnjom bankom (ESB), Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) i relevantnim nacionalnim tijelima, počnu pripremati za postupni razvoj učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije u slučaju velikog prekograničnog kiberincidenta ili povezane prijetnje koja bi mogla imati sistemski učinak na financijski sektor Unije. Pripremni rad na koordiniranom odgovoru na razini Unije trebao bi uključivati postupan razvoj EU-SCICF-a za europska nadzorna tijela, ESB, ESRB i relevantna nacionalna tijela. To bi trebalo uključivati i procjenu potrebnih resursa za učinkovit razvoj EU-SCICF-a. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Preporučuje se da europska nadzorna tijela, s obzirom na potpreporuku A(1), uz savjetovanje s ESB-om i ESRB-om, provedu pregled i naknadnu analizu trenutačnih zapreka, pravnih i drugih operativnih prepreka učinkovitom razvoju EU-SCICF-a. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B – Uspostava kontaktnih točaka EU-SCICF-a

Preporučuje se da europska nadzorna tijela, ESB i svaka država članica iz svojih relevantnih nacionalnih tijela odrede glavnu kontaktnu točku koju bi trebalo priopćiti europskim nadzornim tijelima. Taj popis kontakata olakšat će razvoj okvira i, nakon uspostave EU-SCICF-a, kontaktne točke i ESRB trebali bi biti obaviješteni u slučaju velikog kiberincidenta. Trebalo bi predvidjeti i koordinaciju između EU-SCICF-a i imenovane jedinstvene kontaktne točke u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa Skupinom za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava.

Preporuka C – Odgovarajuće mjere na razini Unije

Na temelju rezultata analiza provedenih u skladu s Preporukom A preporučuje se da Komisija razmotri odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje učinkovite koordinacije odgovora na sistemske kiberincidente.

ODJELJAK 2

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „kiber” znači povezanost, unutar ili preko međusobno povezane informacijske infrastrukture, interakcija među osobama, procesima, podacima i informacijskim sustavima (14); |
| --- | --- |

(a)

„kiber” znači povezanost, unutar ili preko međusobno povezane informacijske infrastrukture, interakcija među osobama, procesima, podacima i informacijskim sustavima (14);

| (b) | „veliki kiberincident” znači IKT incident s potencijalno visokim negativnim učinkom na mrežne i informacijske sustave koji podupiru ključne funkcije financijskih subjekata (15); |
| --- | --- |

(b)

„veliki kiberincident” znači IKT incident s potencijalno visokim negativnim učinkom na mrežne i informacijske sustave koji podupiru ključne funkcije financijskih subjekata (15);

| (c) | „sistemska kiberkriza” znači veliki kiberincident koji uzrokuje razinu poremećaja u financijskom sustavu Unije koji bi mogao imati ozbiljne negativne posljedice za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i realno gospodarstvo. Takva kriza mogla bi biti posljedica velikog kiberincidenta koji uzrokuje šokove u nizu kanala, uključujući operativne, kanale povjerenja i financijske; |
| --- | --- |

(c)

„sistemska kiberkriza” znači veliki kiberincident koji uzrokuje razinu poremećaja u financijskom sustavu Unije koji bi mogao imati ozbiljne negativne posljedice za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i realno gospodarstvo. Takva kriza mogla bi biti posljedica velikog kiberincidenta koji uzrokuje šokove u nizu kanala, uključujući operativne, kanale povjerenja i financijske;

| (d) | „europska nadzorna tijela” ili „ESA-e” znači europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16), zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (17) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (18); |
| --- | --- |

(d)

„europska nadzorna tijela” ili „ESA-e” znači europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16), zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (17) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (18);

| (e) | „Zajednički odbor” znači Zajednički odbor europskih nadzornih tijela osnovan člankom 54. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010; |
| --- | --- |

(e)

„Zajednički odbor” znači Zajednički odbor europskih nadzornih tijela osnovan člankom 54. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010;

| (f) | „relevantno nacionalno tijelo” znači:






  1. | nadležno ili nadzorno tijelo u državi članici kako je navedeno u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 te bilo koje drugo nacionalno nadležno tijelo kako je navedeno u aktima Unije kojima se dodjeljuju zadaće europskim nadzornim tijelima; |
| --- | --- | --- |

(f)

„relevantno nacionalno tijelo” znači:

1.

nadležno ili nadzorno tijelo u državi članici kako je navedeno u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 te bilo koje drugo nacionalno nadležno tijelo kako je navedeno u aktima Unije kojima se dodjeljuju zadaće europskim nadzornim tijelima;

| 2. | nadležno tijelo u državi članici imenovano u skladu s:






  i. | člankom 4. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (19), ne dovodeći u pitanje posebne zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (20); |
| --- | --- | --- |

2.

nadležno tijelo u državi članici imenovano u skladu s:

i.

člankom 4. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (19), ne dovodeći u pitanje posebne zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (20);

| ii. | člankom 22. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (21); |
| --- | --- |

ii.

člankom 22. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (21);

| iii. | člankom 37. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22); |
| --- | --- |

iii.

člankom 37. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22);

| iv. | člankom 4. Direktive (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća (23); |
| --- | --- |

iv.

člankom 4. Direktive (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća (23);

| v. | člankom 3. stavkom 1. točka (ee) prva alineja Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 (24); |
| --- | --- |

v.

člankom 3. stavkom 1. točka (ee) prva alineja Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 (24);

| vi. | člankom 11. Uredbe (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25); |
| --- | --- |

vi.

člankom 11. Uredbe (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25);

| vii. | člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (26); |
| --- | --- |

vii.

člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (26);

| viii. | člankom 67. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (27); |
| --- | --- |

viii.

člankom 67. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (27);

| ix. | člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

ix.

člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| x. | člankom 44. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28); |
| --- | --- |

x.

člankom 44. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28);

| xi. | člankom 97. Direktive 2009/65/EC Europskog parlamenta i Vijeća (29); |
| --- | --- |

xi.

člankom 97. Direktive 2009/65/EC Europskog parlamenta i Vijeća (29);

| xii. | člankom 30. Direktive 2009/138/EC Europskog parlamenta i Vijeća (30); |
| --- | --- |

xii.

člankom 30. Direktive 2009/138/EC Europskog parlamenta i Vijeća (30);

| xiii. | člankom 12. Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća (31); |
| --- | --- |

xiii.

člankom 12. Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća (31);

| xiv. | člankom 47. Direktive (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća (32); |
| --- | --- |

xiv.

člankom 47. Direktive (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća (32);

| xv. | člankom 22. Uredbe (EC) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (33); |
| --- | --- |

xv.

člankom 22. Uredbe (EC) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (33);

| xvi. | člankom 3. stavkom 2. i člankom 32. Direktive 2006/43/EC Europskog parlamenta i Vijeća (34); |
| --- | --- |

xvi.

člankom 3. stavkom 2. i člankom 32. Direktive 2006/43/EC Europskog parlamenta i Vijeća (34);

| xvii. | člankom 40. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (35); |
| --- | --- |

xvii.

člankom 40. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (35);

| xviii. | člankom 29. Uredbe (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća (36); |
| --- | --- |

xviii.

člankom 29. Uredbe (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća (36);

| 3. | tijelo kojem je povjereno donošenje i/ili aktivacija mjera makrobonitetne politike ili drugih zadaća financijske stabilnosti, kao što je povezana popratna analiza, uključujući, ali ne ograničavajući se na:






  i. | imenovano tijelo u skladu s glavom VII. poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU ili člankom 458. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (37); |
| --- | --- | --- |

3.

tijelo kojem je povjereno donošenje i/ili aktivacija mjera makrobonitetne politike ili drugih zadaća financijske stabilnosti, kao što je povezana popratna analiza, uključujući, ali ne ograničavajući se na:

i.

imenovano tijelo u skladu s glavom VII. poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU ili člankom 458. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (37);

| ii. | makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, zadaćama, ovlastima, instrumentima, zahtjevima u vezi s odgovornošću i drugim svojstvima utvrđenim u Preporuci ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike (38); |
| --- | --- |

ii.

makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, zadaćama, ovlastima, instrumentima, zahtjevima u vezi s odgovornošću i drugim svojstvima utvrđenim u Preporuci ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike (38);

| (g) | „relevantno tijelo” znači:






  1. | ESA; |
| --- | --- | --- |

(g)

„relevantno tijelo” znači:

1.

ESA;

| 2. | ESB za zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 4. stavcima 1. i 2. i člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013; |
| --- | --- |

2.

ESB za zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 4. stavcima 1. i 2. i člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013;

| 3. | relevantno nacionalno tijelo. |
| --- | --- |

3.

relevantno nacionalno tijelo.

2.   Kriteriji za provedbu

Za provedbu ove Preporuke primjenjuju se sljedeći kriteriji:

| (a) | trebalo bi voditi računa o načelu nužnosti pristupa informacijama i načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj svake preporuke; |
| --- | --- |

(a)

trebalo bi voditi računa o načelu nužnosti pristupa informacijama i načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj svake preporuke;

| (b) | trebali bi biti ispunjeni posebni kriteriji sukladnosti utvrđeni u Prilogu u odnosu na svaku preporuku. |
| --- | --- |

(b)

trebali bi biti ispunjeni posebni kriteriji sukladnosti utvrđeni u Prilogu u odnosu na svaku preporuku.

3.   Vremenski okvir za daljnje postupanje

U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010 adresati moraju obavijestiti Europski parlament, Vijeće, Komisiju i ESRB o radnjama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku ili obrazložiti svako nepostupanje. Od primatelja se traži da dostave takvu obavijest u skladu sa sljedećim rokovima:

| 1. | Preporuka A






  (a) | Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2023., ali ne prije šest mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave privremeno izvješće o provedbi potpreporuke A(1). |
| --- | --- | --- |

1.

Preporuka A

(a)

Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2023., ali ne prije šest mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave privremeno izvješće o provedbi potpreporuke A(1).

| (b) | Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2024., ali ne prije 18 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave završno izvješće o provedbi potpreporuke A(1). |
| --- | --- |

(b)

Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2024., ali ne prije 18 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave završno izvješće o provedbi potpreporuke A(1).

| (c) | Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2025., ali ne prije 30 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave izvješće o provedbi potpreporuke A(2). |
| --- | --- |

(c)

Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2025., ali ne prije 30 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave izvješće o provedbi potpreporuke A(2).

| 2. | Preporuka B
  Od europskih nadzornih tijela, ESB-a i država članica traži se da do 30. lipnja 2023., ali ne prije šest mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave izvješće o provedbi Preporuke B. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B

Od europskih nadzornih tijela, ESB-a i država članica traži se da do 30. lipnja 2023., ali ne prije šest mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave izvješće o provedbi Preporuke B.

| 3. | Preporuka C






  (a) | Od Komisije se traži da do 31. prosinca 2023., ali ne prije 12 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću i ESRB-u dostavi izvješće o provedbi Preporuke C s obzirom na privremeno izvješće europskih nadzornih tijela u skladu s potpreporukom A(1). |
| --- | --- | --- |

3.

Preporuka C

(a)

Od Komisije se traži da do 31. prosinca 2023., ali ne prije 12 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću i ESRB-u dostavi izvješće o provedbi Preporuke C s obzirom na privremeno izvješće europskih nadzornih tijela u skladu s potpreporukom A(1).

| (b) | Od Komisije se traži da do 31. prosinca 2025., ali ne prije 36 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću i ESRB-u dostavi izvješće o provedbi Preporuke C s obzirom na izvješća europskih nadzornih tijela u skladu s Preporukom A. |
| --- | --- |

(b)

Od Komisije se traži da do 31. prosinca 2025., ali ne prije 36 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću i ESRB-u dostavi izvješće o provedbi Preporuke C s obzirom na izvješća europskih nadzornih tijela u skladu s Preporukom A.

4.   Nadzor i ocjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pomoći adresatima, osiguravanjem koordinacije izvješćivanja i dostavljanjem relevantnih predložaka te, prema potrebi, detaljnim opisivanjem postupka i vremenskog okvira za daljnje postupanje; |
| --- | --- | --- |

1.

Tajništvo ESRB-a će:

(a)

pomoći adresatima, osiguravanjem koordinacije izvješćivanja i dostavljanjem relevantnih predložaka te, prema potrebi, detaljnim opisivanjem postupka i vremenskog okvira za daljnje postupanje;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje primatelja, pružati pomoć na njihov zahtjev i podnositi izvješća o daljnjim mjerama općem odboru. Procjene će se započeti na sljedeći način:






  (i) | u roku od 12 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe preporuka A i B; |
| --- | --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje primatelja, pružati pomoć na njihov zahtjev i podnositi izvješća o daljnjim mjerama općem odboru. Procjene će se započeti na sljedeći način:

(i)

u roku od 12 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe preporuka A i B;

| (ii) | u roku od 18 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke C; |
| --- | --- |

(ii)

u roku od 18 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke C;

| (iii) | u roku od 24 mjeseca od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke A; |
| --- | --- |

(iii)

u roku od 24 mjeseca od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke A;

| (iv) | u roku od 36 mjeseca od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke A; |
| --- | --- |

(iv)

u roku od 36 mjeseca od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke A;

| (v) | u roku od 42 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke C; |
| --- | --- |

(v)

u roku od 42 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke C;

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 1, 3.1. 1994., str. 3.

1

(2)  SL L 331, 15.12. 2010., str. 1.

2

(3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

3

(4)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o privremenim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidi Systemic cyber risk (Sistemski kiberrizik), ESRB, veljača 2020., dostupno na internetskoj stranici ESRB-a na www.esrb.europa.eu

5

(6)  Vidi Internet Organised Crime Threat Assessment (Procjena prijetnje organiziranog kriminala na internetu), Europol, 2020., dostupno na mrežnim stranicama Europola na www.europol.europa.eu

6

(7)  Vidi IT and cyber risk: a constant challenge (Informatički i kiberrizik: stalni izazov, ESB, 2021., dostupno na mrežnim stranicama nadzora banaka ESB-a www.bankingsupervision.europa.eu.

7

(8)  Vidi Systemic cyber risk (Sistemski kiberrizik), ESRB, veljača 2020., dostupno na mrežnoj stranici ESRB-a na www.esrb.europa.eu

8

(9)  Vidi Ublažavanje sistemskog kiberrizika, ESRB,2021., (predstojeći).

9

(10)  COM (2020) 595 konačno.

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

11

(12)  Vidjeti nacrt članka 43. prijedloga DORA-e.

12

(13)  Vidi Europska komisija, Skupina za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti, dostupno na mrežnim stranicama Europske komisije na www.ec.europa.eu

13

(14)  Vidi Cyber Lexicon, FSB, 12. studenoga 2018., dostupno na internetskim stranicama FSB-a na www.fsb.org.

14

(15)  Vidi točku 7. nacrta članka 3. prijedloga DORA-e.

15

(16)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SLL 331, 15.12.2010., str. 12.).

16

(17)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

17

(18)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

18

(19)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

20

(21)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).

21

(22)  Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.).

22

(23)  Direktiva (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.).

23

(24)  COM (2020) 593 konačno.

24

(25)  Uredba (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.).

25

(26)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

26

(27)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

27

(28)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

28

(29)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona, uredbi i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

29

(30)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

30

(31)  Direktiva (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (SL L 26, 2.2.2016., str. 19.).

31

(32)  Direktiva (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 354, 23.12.2016., str. 37.).

32

(33)  Uredba (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting (SL L 302, 17.11.2009., str. 1.).

33

(34)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

34

(35)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU i Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).

35

(36)  Uredba (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. listopada 2020. o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 i Direktive (EU) 2019/1937 (SL L 347, 20.10.2020., str. 1.).

36

(37)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)

37

(38)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlastima nacionalnih tijela ( SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

38

---

PRILOG

SPECIFIKACIJA KRITERIJA SUKLADNOSTI KOJI SE PRIMJENJUJU NA PREPORUKE

Preporuka A – Uspostava paneuropskog okvira za sistemsku koordinaciju kiberincidenata (EU-SCICF)

Za potpreporuku A(1), navedeni su sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Pri pripremi učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije koji bi trebao podrazumijevati postupan razvoj EU-SCICF-a izvršavanjem ovlasti predviđene budućom Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (dalje u tekstu „DORA”), europska nadzorna tijela (ESA-e), koja djeluju putem Zajedničkog odbora i zajedno s Europskom središnjom bankom (ESB), Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) i relevantnim nacionalnim tijelima, te uz savjetovanje s Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost i Komisijom, prema potrebi, trebala bi razmotriti uključivanje u predviđenu pripremu za EU-SCICF barem sljedeće aspekte:






  a. | analiza potrebnih resursa za učinkovit razvoj EU-SCICF-a; |
| --- | --- | --- |

1.

