# Eiropas Savienības C 152/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 152 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 6. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 152

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 6. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 565. plenārsesija - INTERACTIO, 8.12.2021.-9.12.2021. |
| 2022/C 152/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitālās pārkārtošanās iespējas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un tās sniegtās priekšrocības patērētājiem Eiropā (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2022/C 152/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu IKP alternatīvas – sekmīgas atveseļošanas un ilgtspējīgas un noturīgas ES ekonomikas ķīla (pašiniciatīvas atzinums) | 7 |
| 2022/C 152/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uzņēmumu ienākuma nodokļu nozīme korporatīvajā pārvaldībā (pašiniciatīvas atzinums) | 13 |
| 2022/C 152/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Brīvprātīgie – pilsoņi, kas veido Eiropas nākotni (pašiniciatīvas atzinums) | 19 |
| 2022/C 152/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus (pašiniciatīvas atzinums) | 27 |
| 2022/C 152/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nestandarta nodarbinātības un platformu kooperatīvi rūpniecības digitālajā pārveidē (pašiniciatīvas atzinums) | 38 |
| 2022/C 152/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā resursietilpīgas un energoietilpīgas nozares var izmantot ES atveseļošanas plānu, lai īstenotu sociāli pieņemamu pārkārtošanos virzībā uz dekarbonizāciju un digitalizāciju (pašiniciatīvas atzinums) | 44 |
| 2022/C 152/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Strukturālo un nozaru pārmaiņu prognozēšana un rūpniecības kultūru pārveidošana – virzība uz jaunu atveseļošanās perspektīvu un noturības līmeni dažādās Eiropas daļās (pašiniciatīvas atzinums) | 50 |
| 2022/C 152/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Spēcīga, uz kopīgām demokrātijas un tiesiskuma vērtībām balstīta transatlantiskā partnerība – neaizstājams globālu problēmu risināšanas un starptautiskās kārtības saglabāšanas elements (pašiniciatīvas atzinums) | 56 |
| 2022/C 152/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pārtikas uzņēmumu stratēģiju un darbības saskaņošana ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem ilgtspējīgai atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas (pašiniciatīvas atzinums) | 63 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 565. plenārsesija - INTERACTIO, 8.12.2021.-9.12.2021.

INTERACTIO

2022/C 152/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitālās pārkārtošanās iespējas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un tās sniegtās priekšrocības patērētājiem Eiropā (pašiniciatīvas atzinums)

1

2022/C 152/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu IKP alternatīvas – sekmīgas atveseļošanas un ilgtspējīgas un noturīgas ES ekonomikas ķīla (pašiniciatīvas atzinums)

7

2022/C 152/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uzņēmumu ienākuma nodokļu nozīme korporatīvajā pārvaldībā (pašiniciatīvas atzinums)

13

2022/C 152/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Brīvprātīgie – pilsoņi, kas veido Eiropas nākotni (pašiniciatīvas atzinums)

19

2022/C 152/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus (pašiniciatīvas atzinums)

27

2022/C 152/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nestandarta nodarbinātības un platformu kooperatīvi rūpniecības digitālajā pārveidē (pašiniciatīvas atzinums)

38

2022/C 152/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā resursietilpīgas un energoietilpīgas nozares var izmantot ES atveseļošanas plānu, lai īstenotu sociāli pieņemamu pārkārtošanos virzībā uz dekarbonizāciju un digitalizāciju (pašiniciatīvas atzinums)

44

2022/C 152/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Strukturālo un nozaru pārmaiņu prognozēšana un rūpniecības kultūru pārveidošana – virzība uz jaunu atveseļošanās perspektīvu un noturības līmeni dažādās Eiropas daļās (pašiniciatīvas atzinums)

50

2022/C 152/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Spēcīga, uz kopīgām demokrātijas un tiesiskuma vērtībām balstīta transatlantiskā partnerība – neaizstājams globālu problēmu risināšanas un starptautiskās kārtības saglabāšanas elements (pašiniciatīvas atzinums)

56

2022/C 152/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pārtikas uzņēmumu stratēģiju un darbības saskaņošana ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem ilgtspējīgai atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas (pašiniciatīvas atzinums)

63

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 565. plenārsesija - INTERACTIO, 8.12.2021.-9.12.2021. |
| 2022/C 152/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas Komisijas norādījumi par izvērstā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi(COM(2021) 262 final) | 72 |
| 2022/C 152/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 2020. gada ziņojums par konkurences politiku(COM(2021) 373 final) | 77 |
| 2022/C 152/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)) | 82 |
| 2022/C 152/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un prasību atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)) | 85 |
| 2022/C 152/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD)), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (pārstrādāta redakcija)(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)) | 89 |
| 2022/C 152/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija(COM(2021) 390 final) | 97 |
| 2022/C 152/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas zaļajām obligācijām(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) | 105 |
| 2022/C 152/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām(COM(2021) 665 – 2021/0343 (COD)) | 111 |
| 2022/C 152/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reģionu komitejai Agrīnās no Covid-19 pandēmijas gūtās atziņas(COM(2021) 380 final) | 116 |
| 2022/C 152/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) | 122 |
| 2022/C 152/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)) | 127 |
| 2022/C 152/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)) | 134 |
| 2022/C 152/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģisks izvēršanas plāns attiecībā uz papildu darbību kopumu nolūkā atbalstīt alternatīvo degvielu infrastruktūras ātru ieviešanu(COM(2021) 560 final) | 138 |
| 2022/C 152/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)) | 145 |
| 2022/C 152/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz aviācijas devumu Savienības visas tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un globālā tirgus pasākuma pienācīgu īstenošanu(COM(2021) 552 final) | 152 |
| 2022/C 152/26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD)) | 158 |
| 2022/C 152/27 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasākumiem, kas vērsti pret pārvadātājiem, kuri sekmē cilvēku tirdzniecību vai migrantu kontrabandu saistībā ar nelikumīgu ieceļošanu Eiropas Savienības teritorijā vai iesaistās šajās darbībās(COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)) | 166 |
| 2022/C 152/28 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam(COM(2021) 572 final) | 169 |
| 2022/C 152/29 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)) | 175 |
| 2022/C 152/30 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)) | 181 |
| 2022/C 152/31 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības(COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD)) | 189 |
| 2022/C 152/32 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz darbības jomu, izpildes noteikumu vienkāršošanu, dalībvalstu 2030. gada mērķrādītāju noteikšanu un apņemšanos zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā līdz 2035. gadam kopīgi panākt klimatneitralitāti groza Regulu (ES) 2018/841 un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999(COM(2021) 554 final) | 192 |
| 2022/C 152/33 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)) | 197 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 565. plenārsesija - INTERACTIO, 8.12.2021.-9.12.2021.

INTERACTIO

2022/C 152/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas Komisijas norādījumi par izvērstā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi(COM(2021) 262 final)

(COM(2021) 262 final)

72

2022/C 152/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 2020. gada ziņojums par konkurences politiku(COM(2021) 373 final)

(COM(2021) 373 final)

77

2022/C 152/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD))

(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD))

82

2022/C 152/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un prasību atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD))

in vitro

(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD))

85

2022/C 152/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD)), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (pārstrādāta redakcija)(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

89

2022/C 152/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija(COM(2021) 390 final)

(COM(2021) 390 final)

97

2022/C 152/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas zaļajām obligācijām(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))

(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))

105

2022/C 152/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām(COM(2021) 665 – 2021/0343 (COD))

(COM(2021) 665 – 2021/0343 (COD))

111

2022/C 152/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reģionu komitejai Agrīnās no Covid-19 pandēmijas gūtās atziņas(COM(2021) 380 final)

(COM(2021) 380 final)

116

2022/C 152/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD))

(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD))

122

2022/C 152/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD))

(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD))

127

2022/C 152/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD))

(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD))

134

2022/C 152/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģisks izvēršanas plāns attiecībā uz papildu darbību kopumu nolūkā atbalstīt alternatīvo degvielu infrastruktūras ātru ieviešanu(COM(2021) 560 final)

(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD))

(COM(2021) 560 final)

138

2022/C 152/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD))

(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD))

145

2022/C 152/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz aviācijas devumu Savienības visas tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un globālā tirgus pasākuma pienācīgu īstenošanu(COM(2021) 552 final)

(COM(2021) 552 final)

152

2022/C 152/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

158

2022/C 152/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasākumiem, kas vērsti pret pārvadātājiem, kuri sekmē cilvēku tirdzniecību vai migrantu kontrabandu saistībā ar nelikumīgu ieceļošanu Eiropas Savienības teritorijā vai iesaistās šajās darbībās(COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD))

(COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD))

166

2022/C 152/28

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam(COM(2021) 572 final)

(COM(2021) 572 final)

169

2022/C 152/29

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))

(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD))

(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))

175

2022/C 152/30

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD))

(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD))

181

2022/C 152/31

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības(COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD))

(COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD))

189

2022/C 152/32

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz darbības jomu, izpildes noteikumu vienkāršošanu, dalībvalstu 2030. gada mērķrādītāju noteikšanu un apņemšanos zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā līdz 2035. gadam kopīgi panākt klimatneitralitāti groza Regulu (ES) 2018/841 un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999(COM(2021) 554 final)

(COM(2021) 554 final)

192

2022/C 152/33

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

197

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 565. plenārsesija - INTERACTIO, 8.12.2021.-9.12.2021.

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālās pārkārtošanās iespējas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un tās sniegtās priekšrocības patērētājiem Eiropā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/01)

| Ziņotājs: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Felipe MEDINA MARTÍN

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 190/1/4 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

190/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas nesen iesniegtajā pārskatītajā Eiropas industriālajā stratēģijā mazumtirdzniecības nozare tiek uzskatīta par stratēģisku ekosistēmu Eiropas ekonomikas atveseļošanai. EESK uzskata, ka ekosistēmas pieeja ir piemērots satvars, kas atspoguļo, no vienas puses, sarežģītās saiknes starp vienotā tirgus nozarēm un uzņēmumiem attiecīgajās vērtības radīšanas ķēdēs un, no otras puses, nepieciešamību tos atbalstīt, lai tie sekmīgi veiktu digitālo un uz ilgtspēju vērsto pārkārtošanos un dotu ieguldījumu atveseļošanas stratēģijā. EESK norāda, cik svarīgas, daudzveidīgas un plašas ir mazumtirdzniecības uzņēmumu iniciatīvas ar mērķi atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos, veicot ieguldījumus jaunās tehnoloģijās, lai reaģētu uz patērētāju jaunajām prasībām un apmierinātu viņu vajadzības. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas mazumtirdzniecības nozarē, kas ir lielākais privātais darba devējs Eiropā, notiek digitālā pārkārtošanās, kuru ievērojami paātrināja Covid-19 pandēmija. Digitālā pārkārtošanās būtiski maina mazumtirdzniecības uzņēmējdarbības modeļus, kā arī mijiedarbību ar klientiem, un veiksmīgākie uzņēmumi tiešsaistes un bezsaistes vidi sekmīgi integrē multikanālos. EESK konstatējusi, ka divām trešdaļām mazumtirgotāju pirms Covid-19 nebija tiešsaistes darījumu un ka pandēmija atklāja, cik svarīga daudzu uzņēmumu – it īpaši, bet ne tikai MVU – turpmākai pastāvēšanai ir multikanālu stratēģija. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzsver, ka viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras mazumtirdzniecības nozare, ir vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums ar trešo valstu tirgotājiem tiešsaistē; tas rada negodīgu konkurenci ES tirgotājiem, kuri ievēro ES noteikumus, kas prasa, lai patērētājiem pārdotie produkti būtu droši un tiktu ievērotas patērētāju tiesības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK piekrīt, ka mazumtirdzniecības nozarei Eiropā ir vajadzīga stabila un vērienīga digitālā politika, lai izmantotu digitālās inovācijas sniegtās iespējas Eiropas konkurētspējas uzlabošanai. Zaļā pārkārtošanās mazumtirdzniecības nozarei sniedz iespēju palīdzēt patērētājiem tajā pašā laikā pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus saistībā ar patēriņu. EESK uzsver, ka reāls vienotais tirgus un efektīvs un iedarbīgs pārrobežu regulējums dos mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozarēm iespēju reaģēt uz patērētāju prasībām un konkurēt globālās konkurences apstākļos un digitālākā vidē. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalsta ES mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozaru sociālo partneru publicētajā Eiropas Tirdzniecības paktā iekļauto kopīgo paziņojumu, ko tie sagatavojuši, lai palīdzētu uzlabot nozares izturētspēju ilgtermiņā, ieviešot mērķtiecīgus atbalsta pasākumus un paātrinot digitālo un zaļo pārkārtošanos, un atzīst mazumtirdzniecības veikalu nozīmi pilsētu centru un lauku kopienu dzīvotspējas uzturēšanā. EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt veidus, kā, balstoties uz atveseļošanas plāniem, izveidot integrētu atveseļošanas un industriālo stratēģiju, kas atspoguļotu pakalpojumu un ražošanas savstarpēji pastiprinošo lomu ES ekonomikas izaugsmes un efektīvas darbības veicināšanā un mazumtirdzniecības digitalizācijas atbalstīšanā, kurā īpaša vērība tiek pievērsta MVU. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis pārveidot nodarbinātības un prasmju atbalsta pasākumus un veikt ieguldījumus nākotnes mazumtirdzniecības darbinieku prasmju kopumos, uzlabojot profesionālo un izglītības apmācību, atbalstu sociālās ekonomikas sektoram un individuālos mācību kontus, kas pielāgoti jaunām darbvietām, atbalstot uzņēmumus tā, lai tie varētu saglabāt lielu daļu darbaspēka, jo tie apmācīti izmantot digitālās tehnoloģijas; pārkvalificēšanās var citiem dot iespēju piekļūt darba iespējām citās nozarēs. EESK piekrīt viedoklim, ka mākslīgais intelekts un robotika paplašinās un pastiprinās ekonomikas digitalizācijas ietekmi uz darba tirgiem un ka tas var veicināt ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Ievads

| 2.1. | Mazumtirdzniecības nozare, kas aptver mazumtirdzniecības veikalus (uzņēmumu darījumi ar patērētājiem) un vairumtirdzniecības uzņēmumus (uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem), ir lielākais privātais darba devējs Eiropā, nodrošinot vienu no katrām septiņām darbvietām un viena no katriem četriem Eiropas uzņēmumiem darbību. Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji ir saikne starp ražotājiem un 450 miljoniem patērētāju Eiropas Savienībā (ES). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mazumtirdzniecība ir uz patērētāju pieprasījumu balstīta nozare. Tā ir daudzveidīga tiešsaistes un fizisko veikalu nozare, kas patērētājiem tirgo pārtikas un nepārtikas preces un ātri kļūst par multikanālu uzņēmējdarbības modeli patērētājiem. 99 % uzņēmumu šajā nozarē ir MVU, kuri cenšas atrast savu vietu vienotajā tirgū, izdzīvot tirgū, kur valda asa konkurence, piedāvāt elastību inovācijai un eksperimentiem un darīt to, ko tie spēj vislabāk – apkalpot klientus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eiropas mazumtirdzniecības nozarē notiek digitālā pārkārtošanās. To strauji paātrināja Covid-19 pandēmija. Neskaitāmiem patērētājiem nācās iegādāties nepārtikas preces tiešsaistē, jo veikali bija slēgti. Pārtikas veikaliem bieži izdevās palikt atvērtiem, taču tie bija pakļauti stingriem ierobežojumiem, kas rada augstas izmaksas, jo ir nepieciešams nodrošināt patērētāju un darbinieku drošību. Daudziem mazumtirgotājiem, kuriem iepriekš nebija tiešsaistes interneta veikala, nācās sākt savu produktu piedāvāšanu tiešsaistē, lai varētu atkal sasniegt klientus pārvietošanās ierobežojumu laikā. Bieži vien tiešsaistes tirdzniecības vietas bija vienīgais veids, kā MVU ātri pāriet tiešsaistē, un paredzams, ka tuvākajā nākotnē šī tendence kļūs vēl izteiktāka. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zaļā pārkārtošanās vienlaikus ir iespēja mazumtirdzniecībai, jo tā paver nozarei iespēju pārdomāt uzņēmējdarbības modeļus, piedāvāt alternatīvus produktus un atbalstīt un virzīt cilvēkus ilgtspējīgāka dzīvesveida virzienā. Zaļā pārkārtošanās gan reaģē uz pārmaiņām sabiedrības, gan izraisa tās. Līdz ar patērētāju un regulatoru augošo pieprasījumu pēc ilgtspējīgākām alternatīvām zaļā pārkārtošanās ir iespēja pārdomāt veidu, kādā sabiedrība rada, ražo, tirgo, izmanto un izmet produktus. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Digitālā pārkārtošanās

| 3.1. | Digitālā pārkārtošanās būtiski maina mazumtirdzniecības uzņēmējdarbības modeļus – tā maina mijiedarbību ar klientiem, mārketingu, pašu piegādes ķēdi, tajā plūstošo informāciju un daudz ko citu. Nozare tradicionāli ir produktu tālākpārdevēja, taču tā arvien vairāk ietver dažādus atbalsta pakalpojumus saistībā ar tālākpārdošanu un kļūst par vienu no vadošajiem datu ģenerētājiem un apstrādātājiem un par svarīgu mākslīgā intelekta izmantotāju. Tas ir būtiski, lai reaģētu uz patērētāju pieprasījumu un sniegtu atbilstošākus individualizētus piedāvājumus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai gan daudzi joprojām runā par tiešsaistes un bezsaistes pārdošanas kanāliem, visveiksmīgākie uzņēmumi nemitīgi integrē tiešsaistes un bezsaistes vidi multikanālos, tādējādi piedāvājot patērētājiem vienu pieredzi. Tas veicina lielāku konkurenci starp dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem un nodrošina lielāku izvēli un pārredzamību patērētājiem, darbvietas un izaugsmi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Viena no lielākajām problēmām ir tā, ka tiešsaistē nav radīti vienlīdzīgi apstākļi konkurencei ar trešo valstu tirgotājiem. Daži no šiem jautājumiem jau tiek risināti ar dažādām Komisijas iniciatīvām. Medijos regulāri izskan ziņas, ka Eiropas Savienībā neražoti produkti, ko tiešsaistē pārdod trešo valstu tirgotāji, neatbilst ES noteikumiem vai pat ir nedroši vai bīstami. Tas rada negodīgu konkurenci ES tirgotājiem, kuri ievēro ES noteikumus, kas paredz, ka patērētājiem pārdotajiem produktiem jābūt drošiem un ka ir jāievēro patērētāju tiesības. Problēmu saasina nespēja veikt tirgus uzraudzību un muitas kontroli, kā arī augstas atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kas rodas likumam pakļāvīgiem tirgotājiem. Patērētājiem ir grūti pretoties zemāku cenu kārdinājumam. Viens no 2020. gadā veiktiem pētījumiem liecina, ka gandrīz 70 % ES dzīvojošo patērētāju, kas pērk pārrobežu produktus, ir iegādājušies Ķīnas tirgotus produktus – šis rādītājs 2014. gadā bija aptuveni 15 % (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji ievieš jauninājumus, pielāgojas un eksperimentē, lai izmēģinātu jaunus produktus, pakalpojumus un uzņēmējdarbības modeļus un apmierinātu klientu pieprasījumu. Vairāk nekā divi no trim mazumtirgotājiem pirms Covid-19 neveica darbības tiešsaistē, un pandēmijā pārliecinājāmies par to, cik svarīgi daudzu uzņēmumu – it īpaši, bet ne tikai mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības MVU – turpmākajai pastāvēšanai ir multikanāli. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Digitālā inovācija uzlabo Eiropas konkurētspēju pasaulē. Katrs otrais patērētājs Eiropā jau iepērkas tiešsaistē, izdevumiem sasniedzot 424 miljardus euro gadā (2), taču pirkumu īpatsvars tiešsaistē ievērojami atšķiras atkarībā no produkta veida; pašlaik tikai 15 % klientu iepērkas pāri robežām un tikai 7 % MVU nodarbojas ar pārrobežu tirdzniecību. Eiropā ir vajadzīga stingra un vērienīga digitālā politika šajā nozarē, lai izmantotu esošās iespējas un nodrošinātu, ka procesā tiek iesaistīti visi uzņēmumi, ka tiek uzlaboti to darba ņēmēju darba nosacījumi un ka patērētāji saskata skaidru ieguvumu no mazumtirdzniecības digitalizācijas procesa visā Eiropā, saglabājot augstu patērētāju aizsardzības līmeni visos pārdošanas kanālos. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Zaļā pārkārtošanās

| 4.1. | Covid-19 krīzes dēļ pieauga patērētāju pieprasījums pēc ilgtspējīgiem produktiem un uzņēmējdarbības veidiem. Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji darbojās kā būtiska saskarne ar galapatērētājiem, un tiem bija nozīmīga loma ilgtspējīgāku, reciklējamu un/vai atkārtoti lietojamu produktu un iepakojuma pieprasījuma prognozēšanā un veicināšanā. Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji daudzus gadus aktīvi veicināja ilgtspējīgu patēriņu un samazināja CO2 emisijas savā darbībā un piegādes ķēdēs. Taču tie saskārās ar grūtībām, virzot šo pāreju nozarē, kurā ir augstas pastāvīgās izmaksas un zemi peļņas procenti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mazumtirdzniecības nozare sniedz ievērojamu ieguldījumu atkritumu savākšanā un reciklēšanā. Paplašinātās ražotāja atbildības sistēmas ir balstītas uz noteiktas atkritumu plūsmas apjomu, ko uzņēmums laiž tirgū, kurā tas darbojas. Šī atbildība nav tik skaidra, ja tirgotāji, kas nav fiziski klātesoši Eiropas Savienībā, ieved produktus ES tirgū vai ja patērētāji tos importē tieši. Šajos gadījumos produktu atkritumus, kas nonāk atkritumu plūsmā, reciklē vai aizvāc uz Eiropas mazumtirgotāju rēķina. Tas attiecas arī uz atkritumiem, ko radījuši trešo valstu operatori, kuri nemaksā neko. Ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp EEIA (elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu) shēmām un tiešsaistes tirgotājiem, kas reģistrēti ārpus Eiropas Savienības, kā arī pasākumi ar mērķi informēt šos uzņēmumus par to pienākumiem saskaņā ar paplašinātas ražotāja atbildības shēmām. Patērētāju informētībai par reciklēšanas procesiem un izmaksām arī ir izšķiroša nozīme, lai uzlabotu tiešsaistes pirkumu ietekmes pārredzamību. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Prasmes

| 5.1. | EESK atbalsta mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozares sociālo partneru – UNI-Europa un EuroCommerce – kopīgo 8. aprīļa paziņojumu, kurā (3) pausts atbalsts Eiropas Tirdzniecības paktam. Paziņojumā uzsvērta Covid-19 krīzes bezprecedenta ietekme uz mazumtirgotāju un vairumtirgotāju dzīvotspēju un to darbaspēka noturību. Sociālās partnerības tradīcija un pielāgota darba režīma izplatība šajā nozarē, bieži ar koplīgumu palīdzību, deva uzņēmumiem iespēju efektīvi tikt galā ar pēkšņo un radikālo pielāgošanos jaunajai situācijai. Sociālie partneri ierosināja Eiropas Tirdzniecības paktu ES un valstu iestādēm, lai palīdzētu nozarei uzlabot tās ilgtermiņa noturību, izmantojot mērķtiecīgus atbalsta pasākumus un paātrinot digitālo un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Nesen publicētajā McKinsey Global Institute ziņojumā (4) norādīts, ka Covid-19 un automatizācija kopā apdraud vairāk nekā piecus miljonus darbvietu mazumtirdzniecībā un vairumtirdzniecībā. Tas varētu ietekmēt daudzas nodarbinātās sievietes un jauniešus. Līdztekus ekonomikas stabilizēšanai Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāiegulda līdzekļi šo darbinieku prasmju kopumos, piemēram, uzlabojot profesionālo izglītību un apmācību, individuālos mācību kontus un pārkvalificēšanu. Mērķtiecīga kvalifikācijas celšana, apmācot darba ņēmējus digitālo tehnoloģiju izmantošanā, dos nozarei iespēju saglabāt lielāku darbaspēka daļu, savukārt pārkvalificēšanās varētu citiem pavērt darba iespējas citās nozarēs. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tāpēc ir jāpārveido ES nodarbinātības un prasmju atbalsta pasākumi, lai nodrošinātu vieglu un ātru piekļuvi finansējumam šīs nozares pārstrukturēšanai un apmierinātu mainīgās vajadzības pēc prasmēm, ko rada Covid-19 izraisīto tirgus pārmaiņu paātrināšanās. Ekonomikas atveseļošanas plāni ir jāizmanto, lai gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā nodarbināto prasmes uzlabotu tādā pašā veidā kā publiskajā sektorā strādājošo prasmes. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Industriālā stratēģija – mazumtirdzniecības ekosistēma

| 6.1. | Atjauninātajā industriālajā stratēģijā, ar ko nesen nāca klajā Eiropas Komisija (5), no jauna uzmanība tiek pievērsta būtiskām ekosistēmām, tostarp mazumtirdzniecībai un lauksaimniecības pārtikai. Mazumtirgotājiem un vairumtirgotājiem ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikā un daudzu citu ekosistēmu darbībā, piemēram, loģistikas nozarē. Digitālās un zaļās pārkārtošanās procesiem ir jāveicina atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas, un mazumtirgotāji un vairumtirgotāji ir jāatzīst par svarīgu daļu daudzās ekosistēmās; kā piemēru var minēt elektronisko komerciju un loģistiku. Loģistika ir neaizstājams un simbiotisks elektroniskās komercijas industriāls elements, jo neviena no abām apakšsistēmām nevar darboties bez otras sistēmas ieguldījuma. Tāpēc tas ir vispārējās interesēs, lai loģistikas nozare attīstītos atbilstoši darba ņēmēju, patērētāju un vides interesēm. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Eiropas Komisija atzinusi, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības ekosistēma ir viena no vissmagāk skartajām nozarēm, un tā ieņem otro vietu ieguldījumu atbalsta vajadzību ziņā. Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji darbojas ar lielu apgrozījumu, augstām pastāvīgajām izmaksām un zemiem peļņas procentiem (1–3 %), kas nozīmē, ka tie ir īpaši neaizsargāti pret nepietiekamu likviditāti. 2020. gada maijā ar pandēmijas pirmo vilni saistītie aplēstie zaudējumi nepārtikas preču mazumtirdzniecībā sasniedza 16–20 % no gada apgrozījuma (250–320 miljardi euro). Liela daļa uzņēmumu mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības ekosistēmā ievērojami cieta no valdību noteiktajiem tiešajiem vai netiešajiem ierobežojumiem, piemēram, tāpēc, ka to klienti pārtrauca darbību vai uz tiem attiecas citi mobilitātes ierobežojumi. Tie, kuri darbojas tiešsaistē, ir spējuši mazināt zaudējumus, bet tikai ļoti ierobežotā veidā. Pārdošana tiešsaistē ir ievērojami palielinājusies, un gaidāms, ka tā turpinās pieaugt, patērētājiem gūstot pieredzi saistībā ar iepirkšanos tiešsaistē. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ekosistēmu pieeja ir piemērots pamats, kas atspoguļo gan sarežģītās saiknes starp vienotā tirgus nozarēm un uzņēmumiem attiecīgajās vērtības radīšanas ķēdēs, gan arī nepieciešamību tos atbalstīt, lai tie sekmīgi veiktu digitālo un ilgtspējas pārkārtošanos un dotu ieguldījumu atveseļošanas stratēģijā. Tā kā privātais patēriņš veido vairāk nekā 50 % no Eiropas Savienības IKP, mazumtirgotāji un vairumtirgotāji nodrošina ražotājiem piekļuvi patērētāju un profesionālajiem tirgiem; patērētāji var iegādāties to, kas viņiem ir vajadzīgs, un tas veido nepārtrauktu un būtisku piegādes ķēdi. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Mazumtirdzniecības loma pilsētu centru un lauku kopienu dzīvotspējas saglabāšanā

| 7.1. | Daudzus gadus mazumtirgotāji ir vairojuši Eiropas patērētāju uzticību un nodrošina viņiem augstas kvalitātes produktus par konkurētspējīgām cenām, pastāvīgi cenšoties radīt un izplatīt jaunus efektivitātes rādītājus, lai stiprinātu patērētāju pirktspēju. Mazumtirgotāji rada videi nekaitīgus produktus, kas veicina ilgtspējīgu patēriņu, taču ir jādara vairāk. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Mazumtirdzniecības veikaliem arī ir būtiska nozīme pilsētu centru un lauku kopienu dzīvotspējas saglabāšanā. Tas arī parāda, cik nozīmīgi sabiedrībai ir un būs tradicionālie fiziskie veikali. Mazumtirgotāji var darboties kā pasta nodaļa, banka un aptieka un palīdzēt vietējām kopienām saglabāt dzīvotspēju. Tukšās mazumtirdzniecības telpas tirdzniecības ielās lēni un nenovēršami pilsētās izraisa vandālismu un noziedzību, un ciema veikals var būt tas, kas nosaka atšķirību starp dzīvotspējīgu lauku kopienu un tādu, kas zaudē iedzīvotājus. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Lai saglabātu konkurētspēju, Eiropas mazumtirgotājiem jāspēj palielināt un paātrināt ieguldījumus automatizācijā, patērētāju saskarnē un mākslīgajā intelektā. Atbalsts šādiem ieguldījumiem un tiešsaistes tirdzniecības paplašināšanai, it īpaši palīdzība maziem un vidējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem un mazo pilsētu centriem pāriet tiešsaistē, būtiski ietekmētu gan to vietējās kopienas, gan to daudzo mazumtirdzniecības uzņēmumu turpmāko pastāvēšanu un izturētspēju, kuri saskaras ar spēcīgu un arvien globālāku konkurenci. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Vienlīdzīgi konkurences apstākļi mazumtirdzniecībai Eiropā

| 8.1. | Eiropas Savienībai, kurā ir 450 miljoni patērētāju, ir milzīgs digitālā iekšējā tirgus potenciāls. Eiropas digitālā vienotā tirgus stratēģija tika izstrādāta, lai veicinātu pārrobežu e-komerciju starp ES valstīm. Tomēr pārrobežu e-komercija Eiropas Savienībā nav pieaugusi tik strauji kā e-komercija no trešām valstīm. Eiropas digitālo pakalpojumu tirgus nepārprotami atpaliek no ASV un Ķīnas, it īpaši, kad runa ir par klātbūtni pasaules tirgū, un to atspoguļo tas, ka strauji pieaug Eiropas patērētājiem no dažām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, it īpaši no Ķīnas, tiešsaistē pārdoto preču daudzums. Gadu laikā esam pieredzējuši, ka tur tiek radīts arvien vairāk novatorisku digitālo formātu un tehnoloģiju. ES un tās dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni izveidot pareizo sistēmu, kurā uzņēmumi var konkurēt, ieviest jauninājumus, apkalpot klientus un nodrošināt patērētāju aizsardzību. Labākais veids, kā to izdarīt, ir nodrošināt, ka iespējas ieguldīt un veikt uzņēmējdarbību ES ir vilinošākas nekā citur pasaulē. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Tiešsaistes tirdzniecība ir visstraujāk augošā mazumtirdzniecības tirgus daļa, un, lai gan tā joprojām ir salīdzinoši ierobežota salīdzinājumā ar pārdošanu bezsaistē, tā sāk kļūt ļoti nozīmīga vairākās nepārtikas nozarēs. Mazumtirgotāji vairs nav vienīgais veids, kā sasniegt klientus, un ražotāji arī sāk izmantot e-komerciju, lai tieši pārdotu preces un mijiedarbotos ar patērētājiem citos veidos. Apjomradīti ietaupījumi un plaša procesu mehanizācija, kā arī tīkla ietekme un spēja piedāvāt gandrīz neierobežotu produktu klāstu ir nākuši par labu lieliem tiešsaistes tirdzniecības dalībniekiem un platformām, kuru pieaugošās tirgus daļas sāk līdzināties vietējo veikalu tradicionālajai lomai. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Visām precēm, ko pārdod Eiropas Savienībā, ir jāatbilst ES noteikumiem, un tas ir jānodrošina visiem tirgotājiem, kuri pārdod ES patērētājiem. Tiešais imports ir radījis jaunas problēmas saistībā ar atbilstību ES tiesību aktiem, radot veselības un drošības riskus Eiropas patērētājiem un pakļaujot ES tirgotājus negodīgai konkurencei. Ir pausts stingrs vēstījums, ka neatkarīgi no uzņēmuma atrašanās vietas Eiropas Savienībā pārdotajām precēm – lai arī kāda būtu to vērtība – ir jāatbilst noteikumiem. Cita starpā būtiska nozīme būs ierosinātajam digitālo pakalpojumu tiesību aktam, Produktu vispārējās drošības direktīvas pārskatīšanai, Tirgus uzraudzības regulas pienācīgai īstenošanai un izpildei un citiem ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ir ļoti svarīgi, lai vienotais tirgus un šī nozare darbotos pareizi, jo tad mazumtirdzniecība un vairumtirdzniecība varēs reaģēt uz patērētāju prasībām un globāli konkurēt digitālākā vidē, kur valda spraiga konkurence. EESK uzskata, ka rīcība ES līmenī ir ārkārtīgi svarīga, lai novērstu turpmāku iekšējā tirgus sadrumstalotību un jaunu, bieži vien protekcionistisku, valsts noteikumu ieviešanu attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem, kā arī lai novērstu ES tiesību aktu atšķirīgu īstenošanu un interpretāciju. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Mākslīgais intelekts mazumtirdzniecībā un vairumtirdzniecībā

| 9.1. | Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji jau daudzus gadus izmanto automatizāciju tādās jomās kā transports, pasūtīšana un krājumu pārvaldība vai mijiedarbībā ar patērētājiem. Ar mākslīgā intelekta palīdzību automatizācija ir kļuvusi daudz sarežģītāka, dodot iespēju gūt labāku priekšstatu un paaugstināt efektivitāti. Mākslīgais intelekts daudzējādā ziņā ietekmē mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozari. Runa ir par mijiedarbības uzlabošanu ar klientiem, sūtījumu piegādes paātrināšanu, klientu rīcības prognozēšanu, krājumu optimizāciju, krāpšanas atklāšanu un nozares ilgtspējas uzlabošanu. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Mākslīgā intelekta izmantošana mazumtirdzniecībā katru gadu strauji pieaug. Tikai 4 % mazumtirgotāju 2016. gadā izmantoja mākslīgā intelekta tehnoloģijas, savukārt 2017. gadā šis rādītājs pieauga līdz 17 %, bet 2018. gadā jau līdz 28 %. Nav pārsteigums, ka visvairāk to izmantojuši lielie mazumtirgotāji un vairumtirgotāji, kuru gada apgrozījums ir 10 miljardi ASV dolāru vai vairāk. Mākslīgo intelektu izmanto mazumtirgotāji autobūves nozarē (19 %), elektronikas un mājsaimniecības iekārtās (25 %), mājokļa labiekārtošanā (26 %), pārtikas preču ražošanā (29 %), apģērbu un apavu ražošanā (33 %) un dažādās kategorijās (42 %). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Kā norādīts EESK atzinumā par mākslīgo intelektu (6), mākslīgais intelekts un robotika paplašinās un pastiprinās ekonomikas digitalizācijas ietekmi uz darba tirgiem un var veicināt ekonomisko un sociālo attīstību. Pēdējos gados mākslīgajam intelektam tiek pievērsta īpaša uzņēmumu, lēmumu pieņēmēju un sabiedrības uzmanība. Mākslīgais intelekts mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības uzņēmumiem sniedz bezgalīgas iespējas attīstīt darbību, uzlabot piegādes ķēdes, labāk pieņemt lēmumus, izprast patērētāju vajadzības un uzlabot klientu pieredzi. Šie ir tikai daži no daudzajiem iemesliem, kāpēc tik daudzi mazumtirgotāji un vairumtirgotāji pēta mākslīgā intelekta sniegtās iespējas un tajās iegulda līdzekļus. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Daudzi mākslīgā intelekta lietojumi privātpersonas neietekmē. Mākslīgais intelekts, ko izmanto medicīniskai diagnozei, un mākslīgais intelekts, kuru izmanto plauktu skenēšanai noliktavā, iespējams, ir līdzīgas tehnoloģijas, kas pieņem lēmumus, pamatojoties uz sarežģītām datu kopām, taču tās ir saistītas ar pilnīgi atšķirīgiem riskiem un tām nepieciešami atšķirīgi drošības pasākumi. Mākslīgajam intelektam ir nepieciešams regulējums, kurā tiktu veltīta uzmanība dažādajiem riska līmeņiem, kas saistīti ar mākslīgā intelekta sistēmu izmantošanu, nodrošinot, ka patērētāji netiek apdraudēti un uzticas sistēmām. |
| --- | --- |

9.4.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  E-commerce in Europe 2020 (E-komercija Eiropā, 2020. gads).

1

E-commerce in Europe 2020

(2)  https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx

2

(3)  2020.04.08 – EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf.

3

(4)  The future of work in Europe (mckinsey.com).

4

(5)  COM(2020) 102 final; communication-industrial-strategy-update-2020_en.pdf (europa.eu).

5

(6)  OV C 440, 6.12.2018., 1. lpp.

