# Eiropas Savienības C 151I/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 151I |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 6. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 151I

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 6. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 151 I/01 | Komisijas paziņojums – Norādījumi dalībvalstīm attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no Krievijas un Baltkrievijas saistībā ar militāro agresiju pret Ukrainu un ierobežojošiem pasākumiem, kas noteikti nesenajās Padomes regulās par sankcijām | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 151 I/01

Komisijas paziņojums – Norādījumi dalībvalstīm attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no Krievijas un Baltkrievijas saistībā ar militāro agresiju pret Ukrainu un ierobežojošiem pasākumiem, kas noteikti nesenajās Padomes regulās par sankcijām

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 151/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Norādījumi dalībvalstīm attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no Krievijas un Baltkrievijas saistībā ar militāro agresiju pret Ukrainu un ierobežojošiem pasākumiem, kas noteikti nesenajās Padomes regulās par sankcijām (1)

(2022/C 151 I/01)

Eiropas Savienība ir atvērta ārvalstu ieguldījumiem, kas ir būtiski mūsu ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, nodarbinātībai un inovācijai. Daudzi Eiropas uzņēmumi ir ievērojamā mērā integrēti globālajās piegādes ķēdēs, kuru darbība ir jāsaglabā. Eiropas Savienība paliks pievilcīgs galamērķis ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI). Taču mūsu atvērtība nav beznosacījumu, un tā ir jālīdzsvaro ar piemērotiem instrumentiem, kas aizsargā mūsu drošību un sabiedrisko kārtību.

Reaģējot uz neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu, ko aktīvi atbalsta Baltkrievija, Eiropas Savienība ir pieņēmusi plašu un stingru ierobežojošo pasākumu kopumu (“sankcijas”) gan pret Krieviju, gan pret Baltkrieviju. Sankcijas pret Krieviju ir izstrādātas, lai mazinātu Kremļa spēju finansēt šo karu, liktu par iebrukumu atbildīgajai Krievijas politiskajai elitei samaksāt skaidru ekonomisku un politisku cenu un samazināt tās ekonomisko bāzi. Ņemot vērā Baltkrievijas būtisko atbalstu Krievijas iebrukumam, Eiropas Savienība ir pieņēmusi papildu sankcijas pret Baltkrieviju. Sankcijas pret Baltkrieviju ir izstrādātas tā, lai tām būtu līdzīga ietekme.

Ar Regulu (ES) 2019/452 (2) (ĀTI izvērtēšanas regula) ir izveidots būtisks ES mēroga regulējums, kura ietvaros Eiropas Komisija un dalībvalstis var koordinēt savas darbības attiecībā uz ārvalstu ieguldījumiem, lai nodrošinātu drošības un sabiedriskās kārtības aizsardzību gadījumos, kad ārvalstu tiešie ieguldījumi apdraud šos mērķus. Dalībvalstis var arī izvērtēt ieguldījumus, uz kuriem neattiecas ĀTI izvērtēšanas regulas piemērošanas joma, ja šāda kontrole tiek veikta saskaņā ar Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti un uzņēmējdarbības veikšanas brīvību.

Kaut arī ĀTI izvērtēšana un sankcijas ir atšķirīgi juridiskie instrumenti, un katram no tiem ir atšķirīgs mērķis un darbības veids, tomēr pret Ukrainu vērstās Krievijas militārās agresijas dēļ ir vajadzīga lielāka piesardzība attiecībā uz Krievijas un Baltkrievijas tiešajiem ieguldījumiem vienotajā tirgū. Tas attiecas ne tikai uz ieguldījumiem, kurus veic personas vai vienības, kam tiek piemērotas sankcijas. Pašreizējos apstākļos pastāv paaugstināts risks, ka jebkuri tādi ieguldījumi kritiski svarīgos aktīvos Eiropas Savienībā, kuri tieši vai netieši ir saistīti ar kādu personu vai vienību, kas saistīta ar Krievijas vai Baltkrievijas valdību, ko kontrolē vai ietekmē Krievijas vai Baltkrievijas valdība, varētu būt pamatots iemesls uzskatīt, ka šādi ieguldījumi var apdraudēt drošību vai sabiedrisko kārtību dalībvalstīs.

Turklāt ES sankcijas piemēro jebkurai personai Savienības teritorijā, jebkurai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Savienības teritorijā vai ārpus tās, kas reģistrēta vai izveidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem, un jebkurai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai saistībā ar jebkādu darījumdarbību, kas pilnā apmērā vai daļēji tiek veikta Savienībā. Tāpēc ES ierobežojošie pasākumi var dažādos veidos ietekmēt tiešos ieguldījumus no Krievijas un Baltkrievijas. Piemēram, komercdarījumus ar sankciju sarakstā iekļautām personām un vienībām nevar likumīgi veikt, ja vien izņēmuma kārtā tie nav atļauti tiesību aktos, un ES bankas iesaldē maksājumus, kas saņemti no visām sankciju sarakstā iekļautajām Krievijas bankām, kurām tiek piemērota aktīvu iesaldēšana. Šie noteikumi ir sīkāk uzskaitīti šā paziņojuma pielikumā.

Savos iepriekšējos paziņojumos, tostarp paziņojumā “Tirdzniecības politikas pārskatīšana – atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (3), Komisija ir aicinājusi visas dalībvalstis izveidot un īstenot visaptverošus ĀTI izvērtēšanas mehānismus, lai risinātu gadījumus, kad konkrēta uzņēmuma, infrastruktūras vai tehnoloģijas iegāde vai kontrolēšana var radīt risku drošībai vai sabiedriskajai kārtībai Eiropas Savienībā. Šāda rīcība pašreizējā kontekstā ir vēl jo steidzamāka.

Saskaņā ar pašreizējo institucionālo struktūru atbildība par ĀTI izvērtēšanu ir dalībvalstu ziņā. Valsts mēroga izvērtēšanas mehānismi jau ir spēkā 18 dalībvalstīs (4). ĀTI izvērtēšanā būtu jāņem vērā ietekme uz drošību un sabiedrisko kārtību Savienībā kopumā. Nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis var arī ņemt vērā jo īpaši to, vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē trešās valsts valdība, tostarp valsts struktūras vai bruņotie spēki, tai skaitā izmantojot īpašumtiesību struktūru vai būtisku finansējumu, vai ārvalstu ieguldītājs jau ir bijis iesaistīts darbībās, kas ietekmē drošību vai sabiedrisko kārtību kādā dalībvalstī, vai to, vai pastāv nopietns risks, ka ārvalstu ieguldītājs iesaistās nelikumīgās vai noziedzīgās darbībās (5).