Pri pripremi učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije koji bi trebao podrazumijevati postupan razvoj EU-SCICF-a izvršavanjem ovlasti predviđene budućom Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (dalje u tekstu „DORA”), europska nadzorna tijela (ESA-e), koja djeluju putem Zajedničkog odbora i zajedno s Europskom središnjom bankom (ESB), Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) i relevantnim nacionalnim tijelima, te uz savjetovanje s Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost i Komisijom, prema potrebi, trebala bi razmotriti uključivanje u predviđenu pripremu za EU-SCICF barem sljedeće aspekte:

a.

analiza potrebnih resursa za učinkovit razvoj EU-SCICF-a;

| b. | razvoj vježbi za upravljanje krizama i izvanrednim situacijama koje uključuju scenarije kibernapada s ciljem razvoja komunikacijskih kanala; |
| --- | --- |

b.

razvoj vježbi za upravljanje krizama i izvanrednim situacijama koje uključuju scenarije kibernapada s ciljem razvoja komunikacijskih kanala;

| c. | razvoj zajedničkog rječnika; |
| --- | --- |

c.

razvoj zajedničkog rječnika;

| d. | razvoj usklađene klasifikacije kiberincidenata; |
| --- | --- |

d.

razvoj usklađene klasifikacije kiberincidenata;

| e. | uspostava sigurnih i pouzdanih kanala za razmjenu informacija, uključujući sigurnosne sustave; |
| --- | --- |

e.

uspostava sigurnih i pouzdanih kanala za razmjenu informacija, uključujući sigurnosne sustave;

| f. | uspostava kontaktnih točaka; |
| --- | --- |

f.

uspostava kontaktnih točaka;

| g. | rješavanje pitanja povjerljivosti u razmjeni informacija; |
| --- | --- |

g.

rješavanje pitanja povjerljivosti u razmjeni informacija;

| h. | inicijative za suradnju i razmjenu informacija s obavještajnim podacima financijskog sektora; |
| --- | --- |

h.

inicijative za suradnju i razmjenu informacija s obavještajnim podacima financijskog sektora;

| i. | razvoj učinkovitih postupaka aktivacije i eskalacije s pomoću informiranosti o stanju; |
| --- | --- |

i.

razvoj učinkovitih postupaka aktivacije i eskalacije s pomoću informiranosti o stanju;

| j. | pojašnjenje odgovornosti sudionika okvira; |
| --- | --- |

j.

pojašnjenje odgovornosti sudionika okvira;

| k. | razvoj sučelja za međusektorsku koordinaciju i, prema potrebi, koordinaciju trećih zemalja; |
| --- | --- |

k.

razvoj sučelja za međusektorsku koordinaciju i, prema potrebi, koordinaciju trećih zemalja;

| l. | osiguravanje usklađene komunikacije relevantnih tijela s javnošću kako bi se očuvalo povjerenje; |
| --- | --- |

l.

osiguravanje usklađene komunikacije relevantnih tijela s javnošću kako bi se očuvalo povjerenje;

| m. | uspostava unaprijed definiranih komunikacijskih linija za pravodobnu komunikaciju; |
| --- | --- |

m.

uspostava unaprijed definiranih komunikacijskih linija za pravodobnu komunikaciju;

| n. | provođenje odgovarajućih vježbi okvirnog testiranja, uključujući međudržavno testiranje i koordinaciju trećih zemalja, te procjene koje rezultiraju stečenim iskustvima i razvojem okvira; |
| --- | --- |

n.

provođenje odgovarajućih vježbi okvirnog testiranja, uključujući međudržavno testiranje i koordinaciju trećih zemalja, te procjene koje rezultiraju stečenim iskustvima i razvojem okvira;

| o. | osiguravanje učinkovite komunikacije i protumjera protiv dezinformiranja. |
| --- | --- |

o.

osiguravanje učinkovite komunikacije i protumjera protiv dezinformiranja.

Preporuka B – Uspostava kontaktnih točaka EU-SCICF-a

Za preporuku B navedeni su sljedeći kriteriji sukladnosti.

| 1. | Europska nadzorna tijela, ESB i svaka država članica među svojim relevantnim nacionalnim tijelima trebali bi se dogovoriti o zajedničkom pristupu dijeljenju i ažuriranju popisa određenih kontaktnih točaka EU-SCICF-a. |
| --- | --- |

1.

Europska nadzorna tijela, ESB i svaka država članica među svojim relevantnim nacionalnim tijelima trebali bi se dogovoriti o zajedničkom pristupu dijeljenju i ažuriranju popisa određenih kontaktnih točaka EU-SCICF-a.

| 2. | Određivanje kontaktne točke trebalo bi ocijeniti uzimajući u obzir imenovanu jedinstvenu kontaktnu točku na temelju Direktive (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile u pogledu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa Skupinom za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava. |
| --- | --- |

2.

Određivanje kontaktne točke trebalo bi ocijeniti uzimajući u obzir imenovanu jedinstvenu kontaktnu točku na temelju Direktive (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile u pogledu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa Skupinom za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava.

Preporuka C – Izmjene pravnog okvira Unije

Za preporuku C navodi se sljedeći kriterij sukladnosti.

Komisija bi trebala razmotriti jesu li potrebne bilo kakve mjere, uključujući promjene relevantnog zakonodavstva Unije, kao rezultat analize provedene u skladu s Preporukom A kako bi se osiguralo da europska nadzorna tijela, putem Zajedničkog odbora i zajedno s ESB-om, ESRB-om i relevantnim nacionalnim tijelima, mogu razviti EU-SCICF u skladu s potpreporukom A(1) i kako bi se osiguralo da europska nadzorna tijela, ESB, ESRB i relevantna nacionalna tijela, kao i druga tijela, mogu sudjelovati u koordinacijskim aktivnostima i razmjeni informacija koje su dovoljno detaljne i dosljedne kako bi se pružila potpora djelotvornom EU-SCICF-u.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/11

---

Tečajna lista eura (1)

24. ožujka 2022.

(2022/C 134/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0978 |
| JPY | japanski jen | 133,71 |
| DKK | danska kruna | 7,4397 |
| GBP | funta sterlinga | 0,83288 |
| SEK | švedska kruna | 10,3555 |
| CHF | švicarski franak | 1,0225 |
| ISK | islandska kruna | 141,20 |
| NOK | norveška kruna | 9,4923 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,720 |
| HUF | mađarska forinta | 374,44 |
| PLN | poljski zlot | 4,7421 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9489 |
| TRY | turska lira | 16,2917 |
| AUD | australski dolar | 1,4668 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3806 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5897 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5812 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4912 |
| KRW | južnokorejski von | 1 342,53 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,1478 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9933 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5745 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 778,31 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6396 |
| PHP | filipinski pezo | 57,426 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,837 |
| BRL | brazilski real | 5,3057 |
| MXN | meksički pezo | 22,1770 |
| INR | indijska rupija | 83,8790 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0978

JPY

japanski jen

133,71

DKK

danska kruna

7,4397

GBP

funta sterlinga

0,83288

SEK

švedska kruna

10,3555

CHF

švicarski franak

1,0225

ISK

islandska kruna

141,20

NOK

norveška kruna

9,4923

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,720

HUF

mađarska forinta

374,44

PLN

poljski zlot

4,7421

RON

rumunjski novi leu

4,9489

TRY

turska lira

16,2917

AUD

australski dolar

1,4668

CAD

kanadski dolar

1,3806

HKD

hongkonški dolar

8,5897

NZD

novozelandski dolar

1,5812

SGD

singapurski dolar

1,4912

KRW

južnokorejski von

1 342,53

ZAR

južnoafrički rand

16,1478

CNY

kineski renminbi-juan

6,9933

HRK

hrvatska kuna

7,5745

IDR

indonezijska rupija

15 778,31

MYR

malezijski ringit

4,6396

PHP

filipinski pezo

57,426

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,837

BRL

brazilski real

5,3057

MXN

meksički pezo

22,1770

INR

indijska rupija

83,8790

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/12

---

Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije sa sastanka održanog 30. travnja 2021. o preliminarnom nacrtu odluke koja se odnosi na predmet M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – postupak na temelju članka 14. stavka 1.

Izvjestitelj: Rumunjska

(2022/C 134/03)

1.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da je društvo Sigma-Aldrich dostavilo netočne i/ili obmanjujuće podatke u smislu članka 14. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 („Uredba o koncentracijama”) u odjeljku 5.3. konačnog Obrasca RM dostavljenog 12. lipnja 2015. u skladu s člankom 20. stavkom 1.a Uredbe Komisije (EZ) br. 802/2004 („Provedbena uredba”).

2.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da je Sigma-Aldrich dostavio netočne i/ili obmanjujuće podatke u smislu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama u odgovoru na zahtjev za dostavljanje podataka od 29. svibnja 2015., podnesen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama.

3.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da je Sigma-Aldrich dostavio netočne i/ili obmanjujuće podatke u smislu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama u odgovoru na zahtjev za dostavljanje podataka od 2. lipnja 2015., podnesen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama.

4.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da je Sigma-Aldrich namjerno ili barem iz nehaja počinio povredu članka 14. stavka 1. točke (a) Uredbe o koncentracijama dostavljanjem netočnih i/ili obmanjujućih podataka u odjeljku 5.3. konačnog Obrasca RM dostavljenog 12. lipnja 2015. u skladu s člankom 20. stavkom 1.a Provedbene uredbe.

5.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da je Sigma-Aldrich namjerno ili barem iz nehaja počinio povredu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama dostavljanjem netočnih i/ili obmanjujućih podataka u odgovoru na zahtjev za dostavljanje podataka od 29. svibnja 2015., podnesen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama.

6.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da je Sigma-Aldrich namjerno ili barem iz nehaja počinio povredu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama dostavljanjem netočnih i/ili obmanjujućih podataka u odgovoru na zahtjev za dostavljanje podataka od 2. lipnja 2015., podnesen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama.

7.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s Komisijom da je potrebno društvu Sigma-Aldrich odrediti novčanu kaznu u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkama (a) i (b) Uredbe o koncentracijama.

8.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se s čimbenicima koje je Komisija uzela u obzir za potrebe utvrđivanja razine novčane kazne koju je potrebno odrediti društvu Sigma-Aldrich u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkama (a) i (b) Uredbe o koncentracijama.

9.

Savjetodavni odbor (13 država članica) slaže se sa stvarnom razinom novčane kazne koju je Komisija predložila za društvo Sigma-Aldrich u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkama (a) i (b) Uredbe o koncentracijama.

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/13

---

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (1)

Predmet M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (postupak na temelju članka 14. stavka 1.)

(2022/C 134/04)

I.   UVOD

| 1. | Ovo se izvješće odnosi na nacrt odluke („nacrt odluke”) u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) („Uredba o koncentracijama”). U nacrtu odluke utvrđeno je da je društvo Sigma-Aldrich Corporation („Sigma”) tijekom preispitivanja stjecanja isključive kontrole društva Merck KGaA („Merck”) nad društvom Sigma u predmetu M.7435 – Merck/Sigma-Aldrich („ocjena koncentracije”) (3) Komisiji namjerno ili iz nehaja dostavilo netočne i/ili obmanjujuće podatke. Prema nacrtu odluke Sigma je dostavila netočne i/ili obmanjujuće podatke u odgovoru na dva Komisijina zahtjeva za dostavljanje podataka podnesena u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama i u završnom Obrascu RM dostavljenom u skladu s člankom 20. stavkom 1.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 802/2004 (4) („Provedbena uredba”). |
| --- | --- |

1.

II.   KONTEKST

| 2. | Nakon ocjene koncentracije Komisija je 15. lipnja 2015. proglasila da je stjecanje društva Sigma koje je proveo Merck sukladno s unutarnjim tržištem, uz uvjet provođenja određenih korektivnih mjera („odluka o koncentraciji”). U paket korektivnih mjera odobren odlukom o koncentraciji bila je uključena prodaja većine poslovanja društva Sigma u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u („poslovanje predviđeno za prodaju”). Sklapanje ugovora između društava Merck i Sigma bilo je uvjetovano potpisivanjem ugovora o prodaji poslovanja predviđenog za prodaju s odgovarajućim kupcem kojeg odobri Komisija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dana 19. i 20. listopada 2015. Merck i Sigma potpisali su ugovor o prodaji poslovanja predviđenog za prodaju s društvom Honeywell International Inc. („Honeywell”). Taj ugovor sadržavao je popis određene imovine koja je bila izričito isključena iz opsega poslovanja koje je Sigma prodala društvu Honeywell („popis isključene imovine”). Na popisu isključene imovine upućivalo se na patentnu prijavu pod nazivom „zatvarač spremnika”, koja se zapravo odnosila na projekt iCap društva Sigma. iCap, projekt koji su zajednički razvila društva Sigma i Metrohm AG, inteligentan je čep za boce kojim se boce namijenjene tekućim kemikalijama zapečaćuju i povezuju s instrumentima za titraciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija je 10. studenoga 2015. odobrila Honeywell kao odgovarajućeg kupca poslovanja predviđenog za prodaju te je Merck 18. studenoga 2015. dovršio postupak stjecanja društva Sigma. Dana 15. prosinca 2015. Honeywell je dovršio postupak stjecanja poslovanja predviđenog za prodaju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Povjerenik za praćenje imenovan u predmetu M.7435 („povjerenik za praćenje”) obavijestio je 10. veljače 2016. Glavnu upravu za tržišno natjecanje („GU za tržišno natjecanje”) o tvrdnji društva Honeywell da je iCap trebao biti uključen u poslovanje predviđeno za prodaju. Honeywell je smatrao da je iCap od presudne važnosti za održivost poslovanja predviđenog za prodaju te da je neprimjereno uvršten na popis isključene imovine. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija je 29. srpnja 2016. obavijestila društvo Merck da je u tijeku postupak zbog mogućnosti da su Merck i Sigma dostavili netočne i/ili obmanjujuće podatke koji za cilj ima moguće određivanje novčanih kazni u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

6.

III.   ZAHTJEVI ZA ZAŠTITU POVJERLJIVOSTI KOMUNIKACIJE S ODVJETNIKOM

| 7. | Komisija je 14. listopada 2016. donijela dvije odluke u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe o koncentracijama u kojima je od društava Merck i Sigma zatražila da dostave podatke o e-porukama određenih pojedinaca iz tih društava iz godine 2015. („listopadske odluke u skladu s člankom 11. stavkom 3.”) (5). Premda su Merck i Sigma dostavili određene dokumente, Komisija njihov odgovor nije smatrala potpunim, posebno zato što je njihove zahtjeve za zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom („zaštita povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom”) smatrala preopsežnima. Stoga je Komisija 1. prosinca 2016. donijela dvije nove odluke u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe o koncentracijama u kojima je zatražila podatke koje Merck i Sigma nisu dostavili kao odgovor na listopadske odluke u skladu s člankom 11. stavkom 3. („prosinačke odluke u skladu s člankom 11. stavkom 3.”) (6). Merck i Sigma dostavili su odgovore na prosinačke odluke u skladu s člankom 11. stavkom 3. u prosincu 2016. i siječnju 2017. te su podnijeli ažurirane popise povjerljivih dokumenata u veljači 2017., ožujku 2017., travnju 2017. i lipnju 2017. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Međutim, budući da se GU za tržišno natjecanje i Merck i dalje nisu slagali oko opsega zahtjeva koje je Merck podnio za zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom, Merck je 30. kolovoza 2017. zatražio da službenik za usmene rasprave, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Odluke 2011/695/EU, ispita njegove tvrdnje da su određeni dokumenti koje je Komisija zatražila u okviru postupka prema članku 14. stavku 1. Uredbe o koncentracijama („sporni dokumenti”) obuhvaćeni zaštitom povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom. Merck je 7. studenoga 2017. dostavio sporne dokumente službeniku za usmene rasprave u prihvatljivo sigurnom formatu (7). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dva službenika za usmene rasprave koja su u to vrijeme izvršavala tu funkciju odlučila su da će jedan od njih, g. Stragier, obavljati dužnosti službenika za usmene rasprave u odnosu na zahtjev društva Merck u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Odluke 2011/695/EU, a da će drugi, g. Wils, obavljati dužnosti službenika za usmene rasprave za sve druge svrhe u predmetu M.8181 te da on neće imati pristup spornim dokumentima. |
| --- | --- |

9.

| 10. | U skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Odluke 2011/695/EU, službenik za usmene rasprave poslao je 1. kolovoza 2018. svoje preliminarno mišljenje o povjerljivosti određenih dokumenata društva Merck direktoru odgovornom za ovaj predmet te društvu Merck. U osnovi, njegovo preliminarno mišljenje bilo je da su opći argumenti društva Merck u velikoj mjeri pogrešni ili pretjerani te da se zbog neadekvatna načina na koji je predstavio svoje brojne zahtjeve oni ne mogu dalje razmatrati na temelju zahtjeva tog društva iz kolovoza 2017. Merck je u odgovoru na preliminarno mišljenje 8. rujna 2018. osporio te zaključke, ali je službeniku za usmene rasprave preporučio da predloži odgovarajuće korake radi promicanja „obostrano prihvatljivog rješenja” tog pitanja u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Odluke 2011/695/EU. Službenik za usmene rasprave 16. listopada 2018. predsjedao je sastankom GU-a za tržišno natjecanje i društva Merck na kojem se raspravljalo o rješenjima za pitanje spornih dokumenata. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dana 9. studenoga 2018. Merck je pristao na protokol koji bi GU-u za tržišno natjecanje omogućio pristup spornim dokumentima u sobi s podacima („protokol”). Nakon preispitivanja u skladu s postupkom opisanim u protokolu GU za tržišno natjecanje utvrdio je 23. studenoga 2018. određene dokumente na koje se želio pozvati u svojoj istrazi i pozvao je Merck da odustane od zahtjeva za zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom u vezi s tim dokumentima. Merck je pristao na odustajanje od zahtjeva samo u odnosu na dio dokumenata. Članovi tima GU-a za tržišno natjecanje nadležnog za predmet 2. svibnja 2019. prisustvovali su sastanku s pravnim savjetnikom društva Merck, na kojem je tim vodio bilješke o dokumentima za koje je Merck i dalje zahtijevao zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom. Te su bilješke dodane u spis Komisije u ovom predmetu isključivo u svrhu mogućeg postupka za odbijanje zahtjeva o zaštiti povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom u vezi s tim konkretnim dokumentima (8). |
| --- | --- |

11.

IV.   OBAVIJEST O UTVRĐENIM ČINJENICAMA I PRVA USMENA RASPRAVA

| 12. | Komisija je 7. srpnja 2017. društvima Merck i Sigma uputila obavijest o utvrđenim činjenicama („obavijest o utvrđenim činjenicama”) te im je 10. srpnja 2017. omogućila uvid u spis. U obavijesti o utvrđenim činjenicama Komisija je preliminarno zaključila da su tijekom ocjene koncentracije i Merck i Sigma počinili povredu članka 14. stavka 1. Uredbe o koncentracijama tako što su Komisiji namjerno (u slučaju društva Sigma) ili barem iz nehaja (u slučaju društva Merck) dostavili netočne i/ili obmanjujuće podatke. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Početni rok do kojeg su stranke trebale dostaviti svoje primjedbe, 31. kolovoza 2017., u nekoliko je navrata produljen, prije svega kako bi Komisija utvrdila mogući raspon novčanih kazni koje bi se strankama mogle odrediti u slučaju da sklope nagodbu o suradnji. Stranke su 30. travnja 2018. obavijestile GU za tržišno natjecanje da nisu voljne sklopiti nagodbu o suradnji prema uvjetima koje je predložila Komisija. Pisane primjedbe na obavijest o utvrđenim činjenicama („odgovor na obavijest o utvrđenim činjenicama”) stranke su dostavile na isti datum i podnijele zahtjev za daljnji uvid u spis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Na temelju zahtjeva za daljnji uvid u spis GU za tržišno natjecanje strankama je kontinuirano dostavljao niz dodatnih dokumenata. Posljednji su preostali dokumenti strankama poslani 5. listopada 2018. |
| --- | --- |

14.

| 15. | U odgovoru na obavijest o utvrđenim činjenicama stranke su zatražile priliku da izlože svoje argumente na usmenoj raspravi. Usmena rasprava („prva usmena rasprava”) održana je 11. rujna 2018. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Stranke su 12. studenoga 2018. dostavile dodatan odgovor na obavijest o utvrđenim činjenicama, u kojem su posebno iznijele svoje primjedbe nakon dodatnog uvida u spis. |
| --- | --- |

16.