6

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/7

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “IKP alternatīvas – sekmīgas atveseļošanas un ilgtspējīgas un noturīgas ES ekonomikas ķīla”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/02)

| Ziņotājs: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Petru Sorin DANDEA

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/2/7 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/2/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka no tādas ekonomikas sistēmas, kuras galvenais dzinējspēks ir izaugsme, neizbēgami ir jāpāriet uz modeli, kurā priekšroka tiek dota ilgtspējīgai attīstībai. Ņemot vērā šīs pārkārtošanās sarežģītību un tās milzīgos izaicinājumus, šajā atzinumā ietvertie jauno rādītāju priekšlikumi tikai iezīmē vienu no pieejām, kuru iespējams izvēlēties attiecībā uz mērinstrumentiem sociālajā, ekonomikas un vides jomā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK ierosina izstrādāt rādītāju kopumu ar mērķi labāk informēt politikas veidotājus, kas tādējādi varētu veicināt aprites ekonomikas politikas izvēršanas politiku. Piemēram, ja dažu ilglietošanas patēriņa preču dati par to, cik daudz tās satur no dabas resursiem smeltu izejvielu, tiktu salīdzināti ar datiem par šo preču vidējo lietošanas termiņu un ar potenciāliem rādītājiem par minēto izejvielu atgūšanas iespējām, būtu iespējams politikas veidotājus nodrošināt ar informāciju, kas palīdzētu izprast, kāpēc jāpieņem lēmums par nepieciešamību investēt reciklēšanas nozarē. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi koncentrētā veidā izstrādāt rādītāju sistēmu “IKP un ne tikai”, ko pēc tam varētu iekļaut Eiropas zaļā kursa rādītāju sistēmā. Vācijas institūta ZOE izstrādāto ES “virtuļa ekonomikas” modeli līdz 2030. gadam varētu izmantot, lai izstrādātu šo sistēmu, kam varētu būt nozīme ES pārvaldības procesā, jo tā palīdzētu novērtēt panākto progresu un noteikt darbības, kas vajadzīgas, lai sasniegtu Eiropas pusgada mērķus. Komiteja uzskata, ka ES pārvaldības procesā būtu jāņem vērā jauna perspektīva, galveno uzmanību pievēršot iedzīvotāju labbūtībai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm atkarībā no savas specifikas prioritāri būtu jāizmanto vairāki ANO ierosinātie rādītāji, un mudina valstis izmantot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) priekšlikumus, kas ietverti ziņojumos par labbūtības un labklājības mērījumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK piekrīt Portu samitā Eiropas sociālo partneru paustajam viedoklim, ka 14 ierosinātie rādītāji ir piemēroti, lai izveidotu iekšzemes kopproduktu (IKP) papildinošu rādītāju sistēmu, kuru būtu iespējams izmantot, veidojot ilgtspējīgu attīstību veicinošu politiku. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investīcijas saliedētā sabiedrībā, ilgtspējīgā attīstībā, cilvēkkapitālā un sociālajā kapitālā, kā arī dzīves kvalitātē būs svarīgas, lai radītu perspektīvas moderniem uzņēmumiem, kas nākotnē stimulēs ilgtspējīgu nodarbinātību, labklājību un izaugsmi. Tāpēc EESK uzskata, ka par IKP plašākiem rādītājiem būtu jākļūst par instrumentiem, kas dos iespēju ne vien sekot līdzi un novērtēt politikas attīstību, bet arī sniegt informāciju politikas izstrādes nolūkā, uzlabot komunikāciju un stimulēt mērķu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eiropas Komisija nesen ir nākusi klajā ar paziņojumu (1), kura mērķis ir finansējumu virzīt uz ilgtspējīgu darbību. EESK šo Komisijas iniciatīvu atbalsta un uzskata, ka ir jāsagatavo tādi rādītāji, kas, no vienas puses, dos iespēju nodrošināt finansējumu zaļināšanas procesa pārraudzību un, no otras puses, liecinās par ekonomikas nozaru zaļināšanas pakāpi. Šādi rādītāji politikas veidotājiem palīdzētu labāk izprast, kā rīkoties, plānojot publiskos stimulus ar mērķi veicināt ilgtspējīgas darbības. Līdztekus tie varētu kalpot par noderīgu pārraudzības līdzekli dalībvalstu valdībām. Šāda pārraudzība ir vajadzīga tajos gadījumos, kad rodas nepieciešamība kontrolēt ātrumu, kādā investīcijas tiek virzītas uz ilgtspējīgām nozarēm. Ja investīcijas tiks veiktas pārāk lēni, iespējams, ka pieejamie resursi būs izsmelti jau pirms aizstājošo risinājumu radīšanas. Šāda situācija kļūtu par cēloni straujam cenu pieaugumam, kas līdzi nestu postošas sekas ekonomikas sistēmā. Savukārt, ja investīcijas tiks veiktas pārāk ātri, daudzām citām nozarēm investīcijas tiks liegtas, un tādējādi palēnināsies ekonomiskā aktivitāte, kas rada investīcijām nepieciešamos resursus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Klimata pārmaiņu apkarošanas jomā EESK uzskata, ka pastāvošie rādītāji ir jāpārskata, lai uzlabotu gūto sasniegumu pārraudzību. Daži no tiem pilnībā neatspoguļo atsevišķu saimniecisko darbību negatīvo ietekmi uz vidi. Tāpat būtu jāpielāgo arī citi rādītāji, lai labāk atspoguļotu Eiropas Savienības mērķus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lai būtu iespējams digitalizēt un zaļināt ekonomikas sistēmu, dažādās jomās ir jāveic būtiski pārkārtojumi. Lai maksimāli samazinātu šo pārmaiņu sociālās izmaksas, ir jāievieš darba ņēmēju aizsardzības politika, kas vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošinātu taisnīgu nepieciešamā darba sadalījumu aktīvo iedzīvotāju vidū. Līdztekus tam, ievērojot ES sociālo partneru ierosinājumu, EESK uzskata, ka ir jārada tādu rādītāju kopums, kas attiektos uz koplīguma slēgšanas sarunām, kuras darba ņēmējus aizsargā vispārīgi, bet var arī nodrošināt un veicināt to, lai profesionālās sagatavošanas programmās būtu iekļauti pasākumi mobilitātes nodrošināšanai, kas ir vajadzīga ekonomikas pārkārtošanas radīto izaicinājumu kontekstā. Vienlaikus, izmantojot pārdomātas darba laika organizācijas programmas, kuras var apspriest sociālie partneri, ir iespējams īstenot visā ekonomikā pieejamā darba taisnīgu sadalījumu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Būtiskas pārmaiņas ekonomikas sistēmā nebūs iespējams īstenot bez visas sabiedrības pilnīga atbalsta. EESK uzskata, ka ir jāveic jaunas Eirobarometram līdzīgas aptaujas, kas dotu iespēju sekot līdzi tam, kā sabiedrība izjūt ekonomiskā modeļa pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Dalībvalstīm un Eiropas Komisijai vajadzētu arī atbalstīt tādu iniciatīvu izvēršanu, kuru mērķis ir uzlabot to, kā tiek izvērtēta labbūtība un analizēta ekonomiskās darbības ietekme uz vidi, piemēram, iniciatīvu, ko ir īstenojis Vācijas pētniecības institūts ZOE, kurš ir izstrādājis rādītāju sistēmu, kas tiek dēvēta par “virtuļa ekonomiku”. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Ievads

| 2.1. | Iekšzemes kopprodukts (IKP) joprojām ir galvenais makroekonomiskais rādītājs, kas pasaules mērogā tiek izmantots, lai skaitliski izteiktu ekonomisko darbību. Tomēr plaši ir iesakņojies viedoklis, ka šis rādītājs neatspoguļo nedz reālo labbūtības, nedz sabiedrības attīstības līmeni, un arī neatklāj dažu ekonomiskās darbības veidu negatīvo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tāpēc, pašiem IKP izveidotājiem apzinoties šā rādītāja vājās puses, deviņdesmitajos gados tika izvērstas debates par tematu “IKP un ne tikai”. Tādējādi radās vajadzība pēc citiem rādītājiem, kas spētu atspoguļot tādus 21. gadsimta globālos izaicinājumus, kā klimata pārmaiņas, nabadzība, resursu izsīkšana, veselība un dzīves kvalitāte. Nozīmīgs solis tādu rādītāju meklēšanā, kas būtu vispiemērotākie šāda progresa novērtēšanai un kurus vislabāk varētu integrēt lēmumu pieņemšanas procesā un iekļaut publiskajās debatēs, bija augsta līmeņa konference “IKP un ne tikai” (2), ko 2007. gadā rīkoja Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments, Romas klubs, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Pasaules Dabas fonds (WWF). Pēc tā Ekonomikas snieguma un sociālā progresa mērījumu komisija, ko vadīja Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen un Jean-Paul Fitoussi, savā nobeiguma ziņojumā (3) uzsvēra vēl citus IKP trūkumus, respektīvi, iebildes pret to, kādā veidā tas atspoguļo produktivitāti un arī pret to, ka netiek ņemts vērā cilvēkkapitāls. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pēdējos gados ES politikas veidotājiem ir radušās vairākas jaunas prioritātes, piemēram, digitālā un zaļā pārveide, turklāt arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta sociālajiem apsvērumiem daudzās darbības jomās. Turklāt, lai gan Coviod-19 uzliesmojumam neapšaubāmi būs vienlīdz dziļa un negatīva ietekme uz ES ekonomiku, svarīgi ir neaizmirst, ka daudzas citas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, nevienlīdzības palielināšanās un lēns ražīguma pieaugums, nav izzudušas. Investīcijas saliedētā sabiedrībā, ilgtspējīgā attīstībā, cilvēkkapitālā un sociālajā kapitālā, kā arī dzīves kvalitātē būs svarīgas, lai radītu perspektīvas moderniem uzņēmumiem, kas nākotnē stimulēs ilgtspējīgu nodarbinātību, labklājību un izaugsmi. Tāpēc iekšzemes kopproduktam alternatīviem rādītājiem būtu jākļūst par instrumentiem, kas dos iespēju ne vien sekot līdzi politikas attīstībai un to vērtēt, bet arī sniegt informāciju politikas izstrādes nolūkā, uzlabot komunikāciju un stimulēt mērķu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ar šo pašiniciatīvas atzinumu EESK ir iecerējusi sniegt vērtīgu ieguldījumu darbā, kura mērķis ir noteikt, kādi labbūtības un attīstības rādītāji būtu jāuzskata par tādiem, kas papildina klasiskos, ar ekonomiku saistītos rādītājus. Atzinumā izceltas arī neapmierinātās vajadzības pēc datiem un aprakstīts, kā šādus rādītājus labāk integrēt politikas veidošanas procesā ES un valstu līmenī tā, lai Eiropas Savienība no pašreizējās krīzes varētu izkļūt spēcīgāka un varētu labāk reaģēt jaunu satricinājumu gadījumā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pilnīgi noteikti nekad iepriekš tik asi nav bijusi jūtama nepieciešamība izstrādāt rādītājus, kas dotu iespēju veidot un īstenot politiku, kuras mērķis būtu attīstīt tādu ilgtspējīgu pasaules ekonomikas modeli, kas spētu nodrošināt visu planētas iedzīvotāju labbūtību. Pašreizējais ekonomikas modelis, kas balstīts uz bezgalīgu izaugsmi, kura tiek uzskatīta par galveno sistēmas stabilitātes dzinējspēku, nav dzīvotspējīgs uz planētas, kuras resursi ir ierobežoti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Jūnijā Eiropas Komisija publicēja pārdomu dokumentu (4), kurā tā atkārtoti apliecinājusi nepieciešamību izstrādāt IKP papildinošus rādītājus, kas dotu iespēju uzlabot to, kā tiek sekots līdzi sabiedrības un ekonomikas pārmaiņām, kas norisinās, īstenojot politiku, kuras mērķis ir veicināt Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu. Šajā dokumentā sniegts pārskats arī par darbu, kas pēdējos gados dažās dalībvalstīs ieguldīts papildinstrumentu izstrādē ar mērķi sekot līdzi labbūtībai un ekonomikas darbības ietekmei uz vidi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pasaules līmenī pastāv virkne iniciatīvu, kuru mērķis ir izstrādāt tādus rādītājus, kas, no vienas puses, dotu iespēju politikas veidotājiem izstrādāt un īstenot politiku, kuras mērķis būtu veicināt ilgtspēju, un, no otras puses, uzlabotu informāciju par ekonomikas modeļa maiņas procesu. Šo uzmanības vērto iniciatīvu vidū ir arī EU Doughnut by 2030 (ES virtuļa ekonomika līdz 2030. gadam) (5); tas ir jauns koncepts, kas ir politisks kopsavilkums pašreizējo rādītāju kopumam un 30 atlasītiem rādītājiem ar mērķi uzlabot politikas veidošanas efektivitāti, kā arī dot iespēju plašākai sabiedrībai labāk izprast problemātiku, kas saistīta ar ekonomikas sistēmas pārkārtošanu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Debates par tematu “IKP un ne tikai” ir izraisījušas būtisku rezonansi iestādēs, pētnieku un politikas veidotāju vidū. Saistībā ar tām ESAO, ANO, Eiropas Komisijā vai Eurostat ir izvirzīti priekšlikumi par rādītājiem, kuru mērķis būtu uzlabot to, kā tiek izvērtēta labbūtība un labklājība individuālā, kolektīvā vai valstu līmenī. 2015. gadā ANO ir pieņēmusi ilgtspējīgas attīstības mērķus, kuriem ir izdalīti 169 apakšmērķi un 200 rādītāji. Augsta līmeņa ESAO ekspertu grupa 2018. gadā ir publicējusi divus ziņojumus (6), kuros ir ieteikts efektīvāk izvērtēt labbūtību un šajā nolūkā uzlabot pašreizējos rādītājus vai ieviest jaunus. EESK uzskata, ka dalībvalstīm atkarībā no savas specifikas prioritāri būtu jāizmanto vairāki ANO ierosinātie rādītāji un mudina valstis izmantot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) priekšlikumus, kas ietverti ziņojumos par labbūtības un labklājības mērījumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas sociālie partneri, proti, BussinessEurope, Eiropas Arodbiedrību konfederācija, Eiropas Darba devēju un sabiedrisko pakalpojumu un vispārēju interešu pakalpojumu uzņēmumu centrs (SGI Europe) un Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociācija nesen parakstīja kopīgu dokumentu (7), kurā ieteikts sociālā, ekonomikas un vides jomā izmantot IKP papildinošu rādītāju kopumu. EESK piekrīt Eiropas sociālo partneru viedoklim, ka 14 ierosinātie rādītāji ir piemēroti, lai izveidotu IKP papildinošu rādītāju sistēmu, kuru būtu iespējams izmantot, veidojot ilgtspējīgu attīstību veicinošu politiku. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | No 2011. gada EESK piedalās ES līmenī notiekošajās debatēs par tematu “IKP un ne tikai”. Komiteja ir sagatavojusi vairākus atzinumus (8), kuros ierosināti jauni rādītāji labbūtības un labklājības noteikšanai, kā arī veikusi aptaujas, kuru mērķis ir bijis precīzāk noteikt iemeslus, kas ES iedzīvotāju izpratnē rada kvalitatīvas un jēgpilnas dzīves sajūtu. EESK uzskata, ka ir jāizstrādā jauni rādītāji, kas ne tikai novērtētu ekonomikas noturību attiecībā uz pielāgošanās spēju un pārveidi, bet arī ņemtu vērā principu “nevienu neatstāt novārtā”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lai nākamajām paaudzēm būtu iespējams nodot planētu, kura vismaz nebūtu sliktākā stāvoklī nekā šodien, ir jāpārvērtē ekonomikas modelis, kas balstīts uz nekontrolētu dabas resursu izmantošanu. Nav šaubu, ka aprites ekonomika, kas gūst arvien lielāku interesi, nodrošina racionālāku dabas resursu izmantošanu. Tāpēc EESK ierosina izstrādāt rādītāju kopumu ar mērķi uzlabot politikas veidotāju informētību tā, lai viņi varētu atbalstīt šīs nozares attīstības politiku. Piemēram, ja dažām ilglietošanas patēriņa precēm tiktu norādīts, cik daudz tās satur no dabas resursiem smeltu izejvielu un cik ilgs ir to vidējais lietošanas termiņš, kā arī cik lielā mērā minētās izejvielas iespējams atgūt, būtu iespējams politikas veidotājus nodrošināt ar informāciju, kas palīdzētu izprast, kāpēc jāpieņem lēmums par nepieciešamību investēt reciklēšanas nozarē. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi koncentrētā veidā izstrādāt rādītāju sistēmu “IKP un ne tikai”, ko pēc tam varētu iekļaut Eiropas zaļā kursa rādītāju sistēmā. Vācijas institūta ZOE izstrādāto ES “virtuļa ekonomikas” modeli līdz 2030. gadam varētu izmantot, lai izstrādātu šo sistēmu, kurai varētu būt nozīme ES pārvaldības procesā, jo tā palīdzētu novērtēt panākto progresu un noteikt darbības, kas vajadzīgas, lai sasniegtu Eiropas pusgada mērķus. Komiteja uzskata, ka ES pārvaldības procesā būtu jāņem vērā jauna perspektīva, galveno uzmanību pievēršot iedzīvotāju labbūtībai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm noteikt mērķus katram rādītājam. Tas ļautu izmantot principu “attālums līdz mērķim”, lai labāk uzraudzītu un izprastu panākto progresu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Eiropas Savienība klimata pārmaiņu jomā ir noteikusi augstu mērķi – līdz 2050. gadam panākt oglekļa emisiju neitralitāti atmosfērā. Lai to īstenotu, investīcijas ir jāpārvirza uz tādu ekonomisko darbību, kas neietekmē vidi. Eiropas Komisija nesen ir nākusi klajā ar paziņojumu (9), kura mērķis ir finansējumu virzīt uz ilgtspējīgu darbību. EESK šo Komisijas iniciatīvu atbalsta un uzskata, ka ir jāsagatavo tādi rādītāji, kas, no vienas puses, dos iespēju nodrošināt finansējumu zaļināšanas procesa pārraudzību un, no otras puses, liecinās par ekonomikas nozaru zaļināšanas pakāpi. Šādi rādītāji politikas veidotājiem palīdzētu labāk izprast, kā rīkoties, plānojot publiskos stimulus ilgtspējīgu darbību veicināšanai. Līdztekus tie varētu kalpot par noderīgu pārraudzības līdzekli dalībvalstu valdībām. Šāda pārraudzība ir vajadzīga tajos gadījumos, kad rodas nepieciešamība kontrolēt ātrumu, kādā investīcijas tiek virzītas uz ilgtspējīgām nozarēm. Ja investīcijas tiks veiktas pārāk lēni, iespējams, ka pieejamie resursi būs izsmelti jau pirms aizstājošo risinājumu radīšanas. Šāda situācija izraisītu strauju cenu pieaugumu, kas līdzi nestu postošas sekas ekonomikas sistēmā. Savukārt, ja investīcijas tiks veiktas pārāk ātri, daudzām citām nozarēm vajadzīgās investīcijas tiks liegtas, un tādējādi palēnināsies ekonomiskā aktivitāte, kas rada investīcijām nepieciešamos resursus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Klimata pārmaiņu apkarošanas jomā EESK uzskata, ka pastāvošie rādītāji ir jāpārskata, lai uzlabotu gūto sasniegumu pārraudzību. Viens no piemēriem ir siltumnīcefekta gāzu emisiju rādītājs. Dažu jomu, piemēram, aviācijas emisijas nav ietvertas Eurostat sagatavotajā rādītājā. Tāpat būtu jāpielāgo vairāki rādītāji, lai labāk atspoguļotu Eiropas Savienības mērķus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lai varētu digitalizēt un zaļināt ekonomikas sistēmu, dažādās jomās ir jāveic būtiski pārkārtojumi gan attiecībā uz to ieguldījumu IKP, gan attiecībā uz nodarbinātību. Lai maksimāli samazinātu šo pārmaiņu sociālās izmaksas, ir nepieciešams ieviest darba ņēmēju aizsardzības politiku, kas vidējā un ilgākā laikā nodrošinātu taisnīgu nepieciešamā darba sadalījumu aktīvo iedzīvotāju vidū. Līdztekus tam, ievērojot Eiropas sociālo partneru ierosinājumu, EESK uzskata, ka ir jārada tādu rādītāju kopums, kas attiektos uz koplīguma slēgšanas sarunām, kuras darba ņēmējus aizsargā vispārīgi, tomēr var arī nodrošināt to, lai profesionālās sagatavošanas programmās būtu iekļauti un tiktu veicināti pasākumi mobilitātes garantēšanai, kura ir vajadzīga, ņemot vērā ekonomikas pārkārtošanas radītos izaicinājumus. Vienlaikus, izmantojot pārdomātas darba laika organizācijas programmas, kuras var apspriest sociālie partneri, ir iespējams īstenot visā ekonomikā pieejamā darba taisnīgu sadalījumu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Būtiskas pārmaiņas ekonomikas sistēmā nebūs iespējams īstenot bez visas sabiedrības pilnīga atbalsta. Šā iemesla dēļ svarīgi ir, lai visā šajā sarežģītajā procesā politikas veidotājiem papildus statistikas rādītājiem būtu pieejamas aptaujas un statistiski pētījumi, kas dotu iespēju kontrolēt to, cik lielā mērā sabiedrība izprot un pieņem pārmaiņas. EESK uzskata, ka ir jāveic jaunas Eirobarometram līdzīgas aptaujas, kas dotu iespēju sekot līdzi tam, kā sabiedrība izjūt ekonomiskā modeļa pārmaiņas. Dalībvalstīm un Eiropas Komisijai vajadzētu arī atbalstīt tādu iniciatīvu izvēršanu, kuru mērķis ir uzlabot to, kā tiek izvērtēta labbūtība un analizēta ekonomiskās darbības ietekme uz vidi, piemēram, iniciatīvu, ko ir īstenojis Vācijas pētniecības institūts ZOE, kurš ir izstrādājis rādītāju sistēmu, kas zināma kā “EU Doughnut by 2030”(ES virtuļa ekonomika līdz 2030. gadam) (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK uzskata, ka no tādas ekonomikas sistēmas, kuras galvenais dzinējspēks ir izaugsme, neizbēgami ir jāpāriet uz modeli, kurā priekšroka tiek dota ilgtspējīgai attīstībai. Ņemot vērā šīs pārkārtošanās sarežģītību un tās milzīgos izaicinājumus, šajā atzinumā ietvertie jauno rādītāju priekšlikumi, protams, tikai iezīmē vienu no pieejām, kuru iespējams izvēlēties attiecībā uz mērinstrumentiem sociālajā, ekonomikas un vides jomā. |
| --- | --- |

3.11.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 188 final, ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai (OV C 517, 22.12.2021., 72. lpp.).

1

ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai

(2)  Konferences “IKP un ne tikai” kopsavilkums – https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf (angļu valodā).

2

(3)  Ekonomikas snieguma un sociālā progresa mērījumu komisijas ziņojums – https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_lv

4

(5)  https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030

5

(6)  ESAO (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (Par IKP un ne tikai. Vērtējot ekonomisko un sociālo jomu ietekmējošos faktorus), ESAO izdevniecība, Parīze – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.

6

Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance

ESAO (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (“Uzlabot izvērtēšanu: veicināt pētniecību labbūtības noteikšanai, izmantojot par IKP plašākus rādītājus”), ESAO izdevniecība, Parīze – https://www.oecd-ilibrary.org/fr/economics/for-good-measure_9789264307278-en.

For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP

(7)  https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “IKP un ne tikai. Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība papildu rādītāju izvēlē” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 181, 21.6.2012., 14. lpp.).

8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai – instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai””, COM(2010) 367 final (OV C 107, 6.4.2011., 7. lpp.).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Tālāk par IKP – ilgtspējīgas attīstības kritēriji” (OV C 100, 30.4.2009., 53. lpp.).

(9)  COM(2021) 188 final, ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai (OV C 517, 22.12.2021., 72. lpp.).

9

ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai

(10)  Institūta ZOE ziņojums: A Compass towards 2030 (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030).

10

ZOE

A Compass towards 2030

---

PIELIKUMS

Image 1

“EU Doughnut by 2030”(ES virtuļa ekonomika līdz 2030. gadam): sākotnējā analīze un ieskats.

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/13

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uzņēmumu ienākuma nodokļu nozīme korporatīvajā pārvaldībā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/03)

| Ziņotājs: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Krister ANDERSSON

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| | Rezolūcija |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 223/4/11 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Rezolūcija

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

223/4/11

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka privātā sektora reakcijai uz atveseļošanas plānu un NextGenerationEU instrumentu būs izšķiroša nozīme zaļākas un digitalizētas ekonomikas izveidošanā un faktiskā darbībā. Tāpēc ar publisko politiku ir jānodrošina atbilstoši stimuli. Ekonomikas politikai, it īpaši nodokļu politikai un tādai politikai, kas ietekmē korporatīvo pārvaldību, jānodrošina efektīvs lēmumu pieņemšanas process un efektīva resursu sadale, tādējādi veicinot sociālo mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata: lai nodrošinātu ilgtspējīgu, zaļāku un digitalizētu ekonomiku, nodokļu jomā ir jānovērš parāda un pašu kapitāla finansēšanas izkropļojumi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK mudina dalībvalstis gādāt, lai to nodokļu sistēmas kļūst neitrālākas attiecībā uz aizņēmuma un pašu kapitāla finansējumu. Tas veicinātu finansējuma avotu dažādošanu un stiprinātu Eiropas ekonomikas noturību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ES Komisija ir apņēmusies līdz 2022. gada pirmajam ceturksnim nākt klajā ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst stimulus, kas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmās sekmē parādsaistību uzņemšanos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka labi funkcionējošs kapitāla tirgus ir būtisks kā jauniem uzņēmumiem, tā investoriem, kas meklē videi labvēlīgākas un digitalizētas ieguldījumu iespējas. Tāpēc EESK aicina veikt turpmākus pasākumus, lai pabeigtu kapitāla tirgu savienības izveidi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investīcijas jaunā, videi nekaitīgā tehnoloģijā tiek uzskatītas par ļoti riskantām, tāpēc bieži tiek izmantots pašu kapitāla finansējums. Svarīgs finansējuma avots ir dividendes; tās palīdz palielināt likviditāti tirgū, arī tādā mērā, ka tās var uztvert kā pārāk īslaicīgas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka kapitāla tirgiem un privātajiem līdzekļiem var būt izšķiroša nozīme uzņēmumu virzīšanā uz ilgtspējīgu, zaļāku un digitalizētu ekonomiku. Jebkurai Eiropas likumdevēja politiskai rīcībai nodokļu, uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā būtu jābūt tādai, kas minēto nozīmi pastiprina. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Eiropas direktīvu un regulu ietekmē EESK norāda, ka valstu tiesību akti par uzņēmējdarbību ir katras dalībvalsts tiesu sistēmas neatņemama sastāvdaļa, jo juridiskajā struktūrā tie nosaka atbilstošā līmeņa tiesības un atbildību. Noteikumiem, kas attiecas uz direktoru padomju sastāvu, jāatbilst katras valsts specifikai, lai īpašnieki varētu paši pieņemt lēmumus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK mudina Eiropas Komisiju īstenot konkrētas iniciatīvas, ar kurām dalībvalstīs tiktu ieviesti līdzīgi oglekļa nodokļi, lai saskaņotu centienus efektīvi pazemināt CO2 līmeni. Ideāls risinājums būtu visā ES vienotajā tirgū vienoti nosacījumi attiecībā uz apliekamajām emisijām/samazinājumiem, kā arī uz konkrētām metodēm un nodokļa likmēm, lai panāktu vienādu ietekmi uz CO2 koncentrācijas līmeni atmosfērā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atkārtoti norāda, ka dalībvalstīm būtu jāpieņem, piemēram, visaptveroša un simetriska vides nodokļu politika, ņemot vērā CO2 ietekmi uz globālo sasilšanu. Būtu jāievieš nodokļi gan ar pozitīvām, gan negatīvām likmēm. No CO2 nodokļiem gūtos ieņēmumus vajadzētu izmantot, lai finansētu stimulus CO2 daudzuma samazināšanas metodēm vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK norāda: kaut arī meža produktu pārdošana kā īpašnieka ienākums tiek aplikta ar nodokli, būtu jāatzīst, ka koku stādīšana un mežu augšana samazina CO2 daudzumu atmosfērā, tāpēc simetriskā pieejā nodokļu jautājumiem globālās sasilšanas kontekstā šīs darbības būtu jāveicina ar negatīvu CO2 nodokli. Tas būtu svarīgs pasākums, kas palīdzētu sasniegt klimata politikas mērķus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzsver, ka ir vajadzīga vispārēja vienošanās par ESAO/G20 nodokļu tiesību aktu kopumu un ka tas jāīsteno koordinēti. Lai veicinātu Eiropas ekonomikas digitalizāciju, ir jāpanāk, ka vienpusēji noteikumi Eiropā nerada šķēršļus jaunu uzņēmējdarbības modeļu turpmākai pielāgošanai. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas ekonomikai Covid-19 uzliesmojums nozīmēja ne tikai piegādes satricinājumu, ko radīja traucēta piegādes ķēžu darbība, bet arī pieprasījuma satricinājumu, kuru izraisīja patērētāju pieprasījuma sarukums. Tāpēc Eiropas uzņēmumu ieguldījumi pandēmijas laikā būtiski samazinājās, savukārt kopējais banku noguldījumu apjoms ir palielinājies. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tomēr atveseļošanās kļūst arvien straujāka, un tās norise ir sekmīga. Lai Eiropas ekonomiku pielāgotu atbilstīgi Komisijas noteiktajiem mērķiem, t. i., radītu ilgtspējīgāku, zaļāku un digitalizētu ekonomiku, ar ieguldījumiem ir jāatbalsta mērķu sasniegšana vides aizsardzības jomā, savukārt digitalizācijai, ņemot vērā pārmaiņas darba tirgū, jāveicina ražīguma pieaugums. Lai sasniegtu vidiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus, ir vajadzīgas gan privātas, gan publiskas iniciatīvas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES ilgtermiņa budžets, tostarp atveseļošanas plāns un NextGenerationEU instrumenti, būs lielākais publisko līdzekļu kopums, kas Eiropā jebkad finansēts. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Privātā sektora reakcijai būs izšķiroša nozīme zaļākas un digitalizētas ekonomikas izveidošanā un faktiskā darbībā. Tāpēc ar publisko politiku ir jānodrošina atbilstoši stimuli. Ekonomikas politikai, it īpaši nodokļu politikai un tādai politikai, kas ietekmē korporatīvo pārvaldību, jānodrošina efektīvs lēmumu pieņemšanas process un efektīva resursu sadale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Attiecībā uz līdzekļiem, kas dalībvalstīm piešķirti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ir jānosaka galvenie rādītāji, lai saprastu, kā ieguldītā nauda katrā dalībvalstī tiek izlietota (1). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.5. | Starptautiskajā līmenī pašlaik norisinās pēdējos simts gados lielākās pārmaiņas nodokļu jomā. Ar nodokli apliekamā peļņa, ko gūst daži no lielākajiem uzņēmumiem, tiks pārcelta no rezidences vietas valsts uz to valsti, kurā notiek pārdošana, tiek piegādātas preces un tiek sniegti pakalpojumi. Turklāt atbilstoši ESAO Iekļaujošajam satvaram aptuveni 136 valstis ir vienojušās, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa minimālā faktiskā likme būs 15 %. Vēl viena svarīga pārmaiņa ir tāda, ka PVN Eiropā tiks iekasēts saskaņā ar galamērķa principu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Piemērotu stimulu nozīme

| 3.1. | Lai sasniegtu vidiskos mērķus, uzņēmumiem, mājsaimniecībām un investoriem ir vajadzīgi pienācīgi stimuli tādu cenu veidolā, kurās atspoguļots deficīts un ārējā ietekme. Ekonomikas politikai, kas nosaka ekonomiskos vai sociālos mērķus, būtu jāatspoguļojas cenās, ar kurām tirgū saskaras privātie un publiskie investori. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tomēr uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmas ir vairāk labvēlīgas aizņēmuma finansējumam nekā pašu kapitāla finansējumam, jo procentu maksājumi ir atskaitāmi no nodokļiem, bet ne pašu kapitāla finansēšanas izmaksas. Tāpēc palielinās aizņemto līdzekļu īpatsvars (parāda līmenis) un līdz ar to arī uzņēmumu neaizsargātība ekonomikas satricinājumu laikā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lai nodrošinātu ilgtspējīgu, zaļu un digitalizētu ekonomiku, ir jānovērš parāda un pašu kapitāla finansēšanas izkropļojumi. Dividendes, kas ar nodokļiem tiek apliktas dubulti (pirmkārt uzņēmuma līmenī un pēc tam akcionāru līmenī), ir svarīgas ne tikai kā pensionāru ienākumi un pētniecības iestāžu finansējums, bet galvenokārt kā finansējuma avots ieguldījumiem jaunās nozarēs. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Investīcijas jaunos, videi mazāk kaitīgos investīciju projektos tiek saistītas ar augstu riska līmeni. Tāpēc finansējuma avots visbiežāk ir pašu kapitāls. Viens no svarīgākajiem faktoriem privātā sektora līdzdalības veicināšanai zaļās un digitālās investīcijās ir šķēršļu novēršana jaunam investīciju kapitālam. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Labi funkcionējošs kapitāla tirgus ir būtisks kā jauniem uzņēmumiem, tā investoriem, kas meklē videi labvēlīgākas un digitalizētas ieguldījumu iespējas. Lai iznākums būtu sekmīgs, izšķiroša nozīme ir kapitāla pieejamībai. Dividendes palīdz palielināt tirgus likviditāti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ilgtspēja jau tagad ir tirgus virzīts konkurētspējas faktors, kas būtiski ietekmē uzņēmumu spēju piesaistīt klientus, darbiniekus un investorus. Rūpēšanās par ilgtspēju sekmē uzņēmuma izdzīvošanu ilgtermiņā. Regulatīvajiem instrumentiem jābūt veidotiem tā, lai palīdzētu sasniegt šos mērķus atbilstīgi uzņēmumu darbības pamatprincipiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dividenžu politikā nebūtu jāiejaucas, un nedrīkstētu nepamatoti ietekmēt ne direktoru padomes sastāvu, ne direktoru atbildību pret uzņēmumu, tomēr zaļākas ekonomikas vārdā pienācīgi stimuli ir vajadzīgi. Uzņēmumu pārvaldībā jāņem vērā uzņēmumu sociālā atbildība, attiecīgās Eiropas direktīvas un ESAO izstrādātās daudznacionālu uzņēmumu pamatnostādnes. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Globālā sasilšana rada bažas mums visiem, un uzņēmumiem būtu jāmaksā pienācīga tirgus cena par emisijām un jāsamazina CO2 daudzums atmosfērā. Tas nozīmē ne tikai CO2 emisijas aplikšanu ar nodokli, bet arī subsīdijas tādai darbībai, kas ļauj samazināt CO2 daudzumu atmosfērā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vēl viena svarīga joma ceļā uz zaļākas un digitalizētas ekonomikas mērķiem ir nodokļu uzlikšana uzņēmumiem, kas kļūst arvien digitalizētāki. Ir vajadzīgs globāls konsensa risinājums, un paredzams, ka līdz gada beigām tiks noslēgts visaptverošs nolīgums. Digitālo pakalpojumu nodokļi nedrīkst nedz kaitēt inovācijai, nedz kavēt ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Uzņēmumu ienākuma nodokļu jomā pastāvošie stimuli, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos

| 4.1. | Uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmā pastāvošie stimuli, kas sekmē aizņemšanos, ietekmē sociālekonomiskās izmaksas, kā arī uzņēmuma finanšu sviras un korporatīvo pārvaldību. Pārmērīga paļaušanās uz aizņēmuma finansējumu var apdraudēt Eiropas Komisijas mērķu sasniegšanu, jo uzņēmumi kļūs finansiāli neaizsargāti un mazināsies iespēja īstenot jaunus un riskantus zaļo investīciju projektus. Tiks ierobežota spēja izmaksāt dividendes, pēc kuras ieguldītāji parasti lemj, vai ieguldīt jaunos projektos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pašreizējie nodokļu noteikumi paredz, ka procentu maksājumi par aizdevumiem ir atskaitāmi no nodokļa bāzes, taču pašu kapitāla maksājumu gadījumā tas tā nav. Pašu kapitāla maksājumus veido divi elementi: dividenžu maksājumi un kapitāla pieaugums. Finansējumam, ko piesaista ar parāda starpniecību, šādi valstu noteikumi rada nepārprotamas priekšrocības salīdzinājumā ar tādu finansējumu, kuram izmanto pašu kapitālu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Īpaša atlaide, kas būtu paredzēta, lai pašu kapitāla finansētu ieguldījumu gadījumā uzņēmumiem nodrošinātu nodokļu režīmu, kas līdzīgāks tam, kāds attiecas uz parāda finansētiem ieguldījumiem, varētu mazināt uzņēmumu neaizsargātību un būt noderīgs instruments ilgtspējīgu, videi labvēlīgāku un digitālu ieguldījumu veicināšanai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ir vērts atzīmēt: ja tiesību aktos noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes palielināsies, uzņēmumiem būs saimnieciski izdevīgāk veikt ieguldījumus ar aizdevuma palīdzību; tas mudinās uzņēmumus vairāk nekā iepriekš pievērsties aizņēmuma finansējumam. Līdzīga ietekme būtu arī augstākai inflācijai un augstākām procentu likmēm, kas palielinātu stimulu investēt ar aizdevumu palīdzību. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK mudina dalībvalstis gādāt, lai to nodokļu sistēmas kļūst neitrālākas attiecībā uz aizņēmuma un pašu kapitāla finansējumu. Tas veicinātu finansējuma avotu dažādošanu un stiprinātu Eiropas ekonomikas noturību. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ierosinātajā pārskatītajā direktīvā par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (2016. gads) tika ieviesta nodokļa atlaide izaugsmei un ieguldījumiem (AGI), lai samazinātu stimulus, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos, un veicinātu ieguldījumus pētniecībā un izstrādē. AGI tiktu nodrošināta, pašu kapitāla pieaugumu padarot atskaitāmu no nodokļa bāzes, ja tiktu ievēroti konkrēti nosacījumi (2). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ES Komisija ir paziņojusi, ka 2022. gada pirmajā ceturksnī tā iesniegs projektu direktīvai, lai risinātu jautājumu par stimuliem, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos (3). EESK ar nepacietību gaida iespēju izskatīt detalizētu priekšlikumu un paust viedokli par to. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Korporatīvā pārvaldība uzņēmējdarbības tiesībās

| 5.1. | Ne tikai nodokļi, bet arī noteikumi var palielināt vai samazināt citu instrumentu radīto stimulu ietekmi. Tieši priekšraksti, kas reglamentē īpašumtiesības un spēju izmantot līdzekļus tā, kā investori un uzņēmumu valdes uzskata par piemērotu, var radīt grūtības dažu vēlamo mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lai ekonomika labi funkcionētu, svarīga nozīme ir pienācīgiem noteikumiem un priekšrakstiem, kas ietekmē uzņēmumu un tirgu darbību. Akcionāriem jāsauc pie atbildības uzņēmuma vadība, ja līdzekļi tiek izmantoti personīgam labumam, nevis uzņēmuma vērtības palielināšanai (4). Virkne tiesību aktu nosaka, kādai jābūt pieņemamai korporatīvai rīcībai saistībā ar cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (5), kā arī eksistē vispusīgi nolīgumi par tirgus kodeksiem attiecībā uz korporatīvo rīcību dalībvalstīs. Kā paziņots Eiropas zaļajā kursā un Komisijas paziņojumā par [Covid-19] atveseļošanas plānu, ir svarīgi, lai korporatīvās pārvaldības satvarā tiktu iekļauta ilgtspēja. Komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu ieinteresēto personu viedokļus par iespējamu iniciatīvu ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības jomā (6). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK atbalsta nākotnes redzējumu par zaļāku, digitalizētu Eiropas ekonomiku, kam raksturīgs taisnīgums, izaugsme un efektīva nodokļu sistēma, kas savukārt rada tādu vidi, kura ir labvēlīga gan ieguldījumiem, gan nodarbinātību veicinošai izaugsmei. Lai pārvirzītu ieguldījumu plūsmas, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt kapitāla pieejamību jaunajā zaļajā ekonomikā. Ieguldāmo līdzekļu pieejamība, kā arī skaidrība par noteikumiem un tiesiskuma ievērošana ir svarīgi faktori sekmīgai Eiropas ekonomikas pārejai. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka uzņēmumiem būtu jāveicina zaļākas, ilgtspējīgas un digitalizētas ekonomikas izveide, tādējādi galveno uzmanību pievēršot ilgtermiņa mērķiem un taisnīgam sadalījumam starp valstīm un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESK ir cieši pārliecināta, ka galīgā kontrole pār korporatīvajām darbībām un atbildība par tām būtu jāuzņemas akcionāriem. Uzņēmuma īpašniekiem ir jāatbild par savu rīcību. Pašreizējā dalībvalstu korporatīvās pārvaldības kodeksu un uzņēmējdarbības tiesību sistēma faktiski ir atkarīga no akcionāriem, kuri ir uzņēmuma īpašnieki un kuri, ieceļot uzņēmuma valdi, galu galā kontrolē uzņēmuma stratēģijas un prioritātes. Šī pārskatatbildība nozīmē, ka akcionāri ir atbildīgi par uzņēmuma finansēm un rīcību, un tie zaudētu kapitālu, ja uzņēmums ciestu zaudējumus. Šāds vispāratzīts pamatprincips nebūtu ne jāmaina, ne jāvājina. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Uzņēmumiem, protams, gan ikdienas darbībā, gan pieņemot lēmumus par ieguldījumiem, būtu pienācīgi jāņem vērā ilgtermiņa mērķi un pozitīva sociālā ietekme. Visā pasaulē to arvien vairāk pieprasa tirgus standarti, nozaru noteikumi, kas reglamentē ražošanu, un investori, kuri nereti izvirza prasību pēc tā sauktajiem ESG (environmental, social and corporate) standartiem uzņēmumos (7). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Eiropas direktīvu un Eiropas regulu ietekmē valstu tiesību akti par uzņēmējdarbību ir katras dalībvalsts tiesu sistēmas neatņemama sastāvdaļa, jo juridiskajā struktūrā tie nosaka atbilstošā līmeņa tiesības un atbildību. Arī noteikumiem attiecībā uz direktoru padomju sastāvu jāatbilst katras valsts specifikai. Ar ES pārvaldības un ieteikumu palīdzību ir jānodrošina godīga konkurence un taisnīgas vērtības attiecībā uz uzņēmuma rīcību. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Lai privātie līdzekļi spētu veikt uzdevumu, kura izpilde nepieciešama Komisijas prioritāšu īstenošanai, ir jāpanāk, ka kapitāls netiek bloķēts uzņēmumos un ka līdzekļus var viegli ieguldīt ES noteiktajās svarīgākajās nozarēs. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Labi funkcionējošs kapitāla tirgus Eiropas Savienībā ir īpaši būtisks jaunu ieguldījumu priekšnoteikums. Tāpēc EESK aicina veikt turpmākus pasākumus, lai pabeigtu kapitāla tirgu savienības izveidi (8). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kapitāla tirgus likviditāte ir svarīga ieguldījumu veikšanai. Dividenžu maksājumi – pat neraugoties uz uzskatu, ka to ietekme ir pārāk īslaicīga, – papildina tādu līdzekļu kopumu, kas pieejami jauniem ieguldījumiem videi nekaitīgās un digitālās nozarēs (9). Tāpēc tiem ir izšķiroša nozīme labi funkcionējošā kapitāla tirgū, kad tie tiek ieguldīti vai nu jaunos uzņēmumos, vai uzņēmumā, kas izmaksā dividendes. Ja investoram izmaksā dividendes, viņš vienmēr var izvēlēties atkārtoti ieguldīt esošajā uzņēmumā vai citā uzņēmumā. Tomēr, ja peļņa netiek sadalīta, investoriem ir jāpārdod akcijas, jo tas ir vienīgais veids, kā ieguldīt jaunos uzņēmumos. Pieredzējušiem uzņēmumiem un investoriem varētu būt izdevīgi, ja saglabātais kapitāls pieaug vērtībā, taču tas nenodrošinās jaunu līdzekļu pieejamību jauniem uzņēmumiem vai ieguldījumiem jaunās nozarēs. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Dividenžu maksājumi dod investoriem iespēju pastāvīgi pilnveidot savu ieguldīšanas stratēģiju, veicinot videi labvēlīgus, ilgtspējīgus, ētiskus un digitālus projektus. Daudzos gadījumos tas jau ir konstatēts kapitāla tirgos un privātā pašu kapitāla jomā (piemēram, ieguldījumos elektrisko automobiļu akumulatoru ražošanā vai bezoglekļa tērauda ražošanā). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Jauniem uzņēmumiem vajadzētu būt pilnvērtīgai iespējai attīstīties un saņemt finansējumu no dividendēm, kas izmaksātas agrāk izveidotu uzņēmumu akcionāriem; tas ļautu veikt jaunu kapitāla sadali saskaņā ar Komisijas prioritātēm. Varētu apsvērt nodokļu atvieglojumus jaunām, zaļām investīcijām. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EESK uzskata, ka kapitāla tirgiem un privātajiem līdzekļiem var būt izšķiroša nozīme uzņēmumu virzīšanā uz ilgtspējīgu, zaļāku un digitalizētu ekonomiku. Jebkurai Eiropas likumdevēja politiskai rīcībai uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā būtu jāpalielina minētā nozīme. |
| --- | --- |

5.13.