ĀTI izvērtēšanas regulas tvērums attiecas tikai uz gadījumiem, kad kāda ES uzņēmuma iegūšana ietver tiešus ieguldījumus, kurus veic viena vai vairākas vienības, kas iedibinātas ārpus Savienības. Turpretim gadījumi, kad viena vai vairākas vienības, kas iedibinātas Savienībā, tikai veic ieguldījumus kādā citā dalībvalstī, neietilpst regulas tvērumā, izņemot darījumus, kuri ir daļa no apiešanas shēmas, kas izveidota ar objektīvu rezultātu izvairīties no regulas piemērošanas. Tomēr uz šādiem ieguldījumiem var attiecināt valsts mēroga kontroles vai izvērtēšanas mehānismus, un var veikt pasākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un jo īpaši Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti un brīvību veikt uzņēmējdarbību.

Pašreizējos apstākļos pastāv paaugstināts risks, ka Krievijas un Baltkrievijas ieguldītāju ĀTI var apdraudēt drošību un sabiedrisko kārtību. Tāpēc piemērojamo noteikumu ietvaros šādi ĀTI būtu sistemātiski jāpārbauda un ļoti rūpīgi jāizvērtē. Šos riskus var vēl vairāk saasināt Krievijas ieguldījumu apjoms Eiropas Savienībā un līdzšinējo uzņēmējdarbības attiecību intensitāte starp ES un Krievijas uzņēmumiem. Turklāt īpaša uzmanība jāpievērš apdraudējumiem, ko rada ieguldījumi, kurus veic personas vai vienības, kas saistītas ar abām valdībām, ko kontrolē vai ietekmē abas valdības, jo šīm valdībām ir spēcīgs stimuls iejaukties kritiski svarīgās darbībās Eiropas Savienībā un šajā nolūkā izmantot savu spēju kontrolēt vai vadīt Krievijas un Baltkrievijas ieguldītājus Eiropas Savienībā.

Tādēļ Eiropas Komisija aicina dalībvalstis:

| — | pamatojoties uz drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumiem, sistemātiski izmantot savus izvērtēšanas mehānismus, lai novērtētu un novērstu draudus, kas saistīti ar Krievijas un Baltkrievijas ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumiem, sistemātiski izmantot savus izvērtēšanas mehānismus, lai novērtētu un novērstu draudus, kas saistīti ar Krievijas un Baltkrievijas ieguldījumiem;

| — | nodrošināt ciešu sadarbību starp valsts kompetentajām iestādēm sankciju jomā (6) (“VKI”) un iestādēm, kuru kompetencē ir ieguldījumu izvērtēšana ES sankciju īstenošanas kontekstā, kā arī pārkāpumu konstatēšana un soda piemērošana; |
| --- | --- |

—

nodrošināt ciešu sadarbību starp valsts kompetentajām iestādēm sankciju jomā (6) (“VKI”) un iestādēm, kuru kompetencē ir ieguldījumu izvērtēšana ES sankciju īstenošanas kontekstā, kā arī pārkāpumu konstatēšana un soda piemērošana;

| — | pilnībā īstenot ĀTI izvērtēšanas regulu, tostarp aktīvi piedaloties sadarbības mehānismā gan dalībvalstu starpā, gan starp dalībvalstīm un Komisiju, lai novērstu riskus, kas saistīti ar drošību vai sabiedrisko kārtību Krievijas un Baltkrievijas veikto ĀTI rezultātā; |
| --- | --- |

—

pilnībā īstenot ĀTI izvērtēšanas regulu, tostarp aktīvi piedaloties sadarbības mehānismā gan dalībvalstu starpā, gan starp dalībvalstīm un Komisiju, lai novērstu riskus, kas saistīti ar drošību vai sabiedrisko kārtību Krievijas un Baltkrievijas veikto ĀTI rezultātā;

| — | nodrošināt pilnīgu atbilstību Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas (7) prasībām, lai novērstu ES finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu, un |
| --- | --- |

—

nodrošināt pilnīgu atbilstību Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas (7) prasībām, lai novērstu ES finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu, un

| — | nodrošināt ciešu sadarbību starp dalībvalstu izvērtēšanas iestādēm, VKI un valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm, kā arī starptautiskām finanšu iestādēm, kuru akcionāres ir dalībvalstis, lai apzinātu ieguldījumus (jo īpaši no Krievijas un Baltkrievijas), kas varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību Eiropas Savienībā, un sekmētu sankciju pilnīgu ievērošanu darbībās, ko atbalsta iepriekš minētās publiskās ieguldījumu vienības. |
| --- | --- |

—

nodrošināt ciešu sadarbību starp dalībvalstu izvērtēšanas iestādēm, VKI un valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm, kā arī starptautiskām finanšu iestādēm, kuru akcionāres ir dalībvalstis, lai apzinātu ieguldījumus (jo īpaši no Krievijas un Baltkrievijas), kas varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību Eiropas Savienībā, un sekmētu sankciju pilnīgu ievērošanu darbībās, ko atbalsta iepriekš minētās publiskās ieguldījumu vienības.

Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurām pašlaik nav izvērtēšanas mehānisma vai kuru izvērtēšanas mehānismi neaptver visus attiecīgos ĀTI darījumus vai neļauj veikt izvērtēšanu pirms ieguldījumu veikšanas – Komisija aicina šīs dalībvalstis steidzami izveidot visaptverošu ĀTI izvērtēšanas mehānismu un tikmēr izmantot citus piemērotus juridiskos instrumentus, lai risinātu gadījumus, kad konkrēta uzņēmuma, infrastruktūras vai tehnoloģijas iegāde vai kontrolēšana var radīt risku drošībai vai sabiedriskajai kārtībai Eiropas Savienībā.

Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras pašlaik izveido šādu izvērtēšanas mehānismu – Komisija aicina šīs dalībvalstis paātrināt šāda mehānisma pieņemšanu un sagatavot tā īstenošanu, tostarp atbalstot šo mehānismu ar pienācīgiem resursiem.

Visbeidzot, šā paziņojuma pielikumā arī aprakstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var noteikt ierobežojumus kapitāla brīvai apritei un brīvībai veikt uzņēmējdarbību. Dalībvalstis, kas ieviesušas tādus pasākumus ārpus ES regulējuma ĀTI izvērtēšanas jomā, saskaņā ar kuriem tās var izvērtēt ieguldījumus ES iekšienē, lai samērīgā veidā īstenotu likumīgus publiskās politikas mērķus, tiek stingri mudinātas izmantot minētos mehānismus pēc iespējas lielākā apmērā attiecībā uz ieguldījumiem, kurus galu galā kontrolē Krievijas vai Baltkrievijas personas vai vienības, lai tādējādi novērstu šajā paziņojumā uzsvērtos riskus.

---

(1)  Padomes Regula (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 1. lpp.), un tās grozījumi, kā arī Padomes Regula (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Baltkrievijā (OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.) un tās grozījumi.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecības politikas pārskatīšana – atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021) 66 final).

(4)  Pilns saraksts ar valsts mēroga izvērtēšanas mehānismiem un saitēm uz valstu tiesību aktiem ir atrodams šādā tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm

(5)  Skat. ĀTI izvērtēšanas regulas 4. pantu.