V.   DODATNA OBAVIJEST O UTVRĐENIM ČINJENICAMA I DRUGA USMENA RASPRAVA

| 17. | Komisija je 30. lipnja 2020. donijela dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama („dodatna obavijest o utvrđenim činjenicama”) u postupku protiv društva Sigma. Dodatna obavijest o utvrđenim činjenicama u potpunosti je zamijenila obavijest o utvrđenim činjenicama te se u njoj ispuštaju navodi koji su se odnosili na Merck. |
| --- | --- |

17.

| 18. | U dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama Komisija je preliminarno zaključila da je Sigma, ne otkrivši iCap Komisiji tijekom ocjene koncentracije, namjerno ili barem iz nehaja dostavila netočne i/ili obmanjujuće podatke: (a) u smislu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama u odgovorima na dva zahtjeva Komisije podnesena u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama i (b) u smislu članka 14. stavka 1. točke (a) Uredbe o koncentracijama pri dostavljanju podataka i dokumenata u okviru Obrasca RM propisanog u Prilogu IV. Provedbene uredbe. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sigma, kojoj je uvid u spis omogućen 7. srpnja 2020., dostavila je pisano očitovanje na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama 15. rujna 2020. („odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama”), unutar (produljena) roka koji je odredio GU za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | U odgovoru na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama Sigma je zatražila priliku da izloži svoje argumente na usmenoj raspravi. Ta se usmena rasprava („druga usmena rasprava”) održala 13. studenoga 2020 (9). |
| --- | --- |

20.

VI.   TVRDNJE DRUŠTVA SIGMA O NEDOSTATKU NEPRISTRANOSTI

VI.1.   Argumenti društva Sigma

| 21. | I na prvoj i na drugoj usmenoj raspravi te u odgovoru na obavijest o utvrđenim činjenicama (10) i na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama (11) Sigma (i Merck) tvrdili su da je istraga u predmetu M.8181 zbog svoje organizacije bila sklona pristranosti i da su njome stoga povrijeđena načela nepristranosti i dobrog upravljanja. Sigma je smatrala da pitanje pristranosti proizlazi iz posebnih okolnosti predmeta, među ostalim navoda da je Sigma dostavila obmanjujuće podatke timu nadležnom za predmet tijekom ocjene koncentracije, te iz činjenice da je tim nadležan za predmet koji te navode istražuje ujedno i „žrtva” navodna obmanjujućeg ponašanja (12). U odgovoru na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama Sigma je, pozivajući se na sudsku praksu Suda („Sud”) i Europskog suda za ljudska prava („ESLJP”) o nepristranosti (13), navela da je istraga u predmetnom postupku organizirana tako da se ostavi „snažan dojam da istraga nije objektivno nepristrana”. Sigma je tvrdila i da iz određenih aspekata istrage proizlazi da tim nadležan za predmet „možda nije u potpunosti bio subjektivno nepristran”. U prilog osnovanosti svojih tvrdnji Sigma je iznijela niz činjeničnih argumenata za koje je istaknula da podupiru njezino stajalište o Komisijinu nepristranom postupanju u predmetu, uključujući sljedeće:






  a. | Činjenica da se u obavijesti o utvrđenim činjenicama upućuje na internu e-poruku unutarnjeg pravnog savjetnika društva Sigma o tome da se voditelj predmeta „ponaša tvrdoglavo” (14), premda to nije očito povezano s meritumom predmeta (15)., (16) |
| --- | --- | --- |

21.

a.

Činjenica da se u obavijesti o utvrđenim činjenicama upućuje na internu e-poruku unutarnjeg pravnog savjetnika društva Sigma o tome da se voditelj predmeta „ponaša tvrdoglavo” (14), premda to nije očito povezano s meritumom predmeta (15)., (16)

| b. | Priopćenje Komisije za medije od 6. srpnja 2017. u kojem je objavila donošenje obavijesti o utvrđenim činjenicama (17), koja je sadržavala izjavu da je „[iCap] bio usko povezan s prodanim poslovanjem i imao potencijal da znatno poveća njegove prihode od prodaje. Njegovim isključivanjem narušena je održivost prodanog poslovanja.” Kako navodi Sigma, tekst priopćenja za medije nije bio primjeren jer su se u njemu „donijeli čvrsti zaključci o ulozi projekta iCap za poslovanje predviđeno za prodaju, dok se prema društvu Sigma (i, u tom razdoblju, društvu Merck) nije postupalo prema obveznom načelu presumpcije nevinosti” (18). |
| --- | --- |

b.

Priopćenje Komisije za medije od 6. srpnja 2017. u kojem je objavila donošenje obavijesti o utvrđenim činjenicama (17), koja je sadržavala izjavu da je „[iCap] bio usko povezan s prodanim poslovanjem i imao potencijal da znatno poveća njegove prihode od prodaje. Njegovim isključivanjem narušena je održivost prodanog poslovanja.” Kako navodi Sigma, tekst priopćenja za medije nije bio primjeren jer su se u njemu „donijeli čvrsti zaključci o ulozi projekta iCap za poslovanje predviđeno za prodaju, dok se prema društvu Sigma (i, u tom razdoblju, društvu Merck) nije postupalo prema obveznom načelu presumpcije nevinosti” (18).

| c. | Tim nadležan za predmet u obavijesti o utvrđenim činjenicama pokazao je „pretjeranu spremnost da se na prvi pogled poziva na dokaze kojima se podupiru njegovi zaključci”, među ostalim tako da se neopravdano pozivao na podneske društva Honeywell (19). Isto tako, kako navodi Sigma, u dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama tim nadležan za predmet „pogrešno [je] kvalificirao dokumente i rezultate ispitivanja tržišta u pogledu navodne važnosti istraživanja i razvoja” (20). |
| --- | --- |

c.

Tim nadležan za predmet u obavijesti o utvrđenim činjenicama pokazao je „pretjeranu spremnost da se na prvi pogled poziva na dokaze kojima se podupiru njegovi zaključci”, među ostalim tako da se neopravdano pozivao na podneske društva Honeywell (19). Isto tako, kako navodi Sigma, u dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama tim nadležan za predmet „pogrešno [je] kvalificirao dokumente i rezultate ispitivanja tržišta u pogledu navodne važnosti istraživanja i razvoja” (20).

| d. | Premda je, kako navodi Sigma, isprva prepoznao da jasan tekst preuzetih obveza i popisa isključene imovine u okviru kupoprodajnog ugovora između društava Merck i Honeywell (21) nije ostavio mnogo prostora za provođenje istrage, tim nadležan za predmet ipak je obavijestio Honeywell da će „vidjeti što se može učiniti” (22). |
| --- | --- |

d.

Premda je, kako navodi Sigma, isprva prepoznao da jasan tekst preuzetih obveza i popisa isključene imovine u okviru kupoprodajnog ugovora između društava Merck i Honeywell (21) nije ostavio mnogo prostora za provođenje istrage, tim nadležan za predmet ipak je obavijestio Honeywell da će „vidjeti što se može učiniti” (22).

| e. | U dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama podrazumijeva se „dvostruki standard u pogledu razine dužne pažnje s kojom se očekuje da će postupati različiti sudionici u postupku ocjene koncentracije” (23). Kako Sigma ističe, s jedne se strane u dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama podrazumijeva da je Sigma gotovo kazneno odgovorna zbog neotkrivanja projekta iCap, a s druge se strane u toj istoj obavijesti ne očekuje da je tim nadležan za predmet (ili povjerenik za praćenje) primijetio upućivanje na iCap na popisu isključene imovine. |
| --- | --- |

e.

U dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama podrazumijeva se „dvostruki standard u pogledu razine dužne pažnje s kojom se očekuje da će postupati različiti sudionici u postupku ocjene koncentracije” (23). Kako Sigma ističe, s jedne se strane u dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama podrazumijeva da je Sigma gotovo kazneno odgovorna zbog neotkrivanja projekta iCap, a s druge se strane u toj istoj obavijesti ne očekuje da je tim nadležan za predmet (ili povjerenik za praćenje) primijetio upućivanje na iCap na popisu isključene imovine.

| 22. | Naposljetku, Sigma je tvrdila da se predmetni postupak razlikuje od onoga u predmetu GE/LM Wind (24), u kojem je službenik za usmene rasprave u svojem Završnom izvješću (25) odbacio argumente društva General Electric da je slična organizacija istrage (u kojoj je tim nadležan za predmet bio odgovoran i za postupak odobrenja i za istragu obmanjujućih podataka) stvorila dojam pristranosti (26). U Završnom izvješću u predmetu GE/LM Wind službenik za usmene rasprave zaključio je da su navodi društva General Electric o objektivnoj pristranosti bili neuvjerljivi, posebno zato što su previđeni „i. činjenica da konačnu odluku u predmetnom postupku ne donosi tim nadležan za predmet, već Komisija kao institucija, djelujući preko Kolegija, na kraju postupka koji uz tim nadležan za predmet uključuje brojne druge sudionike; i ii. povezane unutarnje provjere i ravnoteže u postupku primjene članka 14. Uredbe o koncentracijama” (27). Kako navodi Sigma, predmetni postupak razlikuje se od postupka u predmetu GE/LM Wind (a) zato što dokazi potvrđuju da je organizacija istrage stvorila dojam pristranosti; (b) zato što je Sigma (za razliku od društva General Electric) izrazila zabrinutost zbog pristranosti tijekom prve usmene rasprave; i (c) zato što uključivanje „brojnih sudionika” u postupak ne umanjuje dojam pristranosti, s obzirom na to da istragu u predmetu M.8181 „otpočetka predvodi” tim nadležan za predmet. Sigma smatra da bi uključivanje Komisijine hijerarhije u odobrenje konačne odluke moglo otkloniti očite slučajeve pristranosti, ali da to nije dostatna mjera zaštite s obzirom na to da je cijeli predmet organiziran tako da na njega utječe objektivna pristranost. Kako navodi Sigma, nijedan od „brojnih sudionika” uključenih u postupak nije detaljno preispitao činjenice i dokumente kako bi stvorio neovisno, utemeljeno mišljenje, stoga su se morali osloniti na podatke koje im je predstavio tim nadležan za predmet. |
| --- | --- |

22.

VI.2.   Razmatranje argumenata društva Sigma

VI.2.1.   Opća načela

| 23. | Najprije valja podsjetiti da je Sud dosljedno tvrdio da Komisija nije sud u smislu članka 6. Europske konvencije o ljudskim pravima i članka 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) (28). Osim toga, Sud je potvrdio da je sustav preispitivanja Europske unije u skladu s člankom 6. Europske konvencije o ljudskim pravima i člankom 47. Povelje (29). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Imajući to na umu, jasno je da sudska praksa ESLJP-a na koju se Sigma poziva (spomenuta u bilješci 14.) nije izravno relevantna u ovom kontekstu zato što se odnosi na zahtjev nepristranosti sudova. Sigma pozivanjem na predmet Ziegler isto tako ne potkrepljuje svoje stajalište: budući da odluke Komisije podliježu nadzoru sudova Europske unije, a pravom je Europske unije utvrđen sustav koji sudovima omogućuje da preispituju Komisijine odluke, u tom je predmetu Sud zapravo utvrdio da se Komisija ne može smatrati i „žrtvom” povrede i „sucem” odgovornim za određivanje kazni za tu povredu (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Time se svakako ne podrazumijeva da je Komisija (kao administrativno tijelo) izuzeta od zahtjeva nepristrana djelovanja. Štoviše, u skladu s pravom na dobro upravljanje, sadržanom u članku 41. Povelje, svatko ima pravo da se njegovi predmeti obrađuju nepristrano. U tom smislu važno je razmotriti je li Komisija u ovom slučaju djelovala nepristrano. Kao što je vidljivo iz sudske prakse Suda, zahtjev nepristranosti obuhvaća i subjektivne i objektivne elemente (31). |
| --- | --- |

25.

VI.2.2.   Razmatranja o subjektivnoj nepristranosti

| 26. | Argumenti društva Sigma koji se odnose na subjektivnu nepristranost nisu osobito uvjerljivi i, iz razloga opisanih u nastavku, svi argumenti o stvarnoj pristranosti zbog tima nadležnog za predmet gube na važnosti kad se u potpunosti razmotri Komisijin postupak odlučivanja. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Čak i da se dio teksta priopćenja za medije može kritizirati (jer je mogao stvoriti dojam da je Komisija prejudicirala ocjenu određenih činjenica), prigovor društva Sigma u konačnici nije uvjerljiv jer je u priopćenju za medije jasno navedeno da je u obavijesti o utvrđenim činjenicama riječ o preliminarnim zaključcima (32). Preliminarna priroda Komisijina stajališta u vrijeme objave priopćenja za medije i postojanje „presumpcije nevinosti” zapravo savršeno pokazuje činjenica da društvu Merck nije upućen nacrt odluke premda mu je upućena obavijest o utvrđenim činjenicama. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kad je riječ o argumentu društva Sigma da je Komisija bila pretjerano spremna na prvi pogled upotrijebiti dokaze kojima se podupiru njezini zaključci, čini se da su navodi društva usmjereni samo na upotrebu (prema njegovu mišljenju) netočnih dokaza u obavijesti o utvrđenim činjenicama i dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama kojom se dokazuje „entuzijazam” i pristranost tima nadležnog za predmet. Međutim, bit je obavijesti o utvrđenim činjenicama pružiti strankama priliku da se očituju o tvrdnjama Komisije, među ostalim o njezinoj upotrebi dokaza. Navod da je Komisija pogrešno upotrijebila dokaze ne može, kao takav, služiti kao dokaz pristranosti. Čak i ako bi Sigma s pravom tvrdila da je Komisija pogrešno protumačila određene dokaze, to samo po sebi ne dokazuje pristranost, već bi, u najgorem slučaju, moglo upućivati na loše razumijevanje dokumenta (33). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Argument društva Sigma o „dvostrukim standardima” kako je naveden u stavku 21. točki (e) jednako je neuvjerljiv s obzirom na to da se u predmetu M.8181 razmatra je li Sigma namjerno ili iz nehaja Komisiji dostavila netočne i/ili obmanjujuće podatke. Kad je riječ o utvrđivanju povrede, nije važno je li tim nadležan za predmet mogao utvrditi postojanje projekta iCap na popisu isključene imovine, a Sigma nije pružila objašnjenje zašto bi to stvorilo pristranost u istrazi. Osim toga, Sigma nije objasnila zašto bi Komisijin standard pažnje u izvršavanju dužnosti u ovom predmetu trebao biti usklađen sa standardima društva Sigma u okolnostima iz kojih predmet proizlazi, u kojima je posebno izražena asimetričnost informacija između društva Sigma i Komisije (34). |
| --- | --- |

29.

| 30. | U svakom slučaju, čak i kad bi se prihvatilo da je Sigma dokazala subjektivnu pristranost jednog ili više članova tima nadležnog za predmet, to ne bi bio dostatan dokaz da je Komisija, kao institucija, bila subjektivno pristrana, kao što Sigma naizgled predlaže (35). |
| --- | --- |

30.