6.   CO2 emisijas samazināšanas stimuli

| 6.1. | Nodokļi būtu jāizmanto, lai atbalstītu Eiropas ekonomikas pārveidi un sasniegtu klimata politikas mērķus (10). Ir svarīgi gādāt par to, ka uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir vienādi stimuli tā, lai CO2 daudzumu atmosfērā varētu samazināt ar iespējami zemām izmaksām. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK mudina Eiropas Komisiju īstenot konkrētas iniciatīvas, ar kurām dalībvalstīs tiktu ieviesti līdzīgi oglekļa nodokļi, lai saskaņotu centienus efektīvi pazemināt CO2 līmeni. Ideāls risinājums būtu visā ES vienotajā tirgū vienoti nosacījumi attiecībā uz apliekamajām emisijām/samazinājumiem, kā arī uz konkrētām metodēm un nodokļa likmēm, lai panāktu vienādu ietekmi uz CO2 koncentrācijas līmeni atmosfērā. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Dalībvalstīm būtu jāpieņem, piemēram, visaptveroša un simetriska vides nodokļu politika, ņemot vērā CO2 ietekmi uz globālo sasilšanu. Būtu jāievieš nodokļi gan ar pozitīvām, gan negatīvām likmēm. No CO2 nodokļiem gūtos ieņēmumus vajadzētu izmantot, lai finansētu stimulus CO2 daudzuma samazināšanas metodēm vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Lai gan meža produktu pārdošana kā īpašnieka ienākums tiek aplikta ar nodokli, būtu jāatzīst, ka koku stādīšana un mežu augšana samazina CO2 daudzumu atmosfērā, tāpēc simetriskā pieejā nodokļu jautājumiem globālās sasilšanas kontekstā šīs darbības būtu jāveicina ar negatīvu CO2 nodokli. Tas būtu svarīgs pasākums, kas palīdzētu sasniegt klimata politikas mērķus. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ideāls risinājums būtu visā pasaulē vienoti nosacījumi attiecībā uz apliekamajām emisijām/samazinājumiem, kā arī uz konkrētām metodēm un nodokļa likmēm, lai panāktu vienādu ietekmi uz CO2 koncentrācijas līmeni atmosfērā. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Digitalizāciju kavējošu faktoru novēršana

| 7.1. | Datu un jaunu uzņēmējdarbības modeļu izmantošana ir radījusi nepieciešamību pārskatīt starptautiskos nodokļu uzlikšanas principus attiecībā uz to, kā sadalīt nodokļu ieņēmumus starp valstīm. Ir svarīgi panākt un īstenot konsensa nostāju starptautiskā līmenī (11). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Nodokļu tiesību aktu kopums ietver priekšlikumu par faktisko minimālo uzņēmumu ienākuma nodokli 15 % apmērā. ESAO/G20 nolīguma mērķis ir ierobežot nodokļu konkurenci, īpaši no valstīm, kuru nodokļu likmes ir zemākas par robežvērtību, un minētajā dokumentā ir noteikts: “Daudzpusējā konvencijā (MLC) visām pusēm būs uzlikts pienākums atcelt visus digitālo pakalpojumu nodokļus un citus līdzīgus pasākumus attiecībā uz visiem uzņēmumiem un apņemties turpmāk šādus pasākumus neieviest. Detalizētu definīciju par to, kas ir “līdzīgi pasākumi”, izstrādās reizē ar MLC un tās paskaidrojuma raksta pieņemšanu.” (12) |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK uzskata, ka ir svarīgi ieviest pienācīgus noteikumus, kas veicinātu turpmāku Eiropas ekonomikas digitalizāciju un tādējādi pavērtu iespēju sasniegt mērķi – zaļāku un digitalizētu ekonomiku. |
| --- | --- |

7.3.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Efektivitātes labad līdzekļi ir jāpiesaista rentablā veidā un pareizi jāizlieto dalībvalstīs, veicinot tādus ieguldījumus, kas bez šāda atbalsta netiktu veikti.

1

(2)  Summa, kas vienāda ar AGI pašu kapitāla bāzes pieauguma definēto ienesīgumu, būtu atskaitāma no nodokļa bāzes. Šāds ienesīgums būtu vienāds ar eurozonas 10 gadu valsts etalona obligāciju ienesīgumu tā gada decembrī, kam seko attiecīgais taksācijas gads, kam pieskaitīta divu procentpunktu riska prēmija. Skatīt Padomes direktīvu par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

2

AGI

(3)  Atvieglojums tādu stimulu samazināšanai, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos (DEBRA), paziņojums par uzņēmējdarbības nodokļiem 21. gadsimtā, COM(2021) 251 final.

3

(4)  Ir jāaizliedz uzņēmumu vadītājiem izmantot uzņēmuma līdzekļus luksusa izdevumiem, kas nav saistīti ar uzņēmējdarbības mērķiem.

4

(5)  Sk. EESK atzinumu Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju (OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.).

5

Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju

(6)  Apspriešanās par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību, no 2020. gada 26. oktobra līdz 2021. gada 8. februārim

6

(7)  ESG kritēriji ir vidiskie, sociālie un korporatīvās pārvaldības faktori, kas tiek ņemti vērā, ieguldot uzņēmumā. Lai gan tie radušies pirms vairākām desmitgadēm, par atsauci sociāli atbildīgiem ieguldījumiem tie ir kļuvuši pēdējos gados.

7

ESG

(8)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

8

(9)  To, vai dividenžu politikā ir īstermiņa pieeja, ir analizējuši daudzi pētnieki; skatīt, piemēram, Martin Carlsson-Wall et al., Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data (2021), Stokholmas Ekonomikas augstskola. Minēto autoru empīriskie konstatējumi, kas balstīti uz 2000.–2019. gadā pētītiem 786 atsevišķiem uzņēmumiem un 7 389 uzņēmumiem viena gada griezumā, neliecina par finanšu īstermiņa redzējumu.

9

Martin Carlsson-Wall et al

Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data

(10)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Nodokļu mehānismi CO2 emisiju samazināšanai” (OV C 364, 28.10.2020., 21. lpp.).

10

2

(11)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (ECO/558).

11

(12)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, 2021. gada 8. oktobris, 7. lpp.

12

OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Econom

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/19

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Brīvprātīgie – pilsoņi, kas veido Eiropas nākotni”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/04)

| Ziņotājs: | Krzysztof PATER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Krzysztof PATER

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 214/3/4 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

214/3/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK norāda, ka debatēs par Eiropas nākotni politikas veidotājiem ir jāapzinās, ka Eiropas nākotni veidos ne tikai politiķi un iestādes, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, bet arī miljoniem iedzīvotāju – brīvprātīgo, kuri katru dienu velta laiku un enerģiju, solidarizējoties sabiedrības interešu vārdā gan pilsoniskās sabiedrības organizācijās, gan ārpus tām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Brīvprātīgo darbā ir iesaistīti miljoniem Eiropas Savienības iedzīvotāju, kuri rīkojas, solidarizējoties ar citiem, un dara to individuāli vai organizētās struktūrās (gan oficiālās, gan neoficiālās). Šai kustībai ir vajadzīgs sistemātisks un pārdomāts atbalsts gan ES, gan dalībvalstu līmenī, jo tās ietekme uz sociālo attīstību ir daudzkārt lielāka nekā iespējamās izmaksas. EESK vēlētos, lai turpmākajos gados šajā atbalstā būtu pozitīvas kvalitatīvas pārmaiņas, kas labāk atspoguļotu brīvprātīgo vērtību Eiropas nākotnei. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK aicina Eiropas Komisiju rīkoties, lai 2025. gadu pasludinātu par Eiropas Brīvprātīgo gadu, ņemot vērā, ka tas būtu:






  — | veids, kā izrādīt cieņu miljoniem brīvprātīgo, kuri ir apliecinājuši savu nozīmīgo sociālo lomu, jo īpaši pēdējos mēnešos, strādājot, lai cīnītos ar pandēmijas sekām, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

veids, kā izrādīt cieņu miljoniem brīvprātīgo, kuri ir apliecinājuši savu nozīmīgo sociālo lomu, jo īpaši pēdējos mēnešos, strādājot, lai cīnītos ar pandēmijas sekām,

| — | veids, kā turpināt popularizēt brīvprātīgā darba ideju dalībvalstu sabiedrībā, mudinot vairāk cilvēku iesaistīties brīvprātīgajā darbā un parādot, ka tas ir iekļaujošs un universāls pasākums, kurā iesaistīti visu grupu un izcelsmes cilvēki neatkarīgi no viņu vecuma un vietas sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

veids, kā turpināt popularizēt brīvprātīgā darba ideju dalībvalstu sabiedrībā, mudinot vairāk cilvēku iesaistīties brīvprātīgajā darbā un parādot, ka tas ir iekļaujošs un universāls pasākums, kurā iesaistīti visu grupu un izcelsmes cilvēki neatkarīgi no viņu vecuma un vietas sabiedrībā,

| — | iespēja dalībvalstu iestādēm veikt pieredzes un praktisko zināšanu apmaiņu par juridiskiem un politiskiem instrumentiem brīvprātīgo darbības atbalstam, |
| --- | --- |

—

iespēja dalībvalstu iestādēm veikt pieredzes un praktisko zināšanu apmaiņu par juridiskiem un politiskiem instrumentiem brīvprātīgo darbības atbalstam,

| — | pamudinājums Eiropas Komisijai paplašināt un izveidot jaunas programmas, kas paredzētas visu vecumu brīvprātīgajiem; |
| --- | --- |

—

pamudinājums Eiropas Komisijai paplašināt un izveidot jaunas programmas, kas paredzētas visu vecumu brīvprātīgajiem;

| — | veids, kā veicināt izpratni par Eiropas un tās iedzīvotāju nākotnei svarīgiem projektiem, sniedzot objektīvus datus un faktus un cīnoties pret nepatiesu un neobjektīvu informāciju. |
| --- | --- |

—

veids, kā veicināt izpratni par Eiropas un tās iedzīvotāju nākotnei svarīgiem projektiem, sniedzot objektīvus datus un faktus un cīnoties pret nepatiesu un neobjektīvu informāciju.

| 1.4. | Brīvprātīgo darbībai ir reāla ekonomiskā vērtība (daudzās valstīs tā veido vairāk nekā 2 % no IKP); daudzās sociālajās jomās brīvprātīgie ir vajadzīgi, lai nodrošinātu iedzīvotāju pamatvajadzības, tostarp viņu drošību; brīvprātīgajiem ir izšķiroša nozīme visu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā; brīvprātīgie ir pārstāvēti visās sociālajās un vecuma grupās. Tāpēc EESK uzskata, ka nav saprātīgi ES līmeņa un ES finansētās brīvprātīgo atbalsta programmas attiecināt tikai uz jauniešiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pēc 2013. gadā pieņemtā atzinuma (1) EESK vēlreiz aicina Eiropas Komisiju veikt izlēmīgus pasākumus, lai sagatavotu sīki izstrādātus noteikumus, kas ļautu apkopot salīdzināmus datus par brīvprātīgo darbību visās dalībvalstīs, uzsverot, ka bez uzticamiem datiem nav iespējams īstenot efektīvu politiku nevienā jomā. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Brīvprātīgā darba jēdziens

| 2.1. | ES nav oficiālas termina “brīvprātīgais darbs” definīcijas, taču ar to parasti tiek saprastas visu veidu brīvprātīgās darbības – oficiālas vai neoficiālas –, ko kāds veic pēc savas izvēles ne finansiāla ieguvuma dēļ un kas dod ieguldījumu kopējā labumā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Brīvprātīgā darba definīcija, ko Starptautiskā Darba organizācija 2011. gadā publicēja Rokasgrāmatā par brīvprātīgā darba novērtēšanu, ir saskaņā ar kopējo izpratni par brīvprātīgo darbu. Atbilstīgi šai definīcijai brīvprātīgs darbs ir neapmaksāts, neobligāts darbs, proti, laiks, ko persona bez atlīdzības veltī darbībām, kuras pie savas mājsaimniecības nepiederošu cilvēku labā attiecīgā persona veic tieši vai ar kādas organizācijas starpniecību (2). Šo definīciju var izmantot starptautiskajos salīdzinošajos pētījumos, lai novērtētu oficiālo brīvprātīgo darbu (ko bieži dēvē par netiešo brīvprātīgo darbu) un neoficiālo brīvprātīgo darbu (ko SDO dēvē par “tiešo brīvprātīgo darbu” (3)) dažādās kultūras un tiesību sistēmās. EESK norāda, ka Rezolūcijai par statistiku attiecībā uz darbu, nodarbinātību un darbaspēka nepilnīgu izmantošanu, ko 2013. gada oktobrī pieņēma 19. SDO Starptautiskā darba statistiķu konference (4) (tā ietver jaunu darbaspēka definīciju, kurā nošķirts algots un neapmaksāts darbaspēks un veiktas izmaiņas ar darbaspēku saistītu datu vākšanā), būtu jāuzlabo spēja novērtēt brīvprātīgo darbu kā nošķirtu no cita veida neapmaksāta darba, piemēram, savas mājsaimniecības locekļu aprūpes. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Brīvprātīgā darba analīze ļoti bieži ir balstīta uz nošķīrumu starp oficiālu un neoficiālu brīvprātīgo darbu. Oficiālā brīvprātīgajā darbā, ko veido darbības organizatoriskā kontekstā, cilvēki iesaistās ar organizētu (strukturētu) vienību, piemēram, NVO, klubu vai publisku iestāžu starpniecību. Neoficiāls brīvprātīgais darbs ir palīdzība, ko indivīdi bez atlīdzības sniedz cilvēkiem, kuri nav piederīgi viņu mājsaimniecībai vai tuvi ģimenes locekļi, un to nedara oficiālas organizācijas ietvaros. EESK pauž nožēlu par to, ka cilvēki, kuri piedāvā savu palīdzību, tās saņēmēji vai brīvprātīgā darba tiesiskais regulējums dažās ES dalībvalstīs neoficiālo brīvprātīgo darbu bieži neatzīst par brīvprātīgo darbu. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc brīvprātīgo loma pašlaik netiek pietiekami novērtēta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Brīvprātīgais darbs var būt epizodisks un saistīts ar kādu notikumu vai katastrofu seku likvidēšanu, piemēram, pēc ugunsgrēka vai plūdiem. Brīvprātīgais darbs var būt arī pastāvīgāka apņemšanās. Tas var būt ar cilvēkiem saistītās nozarēs, piemēram, sociālo pakalpojumu, veselības aprūpes, izglītības, sporta un citās jomās, vai arī var attiekties uz vides un infrastruktūras projektiem, piemēram, dabas resursu aizsardzību un atjaunošanu vai publisku dārzu uzturēšanu. Šādos apstākļos ir iespējams arī epizodisks brīvprātīgais darbs, taču minētajās jomās parasti darbojas vairāk pastāvīgo brīvprātīgo. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK uzsver, ka brīvprātīgā darba tiesiskajam regulējumam Eiropā būtu jāatbalsta un jāveicina kvalitatīvs brīvprātīgais darbs, un tam nebūtu jārada nevajadzīgi šķēršļi brīvprātīgajam darbam. Būtu rūpīgi jāīsteno tādas prasības kā brīvprātīgo apdrošināšana, brīvprātīgo nolīgumi un sodāmības pārbaudes, par galvenajiem principiem nosakot kvalitāti un piekļuvi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Savā 2013. gada atzinumā EESK norādīja, ka “pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par brīvprātīgo darbu, nav iespējams veikt analīzi, kas prasīta EK, Parlamenta, Eiropadomes vai EESK dokumentos. Šobrīd nevar pārliecinoši novērtēt ne brīvprātīgā darba nozīmi tautsaimniecībā, ne arī tā ieguldījumu ES līmeņa politikā. Nav iespējams precīzi noteikt, cik daudz laika kopumā tiek veltīts brīvprātīgajam darbam un kāda ir tā vērtība naudas izteiksmē, tātad nevar novērtēt arī tā apmēru, kas izteikts, izmantojot vispārējus ekonomikas rādītājus, piemēram, valsts nodarbinātības līmeni (valsts tautsaimniecībā nodarbināto skaitu) vai IKP”. EESK ir arī aicinājusi veikt sagatavošanās darbus, kuru rezultātā, balstoties uz SDO pamatpriekšlikumu, būtu jānosaka detalizēti noteikumi pētniecības veikšanai Eiropas Savienībā. EESK pauž nožēlu, ka kopš tā laika nav gūts nekāds progress kopējas sistēmas izveidē, lai noteiktu brīvprātīgā darba vērtību Eiropā. Tāpēc Komiteja atkārtoti aicina Eiropas Komisiju rīkoties izlēmīgi, lai īstenotu EESK ieteikumus, uzsverot, ka bez uzticamiem datiem nav iespējams īstenot efektīvu politiku nevienā jomā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | EESK uzsver, ka labāka datu vākšana, kas pārsniedz IKP un ekonomisko vērtību, lai aplūkotu, piemēram, cik daudz laika brīvprātīgie velta darbam, viņu vecumu, dzimumu, darbības jomas un pievienoto vērtību sabiedrībai kopumā, piemēram, veselību un labbūtību, dzīves kvalitāti un sociālās kohēzijas rādītājus, sniegtu vispārējus ieguvumus. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Tikai daži valstu statistikas institūti ir uzsākuši un veikuši brīvprātīgo darba pētījumus, pamatojoties uz SDO metodoloģiju, un Polija ir vienīgā valsts, kuras valsts statistikas institūts jau divas reizes – 2011. un 2016. gadā – ir veicis šādus pētījumus, vēl viens pētījums ir plānots 2022. gada sākumā. Saskaņā ar 2011. gada pētījumu brīvprātīgo darba vērtība bija aptuveni 2,8 % no IKP (5), bet saskaņā ar 2016. gada pētījuma aprēķiniem – aptuveni 1,2 % no IKP (6). Šo lielo atšķirību izraisīja dažas izmaiņas metodoloģijā. Viena no tām bija fakts, ka 2011. gadā jautājumi ietvēra brīvprātīgas darbības, ko respondents veica citā mājsaimniecībā dzīvojošu ģimenes locekļu labā, taču 2016. gadā šādas darbības netika ņemtas vērā. Vēl viena atšķirība bija tā, ka 2011. gadā uzdotie jautājumi attiecās uz darbību visa 2010. gada laikā, savukārt 2016. gadā tika ņemts vērā tikai brīvprātīgais darbs, kas veikts četru nedēļu laikā pirmajā ceturksnī tieši pirms aptaujas. Šis piemērs skaidri liecina, ka nav iespējams iegūt salīdzināmus datus, neizstrādājot Eurostat ierosinātu kopēju metodoloģiju ES līmenī. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Brīvprātīgais darbs kā viena no skaidrākajām solidaritātes izpausmēm ir vērtīgs indivīdiem, kopienām, videi, ekonomikai un sabiedrībai kopumā. Tas veicina un atvieglo sociālo iekļaušanu, veido sociālo kapitālu un pārveido sabiedrību. Plaukstošas pilsoniskās sabiedrības veidošana ar apņēmīgiem brīvprātīgajiem var sniegt radošus un inovatīvus risinājumus kopējām problēmām. Brīvprātīgais darbs veicina ekonomikas izaugsmi, un tādēļ tas ir īpaši un mērķtiecīgi jānovērtē gan ekonomikas, gan sociālā kapitāla ziņā. Tam ir arī arvien lielāka nozīme vides aizsardzībā, un tas ir būtisks mācību avots daudziem brīvprātīgajiem. Tādēļ publiskajai politikai, esot tieši vērstai uz brīvprātīgo atbalstīšanu, būtu arī jāatspoguļo nepieciešamība pēc brīvprātīgo darbu atbalstošas infrastruktūras ar pietiekamu un piemērotu finansējumu atbalsta pasākumiem, piemēram, mācībām un apdrošināšanas izmaksām. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Brīvprātīgo darbības ES līmenī

| 3.1. | EESK pauž nožēlu, ka pēc Eiropas Brīvprātīgā darba gada (2011. gads) beigām brīvprātīgais darbs no Eiropas darba kārtības sāka pakāpeniski izzust. Oficiālajos dokumentos tas bija minēts tikai epizodiski – ES palīdzības brīvprātīgo un Eiropas Solidaritātes korpusa izveides laikā un kā prioritāra tēma programmā “Eiropa pilsoņiem”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzsver, ka brīvprātīgā darba izpēte dalībvalstīs ir veikta tikai ierobežotā mērā. Tajā ir aptverti dažādi brīvprātīgā darba aspekti (piemēram, dalības līmenis brīvprātīgajā darbā, iesaistīto personu demogrāfiskais profils un motivācija). Šos pētījumus nav iespējams izmantot ES mērogā veiktai analīzei, jo trūkst konsekvences metodoloģiskajās pieejās, tostarp pat attiecībā uz brīvprātīgā darba definīciju, un pētījumi nav veikti vienlaicīgi. Ziņojums, ko pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma 2010. gadā sagatavoja konsultāciju uzņēmums GHK (7), joprojām ir visjaunākais pieejamais datu avots, kas ir visaptverošs un vērtīgs, neraugoties uz tā ierobežojumiem datu salīdzināmības ziņā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | GHK ziņojums atklāja, ka 22–23 % ES iedzīvotāju, kas vecāki par 15 gadiem, bija iesaistīti brīvprātīgajā darbā, kas definēts kā darbība, ko persona veic pēc savas brīvas gribas, galvenokārt nevalstiskā organizācijā bezpeļņas nolūkos. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vienlaikus ziņojumā norādīts, ka metodoloģisko atšķirību dēļ rezultātu novirze bieži var būt pat līdz 30–40 procentpunktiem. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Ad hoc modulis Sociālā/kultūras līdzdalība un materiālā nenodrošinātība, kas 2015. gadā tika (8) pievienots Eurostat ikgadējam apsekojumam par ienākumiem un dzīves apstākļiem, ietvēra dažus jautājumus par brīvprātīgo darbību. Pamatojoties uz minētajā apsekojumā iegūtajiem datiem, tiek lēsts, ka aptuveni 18,9 % ES iedzīvotāju bija iesaistīti oficiālā brīvprātīgajā darbā un aptuveni 22,5 % – neoficiālā brīvprātīgajā darbā, un šis ES iedzīvotāju iesaistes līmenis ir līdzīgs GHK ziņojumā minētajam. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eirobarometra zibensaptaujā “Eiropas jaunatne”, kas publicēta 2015. gada aprīlī (9), iekļauti jaunākie pieejamie dati par 15–30 gadus veco ES iedzīvotāju darbību. EESK norāda, ka līdzības datos par jauniešiem šajā pētījumā un datos par visiem pieaugušajiem ES iedzīvotājiem citos pētījumos skaidri liecina, ka visas vecuma grupas ir vienādā mērā iesaistītas brīvprātīgajā darbā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Saskaņā ar aptauju par Eiropas jaunatni 25 % jauniešu Eiropas Savienībā pēdējo 12 mēnešu laikā ir bijuši iesaistīti organizētā brīvprātīgajā darbā, taču šī proporcija dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga (no 10 % līdz 42 %). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Tajā pašā aptaujā arī secināts, ka jauniešu brīvprātīgajai darbībai ir divas galvenās jomas: labdarība, humānā un attīstības palīdzība (44 %) un izglītība, apmācība un sports (40 %). Tās ir arī visizplatītākās jauniešu brīvprātīgās darbības katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | 93 % respondentu norādīja, ka nekad nav veikuši brīvprātīgo darbu ārzemēs. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Jaunajam Eiropas Solidaritātes korpusam, kas tagad ietver brīvprātīgo darbu humānās palīdzības situācijās (iepriekš to nodrošināja ES palīdzības brīvprātīgie), būtu jābūt pietiekami spēcīgam un plašam, lai tā ietekmē vairāk jauniešu veiktu brīvprātīgo darbu, jo īpaši ārvalstīs, gan programmas ietvaros, gan ārpus tās. Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jānodrošina vajadzīgie resursi. Būtu arī jāizpēta iespēja paplašināt programmu, lai atbalstītu par 30 gadiem vecāku cilvēku iesaistīšanos brīvprātīgo darbā, vai arī jānodrošina papildu ES resursi paralēlas programmas izstrādei bez vecuma ierobežojuma. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Eiropas Komisija 2021. gada janvārī publicēja Zaļo grāmatu par novecošanu, kurā uzsvērts, ka daudzi vecāka gadagājuma cilvēki turpina sniegt aktīvu un vērtīgu ieguldījumu sabiedrībā un ekonomikā, jo 20 % cilvēku 65–74 gadu vecumā iesaistās oficiālā brīvprātīgajā darbā, un arī cilvēki, kas vecāki par 75 gadiem, joprojām iesaistās, ciktāl to ļauj viņu veselības stāvoklis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eiropas Savienības Padome 2020. gada septembrī publicēja galīgos secinājumus par tematu “Vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesības, līdzdalība un labbūtība digitalizācijas laikmetā” (10), kuros tā cita starpā aicināja Komisiju apsvērt iespēju izveidot digitālu platformu “Līdzdalība un brīvprātīgais darbs pēc darba dzīves”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Šāda platforma varētu sniegt vecāka gadagājuma cilvēkiem informāciju par iesaistīšanos brīvprātīgajā darbā citās valstīs. Tā arī varētu sniegt vietējām iestādēm un citiem dalībniekiem informāciju par to, kā iesaistīt vecāka gadagājuma cilvēkus brīvprātīgajā darbā, kā arī sniegt norādījumus un informāciju cilvēkiem, kuri ir ieinteresēti atrast vecāka gadagājuma cilvēkiem piemērotas brīvprātīgā darba iespējas visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EESK stingri atbalsta tādas platformas izveidi, kas integrētu esošās platformas un novērstu uzdevumu pārklāšanos, vienlaikus uzsverot, ka vecāka gadagājuma cilvēku brīvprātīgajai darbībai ir svarīga loma gan attiecībā uz tiem, kuriem viņu darbība palīdz, gan uz pašiem brīvprātīgajiem, ļaujot viņiem saglabāt aktivitāti ārpus nodarbinātības, jo tas rada būtisku pozitīvu ietekmi uz viņu garīgo un fizisko labbūtību. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EESK norāda, ka Eiropas Solidaritātes korpusam jauniešiem un ierosinātajai platformai vecāka gadagājuma brīvprātīgo atbalstam būtu jānodrošina pamats visaptverošākai un transversālākai Eiropas brīvprātīgā darba politikai, kas veicina solidaritāti un atbildību par visu vecumu cilvēkiem, kuri brīvi dod ieguldījumu Eiropas nākotnē, pamatojoties uz solidaritāti un Eiropas vērtībām, un to starpā. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | EESK iesaka šajā platformā pakāpeniski iesaistīt plašākas brīvprātīgo vecuma grupas, kā arī darīt vairāk, lai mazinātu šķēršļus pārrobežu brīvprātīgajam darbam, piemēram, publisko pabalstu un atbalsta sistēmu tiesību vai uzturēšanās tiesību un ar to saistītu noteikumu zaudēšanu, piemēram, attiecībā uz piekļuvi mobilā tālruņa un interneta pieslēguma līgumiem. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Daudzi brīvprātīgie visā Eiropā ir iesaistīti darbībās, kas atbilst Eiropas Komisijas ilgtermiņa ES mēroga projektiem (kas ir ļoti svarīgi Eiropas nākotnei, piemēram, attiecībā uz vakcināciju, digitalizāciju, klimata jautājumiem, finanšu reformām, kodoljautājumiem, nodarbinātības reformām utt.). Tā kā iedzīvotājiem pirms nozīmīgu ES iestāžu priekšlikumu atbalstīšanas ir jāiegūst faktiska un objektīva izpratne par tiem, EESK aicina Eiropas Komisiju aktīvi atbalstīt brīvprātīgo veiktās darbības, kas var palīdzēt iegūt iedzīvotāju atbalstu svarīgiem ES projektiem, tostarp samazinot viltus un neobjektīvas informācijas risku. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Projektu vienotas likmes un fiksētas summas finansējuma pieaugumam būtu jāļauj atzīt brīvprātīgo ieguldījumu kā līdzfinansējumu ES dotācijām. Tomēr praksē tas nedarbojas labi, jo brīvprātīgo darbā ieguldīto laiku parasti nevar iekļaut organizāciju pārskatos. Turklāt daudzas aģentūras, kas pārvalda ES dotācijas, prasa, lai maksājumu apstiprinājumi tiktu sniegti par vienotas likmes un fiksētas summas maksājumiem pilnā apmērā, kas ir pretrunā finansēšanas pieejas kā aprēķināšanas metodes nolūkam un idejai. Šajā saistībā EESK atkārto 2006. (11) un 2013. (12) gadā pieņemtajos atzinumos izteiktos aicinājumus un pauž nožēlu par to, ka tie vēl nav pilnībā īstenoti. EESK norāda, ka Eiropas Padomes finansēšanas programmās ir paredzēts mehānisms, lai iekļautu brīvprātīgajam darbam veltīto laiku kā līdzfinansējumu dotācijām. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK stingri atbalsta Eiropas Brīvprātīgā darba galvaspilsētu konkursu (13), ko Eiropas Brīvprātīgā darba centrs 2013. gadā uzsāka kā daļu no 2011. gada Eiropas Brīvprātīgā darba gada mantojuma un kurā vietējā brīvprātīgā darba politika un prakse ir sasaistīta ar Eiropas kontekstu, Eiropas vērtībām un ar politikas satvaru. EESK aicina visas ES iestādes veicināt un atbalstīt šo iniciatīvu, īpašu uzmanību pievēršot arī par valsti zemākam līmenim, lai tuvinātu iedzīvotājus ES politikas veidotājiem un apliecinātu ES līmeņa atbalstu uz solidaritāti balstītām darbībām un aktīviem pilsoņiem, kas dod ieguldījumu Eiropas nākotnē. EESK aicina Eiropas Komisiju aktīvi atbalstīt tādas labas prakses izplatīšanu sabiedriskajā politikā, kas atbalsta brīvprātīgā darba pasākumus vietējā līmenī, it īpaši izmantojot piemērus no pašvaldībām, kas ir Eiropas Brīvprātīgā darba galvaspilsētas konkursa kandidāti un uzvarētāji. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Brīvprātīgā darba tendences

| 4.1. | EESK norāda, ka notiekošās demogrāfiskās pārmaiņas ietekmēs brīvprātīgo darbību turpmākajos gados. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Eiropas sabiedrība noveco, un dzimstības līmenis ir zemāks. Tas nozīmē, ka ir vairāk kvalificētu brīvprātīgo, kas ir pieejami ilgāku laiku, taču ir arī vairāk vecāka gadagājuma cilvēku, kuriem nepieciešams brīvprātīgo atbalsts, jo viņi dzīvo ilgāk. Tomēr, samazinoties dzimstības līmenim, gados jaunāki cilvēki var nebūt pieejami brīvprātīgo darbam, un vajadzēs vairāk līdzbiedru projektu pieaugušajiem un gados vecākiem brīvprātīgajiem. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Eiropā sabiedrība kļūst arvien daudzveidīgāka un mainās, un būs jādara vairāk, lai nodrošinātu sociālo iekļaušanu. Dalībvalstis to visu nevar segt no publiskajiem līdzekļiem, un, pat ja tām tie būtu, runa nav tikai par naudu. Lai nodrošinātu patiesu iekļaušanu, ir vajadzīga humānāka un solidārāka pieeja. Šajā nolūkā ir vajadzīgi brīvprātīgie, kas darbojas, savstarpēji solidarizējoties. Aicinām darīt vairāk, lai cīnītos pret vientulību un sniegtu sociālo dienestu atbalstu gadījumos, kad ģimenes ir vairāk izkliedētas dažādās valstīs un kontinentā. EESK uzskata, ka iestādēm ES, dalībvalstu un vietējā līmenī jābūt tam gatavām un ka šajā procesā jāiekļauj labvēlīgu apstākļu radīšana brīvprātīgā darba paplašināšanai. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Dalībvalstīs tiek iekasēts mazāk nodokļu un samazināts publisko struktūru budžets, taču tajā pašā laikā palielinās pieprasījums pēc pakalpojumiem. Lielāka nevienlīdzība un nabadzība rada lielākas vajadzības iedzīvotājiem, taču tas kontrastē ar finansējuma samazināšanu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras – ar brīvprātīgo atbalstu – varētu daudz darīt, lai uzlabotu atsevišķu iedzīvotāju un ģimeņu stāvokli. EESK norāda, ka ir jānodrošina labāks līdzsvars. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | EESK uzsver, ka pašreizējās izmaiņas dzīvesveidā un darbības veidos, kas gūst sociālo atzinību, vai nepieciešamība attīstīt jaunas prasmes, kas var būt profesionāli noderīgas jaunākajām paaudzēm, var radīt neatbilstību starp iedzīvotāju interesi par brīvprātīgo darbu un reālām brīvprātīgā darba iespējām un ka tādējādi brīvprātīgā darba līmenis var samazināties, neraugoties uz lielo “piedāvājumu un pieprasījumu”. Šī situācija ir pastāvīgi jāuzrauga, lai ar laiku varētu veikt korekcijas publiskajā politikā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ir vērojama plaša pāreja no tradicionāla, regulāra, ilgtermiņa brīvprātīgā darba, kas balstīts uz plānotām un ilgtermiņa saistībām, uz epizodisku brīvprātīgo darbu. Daudzi brīvprātīgie ir gatavi veikt epizodisku darbu, pat tikai vienreizējā pasākumā, taču nevēlas uzņemties nekādas ilgtermiņa personīgas saistības. Šo tendenci atspoguļo “voluntūrisma” pieaugums, kad cilvēki ceļo ar īpašu mērķi veikt brīvprātīgo darbu vai izmanto iespējas piedalīties brīvprātīgajā darbā atvaļinājuma laikā. Ir rūpīgi jāgādā par to, lai šāda veida brīvprātīgais darbs patiešām tiktu veikts sabiedrības interesēs. Gadījumos, kad brīvprātīgais darbs varētu vairāk kaitēt, nekā sniegt labumu, piemēram, aprūpes iestādēs, kurās mīt bērni vai citi neaizsargāti cilvēki (piem., bērnu namos), tas būtu jāaizliedz. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vēl viena pēdējos gados novērota tendence ir tādu starpnieku rašanās kā labklājības vai izglītības iestādes, reliģiskās organizācijas, ģimenes brīvprātīgā darba organizatori, vietējie brīvprātīgo centri vai darbinieku (korporatīvais) brīvprātīgais darbs. Šīs struktūras palīdz brīvprātīgajiem atrast darbības vietu, meklējot organizācijas, kas tieši pieņems brīvprātīgos. Tas sniedz atbalstu cilvēkiem, kuri meklē iespēju uzsākt brīvprātīgo darbu. Tomēr pastāv risks, ka šādu starpnieku darbība var negatīvi ietekmēt izpratni par brīvprātīgo darbu sabiedrībā, jo īpaši, piemēram, gadījumos, kad šāda darbība tiek komercializēta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tiešsaistes iespēju attīstība un sociālie mediji ļauj iedzīvotājiem vieglāk pašiem organizēties ad hoc brīvprātīgajam darbam. Tas arī padara visu veidu brīvprātīgā darba iespējas tiešāk pieejamas iedzīvotājiem, tiešsaistes platformām savienojot piedāvājumu ar pieprasījumu. Straujais jauno tehnoloģiju pieaugums ir ļāvis izvērst jaunus brīvprātīgā darba veidus, piemēram, brīvprātīgo darbu tiešsaistē, kas nav ierobežots konkrētā laikā vai vietā un ko var veikt jebkur, kur brīvprātīgajam ir piekļuve tiešsaistei un ierīce, kas ļauj izveidot savienojumu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Tomēr EESK norāda, ka ir jāgādā par to, lai no brīvprātīgā darba netiktu izslēgti tie, kuriem nav piekļuves tiešsaistei. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EESK uzsver, ka brīvprātīgā darba tiesiskajam regulējumam dalībvalstīs ir jāseko šīm izmaiņām un jānodrošina, piemēram, attiecībā uz datu aizsardzību, ka neaizsargātas personas joprojām tiek aizsargātas un brīvprātīgie ir atbilstoši apmācīti, pat ja brīvprātīgais darbs tiek veikts neoficiālā un ad hoc veidā. Politikas veidotājiem nevajadzētu domāt, ka nav nepieciešams finansēt brīvprātīgā darba atbalstu un infrastruktūras organizācijas, ja cilvēki var paši organizēties tiešsaistē. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | EESK uzskata, ka darba ņēmēju brīvprātīgā darba jomā ir vajadzīga ciešāka starpnozaru sadarbība starp sociālajiem partneriem. Lai radītu vislielāko ietekmi, darba devējiem un darba ņēmējiem būtu jāsadarbojas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir eksperti attiecīgajā jomā un/vai jautājumā, kuru darbību viņi vēlas atbalstīt, nevis pašiem jācenšas tieši īstenot brīvprātīgā darba programmas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK atzīst, ka “voluntūrisms” ir augoša nozare Eiropā, un tas ir jāregulē, lai aizsargātu brīvprātīgā darba, potenciālo brīvprātīgo un vietējo kopienu integritāti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | 54 % jauniešu, kuri piedalījās Eirobarometra aptaujā, (14) norādīja, ka viņiem nav radušies nekādi izdevumi saistībā ar brīvprātīgo darbu, savukārt 28 % norādīja, ka viņiem ir bijuši izdevumi, taču viņi nav saņēmuši nekādus maksājumus, un 16 % norādīja, ka viņiem ir bijuši izdevumi, kuru segšanai viņi ir saņēmuši maksājumus. Saņēmējiem vai brīvprātīgo darba koordinatoriem šie dati ir jāņem vērā, lai izdevumi nekļūtu par šķērsli jauniešu iesaistīšanai. EESK uzsver, ka ir svarīgi atlīdzināt pat nelielus izdevumus brīvprātīgajiem, un sagaida, ka dalībvalstu valsts un pašvaldību iestādes veicinās un atbalstīs šo pieeju, neradot nelabvēlīgas nodokļu sekas attiecīgajiem brīvprātīgajiem vai organizācijām. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Visā Eiropā pastāv atšķirības tiesiskajā regulējumā un tiesiskajās un drošības prasībās, kas attiecas uz brīvprātīgajiem un viņu atbalsta saņēmējiem. EESK uzsver, ka būtu jāveic pasākumi, lai racionalizētu sistēmu, sniedzot drošību un labumu ikvienam. Apdrošināšanas tirgū visās valstīs jābūt pieejamai brīvprātīgo civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, kā arī valsts un/vai fondu atbalstam, lai segtu izmaksas. Visās dalībvalstīs obligātai prasībai ir jābūt sodāmības reģistra izrakstiem tiem, kuri veic brīvprātīgo darbu ar bērniem vai neaizsargātiem cilvēkiem, un šādiem izrakstiem vajadzētu būt viegli un lēti pieejamiem potenciālajiem brīvprātīgajiem. EESK aicina visas dalībvalstis īstenot minētos risinājumus un Eiropas Komisiju veicināt paraugpraksi šajā jomā. Šādi pasākumi arī veicinās pārrobežu brīvprātīgo darbu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK uzskata – jo agrīnākā vecumā cilvēkus var iesaistīt brīvprātīgo darbā, jo lielāka ir iespēja, ka viņi kļūs par sociāli iekļautiem un iesaistītiem pieaugušajiem, kuri sniegs savu ieguldījumu Eiropas nākotnes labā. Jāveicina tādas iniciatīvas kā pakalpojumu apguves programmas skolās un ģimenes brīvprātīgais darbs. Vajadzības gadījumā ir jāpielāgo tiesiskais regulējums, lai jaunieši un arī bērni varētu veikt brīvprātīgo darbu. Jaunatnes organizācijām šajā procesā ir ļoti liela nozīme, tāpēc tām jāsaņem atbilstošs un pietiekams atbalsts no publiskā sektora iestādēm. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Brīvprātīgo loma kopienā