(6)  To valsts kompetento iestāžu saraksts, kuras atbildīgas par sankcijām, ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

---

PIELIKUMS

1.   Pārskats par Krievijas un Baltkrievijas aktīviem ES (1)

1.1.   Krievijas ieguldījumi ES

Ņemot vērā no 2015. līdz 2021. gadam pabeigto darījumu skaitu, Krievija bija vienpadsmitā lielākā ārvalstu ieguldītāja ES, kas veidoja 0,9 % no ieguldījumu skaita un 0,7 % no ieguldījumu vērtības no visām ārpussavienības jurisdikcijām. Tas atbilst 643 darījumiem, kuru kopējā vērtība ir 15 miljardi EUR (vērtības nav norādītas 34 % darījumu), tostarp apvienošanās un iegādes, mazākuma, portfeļieguldījumi un ieguldījumi jaunās jomās. Lai gan pēdējos gados Krievijas ieguldījumu pieplūdums šķiet salīdzinoši ierobežots, balstoties uz 2020. gada datiem, Krievijas privātpersonas vai struktūras kontrolē aptuveni 17 000 ES uzņēmumu (2) un tām ir potenciālas kontrolpaketes (3) citos 7 000 uzņēmumos un mazākuma līdzdalība vēl 4 000 uzņēmumos (4). Daudzos gadījumos uzņēmumiem ir vairāki Krievijas akcionāri, un katram no tiem līdzdalība ir mazāka par 50 %, bet visi kopā tie veido vairāk nekā 50 % no kapitāla ES uzņēmumā. 57,7 % ES uzņēmumu, kas atrodas Krievijas kontrolē vai ietekmē, aktīvi pieder fiziskai personai, 9,7 % — uzņēmumam un 1,1 % — valsts iestādei/valstij.

1. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Krievija ietekmē vai kontrolē (sīkāki dati pēc kontrolējošās struktūras veida)

| Kontrolējošās struktūras veids (globālais faktiskais īpašnieks) | Uzņēmumu skaits | Daļa |
| --- | --- | --- |
| Viena vai vairākas zināmas privātpersonas vai ģimenes | 17 510 | 57,7  % |
| Nav pieejams | 9 204 | 30,4  % |
| Korporatīvie uzņēmumi | 2 931 | 9,7  % |
| Valsts iestādes, valstis, valdības | 343 | 1,1  % |
| Finanšu uzņēmums | 149 | 0,5  % |
| Kopieguldījumu un pensiju fonds / pilnvarotā struktūra / trasta fonds / pilnvarotā persona | 83 | 0,3  % |
| Banka | 81 | 0,3  % |
| Fonds / pētniecības institūts | 18 | 0,1  % |
| Apdrošināšanas sabiedrība | 1 | 0,0  % |
| Privātkapitāla uzņēmums | 1 | 0,0  % |
| Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Krievijas ietekmes (nevis kontroles) gadījumā ES uzņēmumu var kontrolēt struktūra no jebkuras citas valsts. “Nav pieejams” gadījumi attiecas uz ES uzņēmumiem, kurus ietekmē Krievija, bet kuri nenorāda nevienu vairākuma akcionāru. |

Kontrolējošās struktūras veids (globālais faktiskais īpašnieks)

Uzņēmumu skaits

Daļa

Viena vai vairākas zināmas privātpersonas vai ģimenes

17 510

57,7  %

Nav pieejams

9 204

30,4  %

Korporatīvie uzņēmumi

2 931

9,7  %

Valsts iestādes, valstis, valdības

343

1,1  %

Finanšu uzņēmums

149

0,5  %

Kopieguldījumu un pensiju fonds / pilnvarotā struktūra / trasta fonds / pilnvarotā persona

83

0,3  %

Banka

81

0,3  %

Fonds / pētniecības institūts

18

0,1  %

Apdrošināšanas sabiedrība

1

0,0  %

Privātkapitāla uzņēmums

1

0,0  %

Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Krievijas ietekmes (nevis kontroles) gadījumā ES uzņēmumu var kontrolēt struktūra no jebkuras citas valsts. “Nav pieejams” gadījumi attiecas uz ES uzņēmumiem, kurus ietekmē Krievija, bet kuri nenorāda nevienu vairākuma akcionāru.

Krievijas valdības turētie aktīvi 79,9 % gadījumu ir “korporatīvajos uzņēmumos” (5), bet pārējos gadījumos — bankās vai citās finanšu iestādēs (2. tabula).

2. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus ietekmē vai kontrolē Krievijas valdība (sīkāki dati pēc kontrolētā ES uzņēmuma veida)

| ES uzņēmuma vienības veids | Uzņēmumu skaits | Daļa no kopapjoma (%) |
| --- | --- | --- |
| Korporatīvie uzņēmumi | 262 | 79,9 |
| Finanšu uzņēmums | 37 | 11,3 |
| Banka | 17 | 5,2 |
| Kopieguldījumu un pensiju fonds | 11 | 3,4 |
| Privātkapitāla uzņēmums | 1 | 0,3 |
| Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. |

ES uzņēmuma vienības veids

Uzņēmumu skaits

Daļa no kopapjoma (%)

Korporatīvie uzņēmumi

262

79,9

Finanšu uzņēmums

37

11,3

Banka

17

5,2

Kopieguldījumu un pensiju fonds

11

3,4

Privātkapitāla uzņēmums

1

0,3

Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā.

Nozares ar vislielāko Krievijas kontroles klātbūtni ir vairumtirdzniecība, nekustamais īpašums, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi, kā arī finanses un apdrošināšana. Nozares ar vislielāko Krievijas ietekmes klātbūtni ir ļoti salīdzināmas: vairumtirdzniecība, nekustamais īpašums, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi un ražošana (3. tabula).

3. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Krievija ietekmē vai kontrolē. Sīkāka informācija pa mērķa nozarēm, 2020. gads

| ES-27 |
| --- |
| | Kontrolē | Ietekmē | Kopā |
| Nozare | Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits | Daļas (*1) (%) | Uzņēmumu skaits |
| Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība | 137 | 137 | 62 | 274 |
| Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 19 | 15 | 28 | 34 |
| Ražošana | 904 | 883 | 56 | 1 787 |
| Elektroenerģija, gāze, ūdens tvaiks un gaisa kondicionēšana | 61 | 45 | 40 | 106 |
| Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana | 32 | 24 | 56 | 56 |
| Būvniecība | 744 | 621 | 50 | 1 365 |
| Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība | 4 530 | 3 607 | 63 | 8 137 |
| Transports un uzglabāšana | 666 | 417 | 51 | 1 083 |
| Izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi | 612 | 675 | 52 | 1 287 |
| Informācijas un komunikācijas pakalpojumi | 763 | 668 | 55 | 1 431 |
| Finanšu un apdrošināšanas darbības | 1 199 | 625 | 46 | 1 824 |
| Darbības ar nekustamo īpašumu | 2 714 | 2 470 | 70 | 5 184 |
| Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi | 1 721 | 1 272 | 60 | 2 993 |
| Administratīvie un palīgpakalpojumi | 886 | 746 | 55 | 1 632 |
| Valsts pārvalde un aizsardzība | 1 | 6 | 35 | 7 |
| Izglītība | 103 | 76 | 56 | 179 |
| Cilvēku veselība un sociālā aprūpe | 70 | 56 | 46 | 126 |
| Māksla, izklaide un atpūta | 160 | 170 | 50 | 330 |
| Citi pakalpojumi | 254 | 245 | 52 | 499 |
| Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Ja uzņēmumam ir vairāki Krievijas akcionāri, kam pieder mazākuma līdzdalība, tiek aprēķināta visu Krievijas akcionāru līdzdalības summa šajā uzņēmumā. |