VI.2.3.   Razmatranja o objektivnoj nepristranosti

| 31. | Sud je u više navrata istaknuo da se činjenica da Komisija, kao administrativno tijelo, izvršava istražnu funkciju i funkciju određivanja kazni ne smatra povredom zahtjeva nepristranosti zato što njezine odluke podliježu nadzoru sudova Europske unije (36). Bit je ovog predmeta razlikuju li se činjenice predmetnog postupka na neki način od drugih predmeta iz područja prava tržišnog natjecanja u kojima Komisija djeluje i kao istražitelj i kao donositelj odluka, odnosno postoji li „dovoljno jamstava da [se] isključi svak[a] legitimn[a] sumnj[a] u [...] pogledu [pristranosti]” (37). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Na početku valja podsjetiti da, premda tim nadležan za predmet nedvojbeno ima važnu funkciju u istražnom postupku, on ne odlučuje o ishodu predmeta: tu dužnost obavlja Kolegij povjerenika (38). Nadalje, takvim navodom o pristranosti zanemaruje se sustav provjere i ravnoteže ugrađen u interne postupke odlučivanja Komisije. Za donošenje bilo koje odluke potrebno je sudjelovanje brojnih sudionika (39). Argument društva Sigma da brojni sudionici uključeni u postupak odlučivanja nisu „dostatna mjera zaštite” jer „nisu detaljno preispitali činjenice i dokumente kako bi stvorili neovisno, utemeljeno mišljenje o predmetu” u ovom slučaju nije vjerodostojan. Uključenost tih sudionika bila je ključna za smanjenje opsega Komisijinih tvrdnji jer u dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama (za razliku od obavijesti o utvrđenim činjenicama) nisu iznesene činjenice utvrđene u odnosu na Merck i da je njome društvu Sigma pružena prilika da izloži svoje argumente na drugoj usmenoj raspravi. Sigma je i sama prepoznala djelotvornost postupka usmene rasprave u svojim izjavama tijekom druge usmene rasprave (40), iz čega proizlazi da Sigma smatra da usmene rasprave pružaju učinkovit forum na kojem stranke mogu iznijeti svoje argumente široj publici nego što je to tim nadležan za predmet, što može dovesti do ograničavanja opsega predmeta ili čak do njegova potpuna odbacivanja. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ni presude u predmetima Španjolska/Vijeće i August Wolff (na koje se društvo Sigma pozvalo tijekom druge usmene rasprave i/ili u odgovoru na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama) ne podupiru argumente tog društva. U predmetu Španjolska/Vijeće Španjolska je osporila odluku Vijeća kojom joj je, nakon istrage i preporuke Komisije, odredilo novčanu kaznu zbog pogrešnog prikazivanja podataka o deficitu. Španjolska je tvrdila da je Komisija povrijedila zahtjev objektivne nepristranosti povjerivši vođenje predmetne istrage timu koji se u velikom dijelu sastojao od osoba koje su sudjelovale u prethodnim rutinskim posjetima i procjenama radi provjere kvalitete određenih podataka (uključujući podatke o deficitu) koje je Španjolska dostavila prije početka dotičnog postupka. Odbacivši argumente Španjolske da je povrijeđena objektivna nepristranost, Sud je prvo istaknuo da su istraga koja je dovela do preporuke Komisije o određivanju novčane kazne te posjeti i procjene kvalitete podataka o deficitu i drugih podataka dio različitih pravnih okvira i imaju različite ciljeve (41). Stoga prethodni posjeti i procjene kvalitete podataka sami po sebi nisu utjecali na stajalište koje bi Komisija mogla zauzeti o postojanju pogrešnog prikazivanja tih istih podataka (42). Drugo, Sud je napomenuo da relevantnim uredbama određenoj službi Komisije (43) nije povjerena ovlast odlučivanja o pokretanju istražnog postupka, odgovornost vođenja istrage ili mogućnost podnošenja Vijeću preporuka koje su potrebne na kraju te istrage. Ta ovlast dodijeljena je Komisiji, instituciji koja djeluje kao kolegijalno tijelo. U skladu s navedenim Sud je utvrdio da se uloga povjerena osoblju Komisije u istražnom postupku ne može smatrati „odlučujućom” ni za tijek ni za završetak tog postupka (44). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Primjenjujući slična razmatranja kao u predmetu Španjolska/Vijeće, Sud je u predmetu August Wolff zaključio da zahtjev objektivne nepristranosti nije ispunjen u odnosu na žalbeni postupak. Predmet August Wolff odnosio se na pokretanje postupka nadležnog njemačkog tijela (BfArM) pred Odborom za lijekove za humanu primjenu („Odbor”) o uskrati odobrenja za stavljanje u promet određenog lijeka. Nametnulo se pitanje povrede objektivne nepristranosti jer je Odbor za pripremu svojeg mišljenja odredio glavnu izvjestiteljicu iz Njemačke koja je ujedno bila zaposlenica BfArM-a. U vrijeme pokretanja postupka pred Odborom BfArM je bio u sporu sa žaliteljima koji se odnosio na odbijanje BfArM-a da obnovi odobrenje za stavljanje u promet predmetnog lijeka. Sud je sljedeće čimbenike smatrao relevantnima za svoju analizu objektivne nepristranosti: da postupak pred BfArM-om i postupak pred Odborom u biti imaju isti cilj (45) i da se smatraju istovrsnima, da izvjestitelj Odbora preuzima važnu ulogu u pripremi mišljenja koje Odbor mora donijeti i da ima vlastitu odgovornost u okviru tog postupka, te da Komisija može ne slijediti mišljenje Odbora samo ako je to opravdano iznimnim okolnostima (46). Prema mišljenju Suda treće osobe promatrači mogle su osnovano smatrati da BfArM pokretanjem postupka pred Odborom nastavlja slijediti svoje interese na nacionalnoj razini i da je bila moguća pristranost u ponašanju osoba zaposlenih u BfArM-u i uključenih u postupak pred Odborom (47). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Analizom koju je Sud proveo u navedenim predmetima ne upućuje se na zaključak o povredi objektivne nepristranosti u predmetnom postupku. Kao ključno pitanje u svojoj ocjeni u predmetima Španjolska/Vijeće i August Wolff Sud je utvrdio zajedničku svrhu dvaju postupaka koja je dovela do tvrdnje o sukobu interesa. U predmetu August Wolff i njemački i europski postupak imali su za cilj dodjelu odobrenja za stavljanje u promet predmetnog lijeka. Kao posljedica toga, njemačka izvjestiteljica neizbježno se našla u sukobu interesa u europskom postupku zato što se nije mogla smatrati nepristranom s obzirom na to da njezin poslodavac ne samo da je već uskratio dotično odobrenje za stavljanje u promet, već je bio i u sporu sa žaliteljima u vezi s tim pitanjem. S druge strane, u predmetu Španjolska/Vijeće Sud je utvrdio da su istraga Komisije o pogrešnom prikazivanju određenih podataka o deficitu i prethodna rutinska procjena kvalitete tih podataka imale različite svrhe i stoga je zaključio da prethodne aktivnosti procjene nisu utjecale na stajalište koje bi Komisija mogla zauzeti u naknadnoj istrazi o pogrešnom prikazivanju. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Primjenjujući prethodno navedena razmatranja na predmetni postupak, čini se da su predmet i priroda istrage u predmetu M.7435 i predmetu M.8181 različiti. Naime, svrha istrage u predmetu M.7435 bila je donošenje odluke o odobrenju koncentracije na temelju članka 8. stavaka od 1. do 3. Uredbe o koncentracijama. Istragom u predmetu M.8181, međutim, namjerava se utvrditi jesu li Merck i/ili Sigma (iz nehaja ili namjerno) Komisiji dostavili netočne i/ili obmanjujuće podatke u okviru ocjene koncentracije na temelju članka 14. stavka 1. Uredbe o koncentracijama. Nije jasno kako bi ocjena koju tim nadležan za predmet donosi u predmetu M.7435 spriječila njegovo nepristrano djelovanje u predmetu M.8181. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Nadalje, Sud je istaknuo osobitu važnost izvjestitelja u postupku odlučivanja u predmetu August Wolff, navodeći da izvjestitelji imaju „važn[u] ulog[u] u pripremi mišljenja” i „vlastitu odgovornost”. Slično tomu, u predmetu Španjolska/Vijeće Sud je razmatrao je li uloga pojedinaca optuženih za nedovoljnu nepristranost bila „odlučujuća” za tijek ili završetak postupka. Premda ima važnu ulogu u istrazi, tim nadležan za predmet nije odgovoran za funkciju odlučivanja u predmetnom postupku. Protivno tvrdnji društva Sigma da „istragu u predmetu M.8181 otpočetka predvodi tim nadležan za predmet” (48), činjenica je da su drugi sudionici osim tima nadležnog za predmet imali odlučujuću ulogu u preoblikovanju predmeta i smanjenju opsega moguće povrede u usporedbi s onom opisanom u obavijesti o utvrđenim činjenicama. Ovo svakako nije situacija u kojoj Komisija samo u „iznimnim okolnostima” ne bi slijedila mišljenje tima nadležnog za predmet, kao što je to bio slučaj u predmetu August Wolff. |
| --- | --- |

37.

| 38. | S obzirom na navedeno argumenti društva Sigma koji se odnose na nedostatak nepristranosti nisu uvjerljivi. |
| --- | --- |

38.

VII.   ZAVRŠNE NAPOMENE

| 39. | U skladu s člankom 16. stavkom 1. Odluke 2011/695/EU nacrt odluke bavi se samo činjenicama u odnosu na koje je društvu Sigma dana prilika za iznošenje svojih stajališta. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Općenito se može zaključiti da je u ovom postupku zajamčeno djelotvorno ostvarenje postupovnih prava. |
| --- | --- |

40.

Dorothe DALHEIMER

Hearing Officer

Wouter WILS

Hearing Officer

---

(1)  U skladu s člancima 16. i 17. Odluke 2011/695/EU predsjednika Europske komisije od 13. listopada 2011. o funkciji i opisu posla službenika za usmene rasprave u određenim postupcima tržišnog natjecanja, SL L 275, 20.10.2011., str. 29. („Odluka 2011/695/EU”).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

2

(3)  U ovom se izvješću Sigma i Merck zajednički nazivaju „stranke”.

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 802/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 133, 30.4.2004., str. 1.–39.).

4

(5)  C(2016) 6772 (final) (Merck), C(2016) 6771 final (Sigma).

5

(6)  C(2016) 8202 (final) (Merck), C(2016) 8210 final (Sigma).

6

(7)  Merck je isprva od službenika za usmene rasprave zatražio da ispita njegove zahtjeve za zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom u odnosu na 9 635 dokumenata, no njihov je broj naknadno smanjen na 7 980 nakon što je službenik za usmene rasprave dostavio početne primjedbe o opsegu zaštite povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom u skladu s pravom EU-a.

7

(8)  U skladu s protokolom Komisija bi mogla odlučiti da će pokrenuti postupak za odbijanje zahtjeva društva Merck za zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom u vezi s određenim dokumentima u slučaju da Merck ustraje u svojim zahtjevima u odnosu na dokumente koji, prema mišljenju Komisije, ne bi bili obuhvaćeni zaštitom povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom. Odlukom 2011/695/EU službeniku za usmene rasprave ne dodjeljuju se ovlasti donošenja odluka u vezi sa zahtjevima za zaštitu povjerljivosti komunikacije s odvjetnikom, već samo mogućnost da sastavi obrazloženu preporuku nadležnom članu Komisije, a da pritom ne otkrije možebitno zaštićen sadržaj dokumenta. S obzirom na postignuti dogovor GU-a za tržišno natjecanje i društva Merck nije bilo potrebno da službenik za usmene rasprave donese takvu preporuku.

8

(9)  Zbog aktualne pandemije koronavirusa druga usmena rasprava održana je na daljinu sigurnom šifriranom videokonferencijom te u virtualnoj sobi za slušanje zaštićenoj lozinkom (koja se prenosila na internetu) za osobe koje se nisu trebale izjašnjavati na drugoj usmenoj raspravi.

9

(10)  Odgovor na obavijest o utvrđenim činjenicama, točke 147., 148. i 322.

10

(11)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točke od 284. do 294.

11

(12)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 286.

12

(13)  U odjeljku 5.1. odgovora na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama i tijekom druge usmene rasprave Sigma se pozvala na predmete Ziegler/Komisija, C-439/11 P, EU:C:2011:815 (Ziegler), t. 155.; Španjolska/Vijeće Europske unije, C-521/15, EU:C:2017:982 (Španjolska/Vijeće), t. 91.; Padovani/Italija, 13396/87, 26. veljače 1993., t. 25.; Grande Stevens i dr./Italija, 18640/10, 4. ožujka 2014., t. 137. i Toziczka/Poljska, 29995/08, 24. srpnja 2012., t. 36. Tijekom druge usmene rasprave Sigma se pozvala i na nedavnu presudu u predmetu August Wolff i Remedia/Komisija, C-680/16 P, EU:C:2019:257 (August Wolff). U točki 282. odgovora na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama i tijekom druge usmene rasprave Sigma se pozvala i na niz presuda engleskih i velških sudova odnosno sudova Ujedinjene Kraljevine, ali nije objasnila zašto su važne za tumačenje prava EU-a.

13

Ziegler/Komisija

Ziegler

Španjolska/Vijeće Europske unije

Španjolska/Vijeće

Padovani/Italija

Grande Stevens i dr./Italija

Toziczka/Poljska

August Wolff i Remedia/Komisija

August Wolff

(14)  Obavijest o utvrđenim činjenicama, bilješka 351.

14

(15)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 290.

15

(16)  Kao što je navedeno u odgovoru na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, ovo je upućivanje izbrisano u dodatnoj obavijesti o utvrđenim činjenicama.

16

(17)  Priopćenje Komisije za medije od 6. srpnja 2017. pod naslovom „Komisija navodi da su Merck i Sigma-Aldrich, General Electric i Canon povrijedili postupovna pravila EU-a o koncentracijama”, IP/17/1924 („priopćenje za medije”).

17

(18)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 292. podtočka (a).

18

(19)  Primjerice, u točki 292. podtočki (e) odgovora na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama Sigma tvrdi da je „[u] proljeće 2016. tim nadležan za predmet prvotno prihvatio ocjenu društva Honeywell da je iCap ključan projekt, što je otežalo predmet u fazi obavijesti o utvrđenim činjenicama od 6. srpnja 2017. te ga i dalje otežava. [...].”

19

(20)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 292. podtočka (c).

20

(21)  Na popisu isključene imovine navedena je određena imovina koja se namjeravala isključiti iz opsega poslovanja prodanog društvu Honeywell. Patent koji se odnosio na iCap bio je naveden na popisu isključene imovine.

21

(22)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 292. podtočka (d).

22

(23)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 293.

23

(24)  Predmet M.8436 – General Electric Company/LM Wind Power Holding (postupak na temelju članka 14. stavka 1.).

24

General Electric Company/LM Wind Power Holding (postupak na temelju članka 14. stavka 1.)

(25)  Završno izvješće službenika za usmene rasprave – General Electric Company/LM Wind Power Holding (članak 14.), 2020/C 24/05, SL C 24, 24.1.2020., str. 7.–11. („Završno izvješće u predmetu GE/LM Wind”).

25

General Electric Company/LM Wind Power Holding

GE/LM Wind

(26)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točke od 295. do 302.

26

(27)  Završno izvješće u predmetu GE/LM Wind, stavak 17.

27

GE/LM Wind

(28)  Vidjeti predmet Musique Diffusion française i dr./Komisija, spojeni predmeti od C-100/80 do 103/80, EU:C:1983:158, t. 7.

28

Musique Diffusion française i dr./Komisija

(29)  Vidjeti predmet Otis/Komisija, C-199/11, EU:C:2012:684, t. od 56. do 64. i Chalkor/Komisija, C-386/10 P, EU:C:2011:815, t. 67.

29

Otis

Komisija

Chalkor

Komisija

(30)  Vidjeti predmet Ziegler, t. 159.

30

Ziegler

(31)  Vidjeti predmet Ziegler, t. 155., predmet Gorostiaga Atxalandabaso/Parlament, C-308/07 P, EU:C:2009:103, t. 46., Mišljenje nezavisne odvjetnice J. Kokott u predmetu Španjolska/Vijeće, C-521/15, EU:C:2017:420, t. od 97. do 115.

31

Ziegler,

Gorostiaga Atxalandabaso/Parlament

Španjolska/Vijeće

(32)  Točnije, u priopćenju za medije navedeno je sljedeće: „Komisija je obavijestila njemačka društva Merck KGaA i Sigma-Aldrich o svojem preliminarnom zaključku da su dostavila netočne ili obmanjujuće podatke u okviru Merckova stjecanja društva Sigma-Aldrich. [...] Komisijin je preliminarni zaključak da Merck i Sigma-Aldrich Komisiji nisu dostavili važne podatke o inovacijskom projektu koji je relevantan u pogledu određenih laboratorijskih kemikalija u središtu analize Komisije.” (istaknuo autor).

32

preliminarnom zaključku

preliminarni zaključak

(33)  Vidjeti po analogiji predmet JCB Service/Komisija, T-67/01, EU:T:2004:3, t. 55.

33

JCB Service/Komisija

(34)  Argument društva Sigma da je Komisija trebala primijetiti da je iCap naveden na popisu isključene imovine u svakom slučaju nije povezan s činjenicama koje mogu dovesti do povrede u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe o koncentracijama. Čak i da je Komisija primijetila da se iCap navodi na popisu isključene imovine, to ne bi na bilo koji način utjecalo na to je li Sigma iz nehaja ili namjerno dostavila netočne i/ili obmanjujuće podatke tijekom ocjene koncentracije.

34

(35)  Vidjeti po analogiji predmet ABB Asea Brown Boveri/Komisija, T-31/99, EU:T:2002:77, t. 104.

35

ABB Asea Brown Boveri

Komisija

(36)  Vidjeti predmet Bollore/Komisija, T-372/10, EU:T:2012:325, t. 66. i Enso Española/Komisija, T-348/94, EU:T:1998:102, t. od 56. do 64.

36

Bollore/Komisija

Enso Española/Komisija

(37)  Vidjeti predmet Ziegler, t. 155.

37

Ziegler

(38)  Vidjeti po analogiji predmet Chronopost SA/Komisija, C-341/06, EU: C:2007:20, t. 54.

38

Chronopost SA/Komisija

(39)  Relevantni sudionici (osim tima nadležnog za predmet koji se bavi njegovim rješavanjem) obuhvaćaju povjerenika za tržišno natjecanje, kojem pomažu članovi njegova kabineta, više rukovodstvo GU-a za tržišno natjecanje, uključujući njezina glavnog direktora, relevantnu horizontalnu koordinacijsku jedinicu GU-a za tržišno natjecanje, tim glavnog ekonomista (po potrebi), Pravnu službu, „povezane službe” Komisije, službenika za usmene rasprave i Savjetodavni odbor za koncentracije. Nadalje, sustavom je predviđena i mogućnost „stručnog ocjenjivanja” unutar Komisije, koje je provedeno u okviru predmetnog postupka.

39

kabineta

(40)  Konkretno, jedan od pravnih zastupnika društva Sigma tijekom usmene rasprave izjavio je da „usmene rasprave zaista funkcioniraju” (istaknuo autor) i da predmetni postupak „savršeno pokazuje koliko su vrijedne takve rasprave”.

40

zaista

(41)  Konkretno, prethodni posjeti temeljili su se na članku 8. stavku 1. Uredbe br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL 2009 L 145, str. 1.) i imali su za cilj omogućiti relevantnoj službi Komisije (Eurostat) da procijeni kvalitetu podataka o dugu i deficitu koje su države članice dostavljale dvaput godišnje. Suprotno tomu, istražni postupak temeljio se na članku 8. stavku 3. iste uredbe i imao je za cilj omogućiti Komisiji da provede sve istrage koje su potrebne kako bi se utvrdilo postojanje pogrešnog prikazivanja u vezi s navedenim podacima, namjerno ili zbog krajnje nepažnje, kad ona smatra da postoje ozbiljne indicije o postojanju činjenica koje bi mogle predstavljati takvo pogrešno prikazivanje. Španjolska/Vijeće, t. od 96. do 98.

41

Španjolska/Vijeće

(42)  Vidjeti predmet Španjolska/Vijeće, t. 100. i 101.

42

Španjolska/Vijeće

(43)  U tom slučaju, Eurostatu.

43

(44)  Vidjeti predmet Španjolska/Vijeće, t. od 102. do 104.

44

Španjolska/Vijeće

(45)  Odnosno odlučiti o kvaliteti, sigurnosti i učinkovitosti lijekova radi dodjele odobrenja za stavljanje u promet.

45

(46)  Vidjeti predmet August Wolff, t. od 31. do 35.