| 5.1. | Nav šaubu, ka brīvprātīgie rada būtisku ekonomisko, vides un sociālo vērtību. Bezpeļņas organizācijās brīvprātīgie bieži vien ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu uzdevumu efektīvu izpildi, jo viņi ir viens no svarīgākajiem šādu organizāciju resursiem. Sabiedrībā viņus bieži atzīst kā šo struktūru darbības simbolu. Daudziem, īpaši jauniešiem, brīvprātīgais darbs ir kaut kas īpašs. Tā bieži ir pirmā darbība, kurā viņi var reaģēt uz reālām sociālām vajadzībām un spēj ātri saskatīt savas rīcības sekas kā iesaistīti pilsoņi, ievērojami samazinot sociālās atstumtības risku. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Daudzos gadījumos iedzīvotājiem kļūst juridiski sarežģītāk risināt kopējas intereses jautājumus un iesaistīt cilvēkus kā brīvprātīgos, kas dod ieguldījumu sabiedrībā, necenšoties gūt personīgu labumu. Ir jānodrošina pilsoniskās sabiedrības organizāciju tiesības apvienoties un saņemt publisko finansējumu, kā arī atbalsts tām. EESK uzsver, ka publiskais finansējums pilsoniskās sabiedrības organizācijām lielā mērā veicina ne tikai to funkcijas un lomu sabiedrībā, bet arī to neatkarību un spēju nodrošināt iekšējos demokrātiskos procesus, kas ļauj atzīt un pārstāvēt dalībnieku vēlmes bez ārējas iejaukšanās. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Labi funkcionējoša pilsoniskā sabiedrība ir veselīgas demokrātijas pazīme, un tā lielā mērā veicina dzīves kvalitāti, mieru un stabilitāti. Līdzdalības demokrātija papildina pārstāvības demokrātiju, nevis to apdraud. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Attiecībā uz organizācijām, kas koordinē brīvprātīgo darbību, publiskais finansējums ļauj gūt daudz lielāku labumu sabiedrībai – labumu, kam ir reāla ekonomiska vērtība, izmantojot īpašu sviras mehānismu. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Eiropas iedzīvotāji arvien vairāk iesaistās īstermiņa brīvprātīgajā darbā, bieži vien gūstot skaidru personisku labumu, piemēram, veicot brīvprātīgo darbu festivālā vai koncertā, nevis uzņemas ilgtermiņa saistības, lai risinātu konstatētās vajadzības sabiedrībā. EESK vēlas, lai politikas veidotāji darītu vairāk nolūkā veicināt brīvprātīgā darba kā sociālā kapitāla pievienoto vērtību, nevis tikai kā personisku iespēju vai mehānismu cilvēkresursu izdevumu ietaupīšanai. Valsts iestādēm ir jāpalīdz brīvprātīgajiem un organizācijām, kas atbalsta viņu darbību, labāk parādīt savu vērtību un ietekmi, lai turpinātu piesaistīt brīvprātīgos, jo iedzīvotājiem ir arvien plašāka izvēle attiecībā uz to, kā pavadīt savu brīvo laiku. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Covid-19 pandēmijas laikā daudzi politikas veidotāji un vienkāršie iedzīvotāji spēja saskatīt brīvprātīgā darba īpašo potenciālu un reālo ietekmi – gan strukturētus pasākumus, ko koordinē publiskā sektora iestāde vai organizācija, gan individuālus ad hoc pasākumus, kas veikti spontāni, pamatojoties uz vēlmi palīdzēt. EESK izteica atzinību simtiem tūkstošu brīvprātīgo visā Eiropā, kuri pandēmijas dēļ 2020. gadā palīdzēja cilvēkiem, kuriem tas bija nepieciešams, piešķirot Pilsoniskās solidaritātes balvu (15) organizācijām un indivīdiem, kas iesaistījās ar Covid-19 saistītās brīvprātīgās darbībās. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Strādājošajiem, kuriem nav standarta darba laika un darba dzīve nav īpaši stabila, ir sarežģītāk uzņemties ilgtermiņa saistības veikt brīvprātīgo darbu. Piemēram, veikalu darbiniekiem, kuriem tikai 24 stundas iepriekš tiek paziņots, vai viņiem būs jāstrādā, ir ārkārtīgi sarežģīti uzņemties brīvprātīgā darba saistības. Tas pats attiecas, piemēram, uz daudziem dežūrdarbiniekiem. EESK norāda, ka brīvprātīgā darba organizācijas būtu jāatbalsta ar praktiskajām zināšanām, tostarp labām praksēm, par papildu spēju veidošanu, lai risinātu situāciju saistībā ar potenciālo brīvprātīgo mainīgo pieejamību un izstrādātu jaunus brīvprātīgo pārvaldības veidus. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | “Sociālās receptes” (16) ir veids, kā mazināt veselības problēmas bez farmaceitisko zāļu izrakstīšanas vai paralēli tai. Brīvprātīgais darbs ir kļuvis par efektīvu un arvien populārāku “sociālo recepšu” shēmu daļu. Pētījumi apliecina, ka brīvprātīgais darbs pozitīvi ietekmē garīgo veselību un ka brīvprātīgā darba veikšana “sociālo recepšu” ietvaros sniedz ieguvumus. EESK uzskata, ka brīvprātīgais darbs kā “sociālas receptes” prakse Eiropā būtu plašāk jāīsteno kā daļa no atveseļošanas pēc Covid-19, un tā ietekme būtu rūpīgi jāuzrauga. Būtu jānodrošina, ka organizācijas, kas piedāvā brīvprātīgā darba iespējas kā daļu no “sociālo recepšu” shēmām, ievēro ētikas principus un kvalitātes pamatnostādnes attiecībā uz augstas ietekmes darbībām, kas ir balstītas uz vajadzībām, rada pievienoto vērtību un ir brīvprātīgas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ņemot vērā Eiropas Brīvprātīgā darba gada, kas bija 2011. gadā, pozitīvo ietekmi, lielo nepieciešamību izveidot tiesisko un sociālo regulējumu brīvprātīgā darba attīstībai un ievērojamās izmaiņas brīvprātīgo un potenciālo brīvprātīgo rīcībā, EESK aicina Eiropas Komisiju rīkoties, lai 2025. gadu pasludinātu par Eiropas Brīvprātīgo gadu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Eiropas Brīvprātīgo gads būtu piemērots veltījums visu brīvprātīgo centieniem un ietekmei Covid-19 krīzes laikā un uzsvērtu viņu ietekmi un nozīmīgumu Eiropas atveseļošanā un nākotnē, pamatojoties uz solidaritāti, cieņu, līdztiesību un kopīgām vērtībām. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas koordinēto pasākumu kopums dos impulsu dalībvalstīm visaptveroši atbalstīt brīvprātīgo darbu, ņemot vērā EESK ierosinātos priekšlikumus, un ka jautājums par brīvprātīgo veiktajām darbībām būs pastāvīgs, nevis gadījuma rakstura elements Eiropas politikā. |
| --- | --- |

5.7.2.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  ECO/343 “Statistikas instrumenti brīvprātīgā darba novērtēšanai” (OV C 170, 5.6.2014, 11. lpp.).

1

(2)  ILO Manual on the Measurement of Volunteer Work (SDO Rokasgrāmata brīvprātīgā darba novērtēšanai).

2

ILO Manual on the Measurement of Volunteer Work

(3)  Indicator Description: Volunteer Work (Rādītāja apraksts: Brīvprātīgais darbs). ILO.

3

ILO

(4)  ILO International Conference of Labour Statisticians Resolution (SDO Starptautiskās darba statistiķu konferences rezolūcija).

4

ILO International Conference of Labour Statisticians Resolution

(5)  Statistics Poland – Volunteering 2011.

5

Statistics Poland – Volunteering 2011

(6)  Statistics Poland – Volunteering 2016.

6

Statistics Poland – Volunteering 2016

(7)  GHK report on Volunteering in the European Union (ziņojums par brīvprātīgo darbu Eiropas Savienībā), GHK 2010.

7

GHK report on Volunteering in the European Union

(8)  2015 EU-SILC Module on Social/Culture Participation and Material Deprivation.

8

Module on Social/Culture Participation and Material Deprivation

(9)  Eirobarometra zibensaptauja Nr. 408 – Eiropas jaunatne.

9

(10)  Padomes secinājumi, 2020. gada 9. oktobris.

10

(11)  SOC/243 “Brīvprātīga darbība: tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme” (OV C 325, 30.12.2006., 46. lpp.).

11

(12)  ECO/343 “Statistikas instrumenti brīvprātīgā darba novērtēšanai” (OV C 170, 5.6.2014., 11. lpp.).

12

(13)  Eiropas Brīvprātīgā darba galvaspilsēta – CEV.

13

CEV

(14)  Eirobarometra zibensaptauja Nr. 408 – Eiropas jaunatne.

14

(15)  EESK Pilsoniskās solidaritātes balva.

15

(16)  The Healing Power of Social Prescribing un Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing – CEV 2019.

16

The Healing Power of Social Prescribing

Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing – CEV 2019

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/05)

| Ziņotāja: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Nicoletta MERLO

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 152/13/48 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

152/13/48

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē nacionālos atveseļošanas un noturības plānus (NANP) – tā ir iepriekš vēl nepieredzēta iespēja veicināt pārmaiņas un piesaistīt ilgtspējīgai izaugsmei un kvalitatīvu darbvietu radīšanai paredzētas investīcijas, kuras jāveic ar iekļaujošu pārvaldību, kam vajadzīgs dialogs, atklātība un pārredzamība. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja ar nožēlu norāda, ka NANP izstrādes laikā dažās dalībvalstīs nav notikusi jēgpilna un mērķēta apspriešanās ar sociālajiem partneriem un ieinteresētajām personām. EESK mudina Komisiju ieviest pasākumus, kas garantētu to, ka sociālie partneri, organizēta pilsoniskā sabiedrība un jaunatnes organizācijas strukturēti un jēgpilni iesaistās NANP īstenošanā un uzraudzībā. Lai garantētu, ka publiskie līdzekļi tiek lietderīgi tērēti iekļaujošai atveseļošanai, izšķiroši svarīgi ir aizsargāt un stiprināt sociālo dialogu valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ierosina izvērtēt un sistemātiski apkopot valstu līmeņa paraugpraksi, kurā apspriešanās ar sociālajiem partneriem un jaunatnes organizācijām, izmantojot īpašas komitejas un sociālo dialogu, ir devusi lieliskus rezultātus saistībā ar konkrētām jaunatnes politikām un pasākumiem kvalitatīvu darbvietu un karjeras iespēju radīšanai jauniešiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteja aicina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvus un iekļaujošus norādījumus un konsultācijas, kas, sākot ar agrīno skolas izglītību, paredzētas visiem jauniešiem, it īpaši jauniešiem ar invaliditāti, lai viņiem sniegtu vairāk informācijas par tālāko izglītību un par vēlākajām karjeras iespējām darba tirgus zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē pasākumus, ar kuriem veicina un popularizē profesionālās izglītības un apmācības (PIA) kā inovācijas spēju, STEM jeb zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas prasmju, mūžizglītības un efektīvas darbā iekārtošanas dzinējspēka nozīmi un tēlu, jo šie elementi ir būtiski, lai novērstu pašreizējo prasmju nepietiekamību. Ir svarīgi arī uzlabot prasmju novērtēšanu, lai jau iepriekš apzinātu prasmes, kas nākotnē būs vajadzīgas darba tirgū. Būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka profesionālā izglītība un apmācība ir pieejama arī personām ar invaliditāti, tādējādi atzīstot individuālās spējas un ļaujot visiem iedzīvotājiem apgūt profesionālās prasmes, kas ir noderīgas viņu personīgajai attīstībai, un vienlaikus apmierinot uzņēmumu īpašās vajadzības attiecībā uz neaizpildītām kvalificētām darbvietām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK iesaka sniegt individualizētu atbalstu mērķgrupām, it īpaši jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (tā sauktie NEET – not in education, employment or training). Šim atbalstam vajadzētu dot iespēju visaptveroši risināt visus jautājumus, kas saistīti ar integrēšanu darba tirgū, piemēram, mājokļi, izmitināšana, transports un veselība. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka prioritāte ir nodrošināt valstu nodarbinātības dienestu, proti, svarīgu aktīvas darba tirgus politikas dalībnieku, efektivitāti un atbilstību, ja nepieciešams, veicot mērķētus ieguldījumus un reformas, lai darba meklējumos vai pārorientēšanā tie spētu atbalstīt visus cilvēkus, it sevišķi visneaizsargātākos un no darba tirgus visvairāk izstumtos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK pauž nožēlu par to, ka nav pilnībā izmantots potenciāls, ko sniedz Garantija jauniešiem – galvenais politikas instruments cīņā pret pieaugošo bezdarbu jauniešu vidū. EESK aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai īstenotu pastiprināto Garantiju jauniešiem, kā arī kvalitatīvu apmācību, kas sekmē integrāciju darba tirgū, un mudina Eiropas Komisiju sniegt pārskatu par pasākumiem, kas veikti, lai valstu līmenī īstenotu Padomes Ieteikumus par pastiprināto Garantiju jauniešiem un lai nodrošinātu efektīvu sinerģiju ar NANP. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu apmācību, tostarp māceklību un stažēšanos. Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1). Tomēr Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos. Gaidāmās Padomes Ieteikuma par stažēšanās kvalitātes sistēmu pārskatīšanas ietvaros pienācīgs atalgojums būtu jānodrošina visiem stažieriem. EESK ierosina arī izstrādāt Eiropas Satvaru par kvalitatīvu stažēšanos, lai šāda veida mācību pieredzei nodrošinātu izglītojošo vērtību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK mudina dalībvalstis izmantot atveseļošanai paredzēto finansējumu, lai ieguldītu kvalitatīvu darbvietu radīšanā un, ja nepieciešams, jauniešu prasmju pilnveidošanā, īpaši pievēršoties beztermiņa darba līgumiem un pienācīgiem darba apstākļiem, kas mazina nestabilitātes risku. Turklāt Komiteja uzsver, ka jānovērš sociālā nodrošinājuma nepilnības, un mudina dalībvalstis pienācīgi īstenot Padomes Ieteikumu par sociālās aizsardzības pieejamību (2) un ieviest visiem darba veidiem paredzētu modernu sistēmu, kas spētu nodrošināt pienācīgus ienākumus nākamajiem pensionāriem, it īpaši tiem pensionāriem, kuriem ir un būs pārtraukumi profesionālajā karjerā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek izmantotas nestabilu darba attiecību atbalstam, ir svarīgi gādāt par to, ka darbā pieņemšanas subsīdijas ir atkarīgas no beztermiņa līgumiem un stabilizācijas programmām. Turklāt darbā pieņemšanas stimuli var būt efektīvi, lai radītu nodarbinātības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba meklētājiem un pārvietotu atlaistos darba ņēmējus, tādējādi veicinot viņu pāriešanu uz jaunām nozarēm un profesijām. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzskata, ka liela uzmanība jāvelta jautājumam par garīgo veselību un psihosociāliem traucējumiem, īpaši jauniešu vidū, un aizspriedumi par garīgās veselības problēmām jāmazina, veicot profilaksi un izpratnes veicināšanas darbu – sākot ar skolām un tajā iekļaujot arī uzņēmumus –, kā arī jānodrošina pienācīgs finansējums pakalpojumu un atbalsta sniedzējiem šajā jomā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK norāda, ka pastāvīgā dzimumu nelīdztiesība darba pasaulē palielina jaunu sieviešu neaizsargātību pret Covid-19 ekonomiskajām sekām. Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko dažas dalībvalstis īstenojušas, lai sekmētu un popularizētu sieviešu nodarbinātību un uzņēmējdarbību, ieguldītu atbilstīgā sociālajā infrastruktūrā un reformētu bērnu aprūpes (īpaši bērnu agrīnās aprūpes un izglītības) sistēmas, un aicina ES līmenī izvērst šo labo praksi, lai atbalstītu sieviešu, it īpaši jauno māšu, pilnīgu nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Pamatojums

| 2.1. | Covid-19 pandēmija ir atstājusi un turpina atstāt milzīgu ietekmi mūsu sabiedrībā un ekonomikā. Eiropas Savienība ir spērusi nozīmīgus soļus atveseļošanas virzienā: lai pārvarētu krīzi, dalībvalstis pirmo reizi ir izvēlējušās Eiropas solidaritāti un konverģenci, nevis taupības pasākumus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atveseļošanas un noturības mehānisms (turpmāk – Mehānisms), kas veido lielāko daļu no programmas Next Generation EU, nodrošina 672,5 miljardus EUR, kas aizdevumu un dotāciju veidā paredzēti dalībvalstīs veicamo reformu un investīciju atbalstam. Šīs bezprecedenta summas mērķis ir mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas un padarīt Eiropas valstu ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās uzdevumiem un iespējām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Saskaņā ar vienošanos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP) vismaz 37 % izdevumu būtu jāatvēl klimata mērķu atbalstam un 20 % – digitālās pārkārtošanās atbalstam. Turklāt visās investīcijās un reformās ir jāievēro princips “nenodari būtisku kaitējumu”, nodrošinot, ka tās nerada būtisku kaitējumu videi. Tiek arī gaidīts, ka NANP palīdzēs efektīvi risināt tās problēmas, kas Eiropas pusgada ietvaros minētas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos; tomēr šajā saistībā nav noteikts minimālais slieksnis vai kārtība, kā uzraudzīt dažādu prioritāšu (piemēram, jaunatne) īstenošanai paredzētos izdevumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai vairotu ieinteresētību par politikas, tostarp NANP ietverto pasākumu, izstrādi, ir svarīgi laikus un jēgpilni iesaistīt sociālos partnerus visā Eiropas pusgadā dažādos līmeņos un visās politikas jomās, kas tieši vai netieši ietekmē nodarbinātību un darba tirgu. Sociālais dialogs ir sekmīgas un taisnīgas politikas veidošanas virzītājspēks, ja tas spēj rast efektīvus risinājumus un attiecīgā gadījumā darba koplīguma slēgšanas sarunās atspoguļot notiekošās politiskās izmaiņas un reformas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mehānisms papildina citus jauniešiem paredzētus pasākumus (3) un ir cieši saskaņots ar Komisijas 2019.–2024. gada prioritātēm, kurās skaidri norādīts, ka Eiropas Savienībai ir jāveido pievilcīgāka investīciju un izaugsmes vide, kas rada kvalitatīvas darbvietas, it īpaši jauniešiem un mazajiem uzņēmumiem (4). Eiropas Komisijas jaunā programma ALMA (5) (no angļu vārdiem aim, learn, master, achieve jeb tiekties, mācīties, apgūt un sasniegt) – jauna, programmai Erasmus līdzīga stažēšanās shēma, kura paredzēta jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, un kura Eiropas jauniešiem sniedz iespēju iegūt laika ziņā īsu darba pieredzi citās dalībvalstīs, – var sniegt pozitīvus rezultātus, ja atbalsta saņēmējiem tiek nodrošināti kvalitātes standarti, tostarp sociālā aizsardzība, konsultācijas un uzraudzība, kā arī pienācīga alga. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas Komisija 22. janvārī publicēja jaunās pamatnostādnes, kas ES dalībvalstīm jāievēro NANP izstrādē, lai piekļūtu tā dēvētajam Atveseļošanas fondam, un no tām izriet, ka sabiedriskā politika jauniešu labā vairs nav tikai “horizontāls” plānu mērķis, t. i., viens no aspektiem, kas jāņem vērā virzībā uz citiem svarīgiem mērķiem, bet gan ir kļuvusi par Next Generation EU priekšnoteikumu un absolūtu prioritāti un ir jāiekļauj kā atsevišķs pīlārs, nevis tikai transversāla prioritāte. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ES valstīm savi NANP bija oficiāli jāiesniedz līdz 2021. gada 30. aprīlim. Tomēr Komisija termiņu ir pagarinājusi un piekritusi, ka valstis var iesniegt plānus līdz 2022. gada vidum. 2021. gada 15. oktobrī bija iesniegti 26 plāni. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mehānisms dalībvalstīm ir izdevība, kas paaudzes laikā rodas tikai vienreiz, proti, ne tikai pārvarēt sabiedrības veselības krīzi, bet arī turpināt divējādo pārkārtošanos uz digitālo un mazoglekļa ekonomiku, radīt spēcīgu sociālo labklājību un veicināt kohēziju. Tam piemīt reāls potenciāls ieviest jūtamas pārmaiņas gados jaunu darba ņēmēju dzīvē un nepieļaut, ka viņi kļūst par “zudušo” paaudzi, kurai nākotnes Eiropā nav taisnīgu iespēju. Tomēr gan valstu, gan Eiropas līmenī ir ļoti nepieciešama iekļaujoša pārvaldība, kurā spēcīga un jēgpilna ietekme ir sociālajam dialogam un sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Covid-19 krīze ir vēl vairāk palielinājusi nevienlīdzību, nostādot darba ņēmējus, it īpaši gados jaunus darba ņēmējus, vēl nelabvēlīgākā situācijā. Ar šo pašiniciatīvas atzinumu EESK, pamatojoties uz vairāku dalībvalstu NANP ietverto un dažādām paaudzēm paredzēto pasākumu analīzi un tādējādi apzinot labas prakses piemērus un trūkumus, ir iecerējusi izstrādāt ieteikumus par to, kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), iekļaušanu ar projektu palīdzību. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Jaunieši Eiropā ir starp tiem, kurus pandēmija ir skārusi vissmagāk: skolas, augstskolas un sabiedriskās vietas tika slēgtas, tādējādi laupot jauniešiem iespēju izglītoties, baudīt kultūru un kontaktēties; Covid-19 ekonomisko seku dēļ darbu ir zaudējis katrs sestais jaunietis (6); 2021. gada augustā jauniešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā bija 16,5 % (7); bezdarbam līmenim strauji paaugstinoties, vairākās valstīs, piemēram, Spānijā (40,5 %), Itālijā (29,7 %), Bulgārijā (18,3 %) un Francijā (19,6 %), jaunieši ir cietuši īpaši smagi. Turklāt jauniešu bezdarbnieku īpatsvars oficiālajos datos parasti netiek ņemts vērā, jo viņi vai nu nepiesakās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, vai arī nereģistrējas nodarbinātības aģentūrās un tā vietā pelna iztiku kā fiktīvi pašnodarbinātie, strādājot kādā no digitālajām platformām vai ēnu ekonomikas sektorā. Tāpēc var pieņemt, ka reālie skaitļi varētu būt vēl sliktāki nekā Eurostat paziņotie dati. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Turklāt Covid-19 krīze ir vēl vairāk pasliktinājusi NEET situāciju. NEET jauniešu skaits Eiropā, īpaši tādās valstīs kā Itālija, Grieķija, Bulgārija un Rumānija, ir kritiski augsts, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, pienācīgu konsultāciju trūkuma, darbvietu zuduma un nodarbinātības iespēju trūkuma dēļ tas atkal pieaug. Šī neaizsargātāko cilvēku kategorija ir pakļauta augstākam marginalizācijas, nabadzības un pastāvīgas atstumtības no darba tirgus riskam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | NEET ir plaša kategorija, ko veido neviendabīgs iedzīvotāju kopums, tostarp bezdarbnieki, priekšlaicīgi mācības pārtraukušie un visi tie cerības zaudējušie augstskolu absolventi, kuri joprojām nav atraduši darbu, un citi jaunieši, kas dažādu iemeslu dēļ nestrādā. Bezdarbnieki ir tikai viena no plašākās NEET kategorijas apakšgrupām, un bezdarbnieku un NEET grupu pārklāšanās laika gaitā un katrā valstī ir svārstīga (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ja ir liels skaits NEET jauniešu, rodas lieli zaudējumi mūsu ekonomikai un sabiedrībai. Attiecīgo personu vilšanās vai atstumtības izjūta rada arī augstu politisko risku mūsu demokrātiskās sabiedrības stabilitātei. Izglītības un sociālo sistēmu nespēja novērst šo parādību vai samazināt to jauniešu skaitu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, norāda uz to, ka nav plaši atbalstītas efektīvas politikas, kas veicinātu iespēju vienlīdzību visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šī krīze īpaši skar jaunu veidu un nestandarta nodarbinātībā iesaistītus darba ņēmējus (9) (gadījuma darbi, uz kuponu sistēmu balstīts darbs, darbs platformās, gabaldarbu veicēji, sadarbībā balstīta nodarbinātība u. c.) (10), un diemžēl šo darbu veicēji pārsvarā ir jaunieši. Šādas darbvietas var būt mazapmaksātas, ar neregulāru darba laiku, zemu darbavietas drošību un ierobežotu sociālo aizsardzību vai bez tās (apmaksāts atvaļinājums, pensija, slimības atvaļinājums utt.). Bieži vien šāds darbs nekvalificējas bezdarbnieka pabalstam vai valdību ieviestajām saīsināta darba laika shēmām (11). Šāda veida darbs lielākoties ir izplatīts tajos sektoros un nozarēs, ko Covid-19 pandēmija skārusi sevišķi smagi, piemēram, tūrisma, vairumtirdzniecības, mazumtirdzniecības, izmitināšanas un pārtikas nozarē (12). No otras puses, jauni darba veidi var būt iespēja jauniešiem, kas dzīvo lauku vai attālos apvidos, vai jauniešiem ar invaliditāti, studentiem un gados jauniem vecākiem, un tāpēc nepieciešamas pienācīgas algas un sociālais nodrošinājums. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos būtu jāapzina un jāņem vērā perifēri nodarbinātības šķēršļi, piemēram, mobilitāte, digitālā pratība, veselība un nestabili dzīves apstākļi, tostarp mājokļa vai sociālā nodrošinājuma trūkums. EESK uzskata, ka dalībvalstis varētu kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā uzraudzīt šos šķēršļus, kas kavē jauniešu integrāciju darba tirgū, un attiecīgajos NANP izvirzīt konkrētus priekšlikumus to novēršanai. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Atveseļošana pēc Covid-19 būtu jāuzskata par iespēju. Ekonomika ir iedragāta, tāpat kā darba tirgus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | NANP ir iepriekš vēl nepieredzēta iespēja veicināt un atbalstīt pārmaiņas, kuras jāīsteno ar iekļaujošu pārvaldību, kam vajadzīgs dialogs, atklātība un pārredzamība. Pasākumos, ko finansē atbilstīgi NANP, būtu jāiesaista vietējās pašvaldības, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, tostarp jaunatnes organizācijas, lai izveidotu līdzdalīgu pārvaldību, kas varēs nodrošināt konsensu, uzticēšanos un taisnīguma izjūtu attiecībā uz NANP. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK uzskata: dalībvalstīm būtu jāgarantē, ka, izstrādājot, īstenojot un uzraugot gados jauniem darba ņēmējiem un NEET pielāgotus pasākumus, pastāvīgi jāapspriežas ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un it īpaši ar jaunatnes organizācijām, lai no jaunākās paaudzes perspektīvas izvērtētu, vai un cik lielā mērā politikas atbilst viņu izglītības un karjeras iespējām un nodrošina vienmērīgu iekļaušanos darba tirgū. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK ļoti atzinīgi vērtē līdzšinējās dalībvalstu iniciatīvas, kas veiktas, lai izvērtētu publiskās politikas ietekmi uz paaudzēm: Austrijā tas ir Youth Check (13) – likums, kas ir spēkā kopš 2013. gada, saskaņā ar kuru ir jāizvērtē visu jauno leģislatīvo un reglamentējošo priekšlikumu potenciālā ietekme uz bērniem un jauniešiem, iesaistot arī Nacionālo jaunatnes padomi; Itālijā tā ir COVIGE (14) – Komiteja, ko nesen izveidoja Jaunatnes politikas ministrija un kuras sastāvā ir publiskās pārvaldes vadītāji un pārstāvji, augstskolu profesori un jaunatnes politikas eksperti, tostarp Nacionālā jaunatnes padome; tās mērķis ir ex ante un ex post izvērtēt visu publiskās politikas pasākumu ietekmi uz paaudzēm, izmantojot konkrētus rādītājus un modeļus, kā arī salīdzinot ar citu ES valstu paraugpraksi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK iesaka visām dalībvalstīm pieņemt līdzīgus pasākumus vai efektīvi un no paaudžu skatpunkta uzraudzīt vēl tikai plānotos vai jau pieņemtos politikas pasākumus, vienlaikus apspriešanā pienācīgi iesaistot jauniešus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cedefop veiktajā pētījumā (15) prognozēts, ka līdz 2022. gadam Covid-19 pandēmijas dēļ Eiropas Savienībā tiks zaudēti vai netiks radīti gandrīz 7 miljoni darbvietu, savukārt dažos sektoros (16), piemēram, veselības aprūpes, zinātnes un inovācijas, informācijas tehnoloģiju un digitālās saziņas nozarē, būs vērojama būtiska izaugsme un darbvietu radīšanas potenciāls. Pandēmija ir veicinājusi nodarbinātību tādās nozarēs un profesijās, kas ir pietiekami elastīgas, lai pielāgotos jaunajām sociālās distancēšanās un tāldarba normām, kuras, visticamāk, pastāvēs arī pēc pandēmijas, mainot tāda darba raksturu, kam līdz šim bija vajadzīga fiziska telpa (17). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ESAO ziņojumā (18) teikts, ka pandēmija var ietekmēt arī bērnu un jauniešu attieksmi pret mācībām. Formālās izglītības pārtraukumu dēļ daudzi bērni prasmju attīstībā ir guvuši mazākus panākumus, nekā gaidīts. Īstermiņā pandēmija varētu novest pie tā, ka pieaug mācības pārtraukušo jauniešu skaits, savukārt vidējā termiņā un ilgtermiņā samazinātas ieinteresētības rezultātā pašreizējai skolēnu paaudzei varētu neizveidoties pozitīva attieksme pret mācībām laikposmā, kad notiek padziļinātas strukturālas pārmaiņas, kuru dēļ indivīdiem prasmes būs jāatjaunina visu mūžu. Turklāt ziņojumā ir apzināti iespējamie dzimumu nevienlīdzības cēloņi izglītības ieguves jomā. Ziņojumā aicināts steidzami palielināt ieguldījumus mūžizglītībā, lai palīdzētu cilvēkiem pielāgoties ārējiem satricinājumiem un kļūt izturīgiem pret tiem. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka strauji mainīgajā darba pasaulē, ko ietekmē globalizācija un Covid-19 pandēmijas sekas, ir ārkārtīgi svarīgi novērst prasmju neatbilstību, koncentrējoties uz kompetencēm un vispārīgajām prasmēm, ieguldot pietiekamus resursus izglītībā un konsultācijās, veicinot labāku saikni un pāreju starp izglītības un darba pasauli, tostarp popularizējot tādus instrumentus kā pāreja no skolas uz darba dzīvi, stažēšanās un māceklība, kā arī veicinot mūžizglītības programmas un iesaistot visas galvenās ieinteresētās personas, un koncentrējoties uz neaizsargātākajām grupām, it īpaši jauniešiem, NEET un personām, kuru darbvietas ir visvairāk pakļautas transformācijas riskam. Pienācīga politiskā reakcija būtu integrēts aktīvas darba tirgus politikas kopums saistībā ar valsts nodarbinātības dienestiem un apmācības sistēmām, lai veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu atlabšanu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ieinteresēto personu vidū valda plašs konsenss par to, ka karjeras konsultēšana ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, it īpaši jauniešiem, kuri, visticamāk, meklēs darbu, tiklīdz būs pabeiguši vidusskolu. EESK pievienojas tiem, kas aicina veikt lielus ieguldījumus karjeras konsultēšanā (19), jo fakti liecina, ka karjeras konsultēšanai jāpilda ļoti svarīga funkcija, sagatavojot studentus strauji mainīgajam darba tirgum, kas varētu neatbilst viņu vēlmēm vai nebūt piemērots viņu iepriekš iegūtajām prasmēm. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Horizontāla atsauce uz jauniešiem ir atrodama nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību. Krīzes laikā bija būtiski traucēta arī apmācība un mācīšanās darbavietā, piemēram, māceklība un stažēšanās, kas jauniešiem parasti ir kritiski svarīgs sākumpunkts, lai arī traucējumu apjoms ievērojami atšķiras atkarībā no nozares un reģiona. Tā kā EESK jau sen iestājas par PIA modernizāciju, tā atzinīgi vērtē valstu centienus meklēt un veicināt alternatīvus risinājumus, lai nodrošinātu praktisko prasmju apmācību (piemēram, ar darbu saistītas apmācības un mācību līgumi) un paplašinātu attālinātas mācības. Dažas valstis ir arī apstiprinājušas jaunus politikas pasākumus, ar kuriem tehniskās un profesionālās izglītības un apmācības (TPIA) sistēmas var labāk sagatavot turpmākiem satricinājumiem (20). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Būtiska atveseļošanas plānu daļa ir informēšanas stratēģijas, un šajā saistībā nepieciešami mērķtiecīgi ieguldījumi jaunatnes pakalpojumu sniedzējos un valstu nodarbinātības dienestos. Neseni konstatējumi liecina, ka gandrīz puse no NEET neko nezina par valdības atbalsta pasākumiem, kas viņiem ir pieejami (21). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Īstenojot NANP, ir jāstiprina ieguldījumi jauniešu pakalpojumu sniedzējos un jāveicina horizontāla sadarbība starp jaunatnes pakalpojumu sniedzējiem un valsts nodarbinātības dienestiem (VND). Efektīviem un lietderīgiem VND ir svarīga nozīme, lai atbalstītu cilvēkus, kas saskaras ar šķēršļiem nodarbinātības jomā, un nodrošinātu vienmērīgu pāreju no viena darba uz citu, taču, lai iesaistītu neaizsargātākos NEET, būs vajadzīga sadarbība starp VND un dažādiem vietējiem dalībniekiem, sākot ar apvienībām un izglītības iestādēm un beidzot ar specializētiem konsultantiem, kas apmācīti garīgās veselības jautājumos. Tādēļ ir vajadzīga efektīva un atbilstīga informācijas un datu apmaiņa, un tas nozīmē, ka VND operatoriem un konsultantiem būs jāvelta vairāk laika šo partnerību pārvaldībai (22). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Garantija jauniešiem – pasākumi, kurus nesen sāka finansē no ESF+ un kuru īstenošanai obligāti jātērē vismaz 12 % no finansējuma tajās dalībvalstīs, kur NEET rādītājs ir augstāks par ES vidējo rādītāju (23) –, joprojām ir galvenais instruments jauniešu bezdarba apkarošanai Eiropas Savienībā. Padomes Ieteikumā par to, kā stiprināt 2020. gada oktobrī pieņemto programmu (24), iekļauts saraksts ar pasākumiem, kā nodrošināt programmas piedāvājuma kvalitāti, kā uzlabot tvērumu un kā labāk pārraudzīt rezultātus, lai programmu labāk izvērtētu. Tāpēc nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir jāveic nacionālo Garantijas jauniešiem īstenošanas plānu inventarizācija un jāizveido to saiknes ar NANP. Pretējā gadījumā iespējas tiks zaudētas un tiks radīti pasākumi, kas nerisinās NEET situāciju. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESK norāda, ka nacionālie Garantijas jauniešiem īstenošanas plāni pēdējoreiz tika atjaunināti 2014. gadā un ka līdz šim ne visas ES dalībvalstis ir sākušas atjaunināt savas jaunatnes stratēģijas ar mērķi ņemt vērā pastiprināto Garantiju jauniešiem (25). Lai šis instruments kļūtu patiešām efektīvs un funkcionāls, dalībvalstīm ir jāiegulda lielāks darbs, jāintegrē gūtās atziņas un stratēģiski jāmobilizē ES finansējums. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pievēršoties gados jauniem darba ņēmējiem, jāizstrādā konkrēti atveseļošanas pasākumi, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu un nestabilu nodarbinātību (26) jauniešu vidū, radot kvalitatīvas darbvietas, un lai aizsargātu lielo skaitu to darba ņēmēju (27), kuriem nav pienācīga sociālā nodrošinājuma seguma. Turklāt, lai atbalstītu un palielinātu jauniešu uzņēmējdarbību, būtu jāapsver īpaši pasākumi attiecībā uz jauniešiem, kas ir pašnodarbinātas personas, un jaunuzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Pētījumi (28) par izmaiņām, ko pandēmijas laikā ES dalībvalstis ieviesušas sociālās aizsardzības sistēmās, rāda, ka lielākā daļa valstu ir padarījušas pieejamākus darba ņēmēju ienākumu atbalsta pasākumus, piemēram, saīsināta darba laika shēmas, bezdarbnieka pabalstus un līdzīgus pasākumus, galvenokārt palielinot to apjomu, atvieglojot atbilstības nosacījumus un pagarinot to saņemšanas ilgumu. Lai gan šie pasākumi nav īpaši vērsti uz jauniešiem, tie palīdzēs atbalstīt jauniešus, kuri, visticamāk, būs bez darba un bieži vien ir izslēgti no sociālās aizsardzības, piemēram, bezdarbnieku pabalsta saņemšanas, jo viņiem trūkst nodarbinātības vēstures. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Šo iemeslu dēļ un ņemot vērā to, ka visas pārmaiņas ir ieviestas uz noteiktu laiku un daudzas jau ir gandrīz beigušās, kas jauniešiem atkal liek saskarties ar sociālās aizsardzības plaisu, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai politikas veidotāji pievērstos universālas sociālās aizsardzības sistēmas izveidei, kas nodrošinātu, ka sociālā aizsardzība vienlīdz attiecas uz visiem darba ņēmējiem (standarta un nestandarta darba ņēmējiem, jauniešiem un pieaugušajiem). Novēršot šos trūkumus, jaunieši būtu pasargāti no nabadzības, kā arī no turpmākiem darba tirgus satricinājumiem. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESK uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt jauniešus arī sociālā nodrošinājuma ziņā, un tādēļ mudina visas dalībvalstis pienācīgi īstenot Padomes Ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (29); tajā dalībvalstīm ieteikts nodrošināt pienācīgu sociālo aizsardzību cilvēkiem neatkarīgi no viņu nodarbinātības veida. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Ir jādara vairāk, lai atrastu veidus, kā dinamiskā darba tirgū līdzsvarot nodarbinātības drošību un darbvietu kvalitāti, un, lai noteiktu efektīvus pasākumus, ir jāstiprina sociālais dialogs. Paraugprakse ir vērojama šādās valstīs: 1) Portugālē, kur valdība regulāri apspriežas ar sociālajiem partneriem un jaunatnes organizācijām; jauniešu nodarbinātības pieaugumu valstī ir veicinājuši tādi pasākumi kā NEET kvota uzņēmumos, kuros ir liels skaits prakses vietu, un samazinātas darbā pieņemšanas subsīdijas īstermiņa līgumiem (30); un 2) Spānijā, kur sociālie dialogi ļāva paplašināt sociālā nodrošinājuma segumu, iekļaujot tajā arī stažēšanos (31). |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Nestabilitāte, bažas un bailes, kas jauniešu vidū var izraisīt depresiju, pieauga krīzes sākumā, un dažās valstīs turpina palielināties. Izglītības iestāžu pagaidu aizvēršana un sociālo, kultūras un sporta aktivitāšu pārtraukšana vājināja sociālās saites, kas palīdz saglabāt labu garīgo veselību. Daudzās valstīs ir ievērojami traucēts skolās un universitātēs sniegtais atbalsts garīgajai veselībai, un jaunieši arvien vairāk izmanto citas atbalsta platformas, piemēram, tālruņa līnijas un jauniešu centrus, un garīgās veselības dienesti piedāvā telekonsultācijas un attālinātas aprūpes veidus, lai saglabātu pakalpojumu nepārtrauktību. Vienlaikus ierobežojošie pasākumi smagi skāra arī minēto pakalpojumu sniedzējus, un daudzi nevarēja atsākt darboties finanšu resursu un cilvēkresursu trūkuma dēļ. EESK uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt šo nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no brīvprātīgā darba un projektu finansējuma, un piešķirt tai ilgtspējīgāku finansējumu, jo krīzes laikā tā ir izrādījusies būtisks mūsu sociālās struktūras elements. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Var darīt vairāk, lai nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos risinātu ar dzimumu dimensiju saistītus jautājumus, īpaši attiecībā uz NEET jauniešiem, starp kuriem gados jaunu sieviešu rādītājs parasti ir augstāks nekā gados jaunu vīriešu vidū. Sieviešu NEET rādītājs 2020. gadā bija vidēji 1,3 reizes augstāks nekā NEET rādītājs vīriešiem, un neaktīvo sieviešu NEET rādītājs bija pat 1,7 reizes augstāks. Šis īpatsvars ir īpaši augsts Austrumeiropas valstīs (Bulgārijā, Rumānijā, Ungārijā, Čehijas Republikā, Slovākijā un Polijā) un Itālijā (32). Minētajās valstīs vairākums NEET jauniešu ietilpst šajā grupā ģimenes pienākumu dēļ vai ir jaunieši ar invaliditāti. Lielākā daļa gados jaunu sieviešu laiku velta rūpēm par bērniem un citiem ģimenes locekļiem. Gados jaunas sievietes neapmaksātam aprūpes un mājsaimniecības darbam velta gandrīz trīs reizes vairāk laika nekā gados jauni vīrieši. Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko dažas dalībvalstis īstenojušas, lai sekmētu un popularizētu sieviešu nodarbinātību un sieviešu uzņēmējdarbību, ieguldītu atbilstīgā sociālajā infrastruktūrā un reformētu bērnu aprūpes (īpaši bērnu agrīnās izglītības) sistēmas, un aicina ES līmenī izvērst šo labo praksi, lai atbalstītu sieviešu, it īpaši jauno māšu, pilnīgu nodarbinātību, un aicina izveidot stabilu sistēmu, lai ik gadu uzraudzītu gan progresu un budžetu, kas ANM ietvaros piešķirts un izmantots dzimumu līdztiesībai, gan arī attiecīgos rādītājus. |
| --- | --- |

4.21.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Ieteikums par sociālās aizsardzības pieejamību: sociālās aizsardzības pielāgošana nākotnes vajadzībām (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

2

(3)  ES jaunatnes stratēģija (2018) (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.); Jauniešu nodarbinātības atbalsta pasākumu kopums (2020); “Tilts uz darbvietām – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” (2020) (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.); ALMA (2021); Eiropas Jaunatnes gads (plānots 2022. gadā).