ES-27

Kontrolē

Ietekmē

Kopā

Nozare

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits

Daļas (*1) (%)

Uzņēmumu skaits

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

137

137

62

274

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

19

15

28

34

Ražošana

904

883

56

1 787

Elektroenerģija, gāze, ūdens tvaiks un gaisa kondicionēšana

61

45

40

106

Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana

32

24

56

56

Būvniecība

744

621

50

1 365

Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība

4 530

3 607

63

8 137

Transports un uzglabāšana

666

417

51

1 083

Izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi

612

675

52

1 287

Informācijas un komunikācijas pakalpojumi

763

668

55

1 431

Finanšu un apdrošināšanas darbības

1 199

625

46

1 824

Darbības ar nekustamo īpašumu

2 714

2 470

70

5 184

Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi

1 721

1 272

60

2 993

Administratīvie un palīgpakalpojumi

886

746

55

1 632

Valsts pārvalde un aizsardzība

1

6

35

7

Izglītība

103

76

56

179

Cilvēku veselība un sociālā aprūpe

70

56

46

126

Māksla, izklaide un atpūta

160

170

50

330

Citi pakalpojumi

254

245

52

499

Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Ja uzņēmumam ir vairāki Krievijas akcionāri, kam pieder mazākuma līdzdalība, tiek aprēķināta visu Krievijas akcionāru līdzdalības summa šajā uzņēmumā.

1.2.   Baltkrievijas ieguldījumi ES

Balstoties uz 2020. gada datiem, Baltkrievijas privātpersonas un vienības kontrolē aptuveni 1 550 ES uzņēmumus, un tām ir potenciālas kontrolpaketes (6) citos 600 uzņēmumos un mazākuma līdzdalība 400 uzņēmumos (7). Līdzīgi Krievijas ieguldījumiem dažiem uzņēmumiem ir vairāki Baltkrievijas mazākuma akcionāri, kuriem kopā pieder vairāk nekā 50 % no kapitāla ES uzņēmumā. 63,2 % ES uzņēmumu, kas atrodas Baltkrievijas kontrolē vai ietekmē, aktīvi pieder fiziskai personai, 5,1 % — uzņēmumam un 0,4 % — valsts iestādei/valstij (4. tabula).

4. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Baltkrievija ietekmē vai kontrolē (sīkāki dati pēc kontrolējošās struktūras veida)

| Kontrolējošās struktūras (GUO) veids | Uzņēmumu skaits | Daļa |
| --- | --- | --- |
| Viena vai vairākas zināmas privātpersonas vai ģimenes | 1 687 | 63,18  % |
| Korporatīvie uzņēmumi | 135 | 5,06  % |
| Valsts iestādes, valstis, valdības | 11 | 0,41  % |
| Banka | 1 | 0,04  % |
| Kopieguldījumu un pensiju fonds / pilnvarotā struktūra / trasta fonds / pilnvarotā persona | 1 | 0,04  % |
| Finanšu uzņēmums | 1 | 0,04  % |
| Fonds / pētniecības institūts | 1 | 0,04  % |
| Nav pieejams | 833 | 31,20  % |
| Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Baltkrievijas ietekmes (nevis kontroles) gadījumā ES uzņēmumu var kontrolēt struktūra no jebkuras citas valsts. “Nav pieejams” gadījumi attiecas uz ES uzņēmumiem, kurus ietekmē Baltkrievija, bet kuri nenorāda nevienu vairākuma akcionāru. |

Kontrolējošās struktūras (GUO) veids

Uzņēmumu skaits

Daļa

Viena vai vairākas zināmas privātpersonas vai ģimenes

1 687

63,18  %

Korporatīvie uzņēmumi

135

5,06  %

Valsts iestādes, valstis, valdības

11

0,41  %

Banka

1

0,04  %

Kopieguldījumu un pensiju fonds / pilnvarotā struktūra / trasta fonds / pilnvarotā persona

1

0,04  %

Finanšu uzņēmums

1

0,04  %

Fonds / pētniecības institūts

1

0,04  %

Nav pieejams

833

31,20  %

Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Baltkrievijas ietekmes (nevis kontroles) gadījumā ES uzņēmumu var kontrolēt struktūra no jebkuras citas valsts. “Nav pieejams” gadījumi attiecas uz ES uzņēmumiem, kurus ietekmē Baltkrievija, bet kuri nenorāda nevienu vairākuma akcionāru.

Baltkrievijas valdības turētie aktīvi galvenokārt ir vairumtirdzniecībā, kā norādīts turpmāk 5. tabulā.

5. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus kontrolē Baltkrievijas valsts vai valsts iestāde (sīkāki dati pa kontrolētā uzņēmuma nozarēm)

| ES uzņēmuma darbības nozare | Uzņēmumu skaits | Kopējie aktīvi (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- |
| Automobiļu rezerves daļu un piederumu vairumtirdzniecība | 1 | 1,49 |
| Vairumtirdzniecība uz līguma pamata vai par atlīdzību | 1 | Nav pieejams |
| Degvielas, rūdu, metālu, rūpniecisko ķīmisko vielu tirdzniecības starpniecība | 1 | 2,80 |
| Lauksaimniecības mašīnu, iekārtu un to piederumu vairumtirdzniecība | 2 | 38,98 |
| Degvielas, cietā, šķidrā un gāzveida kurināmā un līdzīgu produktu vairumtirdzniecība | 2 | 26,14 |
| Ķīmisko vielu vairumtirdzniecība | 1 | 4,23 |
| Gaisa transports | 1 | Nav pieejams |
| Pasažieru aviopārvadājumi | 1 | 0,22 |
| Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. |

ES uzņēmuma darbības nozare

Uzņēmumu skaits

Kopējie aktīvi (miljonos EUR)

Automobiļu rezerves daļu un piederumu vairumtirdzniecība

1

1,49

Vairumtirdzniecība uz līguma pamata vai par atlīdzību

1

Nav pieejams

Degvielas, rūdu, metālu, rūpniecisko ķīmisko vielu tirdzniecības starpniecība

1

2,80

Lauksaimniecības mašīnu, iekārtu un to piederumu vairumtirdzniecība

2

38,98

Degvielas, cietā, šķidrā un gāzveida kurināmā un līdzīgu produktu vairumtirdzniecība

2

26,14

Ķīmisko vielu vairumtirdzniecība

1

4,23

Gaisa transports

1

Nav pieejams

Pasažieru aviopārvadājumi

1

0,22

Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā.