46

August Wolff

(47)  Vidjeti predmet August Wolff, t. od 38. do 39.

47

August Wolff

(48)  Odgovor na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama, točka 300.

48

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/22

---

SAŽETAK ODLUKE KOMISIJE

od 3 svibnja 2021.

kojom se određuju novčane kazne u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004

(Predmet M.8181 – MERCK/SIGMA-ALDRICH (ČLANAK 14. STAVAK 1.))

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021)2400)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(2022/C 134/05)

Komisija je 3. svibnja 2021. donijela Odluku na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika („Uredba o koncentracijama”) (1)
  , a posebno članka 14. stavka 1. te uredbe. Cjeloviti tekst odluke u verziji koja nije povjerljiva može se pronaći na izvornom jeziku predmeta na internetskim stranicama Glavne uprave za tržišno natjecanje na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   PREGLED ČINJENICA

A.   Predmetni poduzetnici

| (1) | Društvo Sigma-Aldrich Corporation („Sigma-Aldrich”, SAD) bavi se razvojem, proizvodnjom i dobavom alata i usluga iz područja biomedicinskih znanosti te kemikalijama, analitičkim reagensima i laboratorijskom opremom. Po završetku transakcije 18. studenoga 2015. Sigma-Aldrich postao je društvo kći društva Merck. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Merck KGaA („Merck”, Njemačka) je globalno farmaceutsko i kemijsko društvo. Merck je u vrijeme stjecanja društva Sigma-Aldrich među ostalim proizvodima i uslugama razvijao i na tržište stavljao laboratorijske kemikalije, uključujući otapala i anorganske tvari. |
| --- | --- |

(2)

B.   Komisijina ocjena kontrole koncentracije

| (3) | Merck i Sigma-Aldrich (zajedno „stranke”) 22. rujna 2014. sklopili su ugovor o kupoprodaji udjela koji se odnosi na transakciju kojom bi Merck u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama kupnjom vrijednosnih papira stekao kontrolu nad cijelim društvom Sigma-Aldrich („transakcija”). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Transakcija je 21. travnja 2015. službeno prijavljena Komisiji dostavljanjem Obrasca CO u skladu s člankom 4. Uredbe o koncentracijama (2). Istog je dana Komisija pokrenula prvu fazu istraživanja tržišta u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija je 13. svibnja 2015. stranke obavijestila da je slijedom prve faze ispitivanja tržišta, kao i na temelju podataka koje su stranke dostavile, izgledno da će transakcija potaknuti ozbiljne sumnje o sukladnosti s unutarnjim tržištem, a povezano s laboratorijskim kemikalijama, i to posebno s otapalima i anorganskim tvarima u EGP-u (3). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kako bi ublažili ozbiljne sumnje povezane s otapalima i anorganskim tvarima u EGP-u, Merck i Sigma-Aldrich 22. svibnja 2015. službeno su dostavili početne obveze, kao i početni Obrazac RM. Početne obveze odnosile su se na prodaju većine poslovanja društva Sigma-Aldrich u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u („poslovanje predviđeno za prodaju”). Istog je dana Komisija pokrenula ispitivanje početnih obveza na tržištu. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komisija je 29. svibnja 2015. strankama poslala zahtjev za dostavljanje podataka („RFI”) u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama („RFI I-3”), koji je uključivao pitanja o sadržaju početnog Obrasca RM. Stranke su 2. lipnja 2015. odgovorile na većinu pitanja iz zahtjeva RFI I-3. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Komisija je 2. lipnja 2015. strankama poslala još jedan RFI u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama („RFI I-4”), u kojem je postavila konkretna pitanja o ugovorima i osoblju povezanima s istraživanjem i razvojem u poslovanju društva Sigma-Aldrich u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u. Stranke su 8. lipnja 2015. odgovorile na RFI I-4. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | U svjetlu povratnih informacija zaprimljenih tijekom ispitivanja tržišta i primjedaba Komisije stranke su doradile i izmijenile početne obveze. Konačne obveze dostavljene su Komisiji 11. lipnja 2015. Stranke su 12. lipnja 2015. dostavile konačnu verziju Obrasca RM. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Komisija je 15. lipnja 2015. donijela odluku u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (b) i člankom 6. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama kojom se transakcija proglašava sukladnom s unutarnjim tržištem pod uvjetima i prema dužnostima utvrđenima u konačnim obvezama („odluka o potvrdi sukladnosti”). |
| --- | --- |

(10)

C.   Razvoj događaja nakon donošenja odluke o potvrdi sukladnosti

| (11) | Sklapanje ugovora između društava Merck i Sigma-Aldrich bilo je uvjetovano potpisivanjem ugovora o prodaji poslovanja predviđenog za prodaju s odgovarajućim kupcem kojeg odobri Komisija. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Dana 19. i 20. listopada 2015. Merck i Sigma potpisali su ugovor o prodaji poslovanja predviđenog za prodaju s društvom Honeywell International Inc. („Honeywell”). Komisija je 10. studenoga 2015. odobrila Honeywell kao odgovarajućeg kupca poslovanja predviđenog za prodaju i 18. studenoga 2015. Merck je dovršio postupak stjecanja društva Sigma-Aldrich. Dana 15. prosinca 2015. Honeywell je dovršio postupak stjecanja poslovanja predviđenog za prodaju. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | U veljači 2016. Komisija je tijekom postupka prodaje obaviještena da je istraživačko-razvojni projekt na kojem je Sigma-Aldrich surađivao s društvom Metrohm AG („Metrohm”, Njemačka) trebao biti dio poslovanja predviđenog za prodaju. Taj istraživačko-razvojni projekt bio je iCap. Prema primljenim podacima iCap je bio od presudne važnosti za održivost poslovanja predviđenog za prodaju te je neprimjereno isključen iz njegova opsega. |
| --- | --- |

(13)

II.   POSTUPAK ZBOG POVREDE

| (14) | Komisija je 29. srpnja 2016. strankama poslala dopis kojim ih obavještava da je u tijeku istraga radi mogućeg ukidanja odluke o potvrdi sukladnosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (a) Uredbe o koncentracijama te mogućeg određivanja novčanih kazni u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe o koncentracijama (4). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komisija je 7. srpnja 2017. društvima Merck i Sigma-Aldrich uputila obavijest o utvrđenim činjenicama („obavijest o utvrđenim činjenicama”) u kojoj je izrazila svoje preliminarno mišljenje da su i Merck i Sigma-Aldrich počinili povredu članka 14. stavka 1. Uredbe o koncentracijama tako što su Komisiji namjerno (Sigma-Aldrich) ili barem iz nehaja (Merck) dostavili netočne i/ili obmanjujuće podatke. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Merck i Sigma-Aldrich odgovorili su na obavijest o utvrđenim činjenicama 30. travnja 2018. U odgovoru na obavijest o utvrđenim činjenicama stranke su zatražile priliku da iznesu svoje argumente na usmenoj raspravi. Ona je održana 11. rujna 2018. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Komisija je 30. lipnja 2020. donijela dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama („dodatna obavijest o utvrđenim činjenicama”) u postupku protiv društva Sigma-Aldrich. Dodatnom obaviješću o utvrđenim činjenicama u potpunosti je zamijenjena obavijest o utvrđenim činjenicama te se u njoj ispuštaju navodi koji su se odnosili na Merck. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Sigma-Aldrich je 15. rujna 2020. odgovorio na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama. U odgovoru na dodatnu obavijest o utvrđenim činjenicama Sigma-Aldrich zatražio je priliku da iznese svoje argumente na usmenoj raspravi. Ona je održana 13. studenoga 2020. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Savjetovanje s državama članicama o nacrtu odluke provedeno je 30. travnja 2021. u okviru Savjetodavnog odbora za koncentracije, koji je izdao pozitivno mišljenje. Službenik za usmene rasprave izdao je pozitivno mišljenje o postupku u izvješću dostavljenom 30. travnja 2021. |
| --- | --- |

(19)

III.   SAŽETAK

| (20) | Na temelju Uredbe o koncentracijama Komisija može odrediti novčane kazne poduzetnicima koji namjerno ili iz nehaja počine povredu postupovnih obveza utvrđenih u Uredbi o koncentracijama. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Konkretno, člankom 14. stavkom 1. Uredbe o koncentracijama predviđa se da Komisija može poduzetnicima odlukom odrediti novčane kazne u visini od najviše 1 % ukupnog prihoda dotičnih poduzetnika „ako namjerno ili iz nehaja: (a) dostave netočne ili obmanjujuće podatke u podnesku [...]; (b) dostave netočne ili obmanjujuće podatke u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 11. stavkom 2;”. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Na temelju svih dokaza prikupljenih tijekom postupka Odlukom se proglašava da je Sigma-Aldrich počinio povredu članka 14. stavka 1. Uredbe o koncentracijama u kontekstu svojeg stjecanja od strane društva Merck. Stoga se društvu Sigma-Aldrich Odlukom određuje novčana kazna u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkama (a) i (b) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(22)

IV.   POVREDE KOJE JE POČINIO SIGMA-ALDRICH

A.   iCap

| (23) | iCap je tehnologija inteligentnog čepa za boce koju je Sigma-Aldrich razvio u suradnji s društvom Metrohm, proizvođačem laboratorijskih instrumenata. iCapom se boca s tekućom kemikalijom zapečaćuje, a kemikalija povezuje s instrumentom. Na taj način iCapom se ograničava rizik od kontaminacije te omogućuje razmjena podataka između instrumenta i boce. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Prema istrazi Komisije Sigma-Aldrich i. planirao je upotrebljavati iCap na svojim bocama namijenjenima otapalima i anorganskim tvarima i ii. predviđao je da bi iCap znatno povećao prihode društva od prodaje te njegove tržišne udjele na mjerodavnim tržištima. |
| --- | --- |

(24)

B.   Povreda članka 14. stavka 1. točke (a) s obzirom na Obrazac RM

| (25) | Sigma-Aldrich (zajedno s društvom Merck) Komisiji je uz svoje konačne obveze dostavio Obrazac RM. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | U odjeljku 5.3. Obrasca RM izričito se traže popis i opis koji se odnose na „sve planirane inovacije, odnosno nove proizvode ili usluge” povezane s poslovanjem predviđenim za prodaju. U tom odjeljku potrebno je otkriti sve planirane inovacije, odnosno nove proizvode povezane s poslovanjem koje će biti prodano. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Sigma-Aldrich trebao je otkriti iCap u odgovoru na odjeljak 5.3. Obrasca RM. iCap je u upotrebi s otapalima i anorganskim tvarima tvorio „planirani novi proizvod”. iCap je ujedno bio inovacijski projekt. Štoviše, iCap je bio posebno razvijen za volumetrijske titracijske otopine, Karl Fischerove titracijske otopine i otopine za tekućinsku kromatografiju visoke djelotvornosti (engl. high-performance liquid chromatography, HPLC), koje i. su sve bile dio poslovanja predviđenog za prodaju te ii. su u EGP-u činile veliku većinu u prodaji proizvoda koje je moguće kombinirati s iCapom. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Sigma-Aldrich nije otkrio iCap u odgovoru na odjeljak 5.3. Obrasca RM. Umjesto toga Sigma-Aldrich naveo je da „u skoro vrijeme nisu planirani novi proizvodi ni inovacije povezani s” poslovanjem predviđenim za prodaju. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Komisija zaključuje da je neotkrivanjem iCapa i izjavom da u skoro vrijeme nisu planirani novi proizvodi ni inovacije Sigma-Aldrich dostavio netočne i/ili obmanjujuće podatke u odjeljku 5.3. Obrasca RM, počinivši povredu članka 14. stavka 1. točke (a) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(29)

C.   Povreda članka 14. stavka 1. točke (b) s obzirom na zahtjev RFI I-3

| (30) | Komisija je 29. svibnja 2015. strankama poslala RFI, konkretno RFI I-3. U zahtjevu RFI I-3 u šestom pitanju od stranaka se traži da opišu sve razlike između poslovanja predviđenog za prodaju i poslovanja društva Sigma-Aldrich u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | iCap je trebao biti otkriven u odgovoru na šesto pitanje zahtjeva RFI I-3. iCap je bio razvijen za volumetrijske titracijske otopine, Karl Fischerove titracijske otopine i otopine za HPLC te je kao takav bio dio poslovanja društva Sigma-Aldrich u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u. No iCap je bio isključen iz poslovanja predviđenog za prodaju. Stoga je predstavljao razliku između poslovanja predviđenog za prodaju i poslovanja društva Sigma-Aldrich u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Sigma-Aldrich nije otkrio iCap u odgovoru na šesto pitanje zahtjeva RFI I-3. Umjesto toga Sigma-Aldrich izričito je naveo drugu imovinu kao onu koja se isključuje iz opsega poslovanja predviđenog za prodaju (npr. suha bezvodna otapala). Taj je odgovor u konačnici uvršten u odjeljak 5.12. Obrasca RM. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Komisija zaključuje da je neotkrivanjem iCapa i navođenjem druge imovine kao one koja se isključuje iz opsega poslovanja predviđenog za prodaju Sigma-Aldrich dostavio netočne i/ili obmanjujuće podatke u odgovoru na šesto pitanje zahtjeva RFI I-3, počinivši povredu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(33)

D.   Povreda članka 14. stavka 1. točke (b) s obzirom na zahtjev RFI I-4

| (34) | Komisija je 2. lipnja 2015. strankama poslala RFI, konkretno RFI I-4. U 12., 13. i 16. pitanju zahtjeva RFI I-4 od stranaka se tražilo da detaljnije opišu istraživačko-razvojne aktivnosti, odnosno funkcije povezane s poslovanjem društva Sigma-Aldrich u području otapala i anorganskih tvari u EGP-u (uključujući postojanje ugovora i osoblja povezanih s istraživanjem i razvojem). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | iCap je trebao biti otkriven u odgovorima na 12., 13. i 16. pitanje u zahtjevu RFI I-4. Ugovor o istraživanju i razvoju koji su sklopili Sigma-Aldrich i Metrohm povezano s iCapom odnosio se na otapala i anorganske tvari u EGP-u. Jedanaestero zaposlenika društva Sigma-Aldrich radilo je na iCapu te je stoga bilo odgovorno za istraživanje i razvoj povezan s otapalima i anorganskim tvarima. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Sigma-Aldrich nije otkrio iCap u odgovoru na 12., 13. i 16. pitanje u zahtjevu RFI I-4. Umjesto toga Sigma-Aldrich naveo je da „nema nikakve službene ugovore o istraživanju i razvoju povezane sa svojim otapalima i anorganskim tvarima u trenutačnoj proizvodnji u EGP-u” te da „nema nikakva namjenska sredstva za istraživanje i razvoj izdvojena za otapala i anorganske tvari osim u svrhu ograničena testiranja [kontrole kvalitete]”. Taj je odgovor u konačnici uvršten u odjeljak 5.4. Obrasca RM. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Komisija zaključuje da je neotkrivanjem iCapa i izjavom da ne postoje ugovori o istraživanju i razvoju te praktički nikakva namjenska sredstva za otapala i anorganske tvari u EGP-u Sigma-Aldrich dostavio netočne i/ili obmanjujuće podatke u odgovoru na 12., 13. i 16. pitanje zahtjeva RFI I-4 te počinio povredu članka 14. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(37)

E.   Odgovornost društva Sigma-Aldrich

| (38) | Na temelju svih dokaza prikupljenih tijekom postupka (uključujući istodobne dokumente društva Sigma-Aldrich) Komisija zaključuje sljedeće:






  a) | Sigma-Aldrich bio je svjestan (odnosno nije mogao biti nesvjestan) činjenice da su traženi podaci (u zahtjevima RFI I-3, RFI I-4 te Obrascu RM) potrebni i značajni za Komisijinu ocjenu transakcije; i |
| --- | --- | --- |

(38)

a)

Sigma-Aldrich bio je svjestan (odnosno nije mogao biti nesvjestan) činjenice da su traženi podaci (u zahtjevima RFI I-3, RFI I-4 te Obrascu RM) potrebni i značajni za Komisijinu ocjenu transakcije; i

| b) | Sigma-Aldrich bio je svjestan (odnosno nije mogao biti nesvjestan) da su podaci dostavljeni Komisiji netočni i/ili obmanjujući. |
| --- | --- |

b)

Sigma-Aldrich bio je svjestan (odnosno nije mogao biti nesvjestan) da su podaci dostavljeni Komisiji netočni i/ili obmanjujući.

| (39) | Navedeno je dostatno da se dokaže da Sigma-Aldrich nije mogao biti nesvjestan prirode svojeg ponašanja te je stoga počinio povredu namjerno ili barem iz nehaja. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Štoviše, iako to nije potrebno za utvrđivanje odgovornosti za činjenje povrede na temelju članka 14. stavka 1. Uredbe o koncentracijama, dokazima u spisu Komisije sugerira se da je dostava netočnih i/ili obmanjujućih podataka bila dio strategije koju je Sigma-Aldrich primijenio da izbjegne prijenos iCapa kupcu poslovanja predviđenog za prodaju. |
| --- | --- |

(40)

V.   NOVČANA KAZNA

| (41) | Komisija smatra da je za tri povrede koje je počinio Sigma-Aldrich, a koje su prethodno utvrđene u odjeljku IV., potrebno odrediti jedinstvenu novčanu kaznu. Svaka od tih povreda tiče se drugog pitanja u zahtjevu RFI ili u odjeljku Obrasca RM, no svi su podaci dostavljeni u kontekstu ocjene predloženih obveza. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Pri određivanju visine novčane kazne Komisija je u obzir uzela sljedeća razmatranja:






  a) | povrede koje je počinio Sigma-Aldrich po naravi su ozbiljne jer Komisiji priječe pristup podacima potrebnima da ocijeni koncentraciju (i njezine izmjene u slučaju obveza); |
| --- | --- | --- |

(42)

a)

povrede koje je počinio Sigma-Aldrich po naravi su ozbiljne jer Komisiji priječe pristup podacima potrebnima da ocijeni koncentraciju (i njezine izmjene u slučaju obveza);

| b) | povrede koje je počinio Sigma-Aldrich posebno su teške jer je Sigma-Aldrich djelovao namjerno ili barem iz nehaja; netočni i/ili obmanjujući podaci bili su povezani s istraživačko-razvojnim projektom (a Komisija nema drugog načina da dobije podatke o istraživačko-razvojnim projektima); te je iCap bio važan za poslovanje predviđeno za prodaju; |
| --- | --- |

b)

povrede koje je počinio Sigma-Aldrich posebno su teške jer je Sigma-Aldrich djelovao namjerno ili barem iz nehaja; netočni i/ili obmanjujući podaci bili su povezani s istraživačko-razvojnim projektom (a Komisija nema drugog načina da dobije podatke o istraživačko-razvojnim projektima); te je iCap bio važan za poslovanje predviđeno za prodaju;

| c) | povrede koje je počinio Sigma-Aldrich trenutne su; i |
| --- | --- |

c)

povrede koje je počinio Sigma-Aldrich trenutne su; i

| d) | u ovom predmetu nema otegotnih ni olakotnih okolnosti. |
| --- | --- |

d)

u ovom predmetu nema otegotnih ni olakotnih okolnosti.

| (43) | Na temelju toga Komisija je zaključila da je prikladno, razmjerno i odvraćajuće odrediti novčanu kaznu u iznosu od 7 500 000 EUR zbog povreda članka 14. stavka 1. točaka (a) i (b) Uredbe o koncentracijama koje je počinio Sigma-Aldrich. |
| --- | --- |

(43)

VI.   ZAKLJUČAK

Iz prethodno navedenih razloga Odlukom se zaključuje da bi društvu Sigma-Aldrich trebalo odrediti novčanu kaznu zbog povreda članka 14. stavka 1. točaka (a) i (b) Uredbe o koncentracijama.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

(2)  Komisija je transakciju preispitala u predmetu M.7435 – Merck/Sigma-Aldrich.