3

ALMA

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_lv

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=lv

5

(6)  Par jauniešiem parasti dēvē cilvēkus vecumā no 15 līdz 29 gadiem.

6

(7)  Eurostat.

7

Eurostat

(8)  Konle-Seidl, R. un Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunieši Eiropā: Covid-19 ietekme uz jauniešu ekonomisko un sociālo situāciju), Eiropas Parlaments, Luksemburga.

8

Konle-Seidl, R.

Picarella, F.

Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

9

(10)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

10

(11)  Eurofound (2021), “Covid-19: ietekme uz nodarbinātību un darba dzīvi”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

11

Eurofound

(12)  Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. un Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (To cilvēku piekļuve sociālajai aizsardzībai, kuri Eiropā strādā uz nestandarta darba līguma pamata un kā pašnodarbinātie).

12

Spasova S., Bouget D., Ghailani, D

Vanhercke B

Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe

(13)  https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

13

(14)  https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

14

(15)  https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis

15

(16)  https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en

16

(17)  Cedefop skills and jobs forecast (Cedefop prognozes attiecībā uz prasmēm un darbvietām).

17

Cedefop skills and jobs forecast

Cedefop

(18)  https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

18

(19)  https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

19

(20)  Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Prasmju attīstīšana Covid-19 laikā: pārskats par sākotnējiem risinājumiem tehniskajā un profesionālajā izglītībā un apmācībā), Starptautiskais Darba birojs, Ženēva, 2021.

20

Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training

(21)  Moxon, D., Bacalso, C, un Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Pēc pandēmijas: Covid-19 ietekme uz jauniešiem Eiropā), Brisele, Eiropas Jaunatnes forums.

21

Moxon, D., Bacalso, C

Șerban, A

Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe

(22)  VND partnerību pārvaldība, Eamonn Davern (2020. gada septembris).

22

Eamonn Davern

(23)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=en

23

(24)  Padomes Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

24

(25)  Konle-Seidl, R. un Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunieši Eiropā: Covid-19 ietekme uz jauniešu ekonomisko un sociālo situāciju), Eiropas Parlaments, Luksemburga.

25

Konle-Seidl, R.

Picarella, F.

Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation

(26)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija rezolūcija par darba apstākļiem un nestabilu nodarbinātību (2016/2221(INI)) (OV C 334, 19.9.2018., 88. lpp.).

26

(27)  Starptautiskais Darba birojs. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future (Ziņojums par sociālo aizsardzību pasaulē (2020–22): sociālā aizsardzība krustcelēs. Labākas nākotnes meklējumos), SDO, Ženēva, 2021

27

World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future

(28)  Eiropas Arodbiedrību institūts (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Nestandarta darba ņēmēji un pašnodarbinātie Eiropas Savienībā: sociālā aizsardzība Covid-19 pandēmijas laikā).

28

Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic

(29)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

29

(30)  https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

30

(31)  121/000066 Likumprojekts par pensionāru pirktspējas nodrošināšanu un citiem finansiālās un sociālās ilgtspējas uzlabošanas pasākumiem valsts pensiju sistēmā (congreso.es).

31

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training

32

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 59. panta 3. punkts).

3. GROZĪJUMS

Iesniedza:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība jauniešiem un jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušana ar NANP palīdzību

4.17. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo iemeslu dēļ un ņemot vērā to, ka visas pārmaiņas ir ieviestas uz noteiktu laiku un daudzas jau ir gandrīz beigušās, kas jauniešiem atkal liek saskarties ar sociālās aizsardzības plaisu, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai politikas veidotāji pievērstos
  universālas
  sociālās aizsardzības
  sistēmas
  izveidei, kas nodrošinātu, ka sociālā aizsardzība
  vienlīdz
  attiecas uz visiem darba ņēmējiem
  (standarta un nestandarta darba ņēmējiem, jauniešiem un pieaugušajiem)
  . Novēršot šos trūkumus, jaunieši būtu pasargāti no nabadzības, kā arī no turpmākiem darba tirgus satricinājumiem. | Šo iemeslu dēļ un ņemot vērā to, ka visas pārmaiņas ir ieviestas uz noteiktu laiku un daudzas jau ir gandrīz beigušās, kas jauniešiem atkal liek saskarties ar sociālās aizsardzības plaisu, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai politikas veidotāji pievērstos
  spēcīgu un efektīvu
  sociālās aizsardzības
  sistēmu
  izveidei, kas nodrošinātu, ka sociālā aizsardzība
  pilnvērtīgi
  attiecas uz visiem darba ņēmējiem. Novēršot šos trūkumus, jaunieši būtu pasargāti no nabadzības, kā arī no turpmākiem darba tirgus satricinājumiem. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Šo iemeslu dēļ un ņemot vērā to, ka visas pārmaiņas ir ieviestas uz noteiktu laiku un daudzas jau ir gandrīz beigušās, kas jauniešiem atkal liek saskarties ar sociālās aizsardzības plaisu, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai politikas veidotāji pievērstos
  universālas
  sociālās aizsardzības
  sistēmas
  izveidei, kas nodrošinātu, ka sociālā aizsardzība
  vienlīdz
  attiecas uz visiem darba ņēmējiem
  (standarta un nestandarta darba ņēmējiem, jauniešiem un pieaugušajiem)
  . Novēršot šos trūkumus, jaunieši būtu pasargāti no nabadzības, kā arī no turpmākiem darba tirgus satricinājumiem.

Šo iemeslu dēļ un ņemot vērā to, ka visas pārmaiņas ir ieviestas uz noteiktu laiku un daudzas jau ir gandrīz beigušās, kas jauniešiem atkal liek saskarties ar sociālās aizsardzības plaisu, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai politikas veidotāji pievērstos
  spēcīgu un efektīvu
  sociālās aizsardzības
  sistēmu
  izveidei, kas nodrošinātu, ka sociālā aizsardzība
  pilnvērtīgi
  attiecas uz visiem darba ņēmējiem. Novēršot šos trūkumus, jaunieši būtu pasargāti no nabadzības, kā arī no turpmākiem darba tirgus satricinājumiem.

| Pamatojums |
| --- |
| Mēs pilnībā piekrītam, ka nacionālos atveseļošanas un noturības plānus varētu būt iespējams izmantot, lai mudinātu dalībvalstis apņēmīgāk īstenot Ieteikumu par darba ņēmēju un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai atbilstoši valsts sociāli ekonomiskajiem apstākļiem un praksei. Aicinājums veidot universālu aizsardzības sistēmu neatbilst šā atzinuma mērķim. |

Pamatojums

Mēs pilnībā piekrītam, ka nacionālos atveseļošanas un noturības plānus varētu būt iespējams izmantot, lai mudinātu dalībvalstis apņēmīgāk īstenot Ieteikumu par darba ņēmēju un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai atbilstoši valsts sociāli ekonomiskajiem apstākļiem un praksei. Aicinājums veidot universālu aizsardzības sistēmu neatbilst šā atzinuma mērķim.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 74 |
| --- | --- |
| Pret: | 101 |
| Atturas: | 19 |

Par:

74

Pret:

101

Atturas:

19

4. GROZĪJUMS

Iesniedza:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība jauniešiem un jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušana ar NANP palīdzību

1.9. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu māceklību un stažēšanos. Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1).
  Tomēr, ņemot vērā
  gaidāmo stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu,
  Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos un nodrošināt pienācīgu atalgojumu visiem stažieriem
  . | EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu māceklību un stažēšanos. Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina:






  — | dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1); |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu māceklību un stažēšanos. Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1).
  Tomēr, ņemot vērā
  gaidāmo stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu,
  Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos un nodrošināt pienācīgu atalgojumu visiem stažieriem
  .

EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu māceklību un stažēšanos. Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina:

—

dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1);

| — | stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu
  izmantot, lai negodīgu paņēmienu izskaušanas nolūkā sadarbībā ar dalībvalstīm un, jo īpaši ar EMCO starpniecību, un konsultējoties ar sociālajiem partneriem, novērtētu kā tiek piemēroti ieteikumi par darba apstākļiem un stažēšanās mērķi un vai stažēšanās piedāvātājs stažierim nodrošina pabalstu vai kompensāciju. |
| --- | --- |

—

stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu
  izmantot, lai negodīgu paņēmienu izskaušanas nolūkā sadarbībā ar dalībvalstīm un, jo īpaši ar EMCO starpniecību, un konsultējoties ar sociālajiem partneriem, novērtētu kā tiek piemēroti ieteikumi par darba apstākļiem un stažēšanās mērķi un vai stažēšanās piedāvātājs stažierim nodrošina pabalstu vai kompensāciju.

| Pamatojums |
| --- |
| Mēs iesakām sadalīt tekstu divās daļās un nejaukt māceklību, stažēšanos un praksi.
  Pirmā daļa ir par māceklību. ES satvars darbojas labi, un netiek plānota tā pārskatīšana. Otrā daļa ir saistīta ar ES stažēšanās satvara pārskatīšanu, un to varētu izmantot kā iespēju, lai pārbaudītu, kā notiek īstenošana un kādi ir panākumi dalībvalstīs. |

Pamatojums

Mēs iesakām sadalīt tekstu divās daļās un nejaukt māceklību, stažēšanos un praksi.

Pirmā daļa ir par māceklību. ES satvars darbojas labi, un netiek plānota tā pārskatīšana. Otrā daļa ir saistīta ar ES stažēšanās satvara pārskatīšanu, un to varētu izmantot kā iespēju, lai pārbaudītu, kā notiek īstenošana un kādi ir panākumi dalībvalstīs.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 69 |
| --- | --- |
| Pret: | 112 |
| Atturas: | 15 |

Par:

69

Pret:

112

Atturas:

15

5. GROZĪJUMS

Iesniedza:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība jauniešiem un jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušana ar NANP palīdzību

1.11. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek izmantotas nestabilu darba attiecību atbalstam, ir svarīgi gādāt par to, ka darbā pieņemšanas subsīdijas ir atkarīgas no beztermiņa līgumiem un
  stabilizācijas programmām
  . Turklāt darbā pieņemšanas stimuli var būt efektīvi, lai radītu nodarbinātības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba meklētājiem un pārvietotu atlaistos darba ņēmējus, tādējādi veicinot viņu pāriešanu uz jaunām nozarēm un profesijām. | EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek izmantotas nestabilu darba attiecību atbalstam, ir svarīgi gādāt par to, ka darbā pieņemšanas subsīdijas ir atkarīgas no beztermiņa līgumiem un
  līgumiem, kuri ir daļa no karjeras, kas ved uz šāda veida līgumu
  . Turklāt darbā pieņemšanas stimuli var būt efektīvi
  un pilnīgot darba devēja ieguldījumu apmācībā
  , lai radītu nodarbinātības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba meklētājiem un pārvietotu atlaistos darba ņēmējus, tādējādi veicinot viņu pāriešanu uz jaunām nozarēm un profesijām. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek izmantotas nestabilu darba attiecību atbalstam, ir svarīgi gādāt par to, ka darbā pieņemšanas subsīdijas ir atkarīgas no beztermiņa līgumiem un
  stabilizācijas programmām
  . Turklāt darbā pieņemšanas stimuli var būt efektīvi, lai radītu nodarbinātības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba meklētājiem un pārvietotu atlaistos darba ņēmējus, tādējādi veicinot viņu pāriešanu uz jaunām nozarēm un profesijām.

EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek izmantotas nestabilu darba attiecību atbalstam, ir svarīgi gādāt par to, ka darbā pieņemšanas subsīdijas ir atkarīgas no beztermiņa līgumiem un
  līgumiem, kuri ir daļa no karjeras, kas ved uz šāda veida līgumu
  . Turklāt darbā pieņemšanas stimuli var būt efektīvi
  un pilnīgot darba devēja ieguldījumu apmācībā
  , lai radītu nodarbinātības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba meklētājiem un pārvietotu atlaistos darba ņēmējus, tādējādi veicinot viņu pāriešanu uz jaunām nozarēm un profesijām.

| Pamatojums |
| --- |
| Darbā pieņemšanas subsīdija var palīdzēt jauniešiem tikt pieņemtiem darbā un darba devējiem – sasniegt potenciālos darba ņēmējus, taču abām pusēm ir vajadzīga elastība, lai izstrādātu apmācības un karjeras plānu, kas ved pie stabilākas līguma formas. Tas ir atkarīgs no prasmēm, snieguma, iesaistes un citiem objektīviem kritērijiem. Darbā pieņemšanas dotācijas ietver arī duālu darba līgumu veidus, kas ir daļa no apmācības un profesionālās izaugsmes ceļa. Tādēļ ir lietderīgi priekšlikumā koncentrēties uz ilgtspējīgas nodarbinātības nosacījumu, lai veicinātu darba meklētāju, it īpaši NEET, profesionālo integrāciju. |

Pamatojums

Darbā pieņemšanas subsīdija var palīdzēt jauniešiem tikt pieņemtiem darbā un darba devējiem – sasniegt potenciālos darba ņēmējus, taču abām pusēm ir vajadzīga elastība, lai izstrādātu apmācības un karjeras plānu, kas ved pie stabilākas līguma formas. Tas ir atkarīgs no prasmēm, snieguma, iesaistes un citiem objektīviem kritērijiem. Darbā pieņemšanas dotācijas ietver arī duālu darba līgumu veidus, kas ir daļa no apmācības un profesionālās izaugsmes ceļa. Tādēļ ir lietderīgi priekšlikumā koncentrēties uz ilgtspējīgas nodarbinātības nosacījumu, lai veicinātu darba meklētāju, it īpaši NEET, profesionālo integrāciju.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 69 |
| --- | --- |
| Pret: | 120 |
| Atturas: | 16 |

Par:

69

Pret:

120

Atturas:

16

Šis specializētās nodaļas atzinuma punkts tika grozīts, lai atspoguļotu pilnsapulces apstiprināto grozījumu, taču sākotnējais formulējums saņēma vairāk nekā vienu ceturto daļu nodoto balsu (Reglamenta 59. panta 4. punkts):

2. GROZĪJUMS

Iesniedza:

BABRAUSKIENĖ Tatjana

SOC/689 – Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība jauniešiem un jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušana ar NANP palīdzību

1.9. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu māceklību un
  stažēšanos
  . Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1). Tomēr
  , ņemot vērā gaidāmo stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu,
  Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos
  un nodrošināt pienācīgu atalgojumu
  visiem stažieriem. | EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu
  apmācību, tostarp
  māceklību un
  praksi
  . Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1). Tomēr Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos.
  Veicot paredzēto Padomes Ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu, pienācīgs atalgojums būtu jānodrošina
  visiem stažieriem.
  EESK skatījumā būtu jāizstrādā arī Eiropas Satvars par kvalitatīvu praksi, lai šāda veida mācību pieredzei nodrošinātu izglītojošo vērtību
  . |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu māceklību un
  stažēšanos
  . Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1). Tomēr
  , ņemot vērā gaidāmo stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu,
  Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos
  un nodrošināt pienācīgu atalgojumu
  visiem stažieriem.

EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu
  apmācību, tostarp
  māceklību un
  praksi
  . Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (1). Tomēr Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos.
  Veicot paredzēto Padomes Ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmas pārskatīšanu, pienācīgs atalgojums būtu jānodrošina
  visiem stažieriem.
  EESK skatījumā būtu jāizstrādā arī Eiropas Satvars par kvalitatīvu praksi, lai šāda veida mācību pieredzei nodrošinātu izglītojošo vērtību
  .

Balsojuma rezultāts

| Par: | 127 |
| --- | --- |
| Pret: | 62 |
| Atturas: | 8 |

Par:

127

Pret:

62

Atturas:

8

---

(1)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

(1)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

(1)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

(1)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/38

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nestandarta nodarbinātības un platformu kooperatīvi rūpniecības digitālajā pārveidē”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/06)

| Ziņotājs: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Erwin DE DEYN |

Ziņotājs:

Giuseppe GUERINI

Līdzziņotājs:

Erwin DE DEYN

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 219/0/10 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI)

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

219/0/10

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Digitālo platformu ekonomika ir strauji augoša parādība, kas sniedzas pāri Eiropas Savienības robežām. Šai parādībai pieaugot, vairojas arī veidi, kādos iedibinās darba attiecības ar šādās platformās nodarbinātajām personām: pašnodarbinātība, nepastāvīgas sadarbības attiecības un individualizēti darba līgumi. Šajā saistībā piemērots instruments, lai stabilizētu digitālo platformu ietvaros izveidotās darba attiecības, var būt darba ņēmēju kooperatīvi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ņemot vērā šā tirgus mērogu, EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir gan lietderīgi, gan nepieciešams koordinēt atbilstoša regulējuma ieviešanu, lai panāktu līdzsvaru starp inovācijas nepieciešamību un digitālo platformu darbinieku tiesību aizsardzību, kā regulas projektos par digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu tās jau ir darījušas attiecībā uz patērētājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Digitālās platformas arī veicina tādu jaunu uzņēmējdarbības veidu attīstību, kas daudziem cilvēkiem var paplašināt aktīvas līdzdalības iespējas jaunos digitālajos tirgos. No šiem uzņēmējdarbības veidiem kooperatīvi ir īpaši piemēroti, lai veicinātu iekļaujošu līdzdalību digitālo platformu pārvaldībā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kooperatīva modelis ļauj attīstīt tādu pašnodarbināto izveidotus uzņēmumus, kuri cenšas saglabāt autonomiju un radošumu, vienlaikus uzlabojot savus ienākumus, darba apstākļus un piekļuvi sociālajai aizsardzībai, izvairoties no nestandarta nodarbinātības veidiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK konstatē, ka kooperatīvs var digitālo platformu iezīmes savienot ar kooperatīvā darba organizatorisko modeli, bet, ja apstākļi to atļauj, arī pavērt nodarbinātajiem biedriem iespēju saglabāt algota darbinieka statusu un visus aizsardzības pasākumus, kas darba ņēmējiem paredzēti darba koplīgumos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un sociālā dialoga dalībniekus paredzēt iniciatīvas, kas veicinātu tādu platformu kooperatīvu attīstību, kuri ar jauno tehnoloģiju starpniecību atbalstītu uzņēmējdarbību, apvienojot kooperatīvos gados jaunus darba ņēmējus un uzņēmējus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai šādas iniciatīvas sekmīgi īstenotu, ir jāiesaista visas ieinteresētās personas; šajā nolūkā izšķiroša loma var būt sociālajam dialogam, tādēļ EESK ir gatava dot ieguldījumu platformu kooperatīvu veicināšanā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Uz digitālajām platformām neattiecas sauszemes robežas. Turklāt Eiropas teritorijā piemēro izcelsmes valsts principu. Šo iniciatīvu panākumi būs atkarīgi no tā, vai šajos jautājumos valdīs kopīga izpratne un piemērošana. EESK aicina pievērst uzmanību iekšējā tirgus sadrumstalotības riskam, kas negatīvi ietekmētu gan platformas, gan to darbiniekus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata: īstenojot Eiropas digitālās pārkārtošanās stratēģiju, būtu jāieplāno iniciatīvas ar mērķi atbalstīt digitālo platformu pārvaldības kooperatīvu dibināšanu, lai veicinātu digitālo pakalpojumu, datu un tehnoloģiskās infrastruktūras kolektīvo piederību, tādējādi sekmējot lielāku ekonomikas vides diversifikāciju un ekonomikas demokrātijas izplatīšanos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK norāda, ka kooperatīvi kā autonomas tādu cilvēku organizācijas, kas brīvprātīgi apvienojušies, lai ar demokrātiskas un līdzdalības organizācijas starpniecību apmierinātu savas kopīgās sociālās, ekonomiskās un kultūras vajadzības, ir lietderīgs risinājums digitālo platformu pārvaldības un demokrātiskas kontroles problēmām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK aicina Eiropas Komisijas priekšlikumus par regulējumu platformu darbiniekiem izstrādāt tā, lai tie būtu vērsti uz inovācijām un būtu tām atvērti, veicinot uzņēmumu konkurētspēju un vienlaikus neaizmirstot par darba ņēmēju tiesību aizsardzību. Īpaši jānodrošina, ka digitālo platformu darbinieki tiek apmācīti tā, lai viņi spētu labāk izprast un kontrolēt, kā tiek piemēroti algoritmi, kas reglamentē darbinieku pieņemšanu darbā. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Ievads un vispārīga informācija

| 2.1. | Ekonomikas un uzņēmējdarbības straujās pārveides procesā digitalizācija ir uzņēmusies fundamentālu stratēģisko funkciju tiktāl, ka tā ir kļuvusi klātesoša visās darbības nozarēs, aptverot produktu un pakalpojumu vērtības ķēdes visu ciklu un ietverot gan lielus uzņēmumus, gan mazos un mikrouzņēmumus. Tās ietekme uz darba vidi jaunu iespēju un izaicinājumu veidā ir ļoti liela gan to rakstura, gan pārmaiņu ātruma ziņā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Straujās digitālās pārkārtošanās rezultātā rodas jauni darba veidi un jauni uzņēmumu organizācijas veidi. Attiecībā uz platformu darbu cita starpā vajadzīgi jauni un elastīgi risinājumi, kuriem ne vienmēr iespējams piemērot pašreizējo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Straujo pārmaiņu dēļ ir atklājušās nepilnības juridiskās noteiktības jomā, tāpēc sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas ir svarīgas kā satvars sarunām par jauniem digitālo platformu darba noteikumiem. Daudzas dalībvalstis ir centušās precizēt digitālās platformās strādājošu personu nodarbinātības statusu; šajā saistībā Eiropas Komisijai būtu jāregulē šis jautājums tādā veidā, kas veicinātu nolīgumus, kurus būtu iespējams pielāgot pārmaiņām darba tirgū un vienlaikus ar tiem nodrošināt darba ņēmēju sociālajai aizsardzībai nepieciešamās garantijas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai gan digitālo platformu fenomenā ietilpst plašs modeļu klāsts, kas var ietvert sociālos tīklus, e-komercijas vietnes, finanšu starpniecības tīmekļa vietnes un piekļuvi resursiem un datiem un to pārvaldību, šajā atzinumā tiks aplūkota perspektīva, kas konkrēti attiecas uz nodarbinātību un it īpaši uz uzņēmumiem, kas darbojas ar lietojumprogrammu vai tīmekļa vietņu starpniecību. Konkrēti atzinumā tiks aplūkotas digitālās platformas īpašajā kooperatīva formā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eiropas Komisija pašlaik pēta ietekmi uz platformu darbinieku apstākļiem, izmantojot apspriešanos, kuras pirmais posms sākās 2021. gada 24. februārī un otrais posms norisinājās no 2021. gada 15. jūnija līdz 15. septembrim. Ar šīs apspriešanās starpniecību Komisija aicināja sociālos partnerus paust viedokli par to, cik lietderīga varētu būt leģislatīva iejaukšanās. Apspriešanā ir noteiktas septiņas iespējamās rīcības jomas: 1. nodarbinātības statuss, 2. darba apstākļi, 3. piekļuve sociālajai aizsardzībai, 4. piekļuve kolektīvajai pārstāvībai un darba koplīguma slēgšanas sarunām, 5. pārrobežu dimensija, 6. algoritmu pārvaldība, 7. pastāvīga apmācība un profesionālās iespējas cilvēkiem, kas strādā platformās. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitālās platformas veido “virtuālu telpu”, kurā notiek mijiedarbība un apmaiņa, kas ir daudz vairāk nekā tikai saskaņot piedāvājumu un pieprasījumu; tām ir arvien izsmalcinātākas iespējas kontrolēt un ietekmēt darba ņēmējus, pakalpojumu sniedzējus un lietotājus, piedāvājot jaunus pakalpojumus klientiem un jaunus nodarbinātības veidus. Tas ir iespējams, pateicoties profilēšanas sistēmu un plašai datu izmantošanai ar mākslīgā intelekta sistēmām un algoritmiem, kurus nosaka tie, kas pārvalda platformas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Izmantojot rafinētu tirgvedības politiku, kas cilvēkiem, kuri darbojas platformās, rada ilūziju, ka viņi ir galvenie dalībnieki horizontālā līdztiesīgā procesā, platformas sevi prezentē un definē kā tikšanās telpas tiešām un nepastarpinātām attiecībām, taču realitātē tās nekad nav pilnībā decentralizētas vai neitrālas; gluži pretēji, platformas pašas darbojas kā aktīvi starpnieki ar precīzi noteiktu, bet ne vienmēr acīmredzamu hierarhiju. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lai gan dažādos nodarbinātības veidus regulē visaptverošs ES un valstu tiesību aktu kopums, šos reglamentējošos noteikumus ne vienmēr ir iespējams piemērot un īstenot attiecībā uz platformām. Lai atvieglotu un atbalstītu digitālo platformu stabilu un ilgtspējīgu attīstību nolūkā palielināt digitālā tirgus dalībnieku sadarbību un savstarpēju uzticēšanos, būtu jāsekmē informētība, sociālais dialogs un savstarpēja mācīšanās. Sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas spēj labāk regulēt strauji mainīgās situācijas nekā sasteigti tiesību akti, kas varētu kavēt inovāciju. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Jebkurā gadījumā ir acīmredzams, ka labā regulējumā jāņem vērā lielās inovācijas, ko var radīt digitālās tehnoloģijas, un šajos jaunajos darba organizācijas veidos jāatzīst darba ņēmēju tiesības. Ietekmēt pārmaiņas nozīmē aktīvi vadīt attīstības modeli, kurā, pēc EESK domām, īpaša uzmanība jāpievērš ekoloģiskajam un sociālajam aspektam. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Saistībā ar visā pasaulē notiekošo digitālo pārveidi visos līmeņos ir jāapsver pasākumi, kas varētu sekmēt ilgtspējīgas digitālās pārkārtošanās attīstību, kuru regulētu atbilstīgs ES tiesiskais satvars, kas būtu skaidrs dažādiem digitālā tirgus un it īpaši platformu dalībniekiem. ES iestādes ir sākušas darbu pie šā jautājuma no vairākiem aspektiem (1), un EESK jau ir pieņēmusi vairākus atzinumus par nodokļu jautājumiem (2), digitālā tirgus regulēšanu (3) un nodarbinātības jomā radušos problemātiku (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ietekmes novērtējumā (5), ko Eiropas Komisija publicēja 2021. gada janvārī, uzsvērts, ka vispārējā mainīgo darba apstākļu kontekstā arvien vairāk cilvēku var sniegt pakalpojumus kā pašnodarbinātie, izmantojot digitālās platformas. Pienācīga tiesiskā regulējuma trūkums varētu stimulēt neatbilstīgus pašnodarbinātības veidus; lai pašnodarbinātību par tādu uzskatītu, tai jāatbilst noteiktiem kritērijiem: autonomija, brīvprātīga pušu dalība, pašnoteikšanās darba organizācijā un neatkarība. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Eiropas Komisijas veiktā analīze liecina, ka platformu darbiniekiem, iespējams, nav pietiekamas informācijas un izpratnes par to, kā tiek piemēroti algoritmi, pieņemot konkrētus lēmumus, kuri varētu ietekmēt viņu darba apstākļus. Izpratnes un informācijas trūkums var būt problemātisks, it īpaši saistībā ar digitālo uzraudzību un datu pārvaldību, ja ar algoritmu palīdzību veiktā plānošana un pārvaldība ietekmē darba apstākļus. Tieši tāpēc svarīgs ir sociālais dialogs. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem ir vajadzīgas zināšanas un juridiskā noteiktība attiecībā uz platformu darbinieku darba līgumiem, kas nodrošina pienācīgu darba samaksu un piekļuvi sociālajai aizsardzībai un darba koplīguma slēgšanas sarunām. Tāpat nepieciešama skaidrība par darba devēja un pašnodarbinātas personas statusa noteikšanas kritērijiem. Par šiem aspektiem EESK ir izteikusies atzinumā SOC 645/2021 par tematu “Taisnīgi darba nosacījumi platformu ekonomikā”, ko 2020. gada otrajā pusē pieprasīja ES Padomes prezidentvalsts Vācija. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kā atzīst pati Komisija, digitālo platformu ekonomikā kooperatīviem ir izdevies radīt modeļus, kas ļauj sekmīgi kombinēt uzņēmējdarbību, sociālās tiesības un pienācīgus darba apstākļus (6). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Dziļās un straujās pārmaiņas, ko ieviesusi ekonomikas un sociālās dzīves digitalizācija, rada jaunas prasības attiecībā uz elastīgumu un ātru pielāgošanos un paplašina arī pašnodarbinātības iespējas, tomēr dažkārt tās noved pie jauniem darba fragmentācijas un sadrumstalotības veidiem: darbs ir process, kas sadalīts ne tikai posmos (kā tradicionālajās montāžas ķēdēs), bet arī telpā un laikā, bieži vien nojaucot robežas starp noteiktos šo procesu posmos iesaistīto personu darba laiku un privāto dzīvi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šie aspekti ir daļa no sarežģītas parādības, kurā iesaistīti pat augsti kvalificētu profesiju pārstāvji, kuriem saskaņā ar pašnodarbinātu personu vai ārštata līgumiem tiek uzticēts veikt kādu ražošanas procesa posmu. Piemēram, var minēt datorprogrammu izstrādes, datu analīzes un lietojumprogrammu izstrādes jomas speciālistus un visus arvien vairāk decentralizēti sniegto papildinošo pakalpojumu sniedzējus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Covid-19 krīze ir parādījusi, ka daudzās dalībvalstīs joprojām nepārvarēts izaicinājums ir pareizi piemērot un īstenot tos ES un valstu noteikumus, kuros atzīta nepieciešamība aizsargāt darba ņēmējus, ar kuriem noslēgti tā dēvētie nestandarta darba līgumi (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Digitālo platformu kā darbinieku darbā pieņemšanas instrumenta parādīšanās daudzos gadījumos ir nozīmējusi pašnodarbinātības līgumu izmantošanu, pat ja darbs faktiski netiek veikts pašnodarbinātības statusā un neatkarīgi. Ir bijuši arī gadījumi, kad šīs pieejas mērķis drīzāk bija ierobežot darbaspēka izmaksas, nevis nodrošināt maksimālu darba organizācijas autonomiju. Tādēļ vairākās ES valstīs ir arī palielinājies juridisko strīdu skaitu tiesās. Tomēr ir acīmredzams, ka šādu strauji mainīgu parādību nevar regulēt ar tiesu un tiesvedību, bet ir jāatrod praktiski īstenojami risinājumi, kas pienācīgi aptvertu un interpretētu notiekošās būtiskās pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šajā kontekstā kooperatīvs ļauj attīstīt pašnodarbināto uzņēmumus (piemēram, pašnodarbināto kooperatīvus), kuru mērķis ir saglabāt darbinieku autonomiju un radošumu, vienlaikus uzlabojot viņu ienākumus, darba apstākļus un piekļuvi sociālajai aizsardzībai. Turklāt tradicionālāka kooperatīvu forma (darba ņēmēju kooperatīvi) var digitālo platformu iezīmes savienot ar kooperatīvā darba organizatorisko modeli, kam raksturīga demokrātiska struktūra un aizsardzības pasākumi, kas darba ņēmējiem paredzēti valstīs pastāvošajos darba līgumos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Platformas kooperatīvs ir demokrātiski, ar ieinteresēto personu līdzdalību, pārvaldīts uzņēmums, kas izveidots kooperatīva formā un organizē preču un pakalpojumu ražošanu un apmaiņu, izmantojot IT infrastruktūru un protokolus, kas mijiedarbojas ar dažādām, gan stacionārām, gan mobilām, ierīcēm. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tāpat kā jebkurš cits kooperatīvs, platformas kooperatīvi pieder un tos pārvalda tie, kas no tiem ir visvairāk atkarīgi, šajā gadījumā – darba ņēmēji, lietotāji un citas ieinteresētās personas. Protams, tas tiek darīts atbilstīgi kooperatīva biedru-darbinieku attiecīgajam līgumiskajam satvaram gan tad, ja viņi strādā kā algoti darbinieki, gan tad, ja viņiem ir pašnodarbinātas personas statuss. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kooperatīvais modelis ne tikai raksturo uzņēmējdarbības veidu un dalībnieku attiecības, bet arī izšķiroši ietekmē darbības algoritma lēmumu pieņemšanas plūsmu un arī palīdz labāk sadalīt ieguvumus starp ražotājiem/pakalpojumu sniedzējiem un iekļaut iedzīvotājus/patērētājus pārvaldībā, lēmumu pieņemšanā un ieguvumu dalīšanā, kā nesen pausts EESK atzinumā NAT/794 (8). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Šādā perspektīvā atbalsts tādu jaunu uzņēmumu izveidei, kas šos darba ņēmējus apvieno kooperatīvos, var palīdzēt attīstīt jaunus uzņēmumu veidus. Šajās darbībās iesaistītajiem ir izdevīgi apvienoties, jo tiek gan paplašinātas uzņēmējdarbības iespējas (gan savā starpā, gan ārēji), gan kopīgotas izmaksas un ieguvumi. Bieži vien, kad to pieļauj valsts tiesību akti, šādi kooperatīvi paver iespēju saviem pašnodarbinātajiem darbiniekiem piekļūt esošajām sociālās aizsardzības sistēmām. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Uzņēmējdarbības gars, uzņēmējdarbības prasmes un jaunuzņēmumi ir nozīmīgas izaugsmes sviras; tomēr ir grūti sākt savu uzņēmējdarbību, bet īpaši grūti to izdarīt ir jauniešiem. Tādēļ ir lietderīgi izvērst šos kooperatīvu veidus, kas, pateicoties jaunajām tehnoloģijām, var atbalstīt uzņēmējdarbības centienus, apvienojot gados jaunus darba ņēmējus kooperatīvos neatkarīgi no viņu juridiskā statusa (algoti darbinieki vai pašnodarbinātie). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Darba tiesisko attiecību regulējums un sociālā nodrošinājuma sistēmas, kas izstrādātas standarta nodarbinātībai, šķiet, nav piemērotas, lai apmierinātu to darba ņēmēju vajadzības, ar kuriem ir noslēgti nestandarta darba līgumi, bet kuriem ir vajadzīga sociālā aizsardzība un atbilstīgi darba koplīguma slēgšanas sarunu veidi. Daudzi no izaicinājumiem, ko mūsdienās rada nodarbinātības pārveide un digitalizācija, ir mudinājuši kooperatīvus reaģēt uz tām darba ņēmēju vajadzībām, ko pašreizējā institucionālā kārtība neapmierina, un vienlaikus censties palielināt darba ņēmēju pašrealizāciju, veicinot darba ņēmēju līdzdalību īpašumtiesībās. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Attiecībā uz tiem darba ņēmējiem, kuri vēlas garantētu autonomiju (t. i., neņemot vērā “viltus pašnodarbinātības” fenomenu), kā reakcija uz jauno darba veidu ievērojamo pieaugumu nesen ir parādījušies jauni kooperatīvu modeļi. Šie jaunie kooperatīvu veidi var būt lielisks instruments, ar ko veicināt uzņēmējdarbības prasmju plašāku izplatīšanu un izmaksu un ieguvumu kopīgošanu. Galvenokārt pateicoties jaunajām tehnoloģijām, dažos jaunās ekonomikas veidos, piemēram, platformu ekonomikā, kooperatīvus varētu izmantot kā veidu, kādā daudzi pašnodarbinātie kļūst arī par šo platformu īpašniekiem, un tādējādi izvairīties no negatīvajām dispersijas tendencēm (9). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Platformu kooperatīvu pamatideja ir skaidra: jaunus, internetā un tiešsaistes platformās balstītus uzņēmējdarbības modeļus var kombinēt ar kooperatīva modeli, piešķirot, īpašumtiesības un kontroles pilnvaras tiem pašiem cilvēkiem, kuri izmanto tiešsaistes platformas un tajās strādā. Šie inovatīvie uzņēmējdarbības veidi var veicināt kvalitatīvu nodarbinātību platformu ekonomikā un padarīt digitālo ekonomiku līdzdalīgāku. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Tādējādi kooperatīvas digitālās platformas rada uzņēmējdarbības modeli, kurā tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas, tīmekļa vietnes un dalītās mobilās lietotnes un kura darbības pamatā ir demokrātiska lēmumu pieņemšana un ieinteresēto personu kopīpašums. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Šādā veidā digitālās platformās organizēta kooperatīva juridiskā forma ir piemērota arī datu apmaiņas un koplietošanas aģentūru darba organizācijai, ko varētu izmantot arvien vairāk uzņēmumu un it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kuriem var būt grūtāk izveidot saskarnes datu pārvaldībai un apmaiņai, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas apvienojušies kopās, tas ļautu saglabāt šo struktūru pārvaldību. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Šis potenciāls Eiropas Komisijai nav palicis nepamanīts, un 2020. gada 25. novembrī iesniegtā priekšlikuma regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) 9. pantā Komisija nepārprotami paredz iespēju organizēt “datu kooperatīvu pakalpojumus”, uz ko EESK norādīja arī savā atzinumā INT/921 (10). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Arī ANO 2019. gada ziņojumā par digitālo ekonomiku (11) un nesenā SDO ziņojumā (12) ir atrodama svarīga atsauce uz funkciju, ko kooperatīvi var veikt digitālās ekonomikas demokratizācijā. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Ir svarīgi nodrošināt platformās nodarbinātajām personām rīkus karjeras virzībai un piekļuvi profesionālajai izaugsmei un prasmju pilnveidošanai. Kā norādījusi Komisija, personām, kas strādā un/vai sniedz pakalpojumus, izmantojot digitālās platformas, neatkarīgi no nodarbinātības statusa būtu jāsaņem atbalsts, nodrošinot tām pastāvīgu apmācību un pārkvalifikāciju, kā arī piekļuvi sociālajai aizsardzībai un it īpaši veselības aizsardzībai un darba drošībai. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Digitālo platformu modeli, arī kooperatīva veidā, var izmantot, lai attīstītu un uzlabotu piekļuvi tālmācības piedāvājumiem, kas var atvieglot individualizētu mācīšanos. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Lai digitalizācijas instrumentus plaši ieviestu ne tikai darba norisēs, bet arī daudzās ikdienas dzīves jomās, ir vajadzīga plaša apmācība digitālo pamatprasmju apguves jomā. Sociālajiem partneriem un Eiropas iestādēm šajā jomā būtu jāveicina paraugprakses apmaiņa, lai sekmētu savstarpēju mācīšanos un vairotu informētību par ekonomikas digitalizācijas radīto potenciālu. Darbinieku tālākizglītība pirmām kārtām ir jāveicina ar sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunām. |
| --- | --- |

3.20.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/dossiers

1

(2)  EESK atzinums (atzinuma papildinājums) (OV C 364, 28.10.2020., 62. lpp.).