Nozares ar vislielāko Baltkrievijas kontroles klātbūtni ir vairumtirdzniecība, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi, transports un uzglabāšana, kā arī nekustamais īpašums. Nozares ar vislielāko Baltkrievijas ietekmes klātbūtni ir ļoti līdzīgas: vairumtirdzniecība, nekustamais īpašums, profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi un ražošana (6. tabula).

6. tabula

To ES-27 uzņēmumu skaits, kurus Baltkrievija ietekmē vai kontrolē. Sīkāka informācija pa mērķa nozarēm, 2020. gads

| | Kontrolē | Ietekmē | Kopā |
| --- | --- | --- | --- |
| Nozare | Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits | Daļas (*2) (%) | Uzņēmumu skaits |
| Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība | 7 | 10 | 48 | 17 |
| Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 1 | 0 | Nav pieejams | 1 |
| Ražošana | 73 | 100 | 51 | 173 |
| Elektroenerģija, gāze, ūdens tvaiks un gaisa kondicionēšana | 1 | 3 | 53 | 4 |
| Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana | 4 | 4 | 32 | 8 |
| Būvniecība | 107 | 76 | 54 | 183 |
| Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība | 568 | 377 | 60 | 945 |
| Transports un uzglabāšana | 122 | 91 | 61 | 213 |
| Izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi | 45 | 32 | 46 | 77 |
| Informācijas un komunikācijas pakalpojumi | 97 | 74 | 55 | 171 |
| Finanšu un apdrošināšanas darbības | 48 | 26 | 51 | 74 |
| Darbības ar nekustamo īpašumu | 109 | 108 | 53 | 217 |
| Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi | 141 | 116 | 47 | 257 |
| Administratīvie un palīgpakalpojumi | 73 | 41 | 55 | 114 |
| Izglītība | 7 | 4 | 75 | 11 |
| Cilvēku veselība un sociālā aprūpe | 5 | 7 | 32 | 12 |
| Māksla, izklaide un atpūta | 17 | 5 | 69 | 22 |
| Citi pakalpojumi | 22 | 22 | 54 | 44 |
| Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Ja uzņēmumam ir vairāki Baltkrievijas akcionāri, kam pieder mazākuma līdzdalība, tiek aprēķināta visu Baltkrievijas akcionāru līdzdalības summa šajā uzņēmumā. |

Kontrolē

Ietekmē

Kopā

Nozare

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits

Daļas (*2) (%)

Uzņēmumu skaits

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

7

10

48

17

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

1

0

Nav pieejams

1

Ražošana

73

100

51

173

Elektroenerģija, gāze, ūdens tvaiks un gaisa kondicionēšana

1

3

53

4

Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana

4

4

32

8

Būvniecība

107

76

54

183

Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība

568

377

60

945

Transports un uzglabāšana

122

91

61

213

Izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi

45

32

46

77

Informācijas un komunikācijas pakalpojumi

97

74

55

171

Finanšu un apdrošināšanas darbības

48

26

51

74

Darbības ar nekustamo īpašumu

109

108

53

217

Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi

141

116

47

257

Administratīvie un palīgpakalpojumi

73

41

55

114

Izglītība

7

4

75

11

Cilvēku veselība un sociālā aprūpe

5

7

32

12

Māksla, izklaide un atpūta

17

5

69

22

Citi pakalpojumi

22

22

54

44

Avots: JRC analīze, pamatojoties uz Bureau van Dijk datiem. Skaitļi balstīti uz 2020. gada bilanču datiem. Dati izgūti 2022. gada martā. Ja uzņēmumam ir vairāki Baltkrievijas akcionāri, kam pieder mazākuma līdzdalība, tiek aprēķināta visu Baltkrievijas akcionāru līdzdalības summa šajā uzņēmumā.

2.   Ierobežojošu pasākumu (sankciju) ietekme uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no Krievijas un Baltkrievijas un ES uzņēmumu pienācīga rūpība

ES ierobežojošos pasākumus cita starpā piemēro jebkurai personai Savienības teritorijā vai ārpus tās, kas ir kādas dalībvalsts valstspiederīgais, jebkurai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Savienības teritorijā vai ārpus tās, kas ir reģistrēta vai izveidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem, un jebkurai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai saistībā ar jebkādu darījumdarbību, ko pilnībā vai daļēji veic Savienībā.

ES ierobežojošie pasākumi var dažādos veidos ietekmēt ārvalstu tiešos ieguldījumus no Krievijas un Baltkrievijas. Šie pasākumi var būt individuālas iekļaušanu sarakstā vai nozaru pasākumu veidā.

Pret dažām Krievijas un Baltkrievijas personām un vienībām ir vērsti individuāli finansiāli ierobežojumi, kas ietver aktīvu iesaldēšanu un aizliegumu tieši vai netieši darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus minētajām sarakstā iekļautajām personām un vienībām.

Sarakstā iekļautās personas vai vienības nevar izmantot savus līdzekļus (t. i., jebkādi finanšu aktīvi un ieguvumi) un saimnieciskos resursus (jebkādi aktīvi), kas ir iesaldēti, un tām netiek darīti pieejami nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi. Tas nozīmē, ka ES iedzīvotāji un uzņēmumi nedrīkst veikt maksājumus vai piegādāt tām preces vai citus aktīvus. Faktiski saimnieciskus darījumus ar sarakstā iekļautām personām vai vienībām nevar likumīgi veikt, ja vien tiesību akti tos neatļauj izņēmuma kārtā.

Komisija uzskata, ka aktīvu iesaldēšana attiecas arī uz jebkuras sarakstā neiekļautas vienības aktīviem, kura sarakstā iekļautai personai vai vienībai pieder vai kuru tā kontrolē, ja vien nav iespējams pierādīt, ka sarakstā iekļautajai personai vai vienībai attiecīgie aktīvi faktiski nepieder vai tā šos aktīvus nekontrolē. Tāpat līdzekļus vai saimnieciskos resursus nevajadzētu darīt pieejamus sarakstā neiekļautai vienībai, kura pieder sarakstā iekļautai personai vai vienībai vai kuru tā kontrolē, ja vien nav iespējams pierādīt, ka līdzekļi vai saimnieciskie resursi faktiski nenonāks pie sarakstā iekļautās personas (8). Procentus un dividendes uzskata par “līdzekļiem”, kas jāiesaldē.