(3)  Sva upućivanja na EGP u ovoj Odluci uključuju i Ujedinjenu Kraljevinu („UK”). Iako se UK 1. veljače 2020. povukao iz EU-a, u skladu s člankom 92. Sporazuma o povlačenju (SL L 29, 31.1.2020., str. 7.) Komisija je i dalje nadležna primjenjivati pravo Unije u pogledu UK-a u upravnim postupcima pokrenutima prije isteka prijelaznog razdoblja.

(4)  Sigma-Aldrich i Metrohm ustupili su 24. listopada 2016. društvu Honeywell licenciju za iCap, koja je 5. prosinca 2016. izmijenjena na temelju rasprava s društvom Honeywell.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/27

---

Obavijest Hrvatske energetske regulatorne agencije o javnom natječaju za odabir opskrbljivača plinom zadnjeg izbora potrebno je objaviti u skladu s člancima 61. i 62. Zakona o tržištu plina („Narodne novine”, br. 18/18 i 23/20)

(2022/C 134/06)

Javni natječaj za odabir opskrbljivača plinom zadnjeg izbora objavljen je 18. veljače 2022.

Popratna dokumentacija javnog natječaja za odabir opskrbljivača zadnjeg izbora objavit će se na službenim internetskim stranicama Hrvatske energetske regulatorne agencije (www.hera.hr).

Predsjednik Upravnog vijeća

mr.sc. DanijelŽAMBOKI

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/28

---

Obavijesti Italije o primjeni članka 19. stavka 2. Uredbe 1008/2008 o pravilima o raspodjeli prometa za zračne luke Milano Malpensa i Milano Linate.

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/07)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (1), Komisija je 22. veljače 2022. primila priopćenje Italije o nacrtu odluke o izmjeni važećeg pravila (2) o raspodjeli prometa za zračne luke Milan Malpensa i Milan Linate. Na temelju predloženog pravila, nakon njegova donošenja i stupanja na snagu, promet će se raspodijeliti između prethodno navedenih zračnih luka na sljedećoj osnovi:

| „1. | Zračni prijevoznici smiju prometovati redovnim izravnim linijama (‚od točke do točke’), zrakoplovima uskog trupa, između zračne luke Milano Linate i drugih zračnih luka u Europskoj uniji ili zračnih luka koje pripadaju državi koja je sklopila vertikalni sporazum s Europskom unijom kojim se uređuju njezine usluge zračnog prijevoza i koje se usto nalaze u radijusu od 1 500 km – mjereno na temelju metode za određivanje ortodromske rute – iz zračne luke Milano Linate, u granicama utvrđenog operativnog kapaciteta zračne luke Milano Linate. Samo sljedeći zračni prijevoznici smiju prometovati na tim rutama:







  (a) | prijevoznici definirani kao zračni prijevoznici Zajednice u skladu s člankom 2. stavcima 10. i 11. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. koji ispunjavaju zahtjeve koje su utvrdila nadležna zrakoplovna tijela u skladu s tom uredbom; |
| --- | --- | --- |

„1.

Zračni prijevoznici smiju prometovati redovnim izravnim linijama (‚od točke do točke’), zrakoplovima uskog trupa, između zračne luke Milano Linate i drugih zračnih luka u Europskoj uniji ili zračnih luka koje pripadaju državi koja je sklopila vertikalni sporazum s Europskom unijom kojim se uređuju njezine usluge zračnog prijevoza i koje se usto nalaze u radijusu od 1 500 km – mjereno na temelju metode za određivanje ortodromske rute – iz zračne luke Milano Linate, u granicama utvrđenog operativnog kapaciteta zračne luke Milano Linate. Samo sljedeći zračni prijevoznici smiju prometovati na tim rutama:

(a)

prijevoznici definirani kao zračni prijevoznici Zajednice u skladu s člankom 2. stavcima 10. i 11. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. koji ispunjavaju zahtjeve koje su utvrdila nadležna zrakoplovna tijela u skladu s tom uredbom;

| (b) | prijevoznici koje je zemlja odredila za pružanje usluga zračnog prijevoza na temelju vertikalnog sporazuma koji je ta zemlja sklopila s Europskom unijom, pod uvjetom da se ta linija odnosi na zračnu luku u radijusu od 1 500 km – mjereno na temelju metode za određivanje ortodromske rute – iz zračne luke Milan Linate. |
| --- | --- |

(b)

prijevoznici koje je zemlja odredila za pružanje usluga zračnog prijevoza na temelju vertikalnog sporazuma koji je ta zemlja sklopila s Europskom unijom, pod uvjetom da se ta linija odnosi na zračnu luku u radijusu od 1 500 km – mjereno na temelju metode za određivanje ortodromske rute – iz zračne luke Milan Linate.

| 2. | Kako bi se zajamčila usklađenost s odredbama stavka 1., distribucija i prodaja karata te prijevoz putnika na izravnim linijama (‚od točke do točke’) koje lete iz zračne luke Milano Linate ili prema njoj dopušteni su samo u odnosu na zračne luke smještene unutar zemljopisnih granica definiranih u stavku 1.” |
| --- | --- |

2.

Kako bi se zajamčila usklađenost s odredbama stavka 1., distribucija i prodaja karata te prijevoz putnika na izravnim linijama (‚od točke do točke’) koje lete iz zračne luke Milano Linate ili prema njoj dopušteni su samo u odnosu na zračne luke smještene unutar zemljopisnih granica definiranih u stavku 1.”

Komisija poziva zainteresirane strane da pošalju svoje primjedbe u roku od 20 dana od objave ove obavijesti na adresu:

Glavna uprava za mobilnost i promet (Odjel E1 – zrakoplovna politika) Europska komisija

MOVE-TRAFFIC-DISTRIBUTION-RULES@ec.europa.eu

---

(1)  SL L 293, 31.10.2008., str. 3.

(2)  Odluka br. 15 ministra prometa i plovidbe od 3. ožujka 2000.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/29

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Všeobecná úverová banka, a.s. („VUB”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika Intesa Sanpaolo S.p.A. (Italija), |
| --- | --- |

—

Všeobecná úverová banka, a.s. („VUB”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika Intesa Sanpaolo S.p.A. (Italija),

| — | Slovenská sporiteľňa, a.s. („Slovenska Sporitelna”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika Erste Group Bank AG (Austrija), |
| --- | --- |

—

Slovenská sporiteľňa, a.s. („Slovenska Sporitelna”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika Erste Group Bank AG (Austrija),

| — | Tatra banka, a.s. („Tatra Banka”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika Raiffeisen Bank International AG (Austrija), |
| --- | --- |

—

Tatra banka, a.s. („Tatra Banka”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika Raiffeisen Bank International AG (Austrija),

| — | 365.bank, a.s. („365.bank”, Slovačka; prije 3. srpnja 2021. registrirana kao Poštová banka a.s.), pod kontrolom poduzetnika J&T FINANCE GROUP SE (Češka), |
| --- | --- |

—

365.bank, a.s. („365.bank”, Slovačka; prije 3. srpnja 2021. registrirana kao Poštová banka a.s.), pod kontrolom poduzetnika J&T FINANCE GROUP SE (Češka),

| — | Československá obchodná banka, a.s. („CSOB”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika KBC Group N.V. (Belgija). |
| --- | --- |

—

Československá obchodná banka, a.s. („CSOB”, Slovačka), pod kontrolom poduzetnika KBC Group N.V. (Belgija).

Poduzetnici VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank i CSOB steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank i CSOB komercijalne su banke u Slovačkoj koje djeluju u području poslovanja sa stanovništvom i poslovnim klijentima, |
| --- | --- |

—

VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank i CSOB komercijalne su banke u Slovačkoj koje djeluju u području poslovanja sa stanovništvom i poslovnim klijentima,

| — | zajednički pothvat pružat će usluge rukovanja gotovinom, prijenosa gotovine i upravljanja gotovinom. |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat pružat će usluge rukovanja gotovinom, prijenosa gotovine i upravljanja gotovinom.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/31

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10531 – Santander/Mapfre/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Banco Santander, S.A., i društva kćeri („Banco Santander”, Španjolska), |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A., i društva kćeri („Banco Santander”, Španjolska),

| — | Mapfre S.A. („Mapfre”, Španjolska). |
| --- | --- |

—

Mapfre S.A. („Mapfre”, Španjolska).

Poduzetnici Banco Santander i Mapfre steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom („JV”).

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Banco Santander matično je društvo poduzetnika Santander Group. Njegove su osnovne djelatnosti poslovanje sa stanovništvom, osiguranje, korporativno bankarstvo, investicijsko bankarstvo, upravljanje imovinom i riznicom u Europi, kao i u Sjedinjenim Američkim Državama, Latinskoj Americi i Aziji. |
| --- | --- |

—

Banco Santander matično je društvo poduzetnika Santander Group. Njegove su osnovne djelatnosti poslovanje sa stanovništvom, osiguranje, korporativno bankarstvo, investicijsko bankarstvo, upravljanje imovinom i riznicom u Europi, kao i u Sjedinjenim Američkim Državama, Latinskoj Americi i Aziji.

| — | Mapfre je matično društvo poduzetnika Mapfre Group, koje djeluje u sektorima osiguranja i reosiguranja u 44 zemlje diljem svijeta. |
| --- | --- |

—

Mapfre je matično društvo poduzetnika Mapfre Group, koje djeluje u sektorima osiguranja i reosiguranja u 44 zemlje diljem svijeta.

| — | Zajednički pothvat trebao bi djelovati na španjolskom tržištu poslovanja sa stanovništvom, osobito u pružanju obrnutih hipoteka pojedincima. |
| --- | --- |

—

Zajednički pothvat trebao bi djelovati na španjolskom tržištu poslovanja sa stanovništvom, osobito u pružanju obrnutih hipoteka pojedincima.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10531 – Santander/Mapfre/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/33

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Securitas AB („Securitas”, Švedska) |
| --- | --- |

—

Securitas AB („Securitas”, Švedska)

| — | Electronic Security Business of Stanley Black & Decker, Inc. („Stanley Security”, SAD). |
| --- | --- |

—

Electronic Security Business of Stanley Black & Decker, Inc. („Stanley Security”, SAD).

Poduzetnik Securitas stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Stanley Security.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Securitas: pružatelj sigurnosnih usluga u više od 40 zemalja. Pruža cijeli niz usluga zaštite, uključujući zaštitarske usluge, zaštitu zračnog prometa, elektroničku zaštitu, praćenje i odgovor na opasnosti sustavom uzbunjivanja, upravljanje rizicima u poduzećima, vatrogasne usluge i druge usluge kao što su parkiranje te osposobljavanje u području zdravlja i sigurnosti |
| --- | --- |

—

Securitas: pružatelj sigurnosnih usluga u više od 40 zemalja. Pruža cijeli niz usluga zaštite, uključujući zaštitarske usluge, zaštitu zračnog prometa, elektroničku zaštitu, praćenje i odgovor na opasnosti sustavom uzbunjivanja, upravljanje rizicima u poduzećima, vatrogasne usluge i druge usluge kao što su parkiranje te osposobljavanje u području zdravlja i sigurnosti

| — | Stanley Security: pružatelj sigurnosnih usluga koji pripada grupi Stanley i posluje prije svega u SAD-u i EGP-u, koji nudi sigurnosne sustave za elektroničku zaštitu i povezane usluge elektroničke sigurnosti praćenja i odgovora na opasnosti sustavom uzbunjivanja u cijelom svijetu te pakete i tehnologije prilagođene zdravstvenom sektoru u Sjevernoj Americi. |
| --- | --- |

—

Stanley Security: pružatelj sigurnosnih usluga koji pripada grupi Stanley i posluje prije svega u SAD-u i EGP-u, koji nudi sigurnosne sustave za elektroničku zaštitu i povezane usluge elektroničke sigurnosti praćenja i odgovora na opasnosti sustavom uzbunjivanja u cijelom svijetu te pakete i tehnologije prilagođene zdravstvenom sektoru u Sjevernoj Americi.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/34

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/11)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Lufthansa Industry Solutions AS GmbH („LHIND”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Lufthansa Industry Solutions AS GmbH („LHIND”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa”, Njemačka),

| — | A4nXT GmbH („A4nXT”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Volkswagen Aktiengesellschaft („Volkswagen”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

A4nXT GmbH („A4nXT”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Volkswagen Aktiengesellschaft („Volkswagen”, Njemačka),

| — | zajednički pothvat („JV”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat („JV”, Njemačka).

Poduzetnici A4nXT i LHIND stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | LHIND: društvo kći njemačke zrakoplovne grupe Lufthansa Group koje se bavi pružanjem usluga savjetovanja u području IT-a, |
| --- | --- |

—

LHIND: društvo kći njemačke zrakoplovne grupe Lufthansa Group koje se bavi pružanjem usluga savjetovanja u području IT-a,

| — | A4nXT: holding društvo i društvo kći njemačkog automobilskog konzorcija Volkswagen Group čija je glavna djelatnost pružanje usluga u području digitalizirane proizvodnje i usluga, |
| --- | --- |

—

A4nXT: holding društvo i društvo kći njemačkog automobilskog konzorcija Volkswagen Group čija je glavna djelatnost pružanje usluga u području digitalizirane proizvodnje i usluga,

| — | zajednički pothvat: novoosnovani subjekt koji će pružati usluge savjetovanja u području IT-a i pomoćne IT usluge Volkswagenu i trećim stranama u automobilskoj i drugim industrijama. |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat: novoosnovani subjekt koji će pružati usluge savjetovanja u području IT-a i pomoćne IT usluge Volkswagenu i trećim stranama u automobilskoj i drugim industrijama.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/36

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/12)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Arjun Infrastructure Partners Limited („AIP”, Ujedinjena Kraljevina), u vlasništvu grupacije Arjun Infrastructure Partners Group, |
| --- | --- |

—

Arjun Infrastructure Partners Limited („AIP”, Ujedinjena Kraljevina), u vlasništvu grupacije Arjun Infrastructure Partners Group,

| — | Macquarie Asset Holdings Limited („Macquarie”, Ujedinjena Kraljevina), koji pripada grupaciji Macquarie Group, |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Holdings Limited („Macquarie”, Ujedinjena Kraljevina), koji pripada grupaciji Macquarie Group,

| — | Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. i Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (zajedno „Aberdeen”, Ujedinjena Kraljevina) koji pripadaju grupaciji Aberdeen Group, |
| --- | --- |

—

Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. i Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (zajedno „Aberdeen”, Ujedinjena Kraljevina) koji pripadaju grupaciji Aberdeen Group,

| — | Pentacom Investments (Španjolska) Opco S.L.U. i Ucles InfraCo, S.L. (zajedno „Onivia”, Španjolska). |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (Španjolska) Opco S.L.U. i Ucles InfraCo, S.L. (zajedno „Onivia”, Španjolska).

Poduzetnici AIP, Macquarie i Aberdeen stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Onivia.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | AIP: društvo za upravljanje imovinom koje posluje u sektorima prometa, obnovljivih izvora energije, integrirane električne energije i distribucije energije; |
| --- | --- |

—

AIP: društvo za upravljanje imovinom koje posluje u sektorima prometa, obnovljivih izvora energije, integrirane električne energije i distribucije energije;

| — | Macquarie: svjetska investicijska banka i pružatelj financijskih usluga u područjima resursa i robe, zelene energije, konvencionalne energije, financijskih institucija, infrastrukture i nekretnina; |
| --- | --- |

—

Macquarie: svjetska investicijska banka i pružatelj financijskih usluga u područjima resursa i robe, zelene energije, konvencionalne energije, financijskih institucija, infrastrukture i nekretnina;

| — | Aberdeen: upravitelj imovinom aktivan u sektorima prometa, socijalne infrastrukture, pročišćavanja otpada i vode te mreža za proizvodnju čiste energije; |
| --- | --- |

—

Aberdeen: upravitelj imovinom aktivan u sektorima prometa, socijalne infrastrukture, pročišćavanja otpada i vode te mreža za proizvodnju čiste energije;

| — | Onivia: veleprodajna ponuda usluga širokopojasnog pristupa u Španjolskoj. |
| --- | --- |

—

Onivia: veleprodajna ponuda usluga širokopojasnog pristupa u Španjolskoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/38

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 134/13)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | CPP Investments (Kanada) |
| --- | --- |

—

CPP Investments (Kanada)

| — | Votorantim S.A. („Votorantim”, Brazil) |
| --- | --- |

—

Votorantim S.A. („Votorantim”, Brazil)

| — | zajednički pothvat („JV”, Brazil). |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat („JV”, Brazil).