2

(3)  EESK atzinums “Digitālo tirgu tiesību akts” (OV C 286, 16.7.2021., 64. lpp.).

3

(4)  EESK atzinums “Direktīva par darba nosacījumiem” (OV C 283, 10.8.2018., 39. lpp.).

4

(5)  Sākotnējais ietekmes novērtējums “Koplīgumi pašnodarbinātām personām: ES konkurences noteikumu tvērums”, 2021. gada 6. janvāris. Sk. https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12483-Kopligumi-pasnodarbinatam-personam-ES-konkurences-noteikumu-tverums_lv.

5

(6)  Emblemātisks piemērs ir kooperatīvi, kas ir piederīgi CoopCycle federācijai. Tie ir kooperatīvi, kas nodarbina velokurjerus/piegādes darbiniekus, kuri ir arī šā kooperatīva biedri; šie kooperatīvi savukārt kopīgi ar citiem kooperatīviem citās pilsētās izmanto programmatūru, kas ļauj veikt darījumus un piemeklēt partnerus starp darba ņēmējiem, piegādātājiem un lietotājiem: https://coopcycle.org/en/.

6

CoopCycle

(7)  Nestandarta darba koncepcija izpelnās arvien lielāku politisko uzmanību, it īpaši pēdējos gadu desmitos. Sk., piemēram, pētījumu All For One: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

7

All For One

(8)  EESK atzinums “Digitalizācija un ilgtspēja – status quo un nepieciešamība rīkoties pilsoniskās sabiedrības perspektīvā”(
  OV C 429, 11.12.2020., 187. lpp.).

8

status quo

(

(9)  https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment

9

(10)  EESK atzinums “Datu pārvaldības akts” (OV C 286, 16.7.2021., 38. lpp.).

10

(11)  https://unctad.org/system/files/official-document/der2019_en.pdf

11

(12)  https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

12

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/44

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā resursietilpīgas un energoietilpīgas nozares var izmantot ES atveseļošanas plānu, lai īstenotu sociāli pieņemamu pārkārtošanos virzībā uz dekarbonizāciju un digitalizāciju”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/07)

| Ziņotājs: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Enrico GIBELLIERI |

Ziņotājs:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Līdzziņotājs:

Enrico GIBELLIERI

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 151/0/4 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI)

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

151/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | ES atveseļošanas mehānismam un ar to saistītajiem nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem (NANP) ir jāveicina taisnīga pārkārtošanās ES resursietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs. Tos īstenojot, šajās nozarēs jārada un jāuztur kvalitatīvas darbvietas, jāiesaista sociālie partneri NANP īstenošanā un jāatbalsta darbaspēka pārkārtošanās, veicinot pārkvalificēšanos un kvalifikācijas paaugstināšanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK mudina Komisiju un citas ES iestādes garantēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū, lai dalībvalstu atšķirīgo pieeju dēļ nerastos līdzsvara trūkums rūpniecisko priekšrocību sadalē. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka rūpniecības pārkārtošana netiks panākta, ja netiks īstenota enerģētikas pārkārtošana. Šajā nolūkā svarīga nozīme būs pietiekamu mazoglekļa enerģijas avotu pieejamībai par pieņemamām cenām, lai kļūtu iespējama mazoglekļa rūpnieciskā ražošana. ES likumdevējiem un dalībvalstīm būtu jālīdzsvaro enerģētisko vektoru pieejamība un to izmaksas, lai resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm ļautu veikt rūpniecības pārkārtošanu un konkurēt starptautiskajā arēnā. Turklāt svarīgs aspekts būs tehnoloģiskā neitralitāte, lai nodrošinātu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu (NANP) pienācīgu īstenošanu, šajā procesā ievērojot ES 2030. un 2050. gada klimata mērķus un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Viens no visaptverošiem šā pārveides procesa pamatelementiem ir automatizācijas un digitalizācijas izmantošana rūpniecības pārkārtošanā. Tomēr digitalizācijas lomu resursietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs nedrīkst pārprast: tas ir instruments, nevis pašmērķis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē septiņas pamatjomas, ko Komisija noteikusi dalībvalstīm paredzētajās norādēs par NANP, un to, ka vismaz 37 % no kopējā budžeta ir jāvelta klimata ieguldījumu pasākumiem un vismaz 20 % – digitalizācijai. Komiteja mudina ES iestādes cieši uzraudzīt piešķirto līdzekļu izmantošanu, lai izpildītu šīs prasības. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Laika periods, kas nepieciešams, lai resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru uzņēmumi īstenotu rūpniecības pārkārtošanos, ilgs arī pēc Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) darbības beigām. EESK mudina ES iestādes ņemt to vērā un izstrādāt jaunus un piemērotus finanšu instrumentus un noteikumus, lai pēc 2026. gada panāktu pilnīgu pāreju uz mazoglekļa rūpniecību. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tā kā resursietilpīgiem un energoietilpīgiem uzņēmumiem ir jāvelta īpaša uzmanība pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībās, EESK mudina ES iestādes ieviest īpašus pasākumus, lai risinātu problēmas, ar kurām šie uzņēmumi saskaras ceļā uz oglekļneitrālu rūpniecību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ar ēku renovāciju tiks nodrošināta ievērojama energoefektivitātes pasākumu daļa – tie ir vajadzīgi, lai 2050. gadā panāktu oglekļneitrālu sabiedrību. EESK atbalsta ēku energoefektivitātes uzlabošanas darbus un projektus, kuru mērķis ir renovēt ēku ārējo konstrukciju būvelementus un iekārtas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK stingri iestājas par tādas patentētas ES mākoņdatošanas sistēmas izveidi, kas Eiropas Savienībai nodrošinātu tehnoloģisko neatkarību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai industriālā pārveide būtu sekmīga, ārkārtīgi svarīga nozīme ir talantu pārvaldībai ES rūpniecībā. Tāpēc Komisijai būs jāuzrauga, vai programmas un darbības, kas izstrādātas, lai uzlabotu jaunās prasmes, šai ziņā sekmē pārveidi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ne tikai pasaules mēroga ārkārtas situāciju veselības jomā, bet arī ekonomikas un sociālo krīzi. Šajā smagajā situācijā Eiropas politikas veidotājiem ir jāīsteno nozīmīgi politikas pasākumi, lai stabilizētu visu Eiropas dalībvalstu ekonomiku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Savienība programmas NextGenerationEU (NGEU) ietvaros ir izveidojusi vairākus mehānismus, kuru mērķis ir, izmantojot visapjomīgāko stimulu kopumu, kāds jebkad ir bijis, palīdzēt dalībvalstīm izkļūt no krīzes spēcīgākām. Tas nodrošinās 1,8 triljonus EUR ilgtermiņa budžetā, ko izmantos, pielietojot dažādus instrumentus, kas vērsti uz modernizāciju, pētniecību, klimatisko pārkārtošanos un sociālo aizsardzību. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viens no NextGenerationEU instrumentiem ir ANM, kas koncentrēsies uz Covid-19 pandēmijas izraisītā tūlītējā ekonomiskā un sociālā kaitējuma novēršanu un veicinās divējādo pārkārtošanos uz dekarbonizētu un digitālu sabiedrību. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mehānisma kopējā summa ir 672,5 miljardi EUR, kas tiks sadalīti kā aizdevumi (360 miljardi EUR) un dotācijas (312,5 miljardi EUR); šie līdzekļi būs pieejami, lai atbalstītu reformas un ieguldījumus, ko dalībvalstis veic nolūkā panākt ilgtspējīgu atveseļošanos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šis finansējums tiks piešķirts saskaņā ar dalībvalstu nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, kas ietvers nepieciešamās reformas un ieguldījumus, kā arī atspoguļos attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome sniegusi Eiropas pusgada pārvaldības sistēmas ietvaros, lai sniegtu ieguldījumu ES 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā.- |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas Komisija ir noteikusi galvenās pamatjomas, kurās katrai dalībvalstij jānosaka konkrēti rīcības virzieni:






  1) | PROGRESĪVĀKA ENERĢĒTIKA – tīras tehnoloģijas un atjaunojamie energoresursi; |
| --- | --- | --- |

2.6.

1)

PROGRESĪVĀKA ENERĢĒTIKA – tīras tehnoloģijas un atjaunojamie energoresursi;

| 2) | RENOVĀCIJA – ēku energoefektivitāte; |
| --- | --- |

2)

RENOVĀCIJA – ēku energoefektivitāte;

| 3) | UZLĀDE UN UZPILDE – ilgtspējīgs transports un uzlādes stacijas; |
| --- | --- |

3)

UZLĀDE UN UZPILDE – ilgtspējīgs transports un uzlādes stacijas;

| 4) | SAVIENOŠANA – ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu izvēršana; |
| --- | --- |

4)

SAVIENOŠANA – ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu izvēršana;

| 5) | MODERNIZĀCIJA – publiskās pārvaldes digitalizācija; |
| --- | --- |

5)

MODERNIZĀCIJA – publiskās pārvaldes digitalizācija;

| 6) | IZVĒRŠANA– datu mākoņa iespējas un ilgtspējīgi procesori; |
| --- | --- |

6)

IZVĒRŠANA– datu mākoņa iespējas un ilgtspējīgi procesori;

| 7) | PĀRKVALIFIKĀCIJA UN PRASMJU PILNVEIDE – izglītība un apmācība digitālo prasmju atbalstam. |
| --- | --- |

7)

PĀRKVALIFIKĀCIJA UN PRASMJU PILNVEIDE – izglītība un apmācība digitālo prasmju atbalstam.

Galvenās pamatjomas ir definētas tā, lai darbības, kas tiek veiktas, dotu būtisku ieguldījumu ES zaļajā un digitālajā pārkārtošanā.

Ar ANM – izmantojot dalībvalstu veicinātās attīstības jomas, kas saskaņotas ar Eiropas pusgada īpašajiem ieteikumiem dalībvalstīm – tiks nodrošināta nepieciešamā rīcības brīvība organizācijām, kuras skārusi pandēmijas izraisītā ekonomiskā situācija. Tas it īpaši palīdzēs ekonomikas nozarēm, piemēram, resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm, kuras jau tāpat ir sarežģītā situācijā (ņemot vērā lielo regulatīvo slogu un negodīgu konkurenci no dažām trešām valstīm) un kuras ir smagi ietekmējuši pašreizējie apstākļi.

| 2.7. | Atveseļošanas stratēģija, kuras pamatā ir ES industriālā stratēģija un tās 2021. gada atjauninātā versija, palīdzēs sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķi, 2050. gada klimatneitralitātes mērķi un pārskatīto 2030. gada SEG emisiju samazināšanas mērķrādītāju. ANM loma būs būtiska, jo tas palīdzēs nodrošināt milzīgos ieguldījumus, kas jāveic resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm, lai šos mērķus sasniegtu. Centieni izveidot spēcīgāku vienoto tirgu virzībā uz ES atveseļošanu ir jāatbalsta ar spēcīgām partnerībām starp ES, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem, rūpniecības nozari un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Atveseļošanas stratēģija stiprinās arī Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu, kas atbalsta tos reģionus, kuri ir atkarīgi no resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm un kuros notiek strukturālas pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | ES atveseļošanas plāns ir svarīgs aspekts ilgtspējīgā pārejā uz dekarbonizētu un digitalizētu ekonomiku, un tajā uzsvērts, ka, virzoties uz ES divējādo pārkārtošanos, līdztekus politiskai apņēmībai un/vai “zelta likumiem” ir vajadzīga arī politiska atbildība. EESK piekrīt ierosinātajām galvenajām pamatjomām, saskaņā ar kurām ieguldījumi tiks koncentrēti uz dažām vissvarīgākajām jomām virzībā uz ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), vienlaikus nodrošinot ES tiesību aktos noteikto 2030. gada klimata mērķu sasniegšanu (samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu) un 2050. gada klimata mērķu sasniegšanu (panākt SEG emisiju nulles līmeni). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandēmija ir radījusi vajadzību izveidot vienotu ceļu, kurā noteikumi ir globāli definēti un tiek vienādi piemēroti visos reģionos, tādējādi novēršot iespējamo sadrumstalotības risku, kas izriet no atšķirībām resursu piešķiršanā. Pandēmijas izraisītā krīze un nepieciešamība pāriet uz ilgtspējīgu, noturīgu un elastīgu ekonomiku varētu sniegt lielisku iespēju izstrādāt noteikumus, kas garantē vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šajā nolūkā ir pienācīgi jānovērtē resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru pašreizējā nedrošā situācija, kā arī tas, kā šo apstākļu pastāvīgais raksturs varētu ietekmēt Eiropas ekonomiku kopumā. Būtu jāpatur prātā resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru ieguldījums Eiropas Savienības iekšzemes kopproduktā (IKP), kā arī tas, ka tie ir līderi inovācijas jomā, ir atbildīgi par kvalitatīvas nodarbinātības radīšanu un veicina visas sabiedrības ilgtermiņa labklājību. Lai sabiedriskais sektors būtu spēcīgs, tam jāsaņem impulss no privātā sektora. Tomēr EESK pauž bažas par to, ka daži jau apstiprinātie NANP nav pietiekami precīzi orientēti uz resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm, jo ieguldījumi dažkārt tiek novirzīti uz citām ekonomikas nozarēm. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turklāt ir jāapsver stimuls, ko resursietilpīgas un energoietilpīgas nozares var sniegt pētniecības un izstrādes ziņā, jo tās ir svarīgas jomas, kurās inovācijas tiks izvērstas no laboratorijas līdz industriālam līmenim. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Resursietilpīgas un energoietilpīgas nozares potenciāli ir viens no nozīmīgākajiem dalībniekiem rūpniecības pārkārtošanā, kas nodrošinās Eiropu ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Rūpniecībā būtu jāpastiprina centieni izstrādāt un ieviest ražošanas procesus ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un veicināt tos sarežģītajās piegādes ķēdēs. Bez šāda iekšēja un ārēja darba būs grūti sasniegt Parīzes nolīgumā noteiktos būtiskos, bet vērienīgos mērķus un ES izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Automatizācijai un digitalizācijai būs svarīga nozīme šīs rūpniecības pārkārtošanās sasniegšanā. Tomēr nevajadzētu jaukt jēdzienus: pārveidošana ir mērķis; digitalizācija ir rīks. Digitālu risinājumu īstenošana optimizēs veidu, kādā cilvēki domā, pieņem lēmumus un rīkojas: lai gan digitalizācijai ir jābūt vienai no ANM prioritātēm, galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, kā šie instrumenti dos iespēju efektīvāk risināt problēmas, ar kurām mēs saskaramies. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Digitālajai pārveidei būs nepieciešama tādu tehnoloģiju izstrāde, kas izmēģinājuma vai laboratorijas līmenī ir pārbaudītas rūpnieciskā mērogā. Šajā nolūkā publiskā un privātā sektora partnerībām būtu jākoncentrējas uz pētniecību, izstrādi un inovāciju. Ieguldījumi būtu jākoncentrē uz tehnoloģijām, kas jau agrīnā posmā liecina par inovatīvo risinājumu plašu izmantojamību, īstenojamību un uzticamību vērtību ķēdes augšdaļā un kas vienlaikus saskan ar ilgtspējas mērķiem. Turklāt būs nepieciešams plānot pārejas periodu, kurā inovatīvus risinājumus var pienācīgi izvērst līdz rūpniecības mērogam. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai varētu efektīvi risināt šo situāciju, pārkārtošanās būtu jākoncentrē uz iegūto zinātību, jau pieejamajiem resursiem un iespējamo sinerģiju, kas var rasties. Pārveide ietver inovāciju, izgudrojumus, projektēšanu, izstrādi un būtībā attīstību; tomēr tas automātiski nenozīmē jaunradi par katru cenu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK apzinās, ka šai pārejai būs vajadzīgi ieguldījumi. ANM un NGEU nebūtu jāuzskata par panaceju. Lai īstenotu divējādo pārkārtošanos, resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidei būs vajadzīgs apjomīgs investīciju plāns un būs jāmobilizē daudzi papildu finansējuma avoti (piemēram, valsts atbalsts, svarīgi projekti visas Eiropas interesēs, jauni pašu resursi ES budžetā, turpmākie ES ETS ieņēmumi, privātie ieguldījumi utt.). Šajā nolūkā ir būtiski rūpniecības un enerģētikas politiku saskaņot ar klimata politiku, lai mobilizētu visus milzīgos ieguldījumus, kas nepieciešami pārejai uz bezoglekļa ekonomikas modeli. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzskata, ka būtu jācenšas atbalstu, kas resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidei tiek sniegts no ANM, koordinēt ar pašreizējām publiskā un privātā sektora finansējuma programmām, piemēram, SPIRE vai Clean Steel Partnership. Rūpniecības alianses būtu jāizmanto kā platformas, kurās veicināt ilgtermiņa sinerģiju starp projektiem, ko finansē no ANM un esošajām ES programmām, lai paātrinātu resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ir konstatēts, ka ANM sniegtais finansiālais atbalsts jāpapildina ar vērienīgu nodokļu reformu. Tas būtu jāsaskaņo ar ESAO nolīgumu, lai panāktu, ka ļoti ienesīgām sabiedrībām no 2023. gada tiek piemērota faktiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme 15 %. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Par uzņēmumu dotēšanas galveno mērķi būtu jāizvirza ES rūpniecības starptautiskās konkurētspējas saglabāšana, vienlaikus ievērojot ES sociālos, ekonomiskos un vides standartus, lai panāktu, ka divējādā pārkārtošanās dod labumu Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kā minēts iepriekš, ES atveseļošanas plānam būs svarīga nozīme resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidošanā, vienlaikus veicinot citu ekonomikas nozaru pārveidi virzībā uz divējādo pārkārtošanos. Šai plašajai pārveidei būs vajadzīgi ilgtermiņa pielāgošanās un pārejas periodi, it īpaši visos jautājumos, kas saistīti ar cilvēkkapitālu. EESK stingri iesaka ieguldījumu mehānismu darbību pagarināt arī pēc 2026. gada un skaidri noteikt to savstarpējo saikni. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Īpašas piezīmes

EESK aicina dalībvalstis un rūpniecību ierosināt ieguldījumus un reformas, kas visvairāk var ietekmēt pārveidi, lai sasniegtu galīgos mērķus galvenajās Komisijas noteiktajās pamatjomās. Nedrīkst ignorēt to, ka izmaksām, kas saistītas ar šīs divējādās pārkārtošanās mērķu sasniegšanu, jābūt pieņemamām visai sabiedrībai kopumā.

4.1.   PROGRESĪVĀKA ENERĢĒTIKA – tīras tehnoloģijas un atjaunojamie energoresursi

| 4.1.1. | Rūpniecības pārkārtošana netiks panākta, ja netiks īstenota enerģētikas pārkārtošana. Rūpniecības dekarbonizācija būs tieši atkarīga no tā, vai būs pietiekami un cenas ziņā pieejami mazoglekļa energoresursi, kas mazoglekļa rūpniecisko ražošanu padara iespējamu. Lai sasniegtu klimata un digitālos mērķus, izšķiroša nozīme būs dekarbonizētas enerģijas ražošanai drošā veidā un pietiekamā apjomā. Tāpat ir vajadzīgi ļoti plaši ieguldījumi, lai attīstītu vai izveidotu infrastruktūru, kas nepieciešama šo nepieredzēto mazoklekļa enerģijas apjomu transportam, uzglabāšanai un sadalei. Nacionālo atveseļošanas plānu un it īpaši ierosināto reformu īstenošanā sevišķa uzmanība būtu jāpievērš tam, lai resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm nodrošinātu konkurētspējīgas, stabilas un paredzamas enerģijas cenas, tādējādi ierobežojot ietekmi, kādu enerģijas dārdzība atstās uz inflāciju, kas var apdraudēt atlabšanu gan minētajās nozarēs, gan visā sabiedrībā.- |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESK piekrīt, ka nacionālo atveseļošanas plānu īstenošanā jāgādā par tehnoloģiju neitralitāti: šajā pārejā jāiekļauj visas mazoglekļa tehnoloģijas (atjaunojamā enerģija, zaļais ūdeņradis, kodolsintēzes reaktors u. c.), ja tās atbilst 2030. un 2050. gada klimata mērķiem, kā arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Nevienu tehnoloģiju nevajadzētu izslēgt preventīvi vai patvaļīgi. Resursu piešķiršanas kritērijiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai nodrošinātu konkurētspējīgas enerģijas cenas galapatērētājiem neatkarīgi no tehnoloģijas. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Šajā nolūkā var būt nepieciešams apsvērt ne tikai iespēju kombinēt dažādus konkurētspējīgus atjaunojamos energoresursus, bet arī iespēju tos kombinēt ar oglekļa uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģijām, neaizmirstot, ka svarīga nozīme būs energotīklu starpsavienojumiem starp dažādām dalībvalstīm. Ir jāievieš pietiekams un viendabīgs regulējums, lai radītu ekonomisko pamatojumu ieguldījumiem un ļautu ieviest šīs tehnoloģijas. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Papildus jautājumiem, kas saistīti ar enerģijas pieejamību par pieņemamu cenu un tehnoloģiskajiem risinājumiem, ir pienācīgi jāņem vērā energoefektivitāte. Visos scenārijos, kas noteikti ES ilgtermiņa emisiju samazināšanas stratēģijā 2050. gada klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai, svarīga loma ir piešķirta energotaupībai (1). Pāreja uz pilnīgāku aprites ekonomiku ievērojami ietekmēs arī enerģijas un resursu patēriņa samazināšanu resursietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Ņemot vērā iepriekš minēto negodīgas konkurences risku un lai novērstu un mazinātu riskus, ko var radīt oglekļa emisiju pārvirze, šie jautājumi ir pienācīgi jārisina ar Atveseļošanas un noturības mehānismu. Ir svarīgi neatstāt novārtā pasākumus vai sistēmas, kas ir palīdzējuši samazināt emisijas, bet vajadzības gadījumā tos pastiprināt ar papildu vai papildinošiem (nevis alternatīviem) mehānismiem. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Izvērtējot visus iespējamos galvenos faktorus, kam būs jāpievēršas pamatjomā PROGRESĪVĀKA ENERĢĒTIKA, galvenās šaubas rodas par to, kā ES spēs piegādāt vēl nepieredzētu enerģijas daudzumu, kas vajadzīgs sabiedrībai. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   RENOVĀCIJA – ēku energoefektivitāte

| 4.2.1. | Lai uzlabotu esošo un jauno ēku energoefektivitāti, būs vajadzīgi viedi materiāli un aprīkojums, kas veicinās pāreju uz ilgtspēju. Par viediem materiāliem mēs uzskatām tādus, kas ir zaļi vai kuru ražošanā tiek izmantoti ilgtspējīgi procesi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK pauž cerību, ka viedie materiāli (un ar tiem saistītie ilgtspējīgie ražošanas procesi) tiks veicināti plašāk nekā līdz šim, lai visaptveroši sekmētu Eiropas Komisijas noteikto mērķu sasniegšanu. Nedrīkst aizmirst par iekārtām: energoefektivitāte netiks sasniegta, ja mēs koncentrēsimies tikai uz pašām ēkām; arī iekārtām un sistēmām jābūt pienācīgi izvērtētām, atjaunotām un savstarpēji savienotām. Tā rezultātā varētu sāk darboties viedu materiālu tirgi, un publiskā iepirkuma procesi varētu būt praktisks sākumpunkts. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   UZLĀDE UN UZPILDE – ilgtspējīgs transports un uzlādes stacijas

| 4.3.1. | Eiropas stratēģijā ir jāpieliek lielas pūles, lai izstrādātu skaidru ceļvedi grūti elektrificējamu nozaru (tālsatiksmes un kravas autopārvadājumu, aviācijas, jūras transporta utt.) dekarbonizācijai. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Atjaunojamo un mazoglekļa degvielu stratēģija un atjaunojamo un maz-oglekļa degvielu kopīga vērtības ķēde palīdzēs dekarbonizēt aviācijas un jūras transporta nozares, vienlaikus papildinot centienus dekarbonizēt autotransportu, arī ar elektrifikācijas palīdzību. Tādējādi visiem tiks garantēta piekļuve cenas ziņā pieejamai mobilitātei. Transporta dekarbonizācija tiks veikta, pamatojoties uz aprites cikla un izmaksu un ieguvumu novērtējumu un aizstājot transporta veidus, kuri rada vislielāko ietekmi, lai tie vairs nebūtu pirmā izvēle, turklāt vienlaikus nodrošinot pietiekamus pārejas periodus lietotājiem ar zemiem ienākumiem, kuriem tiktu piedāvātas ilgtspējīgas mazoglekļa degvielas. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   SAVIENOŠANA – ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu izvēršana

| 4.4.1. | EESK apzinās automatizācijas un digitalizācijas nozīmi gaidāmajā rūpniecības pārkārtošanā, jo šīs jomas veido visaptverošu pārveides procesa pamatu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Rūpniecībai ir jābūt pieejamiem pietiekamiem resursiem, lai uzlabotu sistēmu automatizāciju. Pēc tam var sniegt kvalitatīvu informāciju, izmantojot digitālos rīkus, lai lēmumu pieņemšanas procesus padarītu efektīvākus. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Lai to sasniegtu, būs vajadzīgi ieguldījumi ne tikai tehnoloģijās, bet arī darba ņēmēju un visas sabiedrības digitālo prasmju apmācībā, digitālās domāšanas ieviešanā un pienācīga regulējuma un rīku nodrošināšanā, lai garantētu arī kiberdrošību. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   MODERNIZĀCIJA – publiskās pārvaldes digitalizācija

| 4.5.1. | EESK saprot, ka publiskās pārvaldes digitalizācijai var būt jācīnās pret pārmērīgu administratīvo slogu rūpniecībā, un šis fakts ir pienācīgi jāņem vērā. Tomēr šai digitālajai pārejai ir jābalstās uz reālu izmaksu un ieguvumu analīzi, un resursi pienācīgi jāpiešķir, pamatojoties uz tehniskiem kritērijiem (šī analīze ir jāapsver vēl pirms paša mērķa). |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   IZVĒRŠANA – datu mākoņa iespējas un ilgtspējīgi procesori

| 4.6.1. | Pienācīga datu pārvaldība būtiski ietekmēs pārdomātu lēmumu- pieņemšanu, uzņēmējdarbības izpētes attīstību, problēmu efektīvu risināšanu un resursu optimizāciju – visiem šiem aspektiem ir svarīga nozīme sekmīgas pārejas nodrošināšanā. Ir jāpiešķir pietiekami daudz resursu, lai nodrošinātu visu veidu organizāciju iesaistīšanos šīs iniciatīvas īstenošanā, garantējot taisnīgus datu resursus, kas nodrošinās taisnīgu pāreju. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Lai stiprinātu stratēģisko neatkarību, Eiropas Savienībai būtu jāattīsta savas mākoņdatošanas spējas, kas nodrošina tehnoloģisko suverenitāti un ļauj nenonākt tehnoloģiskā atkarībā no trešām valstīm. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   PĀRKVALIFIKĀCIJA UN PRASMJU PILNVEIDE – izglītība un apmācība digitālo prasmju atbalstam

| 4.7.1. | Pāreja, kas mūs gaida, nebūs iespējama, ja tās pamatā nebūs pašreizējās un nākotnes sabiedrības vajadzības, cerības un taisnīgas pārejas koncepcija. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Eiropas Savienības galvenā konkurences priekšrocība ir mūsu cilvēkkapitāls. Eiropai trūkst izejvielu, mūsu dzīves līmenis ir visaugstākais pasaulē, un mūsu tiesiskais regulējums ir diezgan stingrs: tas nozīmē, ka mūsu lielākā priekšrocība ir augsta produktivitāte, ko virza mūsu cilvēkkapitāls un bagātīgā daudzveidība. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Spēju veidošanai un galveno prasmju noteikšanas projektiem būs būtiska nozīme efektīvā rūpniecības pārkārtošanā tā, lai uzmanību pievērstu vienlīdzībai un neviens netiktu atstāts novārtā. Šajā nolūkā visos sabiedrības līmeņos ir jāveicina apmācība par jaunajiem uzdevumiem, kas būs jāveic (gan pašreizējiem, gan nākotnes darbiniekiem). |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Turpmākajos lēmumu pieņemšanas procesos svarīga nozīme būs inovatīvai domāšanai. Šo spēju veidošanai jābūt daļai no mācību programmām. Turklāt tuvākajā nākotnē būs milzīgs pieprasījums pēc digitālajām prasmēm. Cilvēkresursu jomā jākoncentrējas uz centieniem mazināt šo deficītu, lai nodrošinātu konkurētspējīgas organizācijas, kuru darbinieku prasmes atbilst paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

4.7.4.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-long-term-vision_en

1

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/50

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Strukturālo un nozaru pārmaiņu prognozēšana un rūpniecības kultūru pārveidošana – virzība uz jaunu atveseļošanās perspektīvu un noturības līmeni dažādās Eiropas daļās”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/08)

| Ziņotājs: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Dirk JARRÉ |

Ziņotājs:

Norbert KLUGE

Līdzziņotājs:

Dirk JARRÉ

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 143/1/2 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI)

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

143/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Vērienīgais un saistošais taisnīgas pārkārtošanās mērķrādītājs – līdz 2030. gadam vismaz par 55 % samazināt CO2 emisijas – ir jāīsteno gan Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, izmantojot savu politiku, gan uzņēmumiem tieši tur, kur dzīvo un strādā Eiropas iedzīvotāji – reģionos. Tieši tagad virzībā uz šo mērķi ir vajadzīgi kopīgi pasākumi, lai prognozētu ietekmi uz ekonomisko un sociālo dzīvi un izstrādātu atbilstošas stratēģijas un pasākumus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK pauž pārliecību, ka Eiropas Komisijas iesniegtā atjauninātā ES industriālā stratēģija un pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” atbalstīs taisnīgas pārkārtošanās procesu. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē jauno Sociālo klimata fondu, kura mērķis ir līdzsvarot paketes radīto sociālo ietekmi. Covid-19 pandēmija ir norādījusi arī uz nepieciešamību paātrināt pāreju uz ilgtspējīgāku, digitālāku un stabilāku sociālo, ekonomikas un rūpniecības modeli. EESK īpaši norāda, ka šajā ziņā liela nozīme ir reģionālajām atšķirībām un sociālajai nevienlīdzībai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Visi šie jautājumi jau ir iekļauti politikas programmā (piemēram, zaļais kurss, aprites ekonomika, taisnīga pārkārtošanās, strukturālās programmas utt.), taču tie netiek risināti integrētā veidā. Tāpēc EESK iesaka ņemt vērā dažādu politikas jomu, valstu un reģionu pieredzi un to atšķirīgās un specifiskās iezīmes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Priekšnosacījums ir vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveide ekonomiskās konkurences vidē. Šajā saistībā ir jāņem vērā sociālo partneru savstarpējais dialogs un pilsoniskais dialogs, kas paver līdzradīšanas iespējas. Tādējādi varētu veicināt ES uzņēmumu līderību, kas savukārt stiprinātu ES ekonomisko suverenitāti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zaļais kurss nav iespējams bez integrēta sociālā kursa (1). Tāpēc EESK aicina pastiprināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu (2). Tas ir uzskatāms par ES un tās dalībvalstu “kompasu”, kas palīdzēs mazināt rūpniecības pārmaiņu sociālo ietekmi. Tas galvenokārt balstās uz sociālo dialogu un koplīgumiem – tie veido pamatu uzņēmumu lēmumiem, par kuriem darbinieki ir pienācīgi informēti un kuros ir ņemtas vērā viņu intereses, izmantojot apspriešanos un attiecīgā gadījumā viņus iesaistot uzņēmuma uzraudzībā un vadībā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK norāda, ka panākumi ekonomikas un vides jomā galvenokārt tiek gūti un īstenoti tur, kur cilvēki dzīvo. Tieši tur var paredzēt un kopīgi risināt problēmas, kas saistītas ar klimata aizsardzību. Tieši tur rodas jaunas idejas, kas rūpnieciski tiek pārveidotas par globāli konkurētspējīgiem produktiem un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pārejas ceļi, kas konceptuāli izklāstīti ES atjauninātajā industriālajā stratēģijā un apspriesti ES Industriālajā forumā, sniedz ES iedzīvotājiem atbalstu un vadlīnijas. Tomēr konkrētie izejas punkti reģionālā līmenī ir ļoti atšķirīgi, un, lai sasniegtu vispārējo mērķi, ir vajadzīgas atšķirīgas stratēģijas. Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju, lai tā, nosakot satvaru un vērtējot ES industriālo stratēģiju, šīm atšķirīgajām vajadzībām pievērstu īpašu uzmanību, lai varētu elastīgi reaģēt uz reģionālajām un nozaru vajadzībām. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Uz subsidiaritāti jāraugās kā uz instrumentu, ar ko radīt spēcīgu resursu virzībai uz taisnīgu pārkārtošanos. Reģioni un lielpilsētu teritorijas ir tie, kas vislabāk pārzina savas problēmas un iespējas. Tādēļ EESK atzīst, ka saistošie Eiropas industriālās politikas mērķi un principi, par kuriem kopīgi panākta vienošanās ES līmenī, ir skaidri jādefinē. Ir svarīgi apzināties, ka īstenošana reģionos un lielpilsētās jābalsta uz subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Gan konkrētās situācijas, gan spējas tuvoties klimata, sociālajiem un vides mērķiem ir ļoti atšķirīgas. Dažas nozares un uzņēmumi šo mērķi sasniegs vieglāk, savukārt citiem virzīties uz priekšu varbūt būs grūtāk. Tāpēc vājākiem reģioniem un atsevišķām nozarēm ir vajadzīga īpaša uzmanība un īpašs atbalsts. Tā kā vispārējais mērķis attiecas uz visu vērtības ķēdi, ir svarīgi vispirms koncentrēties uz ātrāku ietekmi un tālejošākām pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK norāda, ka tieši saskaņā ar šo principu uzņēmumi – ar atbildīgu uzņēmēju un vadītāju, kā arī labi apmācītu un kvalificētu darbinieku palīdzību – var atgūt savu konkurētspēju gan saimnieciskā, gan ilgtspējas ziņā. Šajā saistībā svarīga nozīme var būt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Viens no veiksmīgas uzņēmumu pārkārtošanās priekšnosacījumiem ir cilvēkkapitāla programma. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ar Eiropas Savienības sniegto loģistisko un finansiālo atbalstu dalībvalstīm būtu jāpastiprina strukturālie un uz procesiem orientētie publiskie ieguldījumi, izmantojot vispārējas nozīmes pakalpojumus, kuru mērķis ir pastāvīgi uzlabot rūpniecības un sociālās attīstības apstākļus, jo tādējādi var palielināt reģionu un vietējā līmeņa spējas efektīvi risināt vides, tehnoloģiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzskata, ka ar ES industriālo stratēģiju būtu jāparedz un jālīdzsvaro nabadzības un nevienlīdzības pieaugums, līdzīgi kā zaļais kurss ir jāpapildina ar integrētu sociālo kursu. Tādējādi resursi būtu jānovirza tur, kur tie ir visvairāk vajadzīgi. Ar visaptverošu ES ilgtspējas politiku ir jādara vairāk, lai panāktu taisnīgumu un līdzdalību ekonomikā iedzīvotāju un reģionu labā (3). Pilsoniskajai un darba dzīvei Eiropā būtu jāatbilst prasībai virzīties uz ilgtspēju, kuras pamatā ir iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un sociālais taisnīgums (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atbalsta pāreju uz tādu aprites ekonomiku, kas aptur neatjaunojamo resursu nelietderīgu izmantošanu un mazina starptautisko atkarību. Tai vajadzētu būt arī nozīmīgai ES industriālās stratēģijas daļai. Tāpēc pamatnosacījumi būtu jāmaina tā, lai radītu konkurences priekšrocības tiem uzņēmumiem, kas ievēro aprites ekonomikas principus. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taisnīga pārkārtošanās kā iespēja industriālajai atveseļošanai un izaugsmei