Turklāt bankas, kas reģistrētas vai izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem vai veic darījumdarbību ES, iesaldē maksājumus, kas saņemti no jebkuras sarakstā iekļautas personas vai vienības (uz kuru attiecas aktīvu iesaldēšana), kas uzskaitīta Padomes Regulas (ES) 269/2014 I pielikumā. Tas nozīmē, ka pārvedumi, kurus veikusi sarakstā iekļauta persona vai kurus veikusi sarakstā neiekļauta persona, bet kuri veikti ar sarakstā iekļautas bankas starpniecību (9), netiek noraidīti un līdzekļi netiek atdoti atpakaļ sūtītājam; drīzāk šie līdzekļi paliek iesaldēti ES bankā. Ir iespējams no valsts kompetentās iestādes sankciju jomā pieprasīt minēto līdzekļu atbrīvošanu, piemēram, saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 (10) par maksājumiem, kas sarakstā iekļautai personai vai vienībai jāveic saskaņā ar līgumu, kas noslēgts pirms iekļaušanas sarakstā.

Savienība ir pieņēmusi arī nozaru ierobežojošus pasākumus. Piemēram, dažas Krievijas un Baltkrievijas bankas ir atsaistītas no specializētiem finanšu ziņojumapmaiņas pakalpojumiem, jo īpaši SWIFT, kas ievērojami kavē to iespējas veikt starptautiskus maksājumus. Ierobežojošie pasākumi ir arī ierobežojuši finanšu plūsmu no Krievijas un Baltkrievijas uz ES, aizliedzot pieņemt jaunus noguldījumus, kas pārsniedz konkrētu vērtību, no Krievijas un Baltkrievijas valstspiederīgajiem vai rezidentiem un juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas iedibinātas Krievijā vai Baltkrievijā, ES centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem aizliedzot turēt Krievijas un Baltkrievijas klientu kontus, kā arī aizliedzot pārdot euro denominētus vērtspapīrus Krievijas vai Baltkrievijas klientiem. Turklāt ES operatoriem ir aizliegts sniegt finansējumu, t. sk. pašu kapitālu, trešo valstu operatoriem, kas darbojas enerģētikas nozarē Krievijā. Tas var netieši ietekmēt ārvalstu tiešos ieguldījumus ES atkarībā no iecerētā konkrētā finansēšanas mehānisma.

Turklāt kontrolētas tehnoloģijas (t. sk. zināšanu vai nemateriālu priekšmetu) nodošana ārvalstu personām ir nemateriālo tehnoloģiju nodošanas veids, ko dēvē arī par “nosacīto eksportu”. Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 833/2014 un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2006 un to turpmākajiem grozījumiem ir aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Krievijā un Baltkrievijā vai izmantošanai attiecīgi Krievijā un Baltkrievijā konkrētas preces un tehnoloģijas, uz kurām attiecas minētie pasākumi. Prasības attiecībā uz tehniskās palīdzības kontroli attiecina minēto kontroli arī uz ārvalstu valstspiederīgajiem ES. Tāpēc uzņēmumiem būtu jāierobežo Krievijas un Baltkrievijas darbinieku piekļuve šādām zināšanām vai tehnoloģijām, ja šādas zināšanas un tehnoloģijas tiktu izmantotas Krievijā vai Baltkrievijā.

ES uzņēmumiem ir aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir ierobežojumu apiešana. Visās situācijās ES uzņēmumiem un jo īpaši tiem, kuru ieinteresētās personas ir ar Krievijas vai Baltkrievijas valstspiederību, būtu jāveic pienācīga uzticamības pārbaude attiecībā uz saviem darījumdarbības partneriem un līdzekļu vai saimniecisko resursu galamērķi. Šīs procedūras var ietvert izvērtēšanu, riska novērtēšanu, daudzlīmeņu uzticamības pārbaudi un pastāvīgu uzraudzību.

3.   Krievijas un Baltkrievijas ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšana drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ saskaņā ar Regulā (ES) 2019/452 izklāstīto satvaru

Regulas (ES) 2019/452 (11) (“ĀTI izvērtēšanas regula”) piemērošanas joma attiecas uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no trešām valstīm, t. i., tiem ieguldījumiem, “kas izveido vai saglabā stabilas un tiešas saiknes starp ieguldītājiem no trešām valstīm, tostarp valsts subjektiem, un uzņēmumiem, kuri veic saimniecisku darbību kādā dalībvalstī” (12).

Turpretim šīs regulas darbības joma neattiecas uz gadījumiem, kas saistīti tikai ar viena vai vairāku tādu subjektu ieguldījumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā. Šādi darījumi varētu ietilpt dalībvalstu tiesību aktu par izvērtēšanu tvērumā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumus par tiesībām veikt uzņēmējdarbību un kapitāla aprites tiesībām. Jo īpaši Līgums ļauj dalībvalstīm saglabāt pasākumus, kas vajadzīgi sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības apsvērumu dēļ, vai pasākumus, kuru pamatā ir primāri vispārējo interešu apsvērumi, kas atzīti Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā. Dalībvalstu tiesības pieņemt šādus pasākumus, kas ierobežo kapitāla brīvu apriti, ir sīkāk izskaidrotas nākamajā iedaļā. Uzņēmuma, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, t. i. Eiropas Savienības uzņēmuma statuss, ņemot vērā LESD 54. pantu, ir balstīts uz juridiskās adreses, centrālās administrācijas vai galvenās darījumdarbības vietas atrašanās vietu, kā arī uz tiesību sistēmu, saskaņā ar kuru uzņēmums ir dibināts, nevis uz tās akcionāru valstspiederību. Šādu uzņēmumu ieguldījumi neietilpst ĀTI izvērtēšanas regulas tvērumā. ĀTI izvērtēšanas regulā ir paredzēts viens izņēmums no šā noteikuma: ES struktūru ieguldījumi var ietilpt tvērumā, ja uz tām attiecas pretapiešanas klauzula. Apiešana kā tāda šajā regulā nav definēta; tomēr tās 10. apsvērumā ir noteikts, ka pretapiešanas pasākumiem “būtu jāattiecas uz ieguldījumiem no Savienības, ko veic ar fiktīviem mehānismiem, kas nav saistīti ar ekonomisko realitāti un ar ko apiet izvērtēšanas mehānismus un izvērtēšanas lēmumus, ja ieguldītājs faktiski pieder kādai fiziskai personai vai uzņēmumam trešā valstī vai arī ieguldītājs atrodas to kontrolē”. Tādējādi ir svarīgi pārliecināties, vai ieguldītājs nav daļa no apiešanas shēmas, kas izveidota ar objektīvu rezultātu izvairīties no šīs regulas piemērošanas. Daži ārvalstu ieguldītāji, piemēram, īpaši norāda, ka tiešais ieguldītājs ir Eiropas pārvaldītājsabiedrība, kuru tie ir dibinājuši ierosinātā darījuma nolūkā. Šādu kārtību varētu izveidot likumīgu darījumdarbības iemeslu dēļ. Taču, pat ja nav pieejami pierādījumi par subjektīvu nodomu apiet šo regulu, ieguldītājuzņēmuma saimnieciskās darbības neesība un minētās kārtības objektīvā spēja izvairīties no regulā paredzētajiem noteikumiem ir pietiekams iemesls, lai izvirzītu pieņēmumu, ka šāda kārtība ir mākslīga. Visbiežāk sastopamais apiešanas piemērs 10. apsvēruma nozīmē ir gadījums, kad ārvalstu ieguldījumi Savienībā ir ievadīti, izmantojot ES bāzētu, tīru “čaulas jeb pastkastītes uzņēmumu”, kam nav ne tiešas, ne netiešas reālas saimnieciskas darbības, bet kas kalpo tikai kā juridisks instruments (13) ieguldījumu veikšanai. Noteikumu apiešana katrā gadījumā ir jākonstatē atsevišķi, ņemot vērā katra gadījuma īpašos apstākļus un pamatojoties uz attiecīgiem pierādījumiem.