Poduzetnici CPP Investments i Votorantim steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | CPP Investments je organizacija za upravljanje ulaganjima koja ulaže sredstva kanadskog mirovinskog fonda Canada Pension Plan Fund |
| --- | --- |

—

CPP Investments je organizacija za upravljanje ulaganjima koja ulaže sredstva kanadskog mirovinskog fonda Canada Pension Plan Fund

| — | Votorantim posluje u različitim sektorima, uključujući sektor cementa i betona, rudarstva i metalurgije, koncentriranog soka od naranče, posebnih kemikalija, proizvodnje električne energije te financijski sektor |
| --- | --- |

—

Votorantim posluje u različitim sektorima, uključujući sektor cementa i betona, rudarstva i metalurgije, koncentriranog soka od naranče, posebnih kemikalija, proizvodnje električne energije te financijski sektor

3.

Zajednički pothvat ulagat će u i/ili razvijati (a) nove (greenfield) projekte u području energije iz obnovljivih izvora i (b) nove mogućnosti za energiju iz obnovljivih izvora, a poslovat će isključivo u Brazilu.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 25.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 134/40

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 134/14)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Valašský frgál”

EU br.: PGI-CZ-0805-AM01 – 28.8.2020.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Sdružení Valašské lidové tradice [Narodne tradicije udruženja Valašska]

| Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326 |
| --- |
| 756 06 Velké Karlovice |

Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326

756 06 Velké Karlovice

Tel. + 420 736136364

E-pošta: stoklasova.pavla@seznam.cz

Legitimni interes temelji se na činjenici da je udruženje (podnositelj zahtjeva) legitimni proizvođač i korisnik naziva „Valašský frgál”, a njegovi članovi rukovode objektima na definiranom području.

2.   Država članica ili treća zemlja

Češka

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Zemljopisno područje

☐ Dokaz o podrijetlu

☒ Način proizvodnje

☐ Povezanost

☐ Označivanje

☐ Ostalo [treba navesti]

4.   Vrsta izmjene

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5.   Izmjene

I.   Izmjene koje se odnose na opis proizvoda:

1.   izmjena

| i. | Podtočka 1. točke 4.2. specifikacije






  a. | Nakon sedme rečenice u stavku 1. treba dodati sljedeće dvije rečenice: „Tijekom distribucije radi prodaje za neposrednu konzumaciju kolači se mogu prevoziti i nepakirani u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena, pod uvjetom da se ispune zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.” |
| --- | --- | --- |

i.

Podtočka 1. točke 4.2. specifikacije

a.

Nakon sedme rečenice u stavku 1. treba dodati sljedeće dvije rečenice: „Tijekom distribucije radi prodaje za neposrednu konzumaciju kolači se mogu prevoziti i nepakirani u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena, pod uvjetom da se ispune zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.”

| b. | Obrazloženje: izmjena se uvodi zbog potražnje potrošača (na tržnicama i sajmovima) za nepakiranim proizvodima koji se prodaju za neposrednu konzumaciju te omogućuje da se cijeli „Valašský frgál” složi od komada s različitim preljevima. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: izmjena se uvodi zbog potražnje potrošača (na tržnicama i sajmovima) za nepakiranim proizvodima koji se prodaju za neposrednu konzumaciju te omogućuje da se cijeli „Valašský frgál” složi od komada s različitim preljevima.

| ii. | Podtočka 6. točke 3.2. jedinstvenog dokumenta






  a. | U prvu rečenicu stavka 6. treba dodati „i kad se distribuiraju radi prodaje za neposrednu konzumaciju”, a sljedeće dvije nove rečenice treba dodati nakon izmijenjene prve rečenice u stavku 1.: „Nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Podtočka 6. točke 3.2. jedinstvenog dokumenta

a.

U prvu rečenicu stavka 6. treba dodati „i kad se distribuiraju radi prodaje za neposrednu konzumaciju”, a sljedeće dvije nove rečenice treba dodati nakon izmijenjene prve rečenice u stavku 1.: „Nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.”

| b. | Novi tekst stavka 6.: „Kolači se mogu prodavati nepakirani na mjestu proizvodnje i kad se distribuiraju radi prodaje za neposrednu konzumaciju. Nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.” |
| --- | --- |

b.

Novi tekst stavka 6.: „Kolači se mogu prodavati nepakirani na mjestu proizvodnje i kad se distribuiraju radi prodaje za neposrednu konzumaciju. Nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.”

| c. | Obrazloženje: vidjeti Dio. I., prvu izmjenu i podtočku (b) točke i., drugu izmjenu. |
| --- | --- |

c.

Obrazloženje: vidjeti Dio. I., prvu izmjenu i podtočku (b) točke i., drugu izmjenu.

2.   izmjena

| i. | Šesta alineja točke 4.2. specifikacije, „Svojstva”, i sukladno tomu šesti stavak točke 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” (u vezi s preljevom od borovnica)






  a. | U šestu alineju treba dodati „isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća; svojstva odgovaraju vrsti upotrijebljenog voća”, a „isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća.” treba dodati na kraju stavka 6. (u vezi s preljevom od borovnica). |
| --- | --- | --- |

i.

Šesta alineja točke 4.2. specifikacije, „Svojstva”, i sukladno tomu šesti stavak točke 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” (u vezi s preljevom od borovnica)

a.

U šestu alineju treba dodati „isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća; svojstva odgovaraju vrsti upotrijebljenog voća”, a „isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća.” treba dodati na kraju stavka 6. (u vezi s preljevom od borovnica).

| b. | Obrazloženje: vrste voća koje se upotrebljavaju za preljev treba proširiti zbog inovacija koje je potaknula potražnja potrošača i veća dostupnost sirovina. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vrste voća koje se upotrebljavaju za preljev treba proširiti zbog inovacija koje je potaknula potražnja potrošača i veća dostupnost sirovina.

| ii. | Podtočka 3. točke 3.2. jedinstvenog dokumenta i sukladno tomu i podtočka 10. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta






  a. | Riječi „jagode, brusnice, šumsko voće” treba dodati na popis voća u zagradama u prvoj rečenici podtočke 3. točke 3.2. |
| --- | --- | --- |

ii.

Podtočka 3. točke 3.2. jedinstvenog dokumenta i sukladno tomu i podtočka 10. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta

a.

Riječi „jagode, brusnice, šumsko voće” treba dodati na popis voća u zagradama u prvoj rečenici podtočke 3. točke 3.2.

| b. | U prvu rečenicu podtočke 10. točke 3.3. treba dodati sljedeće: „isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća”. |
| --- | --- |

b.

U prvu rečenicu podtočke 10. točke 3.3. treba dodati sljedeće: „isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća”.

| c. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., drugu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

c.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., drugu izmjenu, podtočku (b) točke i.

3.   izmjena

| i. | Prva rečenica u točki 4.2. specifikacije, „Sastav”






  a. | Treba izbrisati riječi „poluoštro” i „ili mješavina sitno mljevenog, poluoštrog i oštrog brašna”. |
| --- | --- | --- |

i.

Prva rečenica u točki 4.2. specifikacije, „Sastav”

a.

Treba izbrisati riječi „poluoštro” i „ili mješavina sitno mljevenog, poluoštrog i oštrog brašna”.

| b. | Obrazloženje: proizvođači tradicionalno upotrebljavaju različite mješavine vrsta pšeničnog brašna, a da to ne utječe na konačna svojstva proizvoda, stoga radi jasnoće treba izbrisati informacije o vrstama pšeničnog brašna. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: proizvođači tradicionalno upotrebljavaju različite mješavine vrsta pšeničnog brašna, a da to ne utječe na konačna svojstva proizvoda, stoga radi jasnoće treba izbrisati informacije o vrstama pšeničnog brašna.

| ii. | Podtočka 1. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta






  a. | Treba izbrisati riječi „poluoštro pšenično brašno i/ili mješavina triju vrsta brašna (sitno mljeveno, poluoštro i oštro)”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Podtočka 1. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta

a.

Treba izbrisati riječi „poluoštro pšenično brašno i/ili mješavina triju vrsta brašna (sitno mljeveno, poluoštro i oštro)”.

| b. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., treću izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., treću izmjenu, podtočku (b) točke i.

4.   izmjena

| i. | Točka 4.2. i dalje specifikacije






  a. | Riječ „zaslađivač” zamjenjuje se riječima „prirodni zaslađivač (fruktoza)” u cijelom dokumentu. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2. i dalje specifikacije

a.

Riječ „zaslađivač” zamjenjuje se riječima „prirodni zaslađivač (fruktoza)” u cijelom dokumentu.

| b. | Obrazloženje: Radi točnosti i jasnoće termina jednu od sirovina (vrsta zaslađivača) treba uskladiti u cijelom dokumentu. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: Radi točnosti i jasnoće termina jednu od sirovina (vrsta zaslađivača) treba uskladiti u cijelom dokumentu.

| ii. | Točka 3.3. i dalje jedinstvenog dokumenta






  a. | Riječ „zaslađivač” zamjenjuje se riječima „prirodni zaslađivač (fruktoza)” u cijelom dokumentu. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3. i dalje jedinstvenog dokumenta

a.

Riječ „zaslađivač” zamjenjuje se riječima „prirodni zaslađivač (fruktoza)” u cijelom dokumentu.

| b. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., četvrtu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., četvrtu izmjenu, podtočku (b) točke i.

5.   izmjena

| i. | Točka 4.2. i dalje specifikacije






  a. | Riječi „ili cijela jaja” trebaju slijediti nakon pojma „žumanjci” u cijelom dokumentu. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2. i dalje specifikacije

a.

Riječi „ili cijela jaja” trebaju slijediti nakon pojma „žumanjci” u cijelom dokumentu.

| b. | Obrazloženje: s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, ne može se isključiti upotreba cijelih jaja, iako je relativno neuobičajena, jer ona ne utječu na konačna svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, ne može se isključiti upotreba cijelih jaja, iako je relativno neuobičajena, jer ona ne utječu na konačna svojstva proizvoda.

| ii. | Točka 3.3. i dalje jedinstvenog dokumenta






  a. | Riječi „ili cijela jaja” trebaju slijediti nakon pojma „žumanjci” u cijelom dokumentu. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3. i dalje jedinstvenog dokumenta

a.

Riječi „ili cijela jaja” trebaju slijediti nakon pojma „žumanjci” u cijelom dokumentu.

| b. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., petu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., petu izmjenu, podtočku (b) točke i.

6.   izmjena

| i. | Prva rečenica u točki 4.2. specifikacije, „Sastav”






  a. | Riječi „voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)” treba premjestiti i umetnuti kao drugu rečenicu nakon prve rečenice sa sljedećim tekstom: „Mogu se dodati voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)”. |
| --- | --- | --- |

i.

Prva rečenica u točki 4.2. specifikacije, „Sastav”

a.

Riječi „voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)” treba premjestiti i umetnuti kao drugu rečenicu nakon prve rečenice sa sljedećim tekstom: „Mogu se dodati voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)”.

| b. | Obrazloženje: popis sastojaka treba izmijeniti radi dosljednosti s prvom rečenicom u točki „Sastav”. Štoviše, s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, treba izmijeniti pravila o upotrebi voćnih sokova. Do razlika dolazi zbog trenutačnog teksta posljednje rečenice u točki 4.2. „Sastav”. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: popis sastojaka treba izmijeniti radi dosljednosti s prvom rečenicom u točki „Sastav”. Štoviše, s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, treba izmijeniti pravila o upotrebi voćnih sokova. Do razlika dolazi zbog trenutačnog teksta posljednje rečenice u točki 4.2. „Sastav”.

| ii. | Podtočka 1. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta






  a. | Riječi „voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)” treba premjestiti i umetnuti kao drugu rečenicu nakon prve rečenice sa sljedećim tekstom: „Mogu se dodati voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Podtočka 1. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta

a.

Riječi „voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)” treba premjestiti i umetnuti kao drugu rečenicu nakon prve rečenice sa sljedećim tekstom: „Mogu se dodati voćni sokovi (limun, jabuka, kruška)”.

| b. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., šestu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., šestu izmjenu, podtočku (b) točke i.

7.   izmjena

| i. | Točka 4.2. specifikacije, „Sastav”






  a. | Riječi „ukupna masa tijesta” treba zamijeniti riječima „ukupna masa brašna” u cijelom stavku. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2. specifikacije, „Sastav”

a.

Riječi „ukupna masa tijesta” treba zamijeniti riječima „ukupna masa brašna” u cijelom stavku.

| b. | Obrazloženje: nakon registracije zemljopisne oznake strogim je provjerama omjera sirovina za tijesto otkrivena formalna pogreška, odnosno udjeli pojedinih sirovina za tijesto bili su navedeni u odnosu na konačnu masu tijesta. No moraju biti navedeni u odnosu na masu brašna. Udjeli sirovina moraju biti u odnosu na brašno, u suprotnom se tijesto neće moći upotrijebiti. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: nakon registracije zemljopisne oznake strogim je provjerama omjera sirovina za tijesto otkrivena formalna pogreška, odnosno udjeli pojedinih sirovina za tijesto bili su navedeni u odnosu na konačnu masu tijesta. No moraju biti navedeni u odnosu na masu brašna. Udjeli sirovina moraju biti u odnosu na brašno, u suprotnom se tijesto neće moći upotrijebiti.

| ii. | Podtočka 2. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta






  a. | Riječi „ukupna masa tijesta” treba zamijeniti riječima „ukupna masa brašna” u cijelom stavku. |
| --- | --- | --- |

ii.

Podtočka 2. točke 3.3. jedinstvenog dokumenta

a.

Riječi „ukupna masa tijesta” treba zamijeniti riječima „ukupna masa brašna” u cijelom stavku.

| b. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., sedmu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., sedmu izmjenu, podtočku (b) točke i.

II.   Izmjene koje se odnose na „Način proizvodnje”:

1.   izmjena

| i. | Posljednja rečenica u podtočki 1. točke 4.5. specifikacije






  a. | Nakon posljednje rečenice u stavku 1. treba dodati sljedeće dvije rečenice: „Tijekom distribucije radi prodaje za neposrednu konzumaciju nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Kolači se ne smiju ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.” |
| --- | --- | --- |

i.

Posljednja rečenica u podtočki 1. točke 4.5. specifikacije

a.

Nakon posljednje rečenice u stavku 1. treba dodati sljedeće dvije rečenice: „Tijekom distribucije radi prodaje za neposrednu konzumaciju nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Kolači se ne smiju ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo izravnoj prodaji.”

| b. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., prvu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., prvu izmjenu, podtočku (b) točke i.

2.   izmjena

| i. | Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva”, u trećem stavku (u vezi s preljevom od mrkve)






  a. | U drugoj rečenici treba dodati sljedeće: „ili samo voda, ovisno o lokalnim običajima”. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva”, u trećem stavku (u vezi s preljevom od mrkve)

a.

U drugoj rečenici treba dodati sljedeće: „ili samo voda, ovisno o lokalnim običajima”.

| b. | Druga rečenica treba glasiti: „Dodaju se šećer ili prirodni zaslađivač i mlijeko ili, ovisno o lokalnim običajima, samo voda te se mješavina kuha.” |
| --- | --- |

b.

Druga rečenica treba glasiti: „Dodaju se šećer ili prirodni zaslađivač i mlijeko ili, ovisno o lokalnim običajima, samo voda te se mješavina kuha.”

| c. | Obrazloženje: s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, treba izmijeniti pravila o upotrebi određenih sastojaka u toj vrsti preljeva. |
| --- | --- |

c.

Obrazloženje: s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, treba izmijeniti pravila o upotrebi određenih sastojaka u toj vrsti preljeva.

3.   izmjena

| i. | Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” u šestom stavku (u vezi s preljevom od borovnica)






  a. | Treba izmijeniti cijeli stavak. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” u šestom stavku (u vezi s preljevom od borovnica)

a.

Treba izmijeniti cijeli stavak.

| b. | Dosadašnji tekst: „Preljev od borovnica kombinacija je džema od borovnica za pečenje i svježih, kuhanih ili zamrznutih borovnica, koje se posipaju preko džema od borovnica.” |
| --- | --- |

b.

Dosadašnji tekst: „Preljev od borovnica kombinacija je džema od borovnica za pečenje i svježih, kuhanih ili zamrznutih borovnica, koje se posipaju preko džema od borovnica.”

| c. | Novi tekst (zajedno s drugom izmjenom iz dijela „Izmjene koje se odnose na opis proizvoda” ovog zahtjeva): „Preljev od borovnica izrađuje se od svježih, kuhanih ili zamrznutih borovnica i može se preliti preko džema za pečenje, a isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća.” |
| --- | --- |

c.

Novi tekst (zajedno s drugom izmjenom iz dijela „Izmjene koje se odnose na opis proizvoda” ovog zahtjeva): „Preljev od borovnica izrađuje se od svježih, kuhanih ili zamrznutih borovnica i može se preliti preko džema za pečenje, a isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća.”

| d. | Obrazloženje: vrste voća koje se upotrebljavaju za preljev treba proširiti zbog inovacija koje je potaknula potražnja potrošača i veće dostupnosti sirovina. Štoviše, s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača iz trenutačnih specifikacija, koje proizlaze iz obiteljskih i lokalnih tradicija te različitih društvenih statusa pekara i njihovih kupaca, potrebno je izmijeniti pravila o toj vrsti preljeva. |
| --- | --- |

d.

Obrazloženje: vrste voća koje se upotrebljavaju za preljev treba proširiti zbog inovacija koje je potaknula potražnja potrošača i veće dostupnosti sirovina. Štoviše, s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača iz trenutačnih specifikacija, koje proizlaze iz obiteljskih i lokalnih tradicija te različitih društvenih statusa pekara i njihovih kupaca, potrebno je izmijeniti pravila o toj vrsti preljeva.

4.   izmjena

| i. | Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” u sedmom stavku (u vezi s preljevom od marelica)






  a. | Treba izmijeniti cijeli stavak. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” u sedmom stavku (u vezi s preljevom od marelica)

a.

Treba izmijeniti cijeli stavak.

| b. | Novi tekst: „Preljev od marelica izrađuje se od svježih, kuhanih ili zamrznutih marelica narezanih na manje komade i može se preliti preko džema za pečenje.” |
| --- | --- |

b.

Novi tekst: „Preljev od marelica izrađuje se od svježih, kuhanih ili zamrznutih marelica narezanih na manje komade i može se preliti preko džema za pečenje.”

| c. | Obrazloženje: vidjeti Dio II., treću izmjenu, podtočku (d) točke i. |
| --- | --- |

c.