| 2.1. | Zaļais kurss nosaka skaidru un politiski saistošu mērķi: līdz 2030. gadam Eiropā kopumā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 55 %. Tas ir iedzīvināts ar Eiropas Komisijas 2021. gada jūlijā iesniegto paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Interpretācijas iespējas šajā jautājumā vairs nepastāv. Taisnīgai starptautiskās tirdzniecības sistēmai ir jānodrošina, ka uzņēmumi var saglabāt konkurētspēju pasaules mērogā, vienlaikus sasniedzot zaļā kursa mērķus. Tas ietver pārrobežu un starpkontinentālo oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. Tas stimulē tirdzniecības partnerus pievienoties to valstu kopienai, kuras respektē planētas iespēju robežas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Valstis ārpus ES, kurās ir vājš regulējums vides jomā, palielina spiedienu uz ES, kurā ir salīdzinoši stingri vides noteikumi. Šī globālā mijiedarbība nedrīkst izraisīt vides dempingu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Globālā situācija var stimulēt centienus attīstīt jaunas, ilgtspējīgas tehnoloģijas, izmantojot Eiropas stiprās puses, piemēram, tās spēju ieviest gan pakāpenisku, gan strauju inovāciju, lai pasaules tirgos piegādātu produktus, kas dod iespēju tradicionālās kompetences izmantot jauno problēmu risināšanai. Tālab ir rūpīgi un tālredzīgi jāprognozē pārmaiņu būtība un apmērs un būtiski jāpalielina publisko un sociālo pakalpojumu apjoms, lai risinātu tādas sociālās problēmas kā iespējamā nabadzības palielināšanās, bezpajumtniecība, personu ar invaliditāti un minoritāšu atstumtība, mazākas iespējas sievietēm un apmācību ierobežošana, kas jānovērš, lai palīdzētu atgriezties darba tirgū. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Statiskā analīzē varētu secināt, ka tāda rīcība, kas atbilst Eiropas zaļajam kursam, konkurentiem no valstīm ar mazāk vērienīgiem klimata mērķiem īstermiņā sniegtu izmaksu priekšrocības salīdzinājumā ar Eiropas uzņēmumiem, kuri jau atrodas pārejas posmā. Dinamiskā perspektīvā tiktu uzsvērts, ka uzņēmumiem tiks doti stimuli pakāpeniski ieviest jauninājumus, lai savas ražošanas sistēmas padarītu energoefektīvākas, pāriet uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un ieviest atbilstošas inovācijas. Kaut arī ES nepārprotami ir līdere centienos efektīvi cīnīties pret klimata krīzi, jāsecina, ka, lai nodrošinātu atjaunojamo materiālu ātru izmantošanu, ir vajadzīgs vērienīgāk īstenot virzību uz aprites ekonomiku un nodrošināt izejvielu noturību. No tā izrietošo pārkārtošanos varēs realizēt tikai tad, ja pietiekama uzmanība tiks pievērsta šā procesa sociālajai dimensijai. Šajā ziņā norādes sniedz Parīzes klimata līguma taisnīgas pārkārtošanās principi un SDO pamatnostādnes par taisnīgu pārkārtošanos (5). Taisnīgas pārkārtošanās principi tādējādi darbojas kā atveseļošanas pasākumu “kompass”, kas nosaka skaidru atbildību visām ieinteresētajām personām ievērot cilvēktiesības un sociālās tiesības, demokrātijas vērtības un tiesiskumu, lai nevienu neatstātu novārtā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Izmaiņas šajā mērogā un iepriekšējo pārmaiņu rezultātā gūtā pieredze liecina, ka ir nepieciešams līdzradīšanas process, kurā iesaistītos politiķi, pārvaldes iestādes, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, uzņēmumi un sabiedrības locekļi visos ES un uzņēmumu pārvaldības līmeņos. Liekot lietā Eiropas iedzīvotāju vēl neizmantoto jaunrades un novatorisma potenciālu, tiks rasti vajadzīgie risinājumi nākotnes problēmām. Visās ekonomikas nozarēs ideju daudzveidība ir nenovērtējams inovācijas avots, kas ievērojami veicinās tehnoloģisko progresu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Līdzšinējā pieredze liecina, ka veiksmīgas un ilgstošas ekonomiskās un sociālās pārmaiņas vislabāk var īstenot tad, ja mērķi ir skaidri formulēti, ja dažādo pārveides procesā iesaistīto dalībnieku atbildība ir noteikta konkrētā stratēģijā un ja valda vienprātība par visu projektu, ko rosina un atbalsta galvenie sabiedrības spēki. Līdz ar to politiskajiem spēkiem, ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāsadarbojas sistēmā, kas nodrošina efektīvu sociālo dialogu, koplīgumus un savstarpēju informācijas apmaiņu, apspriešanos un patiesu līdzdalību lēmumu pieņemšanas un līdzradīšanas procesos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sociālo partneru savstarpējam dialogam un pilsoniskajam dialogam, kurā iesaistīti ieinteresētie sabiedrības pārstāvji, var būt īpaši svarīga nozīme projektos, kuru mērķis ir līdzsvarot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās intereses. Tādējādi Eiropas sociālo tiesību pīlāra konkrēta īstenošana ir obligāts priekšnoteikums. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Reģioni – svarīgas darba, dzīves un sociālekonomisko pārmaiņu prognozēšanas vietas, ne tikai ekosistēmas

| 3.1. | Covid-19 pandēmijai ir bijusi atšķirīga ietekme uz dažādām ekosistēmām, kā to atzīst Eiropas Komisija savā paziņojumā par ES jauno industriālo stratēģiju. Turklāt pandēmija ir paātrinājusi pašreizējās tendences virzībā uz digitalizāciju un dekarbonizāciju, palielinot risku, ka starp reģioniem var padziļināties fragmentācija, ņemot vērā atšķirības ekonomiskās labklājības līmeņos un resursos, kurus var ieguldīt rūpniecības nozaru pārveidē. Tāpēc ir būtiski, lai Industriālajā forumā un paredzamajos pārejas posmos šī atšķirīgā ietekme tiktu ņemta vērā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas pilsoniskās sabiedrības interesēs ir radīt labas ienākumu un nodarbinātības perspektīvas iedzīvotājiem tajos reģionos, kurus skar rūpniecības pārmaiņas. Lai to panāktu, ir jāizprot dažādu reģionu atšķirīgās sākumpozīcijas un tas, kā, pamatojoties uz esošajām rūpnieciskajām kompetencēm, var radīt pozitīvu mijiedarbību. Šajā ziņā liela nozīme ir integrācijai globāli nozīmīgās vērtību ķēdēs un it īpaši dažādajiem aspektiem, kas veicina šādas vērtību ķēdes. Eiropas Komisijas izstrādātās ekosistēmu pieejas pamatā ir makropolitiska pieeja, kas globāli klasificē visas nozares. Šajā pieejā nav ņemtas vērā atšķirīgās situācijas un savstarpējā atkarība, kas pastāv dažādās ekosistēmās. Tas diezin vai atbilst dažādo reģionu atšķirīgajām vajadzībām, tāpēc papildus ir vajadzīga reģionāla politiskā perspektīva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eiropas Komisija pašlaik izstrādā galvenos snieguma rādītājus, kuru mērķis ir atspoguļot sasniegumus ES industriālas stratēģijas īstenošanā (6). Pašlaik Komisija galvenokārt koncentrējas uz ekonomikas izaugsmi un neņem vērā Eiropas zaļajā kursā noteiktos mērķus, pārmaiņas, kas nepieciešamas pārejai uz aprites ekonomiku, un pārveides procesa sociālo dimensiju. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES industriālajā stratēģijā tiktu skaidri atzīta un novērtēta reģionos pieejamo rūpniecības prasmju, kompetenču un potenciāla vērtība. Tas ir pienācīgi jāņem vērā. Pretējā gadījumā šaura koncentrēšanās uz ekonomikas izaugsmi un ar to saistītajiem pasākumiem un instrumentiem var izraisīt situāciju, ka klimata mērķi netiek sasniegti un netiek izmantotas ar rūpniecības pārveidi saistītās iespējas; tas var apdraudēt aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šajos apstākļos nosakot industriālo stratēģiju un politiku, jāņem vērā nenoteiktība un neprognozējamība. Politikas virzieniem un atšķirīgiem risinājumiem, kas pielāgoti konkrētām situācijām, jābūt elastīgiem un jābalstās uz visām kompetencēm, kuras pieejamas pašos reģionos vai kuras tie var izmantot, pateicoties apmaiņai ar citiem reģioniem un valstīm. Atvērtība ir svarīgs stratēģisks resurss, un tā ir nepieciešama, lai noskaidrotu, kā trūkst un kas ir nepieciešams nekavējoties. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rūpniecības pārmaiņas, ko īsteno klimata aizsardzības nolūkā, radīs nopietnas sociālas problēmas, ja zaļā kursa mērķi būs jāsasniedz īsajā atlikušajā laikā. Lai rastu sabiedriski un sociāli taisnīgu risinājumu, ir jārisina un jāpēta arī jautājums par videi kaitīgu resursu patēriņu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Aprites ekonomika pozitīvi ietekmē industriālās pārmaiņas reģionos un piegādes un vērtības ķēdēs. Lai arī vislielākā pievienotā vērtība tiek radīta reģionos ar visprogresīvākajām nozarēm, tajās vietās, kur ekonomika ir mazāk balstīta uz zināšanām un ir energoietilpīgāka, tiek ražoti un pārstrādāti materiāli, ko izmanto aprites ekonomikā. Vājākiem reģioniem aprites ekonomika noteikti var dot lielāku ieguvumu, un tie var kļūt par nozīmīgiem dalībniekiem šajā jomā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Koncentrēšanās uz sekmīgām rūpniecības pārmaiņām reģionālā līmenī skaidri norāda, ka ir vajadzīgi spēcīgi starpsavienojumi, cieša sadarbība un savstarpēja kompetenču nodošana citiem reģioniem, tostarp pāri ES dalībvalstu robežām. Pastāv visaptveroša mijiedarbības sistēma, kas nepārprotami ietver vietējos MVU, kuri sadarbojas ar pārrobežu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Sociālekoloģisku pārmaiņu apstākļos esošās reģionālās industriālās kompetences pašas par sevi nav pilnībā efektīvas. Tomēr tās ir gan nepieciešams, gan iespējams pilnveidot, ieguldot zināšanās, aprīkojumā un personālā, un jaunajos apstākļos tām ir gan nepieciešams, gan iespējams kļūt produktīvām. Tādējādi būs vieglāk radīt jaunus produktus, pakalpojumus, tehnoloģijas un iespējas. Tas savukārt nodrošinās ekonomiski stabilus uzņēmumus, kas piedāvā pievilcīgas darbavietas reģionos. Tieši tam ir jābūt Eiropas industriālās stratēģijas mērķim. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Reģionus visbiežāk raksturo tieši rūpniecības struktūras, uzņēmumi, darbaspēks, iedzīvotāju kompetences, pētniecības un izstrādes iespējas un konkrētie ražojumi, ko ražo vai pārstrādā attiecīgā reģiona uzņēmumi. Rūpnieciskās kompetences atklāj dažādas vēsturiskas iezīmes. |
| --- | --- |

3.9.

Piegādes un vērtību ķēdēm visā Eiropā ir ļoti atšķirīga reģionālā ietekme. Globālais konteksts ir tikpat svarīgs kā organizatoriskais statuss Eiropā, taču tam ir atšķirīga ietekme. “Rūpniecība 4.0” un digitalizācija, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, ievērojami, taču ļoti atšķirīgi ietekmēs Eiropas rūpniecības nozares un ekonomiku kopumā. Šajā saistībā jānorāda, ka inovācijas un attīstības fondiem būs vēl lielāka nozīme reģionālo atšķirību mazināšanā.

| 3.10. | Pakalpojumu sniedzēji, kas veicina industriālās pārmaiņas, tostarp jaunuzņēmumi un MVU, var izveidot saikni ar saviem klientiem pat nomaļos reģionos, un pat šādās vietās ir iespējams radīt pievilcīgas darbvietas. Piemēram, uz zināšanām balstīti uzņēmumi var dot savu ieguldījumu vērtību ķēdēs faktiski neatkarīgi no sava tuvuma klientiem. Turklāt lielizmēra rūpnīcu iekārtas nereti var tikt pārvaldītas attālināti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Eiropas Komisijas ekosistēmu pieeja neaptver visus attiecīgos līmeņus un aspektus. Tajā tiek skaidri uzsvērts, ka pārejas norises ir jāaplūko arī no reģionālās perspektīvas un jāgādā, lai uzņēmumi, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, kalpotu par pamatu visas politikas īstenošanai. Ir svarīgi parādīt, kā tas attiecas uz vērtību ķēdēm un kā dažādie atsevišķu ekosistēmu komponenti atbilst no tām atšķirīgu ekosistēmu komponentiem. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Pārkārtošanās īstenošanas iespējas saskaņā ar visaptverošu pieeju rūpniecības sociālekonomiskajai attīstībai

| 4.1. | Inovācija ir plaši saistīta ar jaunām tehnoloģijām vai sasniegumiem zinātniskajā pētniecībā, taču līdztekus inovācijai pastāv arī iespējas izmantot jau esošās kompetences kā pamatu tam, lai veidotu jaunus vai labākus produktus un pakalpojumus. Jaunās tehnoloģijas ir savstarpēji saistītas ar esošajām tradicionālajām tehnoloģijām. Ir arī citi piemēri, kas skaidri atspoguļo šādu saikni starp vispāratzītiem tradicionāliem ražošanas veidiem un pakāpenisku inovāciju un rūpniecības modernizāciju: jaunu un vieglāku materiālu, kas iekļauti lidaparātu konstrukcijā, izmantošana transportlīdzekļos, vieglāku materiālu izmantošana automobiļu ražošanā un biotehnoloģijas izmantošana jaunu medicīnas instrumentu vai pakalpojumu izstrādē. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Progresīva IKT infrastruktūra veicina jaunu iespēju ieviešanu un palīdz radīt novatoriskus un ilgtspējīgus risinājumus, kas atbilst reģionos pastāvošajām īpatnībām. Piemēram, 3D printeru izmantošana dod iespēju izstrādāt un projektēt produktu vienā vietā un nodrošināt tā fizisko pieejamību vairākās dažādās vietās, ja tas ir nepieciešams. Tas palīdz samazināt ar transportu saistīto ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sociālās ekonomikas koncepcijām var būt svarīga nozīme sociālekonomiskajās pārmaiņās, radot jaunas mācību, dzīves un nodarbinātības iespējas, kā arī alternatīvus pakalpojumus un atbalsta infrastruktūras vietējās kopienās, it īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un riskam pakļautām personām. Saistībā ar vispārējas sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem šīs koncepcijas paver ievērojamas iespējas sabiedrības un ekonomikas dalībniekus kompetenti un efektīvi sagatavot prasībām, kas saistītas ar inovāciju un pārmaiņām, un to ietekmei, it īpaši reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sniedzot vispārējas nozīmes pakalpojumus, kas ir pieejami visiem ekonomikas dalībniekiem, publiskās struktūras ir īpaši atbildīgas par tādu apstākļu radīšanu, kas veicina pārmaiņas un attīstību. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tā ir arī daļa no progresa, kas vajadzīgs sabiedriskas nozīmes pakalpojumu jomā, piemēram, jāorganizē pastāvīgas tālākas apmācības aģentūras, kas nodrošina nepieciešamo darbaspēka prasmju pilnveidi, lai uzlabotu darba ņēmēju kompetenci, un jāpalīdz uzņēmumiem pielāgoties inovācijai un pārmaiņām. Līdz ar to kvalificēti darbinieki vairāk iesakņosies arī reģionā un palīdzēs veidot pašreizējās – un zaļās – strukturālās pārmaiņas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Energoietilpīgās nozares var izmantot daudz kopīgu risinājumu virzībā uz dekarbonizāciju, līdz ar to tām ir iespēja veikt kopīgas investīcijas (piemēram, tādās jomās kā tīrs ūdeņradis vai oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas atkārtota izmantošana). Lielāks apritīgums un industriālā simbioze ir svarīgi aspekti arī rūpniecības dekarbonizācijā un centienos sagatavoties tādai nākotnei, kurā darbojas efektīvi uzņēmumi ar augstu produktivitāti. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Reģionālo darba tirgu nozīme pienācīgas kvalitātes darbavietu nodrošināšanā ilgtspējīgos ražošanas un pakalpojumu uzņēmumos

| 5.1. | Ir jāizprot un detalizēti jāanalizē reģionu un uzņēmumu situācija un to ekonomiskie rādītāji, ņemot vērā to pamatprasmes rūpniecības jomā un darbaspēka aspektus. Tas ietver arī infrastruktūru, atrašanās vietu, resursu pieejamību, uzņēmējdarbības garu un institucionālo struktūru. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu augsti kvalificētu darbaspēku un prognozētu nākotnes prasmju pieprasījumu, tādējādi novēršot prasmju deficītu (piemēram, inženieru trūkumu). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lai radītu jaunas industriālās iespējas, var būt lietderīgi sadarboties ar augstskolām, tostarp tām, kas specializējas lietišķajā zinātnē, un pētniecības institūtiem, jo tas var pavērt iespējas izveidot jaunas darbavietas jau pastāvošos uzņēmumos, starptautiskos uzņēmumos, MVU un jaunuzņēmumos. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kas attiecas uz cilvēkiem, izdevīgā situācijā ir tie reģioni, kas labprāt uzņem un integrē jaunpienācējus labi funkcionējošās sociālekonomiskajās struktūrās. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Reģioni, kuros kvalificēts darbaspēks ir dziļi iesakņojies sociālekonomiskajās struktūrās un jūtas kā mājās, var kļūt par mājvietu arī dinamiskām nozarēm un uzņēmumiem, kuri rada augstu pievienoto vērtību un kuru pamatā ir efektīvi formālās un neformālās kompetences tīkli. Tādējādi darbaspēks kopumā palīdz veidot inovatīvas industriālās kompetences reģionā un būtiski palīdz atbalstīt modernizācijas un pārveides procesus. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Darbinieku prasmes, īpašās kompetences un to pastāvīga uzlabošana var nodrošināt pamatu pārstrukturēšanai un uzņēmējdarbības modeļu maiņai, tostarp turpmākai izaugsmei un jauniem tirgiem. Ja netiek atzītas un izmantotas reģionālās attīstības iespējas, var turpināties darba ņēmēju izceļošana, un tas vienmēr vājina reģionu spējas un kompetences, kas vajadzīgas, lai attīstītu un izmantotu Eiropas zaļā kursa radītās iespējas. |
| --- | --- |

5.5.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  “Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē!”, EESK atzinums, kas pieņemts 2021. gada 9.–10. jūnija plenārsesijā (OV C 341, , 23. lpp 24.8.2021..).

1

(2)  Mēs īpaši atsaucamies uz trim pamatmērķiem: ir jābūt nodarbinātiem vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem; mācībās katru gadu jāpiedalās vismaz 60 % visu pieaugušo; nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaits jāsamazina par vismaz 15 miljoniem.

2

(3)  EESK priekšlikumi “Pārveide un atveseļošanās pēc Covid-19 krīzes”, 2020. gada 11. jūnijs (OV C 311, 18.9.2020., 1. lpp.).

3

(4)  EESK rezolūcija par ES Komisijas darba programmu 2022. gadam, 2021. gada 9. jūnijs (OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.).

4

(5)  https://www.ilo.org/global/topics/green-jobs/publications/WCMS_432859/lang--en/index.htm

5

(6)  Sk. INT/935 (2021) EESK atzinums par jauno ES industriālo stratēģiju (OV vēl nav publicēts).

6

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/56

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Spēcīga, uz kopīgām demokrātijas un tiesiskuma vērtībām balstīta transatlantiskā partnerība – neaizstājams globālu problēmu risināšanas un starptautiskās kārtības saglabāšanas elements”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/09)

| Ziņotājs: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Peter CLEVER |

Ziņotājs:

Christian MOOS

Līdzziņotājs:

Peter CLEVER

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 35. pants |
| | Rezolūcija |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 17.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 211/3/5 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Juridiskais pamats

Reglamenta 35. pants

Rezolūcija

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

17.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

211/3/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pasaules kārtība, kurā ir spēkā likuma vara, nevis “stiprākā tiesības”, un demokrātija un tiesiskums savā starpā ir nedalāmi saistīti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Demokrātija un tiesiskums nav iespējami bez plurālistiskas, neatkarīgas un dinamiskas pilsoniskās sabiedrības, tostarp autonomu sociālo partneru, līdzdalības. Tāpēc ir tik svarīgi, lai šā atzinuma par transatlantisko pilsonisko sabiedrību ieteikumi, it īpaši transatlantiskās platformas veicināšana, tiktu reāli īstenoti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropas Savienībā dažu dalībvalstu demokrātija ir kļuvusi trauslāka. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ģeopolitiskās pārmaiņas pēdējo divdesmit gadu laikā ir radījušas nopietnu kaitējumu daudzpusējai pasaules kārtībai un ievērojami vājinājušas nozīmīgas starptautiskās organizācijas. Galvenokārt Ķīna, taču arī Krievija un reģionālā mērogā – Turcija rada īpašus izaicinājumus, kurus Eiropa var risināt tikai atkārtoti nostiprinātā transatlantiskajā partnerībā, savukārt ASV ir atkarīga arī no saviem demokrātiskajiem sabiedrotajiem pasaulē, īpaši no Eiropas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalsta ideju izveidot demokrātiju aliansi un paškritiski atzīst, ka steidzami jāpieliek lielāki pūliņi, lai aizstāvētu universālās vērtības un tiesības. Eiropas Savienībai un ASV kopā būtu jākļūst par stūrakmeni demokrātijai, mieram un drošībai pasaulē, tiesiskumam un cilvēktiesībām visiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ASV spēku un to sabiedroto sasteigtā izvešana no Afganistānas satraucošā veidā parāda, cik lielā mērā brīvā pasaule ir atkarīga no ASV drošības garantijas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eiropas Savienībai ir jāpauž vienota nostāja ārpolitikas un drošības politikas jomā un jāpārskata neviennozīmīgā “stratēģiskās autonomijas” koncepcija par labu stratēģiskai rīcībspējai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Starp Eiropu un pasaules lielvarām nedrīkst pastāvēt politiskā ekvidistance. Eiropas Savienībai kopīgi ar ASV un demokrātiju alianses ietvaros ir jāīsteno “sadarbības ierobežošanas stratēģija” attiecībā uz Ķīnu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Viens no visas Eiropas drošības sistēmas stūrakmeņiem ir EDSO, un tāpēc tā būtu jāstiprina, lai risinātu dialogu ar Krieviju. Projekts Nord Stream 2 ir jāaptur tik ilgi, kamēr Krievija Ukrainā pārkāpj starptautiskās tiesības, jo pretējā gadījumā Maskavas rīcībā būs papildu līdzekļi Austrumeiropas valstu ietekmēšanai. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Eiropas drošības sistēma ir jāstiprina kopīgi ar NATO; tāpat NATO ietvaros būtu jārisina dialogs par vērtībām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Transatlantiskajā kontekstā ir vēl vairāk jāstiprina pilsoniskās sabiedrības sadarbība. Šajā sakarā īpaši svarīgs ir kopīgais dialogs par pilsoņu tiesībām, noturību pret dezinformāciju, par plašsaziņas līdzekļu brīvību, klimatrīcību, sociālajām tiesībām un patērētāju aizsardzību, kā arī demokrātijas atbalstīšanu, ko Eiropas Savienībā nodrošina EESK. Ilgtermiņā transatlantiskā partnerība var sagatavot ceļu transatlantiskajai integrācijai. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Tiesiskums un brīvā pasaules kārtība

| 2.1. | EESK norāda, ka pastāv nedalāma saikne starp brīvu pasaules kārtību un demokrātiju un tiesiskumu valstu iekšienē. Ja tiesiskuma un demokrātijas dalībnieki kļūst pārāk neefektīvi attiecībā uz autoritāriem vai totalitāriem dalībniekiem, nav iespējams saglabāt brīvu pasaules kārtību. Un otrādi – ja merkantilisms un protekcionisms ieņems uz noteikumiem balstītas brīvās tirdzniecības vietu, iekšēju impulsu iegūs arī tie spēki, kas apšauba uz tiesiskumu balstītu demokrātiju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK uzskata, ka brīva pasaules kārtība ir priekšnoteikums uz noteikumiem balstītai, taisnīgai un ilgtspējīgai tirdzniecībai, Parīzes klimata mērķu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai, sociālajam taisnīgumam un vienlīdzīgām iespējām, dzimumu līdztiesībai un nediskriminācijai. Pasaules kārtība, kuras pamatā ir princips “stiprākais uzvar”, izolācija un tiekšanās uz pašpietiekamību, kā arī uz varas hierarhiju balstītas tirdzniecības attiecības, nevar sekmēt vai stiprināt radošu un novatorisku uzņēmējdarbību ar ilgtspējīgiem ekonomiskiem panākumiem, kā arī sasniegt vērienīgus vides un sociālās politikas mērķus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tādēļ EESK atbalsta valstu sadarbības pamatnoteikumu nostiprināšanu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas un tās apakšorganizāciju starpniecību un atzinīgi vērtē visu demokrātisko valstu alianses ideju, jo tikai ar ASV demokrātiskās varas iesaistīšanos pēc Otrā pasaules kara vispār varēja tikt izveidotas starptautiskās institūcijas un tikai kopā ar pasaulei atvērtu un demokrātisku Ameriku tām ir nākotne. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK paškritiski vērtē to, ka pēc aukstā kara beigām ne tikai Eiropas politika, bet arī organizētā pilsoniskā sabiedrība Eiropā pārāk ilgi uzskatīja, ka vispārējās demokrātijas un tiesiskuma vērtības ir garantētas. Tomēr pasaulē ir ietekmīgi dalībnieki, kuri, lai gan saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir uzņēmušies saistības attiecībā uz šīm vērtībām, praksē tās ir būtībā ignorējuši. Mūsu uz vērtībām balstītās kārtības saglabāšanu nevar uzskatīt par pašsaprotamu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Demokrātisku tiesisku valstu un valstu savienību pamatā esošās vērtības veido daudzpusēju pasaules kārtību, par ko ES turpina iestāties, lai arī tās ietekmes iespējas vēl ir ierobežotas. Šīs vērtības sakņojas laicīgās un garīgās varas atdalīšanā, Magna Charta, Habeas Corpus un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā. Tās ir liberālās demokrātijas un tiesiskuma priekšnoteikums. Šīs vērtības ir kopīgas ES un ASV, kā arī tām labvēlīgajām liberālās demokrātijas valstīm. Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 30. pantā ir skaidri noteikts: “Neko šajā deklarācijā nedrīkst interpretēt tādējādi, lai kādai valstij, personu grupai vai atsevišķām personām būtu tiesības īstenot tādu darbību vai rīcību, kuras mērķis ir iznīcināt šajā deklarācijā izklāstītās tiesības un brīvības.” |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Liberālās demokrātijas valstu kopīga iezīme ir to pastāvēšanas nesaraujamā saikne ar plurālistisku, neatkarīgu un dinamisku pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Transatlantisko attiecību nozīme Eiropas lomai pasaulē

| 3.1. | Ģeopolitiskās pārmaiņas pēdējo divdesmit gadu laikā ir radījušas nopietnu kaitējumu brīvas pasaules kārtībai un ievērojami vājinājušas nozīmīgas starptautiskās organizācijas. Dominējošie spēki bija Ķīnas Tautas Republikas aizvien agresīvākā varas elite un ASV bīstami pieaugošais izolacionisms. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ASV nespēj vienas pašas panākt brīvas pasaules kārtības saglabāšanu, ņemot vērā tajās pastāvošo sociālo spriedzi un problēmas globālo dimensiju. ASV iedzīvotāji visnotaļ skeptiski raugās uz dārgām militārām operācijām attālās pasaules daļās. Afganistānas piemērs brutālā veidā parāda, ka liberālajām demokrātijām ir steidzami vajadzīga jauna, uzticama stratēģija un lielāka Eiropas iesaistīšanās, lai atslogotu ASV. Tas nedrīkst aprobežoties tikai ar militārām spējām, kaut gan arī tās būs nepieciešamas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 2011. gadā ASV, zaudējot ilūzijas, novērsās no destabilizētajiem Tuvajiem Austrumiem. Tādējādi radītajā vakuumā vispirms ienāca “Islāma valsts”. Pēc tās sagrāves Irākā un Sīrijā pirmā, kas aizpildīja šo plaisu, bija Krievija. Tajā pašā nozīmīgajā gadā toreizējā ASV valsts sekretāre Hillary Clinton paziņoja, ka politikas nākotne tiks izlemta Āzijā, nevis Afganistānā vai Irākā. Eiropa un Tuvie Austrumi bija nonākuši Amerikas interešu un Amerikas stratēģijas perifērijā. Attiecībā uz Afganistānu šķiet, ka šī Eiropas stabilitātei un drošībai bīstamā politika turpināsies arī prezidenta Biden vadībā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eiropa joprojām nav ASV ārpolitikas uzmanības centrā. Visa ASV uzmanība un resursi ir piesaistīti nekontrolētajai Ķīnas izaugsmei, ko, iespējams, ir paātrinājusi pandēmija. Turklāt ir atkal sarežģījusies situācija Latīņamerikas valstīs – sākot no autoritārisma un korupcijas līdz pilnīgam valsts pārvaldes sabrukumam. Latīņamerikas valstis jau turienes bēgļu pārvietošanās dēļ vien ir ASV tuvākas nekā Eiropa vai Āfrika. Āfrika ar visstraujāk augošo iedzīvotāju skaitu pasaulē gandrīz nemaz nepiesaista Amerikas uzmanību, savukārt kaimiņos esošā Eiropa tajā ir visnotaļ ieinteresēta, taču atšķirībā no Ķīnas, kas ļoti aktīvi darbojas Āfrikā, Eiropai trūkst savas stratēģijas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ķīna turpināja pagājušā gadsimta 80. gadu beigās Deng Xiaoping vadībā uzsākto straujo ekonomikas augšupeju un kopš Xi Jinping stāšanās amatā arvien pārliecinošāk formulē jaunas prasības par pasaules varu. No ārēji miermīlīgas jaunattīstības diktatūras šī valsts ir kļuvusi par visaptverošu uzraudzību īstenojošu valsti ar militāristisku un agresīvi draudīgu klātbūtni Āzijas reģionā, un iekšēji tā (atkal) ir totalitāra valsts. Eiropas Savienībai nav pamanāmas stratēģijas attiecībām ar Ķīnu, un Vācijas Padomes prezidentūras laikā ES politiski rosināja un virzīja divpusēju ieguldījumu nolīgumu, kas Ķīnai uzliek pārāk maz saistību, tostarp attiecībā uz pamattiesību, piemēram, biedrošanās brīvības, īstenošanu, un kas labākajā gadījumā tikai virspusēji kalpo Eiropas interesēm. EESK ir visnotaļ nobažījusies par iespējamajām sekām, it īpaši attiecībā uz dezinformāciju un ietekmi, jo nolīgums arī plaši atver Ķīnas ieguldījumiem ziņu, plašsaziņas līdzekļu un izklaides nozares. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Ķīna ievērojami palielina savas militārās spējas. Tagad atklāti agresīvā jaunā pasaules lielvara arvien neatlaidīgāk draud pat ar Taivānas iebrukuma scenāriju, cenšas kontrolēt pasaules ekonomikai nozīmīgus jūras tirdzniecības ceļus, iznīcina demokrātiju un brīvību Honkongā, pretēji visām saistībām, ko tā ir uzņēmusies saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, un neiedomājami brutāli masveidā apspiež musulmaņu iedzīvotājus tās ziemeļrietumu provincēs. Tas neliedz Ķīnas Komunistiskajai partijai (ĶKP) Afganistānas sabrukuma brīdī nekavējoties piedāvāt labas attiecības ar Taliban, jo Rietumu neveiksme Hindukušā stiprina Ķīnas Komunistisko partiju virzībā uz daudzpusēju, bet nebrīvu starptautisko kārtību. Tādējādi daudzpusīguma jēdziens, kam līdz šim bija pozitīva konotācija, tiek izvērtēts no jauna. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ķīnas ietekme Eiropā ir kļuvusi par ekonomiski un politiski nenoliedzamu faktoru. Pekina neatlaidīgi īsteno savu “Zīda ceļa” projektu, pakāpeniski ieņem stratēģiskas pozīcijas un padara Āfrikas un Āzijas valstis politiski atkarīgas, izmantojot šķietami dāsnus bet faktiski ierobežojošus aizdevumu līgumus. Pekina jau ir ieguvusi kontroli pār svarīgām infrastruktūrām arī Eiropas dienvidaustrumos. Eiropas Savienībā šādi piemēri ir Pirejas osta Grieķijā, automaģistrāļu būvniecība Melnkalnē un 5G ieviešana. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Daļa Eiropas ekonomikas, īpaši Vācijas koncerni, tagad ir bīstami atkarīgi no Ķīnas tirgus, kas sākotnēji sevi piedāvāja Eiropas rūpniecībai kā darbagalda pagarinājumu, bet neatverot savu tirgu. Daži uzņēmumi pamatoti pārskata savas piegādes ķēdes, kas ir pārāk vienpusējas un galu galā atkarīgas no Ķīnas vadītāju iespējami patvaļīgas rīcības. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Pat pēc Ķīnas iestāšanās PTO piekļuve Ķīnas tirgiem joprojām ir sarežģīta vai pat slēgta. Par taisnīgumu un savstarpīgumu nevar būt ne runas. Valsts kropļo globālo konkurenci ar subsīdijām un pastāvīgi atsakoties samazināt jaudas pārpalikumu. Ķīnas Komunistiskās partijas pārvaldītā valsts jau no paša sākuma sistemātiski praktizēja rūpniecisko spiegošanu, piespiežot nodot zināšanas ar kopuzņēmumu starpniecību. Tikmēr Ķīna atver savu tirgu tikai tiem ārvalstu investoriem, kuru zināšanas tai pašai ir vajadzīgas, un joprojām aizsargā Ķīnas uzņēmumus pret jebkādu risku, tādējādi izkropļojot konkurenci. Tas viss nav savienojams ar savstarpēji atvērtu un taisnīgu tirgus organizāciju. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.6. | Kopš ievērības cienīgās Vladimira Putina runas Minhenes drošības konferencē 2007. gadā Krievija diemžēl ir attālinājusies no līdz šim diezgan iepriecinošās sadarbības ar Rietumiem. Maskava jau sen kā ietekmes līdzekli sāka izmantot kaimiņvalstu atkarību no dabasgāzes piegādēm. Kad ar to vairs nepietika un bijušās padomju republikas sāka pārāk cieši tuvināties ES un līdz ar to arī Rietumiem vai pārāk spēcīgi tiekties pēc lielākas neatkarības, Maskavas vadība savā perifērijā jeb Padomju Savienības bijušajā ietekmes sfērā sāka rīkot slēptus un atklātus karus, piemēram, anektējot Ukrainas teritoriju Krimu, tādējādi pārkāpjot starptautiskās tiesības un savas līgumiskās garantijas. Kremļa varas iestādes ir brutālā veidā ļaunprātīgi izmantojušas nestabilitāti, kas sekoja īsajam “Arābu pavasarim” 2011. gadā, lai sasniegtu savus mērķus. Tāpat tās rīko kiberkarus pret liberāli demokrātiskām valstīm, īsteno mērķtiecīgas dezinformācijas kampaņas, atbalsta ekstrēmistu kustības un partijas, un ir gūti pierādījumi par to iejaukšanos šajās valstīs notiekošajās vēlēšanās, it īpaši Brexit kampaņā un ASV prezidenta 2016. gada vēlēšanās. Tās vajā savus kritiķus visā pasaulē, veicot pret viņiem vērstus uzbrukumus, tostarp Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Neraugoties uz panākto vienošanos bēgļu jautājumā, Turcija Recep Tayip Erdogan valdīšanas laikā ir ne tikai politiski distancējusies no ES, bet arī aizvien vairāk attālinājusies no demokrātisko valstu pamatā esošā konsensa, padarot šo valsti par arvien problemātiskāku NATO partneri. Mērķtiecīgi radītā spriedze Vidusjūras austrumu daļā ap Grieķijas salām un urbumiem Kipras piekrastē, kā arī Turcijas loma kurdu apdzīvotajos Sīrijas ziemeļu apgabalos un Lībijas karā izraisīja arvien lielāku attālināšanos no ES. Stambulas konvencijas par sieviešu aizsardzību pret vardarbību izbeigšana ir satraucošs politisks signāls. Lai arī iestāšanās ES, kas jau tāpat ir sarežģīta un prasa ļoti ilgu laiku, ir aizvirzījusies arvien tālākā nākotnē, tagad atkal notiek centieni modernizēt muitas konvenciju, pārvarēt zināmos atskaites punktus kā priekšnoteikumu vīzu režīma liberalizācijas pasākumiem, saglabāt augsta līmeņa konsultācijas un stiprināt kontaktus ar pilsonisko sabiedrību. Jāatzīmē, ka nesen veiktie apsekojumi Turcijas sabiedrībā liecina par spēcīgu proeiropeisku viedokli. Tomēr tas viss nevirzīsies uz priekšu, kamēr Turcijas valdība ar ilgtspējīgi efektīvām darbībām nepastiprinās vēlamo saspīlējuma mazināšanu un tuvināšanos. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Visas minētās norises, kas ir īpaši aktuālas Eiropai, proti, arvien agresīvāks Vladimira Putina politikai raksturīgs revizionisms, Turcijas prezidenta novēršanās no Eiropas, cenšoties īstenot sapni par neo-Osmaņu impēriju, kārtības sabrukums lielā daļā Tuvo un Vidējo Austrumu valstu un arvien vienpusīgākās ekonomiskās attiecības starp Eiropu un Ķīnu, ir noritējušas nedaudz vairāk nekā desmit gadu laikā. Paralēli šiem notikumiem samazinājās Eiropas nozīmīgums ASV politikā, un “pret terorismu īstenotā kara” laikā, sākot no 2002. gada, notika abu lielvaru savstarpēja atsvešināšanās. Tomēr ASV un ES ir bijušas un joprojām ir viena otrai tuvākās partneres – politiskajā, kultūras un ekonomikas jomā. Eiropas Savienībai ir daudz ko piedāvāt šajā transatlantiskajā partnerībā, kas ir būtiska brīvai pasaules kārtībai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ASV aktīvi iesaistījās demokrātijas veicināšanā jaunajās ES dalībvalstīs līdz aptuveni 2010. gadam. Ap 2010. gadu šķita, ka centrālās Austrumeiropas valstis no Amerikas Savienoto Valstu viedokļa, neraugoties uz joprojām pastāvošajām korupcijas problēmām, it īpaši Dienvidaustrumeiropā, ir kļuvušas par stabilām tirgus ekonomikas demokrātijām. Tomēr Ungārijas premjerministra Viktor Orbán atgriešanās pie varas 2010. gadā iezīmēja sākumu pārejai uz “neliberālu demokrātiju”. Ungārija bija pirmā ES dalībvalsts, kas dažādu iemeslu dēļ nostājās uz šī ceļa. Dažus gadus vēlāk arī Polija uzsāka virzību uz autoritāru demokrātiju, samazinoties plašsaziņas līdzekļu plurālismam un brīvībai, kā arī tiesu iestāžu neatkarībai no valdības ietekmes. Citās ES valstīs ir vērojamas atšķirīgi izteiktas tendences šajā virzienā, kas rada arvien lielāku spriedzi arī attiecībās ar ASV. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Demokrātiskās kārtības stabilitāte vairākās ES dalībvalstīs pašlaik vairs netiek garantēta. Dažas valdības orientējas uz autoritāriem pārvaldības modeļiem un metodēm, kas ir pilnīgi nesaderīgas ar ES pamatvērtībām. Turklāt trešās valstis, kas cenšas destabilizēt Eiropu, veic plaša mēroga mēģinājumus īstenot savu ietekmi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Atsevišķas Eiropas NATO dalībvalstis, tostarp Vācija, kas ir lielākā ES dalībvalsts iedzīvotāju skaita un ekonomisko rādītāju ziņā, daudzus gadus nepietiekami ieguldīja savās aizsardzības spējās, nepildīja savas alianses saistības un Briselē de facto atbalstīja virzību uz ekvidistanci attiecībā uz 21. gadsimta lielvarām. “Koncepcija”, kas vienlaikus vēlējās redzēt ASV kā drošības partneri, Krieviju kā izejvielu avotu, Ķīnu kā ekonomisku Eldorado un Eiropu kā morālu lielvaru, faktiski neattīstot savas ārpolitikas un drošības politikas spējas, lai aizstāvētu definētās intereses un nepieciešamības gadījumā spētu stingri veicināt stabilitāti, nav ne efektīva, ne piemērota nākotnei. Eiropa daļēji novājina sevi, vilcinoties reaģēt uz dažiem uzbrukumiem brīvajai pasaules kārtībai, demokrātijai un tiesiskumam, kur nepieciešama skaidra nostāja. Tas rada neaizsargātību pret iespēju trešām valstīm īstenot savu ietekmi, tostarp Rietumbalkānu reģionā, kam nākotnē būtu jākļūst par ES neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ES, šķiet, vadās no koncepcijas, kas izveidota Donald Trump laikā un ko Briselē dēvē par “stratēģisko autonomiju”, un tas ir maldinoši. Stratēģiskā autonomija ārpolitikā un drošības politikā neatbilst spēcīgas transatlantiskās partnerības garam. Daudzi ES politiķi joprojām sapņo par ekvidistanci, kas jāsaglabā attiecībā uz ASV, Krieviju un Ķīnu. Līdzīgs noskaņojums ir izplatīts iedzīvotāju vidū, tostarp daļā organizētās pilsoniskās sabiedrības. Tomēr Eiropa ir daudz tuvāka ASV nekā Ķīnai vai Krievijai. Nevar būt runas par to, lai attiecībā uz šīm lielvarām tiktu saglabāta vienāda distance. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Eiropas Savienībai un ASV kopā būtu jākļūst par stūrakmeni demokrātijai, mieram un drošībai pasaulē, tiesiskumam un cilvēktiesībām visiem. Tomēr Afganistānā tās ir pilnībā cietušas neveiksmi. ASV un to Eiropas sabiedroto militāro spēku sasteigtā izvešana no Afganistānas satraucošā veidā apliecina to, cik lielā mērā brīvā pasaule un līdz ar to arī Eiropa ir atkarīga no ASV spēka projekcijas. Šī situācija attiecībā uz Eiropas Savienību atklāj satraucošu stratēģisko vājumu un kopējās ārpolitikas un drošības politikas trūkumu. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Ieteicamā rīcība