ĀTI izvērtēšanas regulu piemēro visām ekonomikas nozarēm un uz to neattiecas nekādi sliekšņi. Nepieciešamība izvērtēt darījumu bieži vien nav atkarīga no paša darījuma vērtības. Regula pilnvaro dalībvalstis pārbaudīt ieguldījumus, kas ietilpst regulas piemērošanas jomā, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, un veikt pasākumus konkrētu risku novēršanai.

Termini “drošība” un “sabiedriskā kārtība” šajā regulā nav definēti. Tomēr šīs regulas 4. pantā ir noteikti faktori, kas ir jāņem vērā, nosakot, vai ĀTI varētu ietekmēt drošību un sabiedrisko kārtību. Šie faktori ietver ĀTI iespējamo ietekmi uz kritiski svarīgo infrastruktūru, kritiski svarīgām tehnoloģijām, kritiski svarīgu resursu piegādi, piekļuvi sensitīvai informācijai un mediju brīvību un plurālismu. Uz šo izvērtējumu attiecas arī ar ieguldītāju saistītie aspekti, piemēram, tas, vai ārvalstu ieguldītāju kontrolē valdība. Piemēram, nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis un Komisija var ņemt vērā to, vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē trešās valsts valdība, ieskaitot valsts struktūras vai bruņotos spēkus, tai skaitā izmantojot īpašumtiesību struktūru vai ievērojamu finansējumu; to, vai ārvalstu ieguldītājs jau ir bijis iesaistīts darbībās, kas ietekmē drošību vai sabiedrisko kārtību kādā dalībvalstī; vai to, vai pastāv nopietns risks, ka ārvalstu ieguldītājs iesaistīsies nelikumīgās vai noziedzīgās darbībās.

Dalībvalstīm ir uzticēta galīgā atbildība par pārbaudi un, ja nepieciešams, tādu pasākumu pieņemšanu, ar kuriem aizliedz ieguldījumus vai izvirza nosacījumus ieguldījumiem, kas ietilpst regulas piemērošanas jomā, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem. Komisija var adresēt atzinumus, ar ko iesaka konkrētas darbības dalībvalstij, kurā tiek veikti ieguldījumi, jo īpaši, ja pastāv risks, ka ieguldījumi ietekmē drošību vai sabiedrisko kārtību vairāk nekā vienā dalībvalstī vai ietekmē Savienības interešu projektus un programmas.

Pašreizējos apstākļos pastāv ievērojami paaugstināts risks, ka Krievijas un Baltkrievijas ieguldītāju, jo īpaši valdības kontrolētu vienību, ĀTI var apdraudēt drošību un sabiedrisko kārtību, jo Krievijas un Baltkrievijas valdībai var būt spēcīgāks stimuls iejaukties kritiski svarīgās darbībās ES un izmantot savu spēju šajā nolūkā kontrolēt vai vadīt Krievijas un Baltkrievijas ieguldītājus ES. Tāpēc šādi ĀTI būtu sistemātiski jākontrolē un rūpīgi jāpārbauda, lai konstatētu iespējamos draudus.

Lai gan izvērtēšanu dalībvalstis parasti veic pirms ĀTI darījuma pabeigšanas, ĀTI izvērtēšanas regula ļauj dalībvalstīm saglabāt mehānismus, kas paredz ĀTI darījuma izvērtēšanu pēc tā pabeigšanas. Ja dalībvalsts uzsāk ārvalstu tiešo ieguldījumu oficiālu pārbaudi, tiem piemēro sadarbības mehānismu neatkarīgi no tā, vai šie ĀTI ir plānoti vai jau ir pabeigti. Turklāt sadarbības mehānismu var uzsākt 15 mēnešu laikā pēc ieguldījumu pabeigšanas, ja ieguldījumi netiek izvērtēti valsts līmenī (14). Tas var notikt, ja dalībvalstij nav izvērtēšanas mehānisma vai ja dalībvalsts saglabā izvērtēšanas mehānismu, bet puses nav iesniegušas konkrēto ĀTI darījumu ex ante izvērtēšanai. Tā rezultātā dalībvalstī, kurā ir veikti ieguldījumi, var pieņemt mazināšanas pasākumus, tai skaitā nepieciešamos ietekmes mazināšanas pasākumus.

4.   Iespējamās darbības, lai ierobežotu ieguldījumus kapitāla brīvas aprites un uzņēmējdarbības veikšanas brīvības noteikumos paredzētajās robežās

LESD 63. pantā ir paredzēta kapitāla aprites brīvība ne tikai ES, bet arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Līdzīgi, LESD 49. pants aizsargā kādas dalībvalsts pilsoņu brīvību veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Abi noteikumi aizliedz jebkādus kapitāla aprites ierobežojumus, ja vien tiem nav leģitīmu sabiedriskās kārtības mērķu. Šādi mērķi Līgumā vai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā ir definēti kā primāri vispārējo interešu apsvērumi. Šādiem mērķiem nevajadzētu būt tīri ekonomiskiem (15).

Dalībvalstis var izvērtēt ieguldījumus, kas neietilpst Regulas (ES) 2019/452 piemērošanas jomā, t. i., portfeļieguldījumi vai ES iekšējie tiešie ieguldījumi, piemēram, tādi, ko pilnībā kontrolē Krievijas vai Baltkrievijas vienības, ar nosacījumu, ka šāda izvērtēšana tiek veikta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un jo īpaši Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti un uzņēmējdarbības veikšanas brīvību. Portfeļieguldījumi, kas nepiešķir ieguldītājam efektīvu ietekmi uz vadību un kontroli pār uzņēmumu, atkarībā no apstākļiem var būt nozīmīgi arī sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības ziņā.

Dalībvalstis var atsaukties uz sabiedriskās kārtības un sabiedriskās drošības apsvērumiem (kā izklāstīts LESD 65. panta 1. punkta b) apakšpunktā), lai ierobežotu ieguldījumus tikai tad, ja pastāv patiesi un pietiekami nopietni draudi sabiedrības pamatinteresēm (16) un ja mazāk ierobežojoši pasākumi nav pietiekami, lai novērstu šādus draudus.