Obrazloženje: vidjeti Dio II., treću izmjenu, podtočku (d) točke i.

5.   izmjena

| i. | Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” u jedanaestom stavku (u vezi s preljevom od mrkve)






  a. | Riječi „dodaje se” u drugoj rečenici treba zamijeniti riječima „može se dodati”. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5. specifikacije, „Način proizvodnje raznih preljeva” u jedanaestom stavku (u vezi s preljevom od mrkve)

a.

Riječi „dodaje se” u drugoj rečenici treba zamijeniti riječima „može se dodati”.

| b. | Obrazloženje: s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, treba izmijeniti pravila o toj vrsti preljeva. Do razlika dolazi zbog trenutačnog teksta posljednje rečenice u točki 4.2. „Sastav”. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: s obzirom na razlike u obiteljskim receptima pojedinih proizvođača koje proizlaze iz trenutačnih specifikacija, treba izmijeniti pravila o toj vrsti preljeva. Do razlika dolazi zbog trenutačnog teksta posljednje rečenice u točki 4.2. „Sastav”.

| ii. | Točka 3.3. u stavku 15. jedinstvenog dokumenta






  a. | Riječ „mak” treba premjestiti na kraj stavka 15. u sljedećem tekstu: „može se dodati mak”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3. u stavku 15. jedinstvenog dokumenta

a.

Riječ „mak” treba premjestiti na kraj stavka 15. u sljedećem tekstu: „može se dodati mak”.

| b. | Novi tekst: „Preljev od mrkve: svježe mrkve, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, vanilin-šećer, maslac, biljna mast, biljno ulje, sitno mljeveno pšenično brašno, voda, mljeveni cimet, sol; može se dodati mak.” |
| --- | --- |

b.

Novi tekst: „Preljev od mrkve: svježe mrkve, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, vanilin-šećer, maslac, biljna mast, biljno ulje, sitno mljeveno pšenično brašno, voda, mljeveni cimet, sol; može se dodati mak.”

| c. | Obrazloženje: vidjeti Dio I., petu izmjenu, podtočku (b) točke i. |
| --- | --- |

c.

Obrazloženje: vidjeti Dio I., petu izmjenu, podtočku (b) točke i.

III.   Uredničke izmjene

1.   izmjena

U skladu s novom strukturom jedinstvenog dokumenta točka 5. jedinstvenog dokumenta mijenja se uklanjanjem ponovljenih informacija i pojašnjenjem cijelog teksta za potrebe nove strukture. Riječ je samo o izmjeni teksta; ne mijenja se specifikacija.

2.   izmjena

U skladu s izmjenama zakonodavstva numeriranje jedinstvenog dokumenta treba uskladiti s trenutačnom strukturom.

3.   izmjena

U točki 2. specifikacije, „Skupina”, treba izmijeniti naziv skupine te adresu i podatke za kontakt.

IV.   Izmjene koje se odnose samo na jedinstveni dokument

1.   izmjena

Točka 3. jedinstvenog dokumenta – Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

| a. | Riječ „rezanje” treba umetnuti u prvu rečenicu. |
| --- | --- |

a.

Riječ „rezanje” treba umetnuti u prvu rečenicu.

| b. | Novi tekst: „Svi postupci, od izrade tijesta (s obzirom na to da tijesto sadržava kvasac, ne smije biti kašnjenja između pojedinih postupaka u proizvodnji) do premazivanja preljeva i pečenja kolača te rezanja i pakiranja, moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području radi očuvanja kvalitete i higijene.” |
| --- | --- |

b.

Novi tekst: „Svi postupci, od izrade tijesta (s obzirom na to da tijesto sadržava kvasac, ne smije biti kašnjenja između pojedinih postupaka u proizvodnji) do premazivanja preljeva i pečenja kolača te rezanja i pakiranja, moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području radi očuvanja kvalitete i higijene.”

| c. | Obrazloženje: nužno je pojašnjenje kako bi se uklonile bitne nejasnoće, jer su za definiciju sveukupnog postupka proizvodnje kolača zbog logičnog slijeda postupka ključne informacije o rezanju, što je u skladu s četrnaestom rečenicom u podtočki 1. točke 4.5. |
| --- | --- |

c.

Obrazloženje: nužno je pojašnjenje kako bi se uklonile bitne nejasnoće, jer su za definiciju sveukupnog postupka proizvodnje kolača zbog logičnog slijeda postupka ključne informacije o rezanju, što je u skladu s četrnaestom rečenicom u podtočki 1. točke 4.5.

2.   izmjena

Točka 3. jedinstvenog dokumenta „Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.”

| a. | Treba dodati sljedeću rečenicu: „Kolači se mogu prodavati nepakirani za neposrednu konzumaciju.” |
| --- | --- |

a.

Treba dodati sljedeću rečenicu: „Kolači se mogu prodavati nepakirani za neposrednu konzumaciju.”

| b. | Obrazloženje: izmjena je nužna zbog sedme rečenice u podtočki 1. točke 4.2. specifikacije i prve izmjene koja proizlazi iz Dijela I. ovog zahtjeva. |
| --- | --- |

b.

Obrazloženje: izmjena je nužna zbog sedme rečenice u podtočki 1. točke 4.2. specifikacije i prve izmjene koja proizlazi iz Dijela I. ovog zahtjeva.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„VALAŠSKÝ FRGÁL”

EU br.: PGI-CZ-0805-AM01 – 28.8.2020.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi) [(ZOI ili ZOZP)]

„Valašský frgál”

2.   Država članica ili treća zemlja

Češka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda (kao u Prilogu XI.)

| Razred 2.3. | Kruh, pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi |
| --- | --- |

Razred 2.3.

Kruh, pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Okrugli kolač promjera od 30 do 32 cm. Kolokvijalno poznat i kao „vdolek”, „pecák” ili „lopat’ák”, izrađuje se od dizanog tijesta s preljevom.

Nakon pečenja kolač je zlatne boje, dok je boja preljeva karakteristična za upotrijebljenu sirovinu sa svijetlim mrvicama na površini, koja se može posipati mrvicama medenjaka, mljevenim cimetom i šećerom te nakvasiti maslacem.

Za preljev se upotrebljavaju kruške, svježi sir, mak, povidla, voće (šljive, jabuke, borovnice, marelice, jagode, brusnice, šumsko voće), orašasti plodovi, kupus (svježi ili kiseli), mrkva i koraba. Preljev čini približno od 42 do 48 % cijelog proizvoda.

Kolač se stavlja na kružnu papirnatu podlogu i najčešće se pakira u omot koji se skuplja na toplini ili drugu vrstu omota za prehrambene proizvode koji se upotrebljava na tržištu. Može se pakirati i u kartonsku, plastičnu ili drvenu kutiju ili u omot od masnog papira.

Vrste pakiranja: cijeli kolači: 600–700 g; polovine 300–350 g; četvrtine: 150–175 g.

Kolači se mogu prodavati nepakirani na mjestu proizvodnje i kad se distribuiraju radi prodaje za neposrednu konzumaciju. Nepakirani kolači moraju se prevoziti u odgovarajućim spremnicima kako bi se očuvale kvaliteta i higijena te se moraju ispuniti zahtjevi o označivanju u skladu s važećim zakonodavstvom. Ne smiju se ponovno pakirati; nakon prijevoza namijenjeni su isključivo za izravnu prodaju.

„Valašský frgál” na tržište se može stavljati i zamrznut. Postupak zamrzavanja ne utječe na svojstva proizvoda. U zamrzivač se stavlja već zapakiran. Zamrznuti proizvod može se čuvati devet mjeseci na temperaturi od –18 °C ili nižoj. Preporučuje se da se konzumira unutar 24 sata nakon odmrzavanja. Na pakiranju se navode potrebne informacije o roku trajanja i čuvanju.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Pri izradi tijesta upotrebljavaju se sljedeće sirovine: pšenično brašno, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač (fruktoza), biljne masti ili biljno ulje ili svinjska mast ili maslac, pasterizirani ili svježi žumanjci ili pasterizirana ili svježa cijela jaja, mlijeko u prahu ili svježe mlijeko ili voda, pekarski kvasac i sol; danas je dopušteno dodavati poboljšivač u tijesto kako bi proizvod ostao svjež. Mogu se dodati voćni sokovi (limun, jabuka, kruška).

Brašno je glavni sastojak; maseni udio ostalih sastojaka mora biti kako slijedi: mast (biljna mast ili ulje ili svinjska mast ili maslac) – najmanje 20 % ukupne mase brašna, šećer ili prirodni zaslađivač (fruktoza) – najmanje 10 % ukupne mase brašna (kad je riječ o prirodnom zaslađivaču, količina ovisi o njegovoj slatkoći), žumanjci ili cijela jaja – najmanje 5 % ukupne mase brašna. Količina voćnog soka, kvasca, soli i ostalih aromatičnih sirovina ovisi o receptu pojedinih proizvođača.

Preljev mora činiti približno od 42 do 48 % ukupne mase kolača „Valašský frgál” prije pečenja.

U proizvodnji preljeva upotrebljavaju se sljedeće sirovine:

preljev od kruške: skuta od sušenih krušaka, skuta od šljiva ili voćni džem, sušene jabuke, naribani medenjak, aroma na bazi etil oksihidrata (dalje u tekstu „aroma”), mljeveni zvjezdasti anis, vanilin-šećer, voda.

Preljev od svježeg sira: meki svježi sir, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, pasterizirani ili svježi žumanjci, pasterizirana ili svježa cijela jaja, voda, grožđice, vanilin-šećer ili krema od vanilije, voćni sok (po izboru), biljno ulje, aroma, mljeveni muškat, stabilizator svježeg sira, šumsko voće.

Preljev od maka: mljeveni mak, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, mlijeko u prahu ili svježe mlijeko, voda, biljna mast, sitno mljeveno pšenično brašno, vanilin-šećer, grožđice, krušne mrvice, mljeveni cimet, aroma.

Preljev od povidle (konzervirano voće): povidla od šljiva, vanilin-šećer ili prirodni zaslađivač, voda, aroma.

Preljev od jabuka: ribane ili kuhane jabuke, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, vanilin-šećer, mljeveni cimet, nasjeckani orašasti plodovi, grožđice, voda.

Preljev od orašastih plodova: mljeveni orašasti plodovi (orasi, lješnjaci ili mješavina), šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, sitno mljeveno pšenično brašno, mlijeko, maslac ili biljna mast ili biljno ulje, krušne mrvice, džem od marelica, voda, grožđice, vanilin-šećer, aroma.

Preljev od mrkve: svježe mrkve, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, vanilin-šećer, maslac, biljna mast, biljno ulje, sitno mljeveno pšenično brašno, voda, mljeveni cimet, sol; može se dodati mak.

Preljev od borovnica: svježe, kuhane ili zamrznute borovnice, džem od borovnica. Isto vrijedi za preljev od jagoda, brusnica i šumskog voća.

Preljev od marelica: svježe, kuhane ili zamrznute marelice, džem od marelica.

Preljev od šljiva: svježe, kuhane ili zamrznute šljive, povidla od šljiva, mljeveni mak, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač.

Preljev od kupusa: ribani svježi kupus ili dobro isprani kiseli kupus, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, maslac ili biljna mast ili biljno ulje, sitno mljeveno pšenično brašno, voda, mljeveni crni papar, sol.

Preljev od korabe: svježa koraba, šećer od šećerne repe ili prirodni zaslađivač, maslac ili biljna mast ili biljno ulje, sitno mljeveno pšenično brašno, limunov ili jabučni sok, voda, mljeveni crni papar, svježi ili sušeni peršin, sol.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi postupci, od izrade tijesta (s obzirom na to da tijesto sadržava kvasac, ne smije biti kašnjenja između pojedinih postupaka u proizvodnji) do premazivanja preljeva i pečenja kolača te rezanja i pakiranja, moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području radi očuvanja kvalitete i higijene. Proizvodnja preljeva ne mora se odvijati na definiranom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod namijenjen brzoj konzumaciji zahtijeva rezanje i pakiranje u objektima proizvođača radi očuvanja kvalitete. Ako se gotov proizvod prevozi nepakiran, to može narušiti njegovu kvalitetu zbog lomljenja ili savijanja ili kršenja pravila o higijeni. Osim toga, na pakiranje proizvoda nužno je pričvrstiti oznaku na kojoj se nalaze podaci o proizvođaču, sastav proizvoda te svi ostali obvezni podaci koji jamče njegovo podrijetlo s definiranog područja i koji služe kao temelj za eventualne inspekcije. Kolači se mogu prodavati nepakirani za neposrednu konzumaciju.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvođači kolača „Valašský frgál” moraju jasno navesti taj naziv na pakiranju proizvoda. Osim toga, logotip zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla postavlja se na pakiranje radi informiranja kupaca, provjera inspekcijskog tijela i sljedivosti proizvoda. Ako se proizvod prodaje nepakiran, na prodajnom mjestu treba jasno naznačiti da se kolač „Valašský frgál” prodaje ondje te mora ispuniti zahtjeve o označivanju iz važećeg zakonodavstva.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Valašsko, zemljopisna regija na jugoistoku Češke. Sastoji se od sljedećih općina (od istoka prema zapadu): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov i Nový Hrozenkov.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Ovaj se zahtjev temelji na posebnosti proizvoda i njegovu ugledu u Valašsku i šire. Veliki kolači nazvani vdolek ili frgál prvi se put spominju u kronici iz 1826. pod naslovom „Bromatologia moravo-rustica” autora J. H. A.-a Gallaša. U njoj se navode pojedinosti o kolačima od pšeničnog ili raženog brašna s preljevom od svježeg sira, povidle ili premaza od kuhanih ili sušenih krušaka u obliku pirea tipičnih za tu regiju, koji se izrađuju isključivo na definiranom području Valašska.

„Valašský frgál” izrađuje se prema tradicionalnim receptima s definiranog područja, koji se nalaze u zapisima iz 1826. Narodna tradicija pečenja tog kolača posebno je vezana za svečana događanja u Valašsku kao što su vjenčanja, krštenja, Božić i Uskrs te završetak žetve. Siromašne obitelji jele su ga samo na Božić. Bogatije obitelji jele su ga i nedjeljom. Razlog veličine kolača (promjer od 30 do 32 cm) bila je upotreba cijele površine lopate koja se upotrebljavala za stavljanje kruha u peć. Kolači su se uglavnom izrađivali od domaćih sirovina, posebno sušenog voća, svježeg sira, domaće mljevenog brašna, maslaca, svinjske masti, lanenog ulja, jaja i mlijeka.

Najpoznatija vrsta je „Valašský frgál” s preljevom od sušenih krušaka. Kruške su tradicionalno rasle kraj svake zgrade u Valašsku. Najčešća sorta krušaka bila je poznata kao „ovesňanka”, koja je, iako mala, sočna i vrlo slatka. I ostale sorte krušaka bile su prikladne za sušenje, naročito one koje dozrijevaju u jesenskim mjesecima. Ostavljalo ih se na stablu do početka prvih mrazova kako bi dobro sazrele. Kruške su se zatim cijele sporo sušile u komori za sušenje, koja se grijala na drva, po mogućnosti od stabala voćaka. Bilo je izrazito važno da se dobro osuše kako bi se zatim spremile u pletene vreće, koje su se vješale na tavanima. Recepti za izradu sirutke od sušenih krušaka i velikih kolača s tim i drugim preljevima prenosili su se stoljećima s generacije na generaciju.

„Valašský frgál” razlikuje se od ostalih kolača prije svega po sljedećim karakteristikama.

Način izrade tijesta i njegov sastav: prvo se miješaju mekši sastojci dok se ne oblikuje glatka pasta. Zatim se dodaju omekšale masti i sve se ponovno zajedno miješa da se dobije glatka pasta. Tek se tad dodaje kvasac, a nakon toga postupno se dodaje brašno kako bi se dobilo glatko tijesto, koje se mora miješati dok se ne stvore mjehurići (sadržava mnogo zraka) te se ne smije lijepiti.

| — | Tijesto se valja u okrugli oblik s pomoću jednoručnog valjka za tijesto koji isto tako potječe iz Valašska. Jednakim valjanjem tijesta od središta prema rubovima dobiva se tanka, ali čvrsta, meka i fina tekstura nakon pečenja. |
| --- | --- |

—

Tijesto se valja u okrugli oblik s pomoću jednoručnog valjka za tijesto koji isto tako potječe iz Valašska. Jednakim valjanjem tijesta od središta prema rubovima dobiva se tanka, ali čvrsta, meka i fina tekstura nakon pečenja.

| — | Za Valašsko je tipična i upotreba jednog vrsta premaza ili preljeva na frgálu. To je tradicija jer povijesni izvori navode da na frgálu nikad nema više od jedne vrste preljeva. Najčešći preljev izrađuje se od sušenih krušaka. |
| --- | --- |

—

Za Valašsko je tipična i upotreba jednog vrsta premaza ili preljeva na frgálu. To je tradicija jer povijesni izvori navode da na frgálu nikad nema više od jedne vrste preljeva. Najčešći preljev izrađuje se od sušenih krušaka.

| — | Još je jedna posebna značajka kolača „Valašský frgál” visok udio preljeva, koji čini približno od 42 do 48 % mase kolača prije pečenja. |
| --- | --- |

—

Još je jedna posebna značajka kolača „Valašský frgál” visok udio preljeva, koji čini približno od 42 do 48 % mase kolača prije pečenja.

U 19. stoljeću za te se kolače pročulo sve do glavnog grada Praga. Iz Valašska su uz mnoge druge proizvode doneseni na nacionalnu izložbu u Holešovicama u Pragu krajem 19. stoljeća, gdje su stekli velik ugled. Ugled kolača „Valašský frgál” očuvao se do danas (mnoge informacije mogu se naći na internetu, u regionalnom i nacionalnom tisku te u turističkim vodičima) te je osvojio brojne nagrade na izložbama i sajmovima (Zlatá Salima 2006. i 2008., Perla Zlínska 2006., 2007. i 2008., Trendy 2006., HIT 2006. Moderní obchod, Značka kvality KLASA 2007.).

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://isdv.upv.cz/doc/vestnik/2021/vestnik_UPV_202108.pdf#page=187

Věstník br. 8, 24.2.2021., str. 187 i dalje.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---