Tiesa precizēja, ka sabiedriskās drošības jēdziens saskaņā ar LESD 65. panta 1. punkta b) apakšpunktu attiecas gan uz valsts iekšējo, gan ārējo drošību (17). Kapitāla aprites ierobežojumus var piemērot arī, lai novērstu draudus finanšu stabilitātei (18).

Analizējot pamatojumu un proporcionalitāti, kapitāla aprites ierobežojumus uz trešām valstīm un no tām var balstīt uz atšķirīgiem apsvērumiem salīdzinājumā ar ierobežojumiem kapitāla apritei ES iekšienē (19). Līdz ar to saskaņā ar Līgumu papildu iemesli, kas pamato ierobežojumu, var būt pieņemami attiecībā uz ierobežojumiem darījumiem, kuros iesaistīta trešā valsts.

5.   Atbilstība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumiem

Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt pilnīgu atbilstību ES Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas (NILLND) (20) prasībām, lai novērstu ES finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu, t. sk. saistībā ar klientu uzticamības pārbaudi un starptautisko sadarbību. Turklāt, lai nodrošinātu sankciju efektīvu piemērošanu, ir nepieciešama juridisko personu un juridisko veidojumu faktisko īpašnieku efektīva pārredzamība, kā paredzēts NILLND.

Šajā kontekstā tas kļūst vēl jo svarīgāk, lai uzlabotu aizdomīgu darījumu un aktivitāšu atklāšanu un novērstu nepilnības, ko noziedznieki izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, izmantojot finanšu sistēmu. Tas atbilst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību aktu paketei, ko Komisija pieņēma 2021. gada jūlijā.

6.   Sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm sankciju jomā, izvērtēšanas iestādēm un attīstību veicinošām bankām un iestādēm, kā arī attiecīgajām starptautiskajām finanšu iestādēm

Dalībvalstu izvērtēšanas iestādēm un valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm (VAVBI), kā arī starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI), kuru akcionāres ir dalībvalstis, būtu jāapmainās ar informāciju un jāuztur cieša sadarbība (ar to ministriju vai struktūru starpniecību, no kurām šīs iestādes ir atkarīgas, un/vai to pārvaldības struktūru starpniecību), lai identificētu ĀTI, jo īpaši no Krievijas un Baltkrievijas, kas varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību minētajā dalībvalstī. Dalībvalstu izvērtēšanas iestādes tiek aicinātas palielināt informētību par faktoriem, kurus var ņemt vērā, lai noteiktu, vai ĀTI varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību.

Ciešas sadarbības nodrošināšana starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm sankciju jomā, izvērtēšanas iestādēm, VAVBI un SFI, kuru akcionāres ir dalībvalstis, tostarp Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, palīdzēs aizsargāt Savienības drošību un sabiedrisko kārtību un veicinās sankciju pilnīgu ievērošanu darbībās, ko atbalsta iepriekš minētās publiskās ieguldījumu struktūras.

---

(1)  Šajā analīzē termins “aktīvi” attiecas uz jebkuru Eiropas Savienībā reģistrētu uzņēmumu, ko kontrolē/ietekmē Krievijas vai Baltkrievijas ieguldītājs.

(2)  ES uzņēmumu skaits ir aptuveni 23 miljoni (jaunākais pieejamais 2018. gads, Eurostat business demography).

(3)  Tas attiecas uz vairākiem Krievijas akcionāriem, kuru kopējā līdzdalība pārsniedz 50 %, bet nevienai personai atsevišķi nepieder līdzdalība virs 50 %.

(4)  Mēs novērojam vēl 2 000 uzņēmumus, attiecībā uz kuriem ziņots, ka tiem ir nekontrolējošs Krievijas akcionārs, un attiecībā uz kuriem nav ziņots par līdzdalības apjomu.

(5)  Šajā kategorijā ietilpst visi uzņēmumi, kas nav ne bankas, ne finanšu sabiedrības, ne apdrošināšanas sabiedrības.

(*1)  Tabulā norādītie skaitļi ir vidējā līdzdalība uzņēmumos katrā nozarē. Konservatīvā pieejā mēs ņemam vērā tikai līdzdalību pirmajā īpašumtiesību līmenī (tiešā līdzdalība), neņemot vērā augstāka līmeņa līdzdalību, t. i., akcionāru akcionārus.

(6)  Tas attiecas uz vairākiem Baltkrievijas akcionāriem, kuru kopējā līdzdalība pārsniedz 50 %, bet nevienai personai atsevišķi nepieder līdzdalība virs 50 %.

(7)  Mēs novērojam vēl 100 uzņēmumus, attiecībā uz kuriem ziņots, ka tiem ir nekontrolējošs Baltkrievijas akcionārs, un attiecībā uz kuriem nav ziņots par līdzdalības apjomu.

(*2)  Tabulā norādītie skaitļi ir vidējā līdzdalība uzņēmumos katrā nozarē. Konservatīvā pieejā mēs ņemam vērā tikai līdzdalību pirmajā īpašumtiesību līmenī (tiešā līdzdalība), neņemot vērā augstāka līmeņa līdzdalību, t. i., akcionāru akcionārus.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10)  Padomes Regula (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).

(12)  Skatīt ĀTI izvērtēšanas regulas 9. apsvērumu.

(13)  Lai risinātu jautājumu par “čaulas sabiedrībām” ES, Komisija 2021. gada 22. decembrī nāca klajā ar priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus ar mērķi novērst čaulas vienību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām un groza Direktīvu 2011/16/ES (COM(2021) 565 final). Dalībvalstis var iedvesmoties no pārredzamības standartiem, kas priekšlikumā noteikti attiecībā uz čaulas sabiedrību izmantošanu, piemēram, ienākumiem, darbiniekiem un telpām.

(14)  Praksē par jau (2022. gada martā) pabeigtiem ārvalstu ieguldījumiem varētu sniegt dalībvalstu ex post komentārus vai Komisijas atzinumus līdz 2023. gada jūnijam (15 mēnešus pēc ieguldījumu pabeigšanas).

(15)  Lieta C-463/00, Komisija/Spānija, ECLI:EU:C:2003:272, 35. punkts.

(16)  Skatīt lietu C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, 17. punkts, un lietu C-503/99, Komisija/Beļģija, ECLI:EU:C:2002:328, 47. punkts, lietu C-463/00, Komisija/Spānija, ECLI:EU:C:2003:272, 72. punkts.

(17)  Lieta T-315/01, Kadi/Padome un Komisija, ECLI:EU:T:2005:332, 110. punkts.

(18)  Skatīt Komisijas 2015. gada 29. jūnija paziņojums par Grieķijas iestāžu noteikto kapitāla kontroli, kas pieejams tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/STATEMENT_15_5271.

(19)  Lieta C-446/04, Test claimants in FII Group litigation, ECLI:EU:C:2006:774, 171. punkts.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

---