| 4.1. | ES būtu jāpieņem un jāatbalsta ASV prezidenta Joe Biden piedāvājums izveidot demokrātiju aliansi un vēlreiz jāapstiprina ASV tās apņemšanās uzņemties vadību, ievērojot cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas un tiesiskuma principus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Priekšnoteikumam, lai piedalītos šajā demokrātiju aliansē, jābūt tam, ka nav iemesla apšaubīt, ka dalībnieka pārvaldība ir demokrātiska un balstīta uz tiesiskumu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eiropas Savienībai, solidarizējoties ar pasaules demokrātijām un ASV kā spēcīgu un uzticamu pasaules lielvaru, būtu jāīsteno “sadarbības ierobežošanas stratēģija” (1) attiecībā uz Ķīnu. Ķīnas kooperatīvā ierobežošana atšķirībā no aukstā kara ierobežošanas nozīmē to, ka demokrātiju alianse aizsargā un aizstāv Ķīnas likumīgās intereses, tajā pašā laikā reaģējot ar diplomātisku skaidrību un stingrību, ja – kā uiguru gadījumā – notiek nopietni cilvēktiesību pārkāpumi vai – kā Honkongas gadījumā – tiek pārkāpti īpaši noslēgtie starptautiskie līgumi. Šīs vērtības ir jāatspoguļo arī saistībā ar jebkuru ES un Ķīnas ieguldījumu nolīgumu, un Eiropas Savienībai šāds nolīgums būtu jāaptur tik ilgi, kamēr turpinās masveida cilvēktiesību pārkāpumi un netiek īstenotas pamattiesības, piemēram, biedrošanās brīvība. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Viens no visas Eiropas drošības sistēmas stūrakmeņiem ir EDSO. Tā būtu jāstiprina, it īpaši lai risinātu dialogu ar Krieviju un novērstu atklātu un aktuālu konfliktu (piemēram, Piedņestras konfliktu) turpmāku saasināšanos, kā arī liktu pamatus turpmākajai tuvināšanās iniciatīvai ar nosacījumu, ka tiek atzīta starptautiskā tiesiskā kārtība. Nedrīkst atzīt tādas varas politikas rezultātus, kas ir pretrunā starptautiskajām tiesībām – ne Ukrainā, ne Baltkrievijā, ne citviet. Tam ir konsekventi jāiekļaujas kopējā transatlantiskajā stratēģijā un demokrātiju alianses politikā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Eiropas Savienībai vajadzētu apturēt gandrīz pabeigto Nord Stream 2 projektu, kamēr nav atrisināts Ukrainas konflikts un novērsti citi būtiski starptautiskās tiesiskās kārtības pārkāpumi, piemēram, demokrātiskās opozīcijas patvaļīgā apspiešana, vajājot to un piemērojot ieslodzījumu, kā tas notika Alekseja Navaļnija gadījumā. Attiecībā uz energoapgādi Eiropas Savienībai ir konsekventi jāīsteno zaļā kursa mērķi un šajā procesā jādažādo enerģijas avoti. Attiecībā uz gāzes līgumiem ar Krieviju pilnībā jāņem vērā to ES valstu likumīgās intereses, kuras atrodas bijušās padomju ietekmes sfērā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dalība NATO nav identiska dalībai Eiropas Savienībā. Tomēr militārā alianse garantē demokrātiju drošību Ziemeļamerikā un Eiropā. Eiropas valstu neitralitāte ir iespējama tikai militāras alianses aizvēnī un tādējādi de facto tās aizsardzībā. Tāpēc ES valstīm būtu jāvienojas par kopējām drošības struktūrām, kas ir saderīgas ar Ziemeļatlantijas alianses stiprināšanu vai stiprina to ilgtermiņā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ES valstīm, kas ir NATO dalībvalstis, ir jāievēro aliansē saskaņotais ieguldījums un iemaksas, it īpaši divu procentu mērķis, kas tika atkārtoti apstiprināts NATO samitā Velsā 2014. gadā. NATO nav identiska iecerētajai demokrātiju aliansei, kas aptver arī Klusā okeāna reģionu. Tajā ir un vienmēr ir bijušas arī nedemokrātiskas dalībvalstis. Tajā pašā laikā arī NATO ir jāstiprina un precīzāk jāveido iekšēju diskusiju process par savām vērtībām. Demokrātijas un tiesiskuma neievērošana nedrīkst būt bez sekām arī NATO aliansē. Nākotnes drošības politikas riski tagad ir saistīti ne tikai ar apdraudējumu, ko rada teroristiskas un asimetriski rīkojošās varas, bet arī un it īpaši starptautiskās tiesiskās kārtības apšaubīšanu, kas ir nedalāmi saistīta ar tajā iesaistīto valstu liberālo un demokrātisko konstitūciju. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ne bez iemesla Henry Kissinger lūdza norādīt Eiropas tālruņa numuru. Eiropas Savienībai ir jāuzlabo savas ārpolitikas un drošības politikas koordinācija un turpmāk atbildība par šo politiku jāuzņemas Eiropas Parlamentam un izpildstruktūrai, ko kontrolē un leģitimizē Parlaments. Padomē ārpolitikas un drošības politikas jautājumi jāizlemj ar kvalificētu balsu vairākumu. ES dalībvalstīm ir jāatzīst, ka to daudzbalsīgums atņem tām visu efektīvi izmantojamo suverenitāti. Suverenitāti var panākt, tikai apvienojot suverenitāti un daloties ar instrumentiem. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Eiropas Savienībai ir jāpārdomā “stratēģiskās autonomijas” koncepcija. Tā ir, mazākais, maldinoša. Gan politiskā, gan militārā ziņā ES ir ļoti tālu no autonomijas. Daudzpusējā pasaules kārtībā, kuras pamatā jābūt brīvai, taisnīgai un ilgtspējīgai tirdzniecībai, pēc tās arī nemaz nav jātiecas. Stratēģiskā autonomija nevar un nedrīkst nozīmēt ekvidistanci ar citām varām. ASV kā nepārprotami demokrātiski izveidota konstitucionāla valsts ir un paliks neaizstājams Eiropas ekonomikas un drošības partneris, kuram ir kopīgas pamatvērtības visos pretrunīgo interešu jautājumos. Kamēr Pekina nepārprotami slavē enigmātisko Eiropas stratēģiskās autonomijas koncepciju, daudzu transatlantisko partneru reakcija skaidri parāda, ka tie to noraida vai uztver kā neskaidru. Tomēr neskaidrība kaitē stratēģiskajai partnerībai. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Stratēģiskās autonomijas vietā Eiropas Savienībai būtu jātiecas sasniegt stratēģiskās rīcībspējas (“Strategic Capacity”) mērķi. ES pašlaik strādā pie “uzstājības” koncepcijas, kas ir solis šajā virzienā. Tomēr Eiropas Savienībai būtu jāatsakās no vispārākās pakāpes formulējumu lietošanas, kas ir iezīmējusi tās desmitgadu plānus vismaz kopš Lisabonas stratēģijas pieņemšanas. Līdz šim ES nav spējusi sasniegt nevienu no šādi definētajiem kritiski svarīgajiem mērķiem. Eiropas Savienībai būtu ieteicams būt pieticīgākai, vienlaikus rīkojoties ar lielāku apņēmību un tālredzību. Nevar vienkārši paziņot vai nolemt, ka kādam ir spēja rīkoties vai par kaut ko iestāties. Tām ir jābalstās uz pierādāmiem faktiem. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK ieskatā divpusējie tirdzniecības un investīciju nolīgumi ir jāizstrādā tā, lai tos varētu integrēt atjauninātā pasaules tirdzniecības režīmā. Tie nedrīkst kavēt brīvu, daudzpusēju starptautisko kārtību, bet tiem tā ir jānodrošina un jāveicina. Transatlantiskajai partnerībai ir jābūt arī atjauninātas pasaules tirdzniecības kārtības pamatā. ES un ASV ir jāuzņemas kopīga atbildība un vadošā loma PTO un jāatbalsta efektīvs daudzpusējo attiecību modelis ar mūsdienīgu tirdzniecības programmu, kurā ņemti vērā arī vides un sociālie aspekti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Uzticama transatlantiskā partnerība ir izšķirošais priekšnoteikums starptautiskās tiesiskās un miera kārtības uzturēšanai. Jebkurš mēģinājums aizstāvēt šo kārtību saviem spēkiem, nevis ciešā aliansē ar ASV, būs neveiksmīgs, jo Eiropai vienai nav pietiekami lielas ietekmes, lai novērstu hierarhisku varas kārtību, kuras centrā būtu Ķīna. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kopā ar ASV, Lielbritāniju, Kanādu, Japānu, Dienvidkoreju, Austrāliju un citām pasaules liberālajām valstīm ES var arī iekšēji nodrošināt demokrātiju un tiesiskumu un palīdzēt atjaunot šos pamatprincipus valstīs, kurās tiem ir nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Eiropas Savienībai būtu jāveicina un jāatbalsta organizētās pilsoniskās sabiedrības transatlantiskās platformas izveide ar kontaktpunktiem Ziemeļamerikā un Eiropā, kā to pašlaik ierosina EESK locekļi, tostarp trešās valstis, piemēram, Apvienotā Karaliste. Jo tikai rosīga pilsoniskā sabiedrība var iedvesmot uz kopīgu vērtību radīšanu un saglabāt tās. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.14.1. | Būtu steidzami jāuzsāk arī forums transatlantiskajam dialogam par demokrātijas nākotni un kopīgs dialogs par tiesiskumu. Kopīgai demokrātijas veicināšanai Eiropā, ASV un citās draudzīgās valstīs ir jābūt kopīgās transatlantiskās politikas programmas prioritātei. |
| --- | --- |

4.14.1.

| 4.14.2. | Transatlantiskajai pilsoniskajai sabiedrībai būtu jāuzsāk kopīgs pilsonisko tiesību dialogs, lai palielinātu izpratni par nevēlamām norisēm un ietekmētu politiku abās Atlantijas okeāna pusēs, pamatojoties uz paraugprakses piemēriem. |
| --- | --- |

4.14.2.

| 4.14.3. | Īpaša nozīme būtu jāpiešķir pilsoniskās sabiedrības transatlantiskajam dialogam, lai nodrošinātu labāku noturību pret dezinformāciju. Šajā saistībā ir jāpieliek kopīgi pūliņi, lai aizstāvētu mediju brīvību liberālajās demokrātijās un atkal to stiprinātu gadījumos, kad tai ir nodarīts kaitējums, jo tas ir demokrātijas un tiesiskuma balsts un tiešs kopējo transatlantisko vērtību rezultāts. |
| --- | --- |

4.14.3.

| 4.14.4. | Transatlantiskajā dialogā ar pilsonisko sabiedrību būtu jārisina arī tādi jautājumi kā klimata aizsardzība un kopīgi centieni samazināt globālo sasilšanu, lai kopīgi rastu ilgtspējīgus un tehnoloģijām atvērtus risinājumus. |
| --- | --- |

4.14.4.

| 4.14.5. | Vēl viena neaizstājama tēma kopīgam dialogam ar pilsonisko sabiedrību abās Atlantijas okeāna pusēs ir jaunais sociālais jautājums, kas rodas klimata politikas un digitalizācijas apstākļos. Steidzami jāsniedz kopīga atbilde uz jautājumu, kā var nodrošināt sociālās tiesības visā pasaulē un uzlabot iespējas un piekļuvi, pirmām kārtām brīvo uzņēmēju un darba ņēmēju tiesības, īpaši ņemot vērā brīvās demokrātijas institūciju nākotni un brīvās pasaules kārtības stabilitāti. |
| --- | --- |

4.14.5.

| 4.14.6. | Ņemot vērā turpmākos tirdzniecības nolīgumus un centienus stiprināt daudzpusējo kārtību, būtu jāstiprina un vajadzības gadījumā jāatjaunina pašreizējās transatlantiskā dialoga formas. Šajā sakarā īpaši svarīga ir nesen izveidotā Transatlantiskās tirdzniecības un tehnoloģiju padome, taču tai ir jāpiemēro pilnīgas pārredzamības principi. |
| --- | --- |

4.14.6.

| 4.15. | Eiropai būs jāsniedz savs ieguldījums, jāuzņemas vairāk pienākumu un jāparāda sava atbildība. Šim nolūkam vispirms jāpārvar ES balsu daudzveidība ārpolitikā un drošības politikā un jāatsakās no svārstīšanās starp hipermorālismu un oportūnismu. Eiropas Savienībai ir jāatbalsta tiesiskums starptautiskajās attiecībās ar skaidru stratēģiju, panākot vienprātību ārpolitikā un drošības politikā un aktīvi veicinot daudzpusējās pasaules kārtības stabilizāciju. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Ilgtermiņā transatlantiskā partnerība būtu jāpilnveido ekonomiskās integrācijas virzienā, iesaistot arī Kanādu, Apvienoto Karalisti un citas Eiropas valstis, kas nav vai pagaidām vēl nav ES dalībvalstis. Šajā sakarā svarīgs priekšnoteikums ir transatlantiskie forumi dialogam ar pilsonisko sabiedrību visā tās daudzveidībā, ko Eiropā atspoguļo EESK, kā arī aktīvāks parlamentārais dialogs. |
| --- | --- |

4.16.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Christian Moos & Peter Clever: “China‚ kooperativ eindämmen”, Frankfurter Allgemeine Zeitung, 2021. gada 30. aprīlis.

1

Christian Moos & Peter Clever: “China‚ kooperativ eindämmen”, Frankfurter Allgemeine Zeitung

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pārtikas uzņēmumu stratēģiju un darbības saskaņošana ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem ilgtspējīgai atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/10)

| Ziņotājs: | Andreas THURNER |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Peter SCHMIDT |

Ziņotājs:

Andreas THURNER

Līdzziņotājs:

Peter SCHMIDT

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 564 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/0/02 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

564

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/0/02

1.   Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK):

| 1.1. | atzīst, ka pārtikas uzņēmumi visā piegādes ķēdē (tostarp Eiropas lauksaimnieki un zvejnieki, kooperatīvi, lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi, mazumtirgotāji un vairumtirgotāji, kā arī cita veida uzņēmumi) jau strādā, lai panāktu progresu ilgtspējas jomā un piedāvātu patērētājiem veselīgus un ilgtspējīgus produktus saskaņā ar Eiropas zaļo kursu. Tomēr, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), vēl ir daudz darāmā; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | uzsver, ka ir vajadzīgs inovāciju veicinošs satvars, lai atbalstītu uzņēmējus ar piemērotiem instrumentiem un risinājumiem pārejā uz ilgtspējīgāku uzņēmējdarbības praksi. Jālikvidē šķēršļi inovācijai; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | norāda, ka uzņēmēji mūsdienās bieži saskaras ar sarežģītām un apgrūtinošām ilgtspējas prasībām un uztver tās kā apgrūtinājumu, nevis iespēju, un tādēļ iesaka izstrādāt vieglāk saprotamus nosacījumus (“gramatika ilgtspējai”), lai to mainītu; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | uzskata, ka pārtikas zudumu un pārtikas izšķērdēšanas samazināšana, ilgtspējīgi piegādes avoti, uzlabotas iepakošanas un loģistikas sistēmas, aprites un resursu ziņā efektīvas pārtikas ķēdes, kā arī bioekonomikas risinājumi ir efektīvi sākumpunkti ceļā uz lielāku ilgtspēju; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | uzsver patērētāju svarīgo lomu šajā kontekstā. Informēšanas un izglītošanas pasākumi apvienojumā ar pārredzamu pārtikas marķēšanas praksi ļaus patērētājiem izdarīt ilgtspējīgāku izvēli (1). Eiropas Komisijai (EK) būtu arī jāievieš pasākumi, lai atbalstītu veselīgas un ilgtspējīgi ražotas, apstrādātas un izplatītas pārtikas pieejamību cenas ziņā; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | atzinīgi vērtē ES Rīcības kodeksu atbildīgai uzņēmējdarbības un tirgvedības praksei. Lielākā daļa iesaistīto pušu kopumā uzskata, ka brīvprātīgā kodeksa izstrāde ir vērtīgs process, kas ir tuvinājis pārtikas piegādes ķēdes partnerus. Šī iniciatīva iezīmē sākumpunktu, un tai arī turpmāk jākalpo par atbildīgas un ilgtspējīgas uzņēmējdarbības prakses sadarbības platformu. EESK it īpaši:






  — | uzsver brīvprātīgas pieejas trūkumus un aicina pieņemt noteikumus un tiesību aktus, lai nodrošinātu ātru pāreju uz ilgtspēju, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

uzsver brīvprātīgas pieejas trūkumus un aicina pieņemt noteikumus un tiesību aktus, lai nodrošinātu ātru pāreju uz ilgtspēju,

| — | iesaka rīcības kodeksu veidot spēcīgāku attiecībā uz tādiem aspektiem kā sociālā dimensija, darba koplīgumu slēgšanas sarunas un sociālā aizsardzība. Jāiesaista sociālie partneri, |
| --- | --- |

—

iesaka rīcības kodeksu veidot spēcīgāku attiecībā uz tādiem aspektiem kā sociālā dimensija, darba koplīgumu slēgšanas sarunas un sociālā aizsardzība. Jāiesaista sociālie partneri,

| — | uzsver, ka ir vajadzīgs pārdomāts process, lai pārbaudītu rīcības kodeksa īstenošanu praksē, un ka ir jāuzrauga, vai tiek pildītas individuālās saistības un solījumi attiecībā uz vēlamajiem mērķiem, jo pieredze liecina, ka tikai tas, kas tiek mērīts un uzraudzīts, tiek izpildīts. Kopumā, lai gūtu panākumus, būtiska nozīme būs pilsoniskās sabiedrības lielākai iesaistei un sociālajam dialogam, |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ir vajadzīgs pārdomāts process, lai pārbaudītu rīcības kodeksa īstenošanu praksē, un ka ir jāuzrauga, vai tiek pildītas individuālās saistības un solījumi attiecībā uz vēlamajiem mērķiem, jo pieredze liecina, ka tikai tas, kas tiek mērīts un uzraudzīts, tiek izpildīts. Kopumā, lai gūtu panākumus, būtiska nozīme būs pilsoniskās sabiedrības lielākai iesaistei un sociālajam dialogam,

| — | atzīmē, ka līdz šim rīcības kodeksu ir parakstījuši galvenokārt lielāki un daudznacionāli uzņēmumi, un uzsver, ka ir vajadzīga labvēlīga vide, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai atbalstītu un veicinātu ciešāku iesaisti ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā. Lielākiem uzņēmumiem bieži vien ir savi ilgtspējas departamenti, savukārt MVU nereti ir tikai ierobežoti resursi un spējas, lai savos uzņēmumos integrētu ilgtspējas aspektu; |
| --- | --- |

—

atzīmē, ka līdz šim rīcības kodeksu ir parakstījuši galvenokārt lielāki un daudznacionāli uzņēmumi, un uzsver, ka ir vajadzīga labvēlīga vide, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai atbalstītu un veicinātu ciešāku iesaisti ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā. Lielākiem uzņēmumiem bieži vien ir savi ilgtspējas departamenti, savukārt MVU nereti ir tikai ierobežoti resursi un spējas, lai savos uzņēmumos integrētu ilgtspējas aspektu;

| 1.7. | uzsver: lai veicinātu ilgtspējīgākas un noturīgākas pārtikas sistēmas (2), ir svarīgi, lai dalībvalstis ātri īstenotu ES direktīvu pret negodīgu tirdzniecības praksi (NTP) un citas atbalsta politikas; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu izstrādāt pamata tiesību aktus ilgtspējīgai ES pārtikas sistēmai un integrēt ilgtspēju visās ar pārtiku saistītajās politikas jomās (3). Ir skaidrs, ka ir vajadzīgs regulējums un noteikts standartizācijas un saskaņotības līmenis, lai nodrošinātu uzticamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt dažādu nozaru politikas (tostarp klimata, vides, tirdzniecības un konkurences politikas) saskaņotību (4). Tas atvieglotu pārtikas uzņēmumiem ilgtspējīgu uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanu. Ar tiesisko regulējumu būtu jānodrošina patiesi vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | atkārtoti iesaka apsvērt iespēju izveidot daudzpusēju ieinteresēto personu un daudzlīmeņu Eiropas Pārtikas politikas padomi, kas cita starpā varētu atvieglot pilsoniskās sabiedrības iesaisti rīcības kodeksa uzraudzībā; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | norāda, ka ilgtspējas pamatā ir trīs galvenie pīlāri, proti, ekonomiskais, vides un sociālais pīlārs. Tā kā pamatnosacījumi ir atšķirīgi, ir jāatzīst, ka pieeja “viens der visiem” nebūs efektīva. Tādēļ ar pamata tiesību aktiem būtu jāļauj izmantot īpaši pielāgotus risinājumus un jāveicina to īstenošana, piemēram, izmantojot pašnovērtējuma un salīdzinošās vērtēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | iesaka izveidot viegli saprotamu regulējumu, kura pamatā ir noteikumi, vadlīnijas un stimuli. Tiesību akti par ilgtspējīgu finansējumu (taksonomiju), kas pašlaik tiek izstrādāti, nedrīkst būt pārāk sarežģīti. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Ievads

| 2.1. | Stratēģija “No lauka līdz galdam” (5) ir Eiropas zaļā kursa centrālais elements. Stratēģijā visaptveroši izklāstīti uzdevumi, kas saistīti ar ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, un atzīts, ka cilvēka un sabiedrības veselība ir cieši saistīta ar visas planētas veselību. Šai stratēģijai ir arī centrāla nozīme Komisijas rīcības plānā ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai. Jau gadiem ilgi EESK ir vadošā loma centienos veicināt visaptverošas ES pārtikas politikas veidošanu. EESK bija pirmā Eiropas iestāde, kas aicināja īstenot holistisku pieeju (6), tādējādi sagatavojot ceļu stratēģijai “No lauka līdz galdam”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Stratēģijā “No lauka līdz galdam” atzīts, ka pārtikas pārstrādātājiem, ar pārtiku saistītu pakalpojumu sniedzējiem un mazumtirgotājiem ir nozīmīga loma tirgus veidošanā un patērētāju uztura ieradumu ietekmēšanā ar to, kāda veida pārtiku tie ražo, kādus piegādātājus izvēlas, kādas ražošanas metodes un iepakojumu, transportēšanas veidus un tirgvedības praksi izmanto. Lai to veicinātu, Komisija ir izstrādājusi ES Rīcības kodeksu atbildīgai uzņēmējdarbības un tirgvedības praksei (7), izveidojot uzraudzības satvaru, kas sāka darboties 2021. gada 5. jūlijā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Starptautiskā līmenī ANO Pārtikas sistēmu samitā (8), ko ANO ģenerālsekretārs sasauca 2021. gada septembrī, tika noteikta ievirze attiecībā uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu nozīmi turpmākajos gados. Tās mērķis ir uzsākt vērienīgus jaunus pasākumus, lai mainītu to, kā pasaule ražo un patērē pārtiku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pārtikas uzņēmumi var sniegt būtisku ieguldījumu ilgtspējīgākās, taisnīgākās un drošākās pārtikas sistēmās, ja tie darbojas saskaņā ar IAM un Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām. Daudzi pārtikas uzņēmumu vadītāji jau ir spēruši nozīmīgus soļus šajā virzienā, taču vēl ir daudz darāmā. Nepieciešamās izmaiņas ir sarežģītas, un to īstenošanai būs nepieciešamas kopīgas, holistiskas, sadarbīgas un uz sadarbību vērstas ilgtermiņa stratēģijas, kurās iesaistīti visi pārtikas aprites dalībnieki, kā arī palīgnozares. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eiropas zivsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi, kā arī lauksaimnieki jau strādā, lai panāktu progresu ilgtspējas jomā un piedāvātu patērētājiem produktus, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu saskaņā ar Eiropas zaļo kursu. Šī pāreja prasa ieguldījumus un atsevišķos gadījumos arī laiku, lai sasniegtu rezultātus. Tiklīdz mērķi ir noteikti, ir jānodrošina elastība uzņēmumiem, lai tie attīstītu savu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā, neapšaubot tos. Turklāt nepieciešamajai pārejai uz zaļo ekonomiku jābūt atbilstīgai Eiropas iedzīvotāju ekonomiskajai situācijai, jo īpaši pēc Covid-19 krīzes. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nesen publicētajā Kopīgā pētniecības centra (9) ziņojumā, kā arī citos nesen veiktos pētījumos secināts, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteikto mērķu īstenošana būtiski ietekmētu lauksaimniecisko ražošanu ES. Šajos secinājumos uzsvērts, ka ir vajadzīgi rūpīgi zinātniski ex ante ietekmes novērtējumi, kuros ilgtspēja analizēta no ekonomikas, sociālās un vides dimensijas skatpunkta kā daļa no visiem tiesību aktu priekšlikumiem saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Lai lauksaimniekus atbalstītu virzībā uz stratēģijas “No lauka līdz galdam”mērķiem, būtiska nozīme būs atbilstošam veicinošam satvaram (tostarp arī piekļuvei finansējumam, inovācijai un digitalizācijai). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Galvenās rīcības jomas

3.1.   Inovācijas veicināšana un MVU piekļuves inovācijai atvieglošana

| 3.1.1. | Pētniecība un inovācija var būt noderīga, lai panāktu izejvielu un izejmateriālu ilgtspējīgāku izmantošanu (piemēram, izmantojot precīzo lauksaimniecību un jaunas audzēšanas metodes un labāk izmantojot agroekoloģisko praksi), ilgtspējīgākus iekšējos procesus (piemēram, izmantojot atjaunojamos energoresursus pārtikas ražošanā, pārstrādē vai piegādē) un samazinātu eksternalitātes (piemēram, izmantojot ilgtspējīgu iepakojumu). Inovācija ir vajadzīga ne tikai vides jomā, bet arī attiecībā uz sociālajiem aspektiem (veselība, dzimums, bērnu un piespiedu darbs, arodveselība un drošība, biedrošanās brīvība un koplīgumu slēgšana, taisnīga darba samaksa un ienākumi). Inovācija ir vajadzīga arī, lai saprātīgā laikposmā spētu nodrošināt taisnīgu peļņas sadali (10). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Līdztekus tehnoloģiskajai inovācijai ilgtspējīgākiem uzņēmumiem būtiska ir arī organizatoriskā un sociālā inovācija (organizatorisko struktūru un iekšējo procesu pārveidošana, piemēram, pievēršot lielāku uzmanību diskriminācijas novēršanas un taisnīguma politikai), kā arī jaunu attiecību veidošana ar ieinteresētajām personām (piemēram, digitālās tirgvedības priekšrocību izmantošana). Lai veicinātu šādu inovāciju, izšķiroša nozīme ir digitalizācijai un izaugsmei iekšējā organizatoriskajā kultūrā. Ilgtspēja ir jāintegrē arī organizatoriskajos un pārvaldības procesos. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Pārtikas uzņēmumi bieži ir sadrumstaloti un mazi, un tiem trūkst horizontālas un vertikālas integrācijas. Tāpēc tiem ir grūti piekļūt inovāciju ekosistēmai. Publiskie ieguldījumi ūdens, loģistikas un digitālajā infrastruktūrā, kā arī lielāki pētniecības un izstrādes resursi ir nepieciešami, lai padarītu šo piekļuvi iespējamu un ļautu uzņēmumiem – arī maziem un vidējiem – pilnībā izmantot savas inovācijas iespējas. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Turklāt izšķiroši svarīgi ir jauni mehānismi, lai atvieglotu attiecības starp uzņēmumiem un inovācijas centriem un veicinātu līdzradīšanu (piemēram, “dzīvās laboratorijas” un “bākas”), kā arī jauni profesionāli darbinieki, kas varētu darboties kā koordinatori starp uzņēmumiem un pētniecības un inovācijas centriem (piemēram, inovācijas starpnieki). Spēcīga atbilstība starp valstu atveseļošanas un noturības plāniem, Eiropas strukturālo un investīciju fondu rādītājiem un IAM rādītājiem ir būtiska, lai veicinātu šādas investīcijas, un tai vajadzētu būt prioritātei arī nākotnē. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Partnerības starp privāto sektoru, iestādēm, akadēmiskajām aprindām un inovācijas centriem, plašāka līdzradīšana un finanšu iestāžu lielāka mērķtiecība var palīdzēt radīt auglīgas inovācijas ekosistēmas. Šādas partnerības var būt noderīgas arī, lai veicinātu konkrētām vietām paredzētu inovāciju, kas ir īpaši daudzsološa pārtikas sistēmās, ņemot vērā to, ka patērētājiem ir svarīgs pārtikas ražošanas un pārstrādes vietējais konteksts un kultūra. Inovatīvi, veiksmīgi uzņēmumi var būt noderīgi kā piemēri jauniem un ilgtspējīgiem risinājumiem un var veicināt labas prakses izplatīšanu uzņēmēju vidū. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Aprites un resursefektīvu pārtikas ķēžu veicināšana un bioekonomikas stiprināšana

| 3.2.1. | Optimizētām aprites un resursefektīvām pārtikas ķēdēm būs liela nozīme pārejā uz ilgtspējīgākām pārtikas sistēmām. Ir daudz sākumpunktu, un kā piemērus var minēt dabas resursu efektīvu izmantošanu, atkritumu ierobežošanu, pārstrādājamu, atkārtoti izmantojamu un kompostējamu iepakojumu vai izvairīšanos no vienreizlietojamas plastmasas. Eiropas aprites ekonomikas platforma (11) nodrošina labu tīklu iedvesmai, inovatīvām idejām un risinājumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Aprites bioekonomika ir visām pusēm izdevīga pieeja (12). Biomasas valorizācija un atkārtota izmantošana padara ražošanu ilgtspējīgāku un var radīt jaunus uzņēmumus un ienākumu iespējas lauksaimniekiem, zivsaimniecībai un visai pārtikas sistēmai. Šā iemesla dēļ liela uzmanība jāpievērš visam biomasas pārvaldības ciklam (ražošana, pārstrāde, valorizācija un atkārtota izmantošana, ar medicīnas jomu saistītu daudznozaru ražošanas ķēžu izveide, materiāli, bioloģiskā pārstrāde un enerģija, produkcijas tirgus izveide). Tajā ir iesaistīti daudzi dalībnieki, tostarp ne tikai lauksaimnieki un zvejnieki, pārtikas pārstrādātāji un mazumtirgotāji, bet arī iedzīvotāji, vietējās iestādes, mežsaimnieki, atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumi, kompostētāji, tehnologi, novatori un enerģētikas uzņēmumi. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Ilgtspējīga ieguve

| 3.3.1. | Vadošajām pārtikas ķēdēm arī turpmāk būtu jāmudina piegādātāji pieņemt ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu praksi. Šim nolūkam var būt noderīga pienācīgas pārbaudes pieeja. Vadošajiem uzņēmumiem ir jākļūst par līderiem un jāuzņemas politikas saistības attiecībā uz ilgtspējīgu iepirkumu un tas jāintegrē savā pārvaldības sistēmā (13). Tiem būtu arī jānovērtē savas piegādes ķēdes faktiskā un potenciālā ietekme un jānosaka ar to saistītie mērķi. Šajā nolūkā tiem būtu jāpieņem metodoloģija (tostarp kritēriji, rādītāji un mērķi), lai novērtētu vērtības ķēdes darbības rezultātus un nodrošinātu tās atbilstību starptautiski atzītiem standartiem. Tiem arī pienācīgi jāatklāj plānotie mērķi un sasniegtie rezultāti. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Eiropas Komisija ir apņēmusies veicināt ilgtspējīgas pārtikas sistēmas Eiropas un starptautiskā līmenī. To var panākt tikai tad, ja, izmantojot tiesisko regulējumu, starp ES uzņēmumiem, kas ražo ilgtspējīgu pārtiku, un trešo valstu uzņēmumiem tiek nodrošināti patiesi vienlīdzīgi konkurences apstākļi, lai nodrošinātu spēcīgu, noturīgu un ilgtspējīgu ražošanu. ES tirdzniecības politikai jānodrošina, lai imports atbilstu Eiropas augstajiem sociālās un vides ilgtspējas standartiem. Tirdzniecības nolīgumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz iekšējo tirgu un importu, aizsargātu (14) Eiropas ilgtspējīgās pārtikas ražotāju konkurētspēju un garantētu taisnīgus ienākumus. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Labi izplānotu piegādes ķēžu nozīme: iepakojuma un loģistikas sistēmu uzlabošana klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai

| 3.4.1. | Apstākļos, kad lielā mērā dominē globālas piegādes ķēdes, vietējie piegādes avoti, tostarp daudzveidīgi piegādātāji, ir svarīgi, lai samazinātu pārtikas vērtību ķēžu, tostarp loģistikas, ietekmi uz vidi un veicinātu vietējo ekonomiku. Covid-19 pandēmijas rezultātā vietējā pārtika arvien vairāk tiek uzskatīta par kvalitatīvu pārtiku, un patērētāji šim aspektam pievērš lielāku uzmanību. Turklāt labs līdzsvars starp importēto un vietēji ražoto pārtiku šķiet piemērota stratēģija, lai izveidotu stabilākas un noturīgākas pārtikas sistēmas. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Ilgtspējīgu iepakojumu nodrošina bionoārdāmu un atkalizmantojamu materiālu izmantošana, popularizējot reciklēšanu patērētāju vidū. Jauni ķīmijas rūpniecības atklājumi un šo atklājumu iekļaušana uzņēmējdarbības praksē nodrošina inovatīvus risinājumus vides problēmām. Jau pastāv pilnībā bionoārdāmu un kompostējamu bioplastmasu grupas, kas ražotas no lauksaimniecības biomasas un nodrošina pilnīgu aprites plūsmu. Dažreiz bioloģiski noārdāmie materiāli arī veicina ilgāku uzglabāšanas laiku, tādējādi nodrošinot vēl lielāku pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Pārtikas ķēdes netiešās emisijas var samazināt arī, pārejot uz zemas ietekmes loģistikas transportlīdzekļiem, attīstot efektīvākas, labāk organizētas un attiecīgā gadījumā īsākas piegādes ķēdes, stiprinot vietējo pārtikas veikalu pozīciju, plašāk izmantojot digitalizāciju un uzlabojot loģistikas infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Izglītošanas un pārredzama marķējuma veicināšana

| 3.5.1. | Atbildīgāks patēriņš un lielāka publisko iestāžu, uzņēmumu un patērētāju uzmanība ilgtspējīgam un veselīgam uzturam, piemēram, Vidusjūras valstu uzturam, ir svarīgi priekšnoteikumi, lai panāktu ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas (15). Jāveicina arī labāka izpratne par ekoloģiskajām attiecībām un pārtikas vērtību: pārtikas zudumu un izšķērdēšanas ietekmi, reģionālo ekonomikas aprindu lomu, transporta loģistiku, pārtikas stratēģiskās pašpietiekamības nozīmi u. c. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Lai veicinātu šādas pārmaiņas, būtiska nozīme ir izglītošanas sistēmām (16). Arī pārtikas uzņēmumiem var būt nozīmīga loma, ja tie apņemas izglītot patērētājus un it īpaši bērnus par ilgtspējīgas pārtikas ražošanas un patēriņa nozīmi. Tiem jāturpina centieni virzībā uz ilgtspējīgākiem un veselīgākiem produktiem (17). Tiem būtu jāpieņem arī atbildīgi rīcības kodeksi attiecībā uz tirdzniecības praksi. Pārtikas uzņēmumi var veicināt veselīgu un ilgtspējīgu dzīvesveidu, izmantojot arī savu marķējumu, tirgvedības kampaņas, sociālos medijus, uzņēmumu ēdnīcas un korporatīvās komunikācijas politiku. Saistībā ar marķēšanas praksi būtu jāuzsver katra produkta devums veselīga un ilgtspējīga uztura nodrošināšanā. Pārredzama pārtikas produktu marķēšanas sistēma palīdzētu patērētājam pieņemt uz informāciju balstītus un ilgtspējīgākus lēmumus par pirkumiem. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Finansējuma pārvērtēšana

| 3.6.1. | Finanšu iestādēm ir jāanalizē pārtikas sistēmas, ņemot vērā nozares īpatnības. Uz pārtikas uzņēmumiem nevar attiecināt tādus pašus kritērijus kā uz citām nozarēm, kā tas ir bijis jau ilgu laiku, jo piekļuves kredītiem nosacījumi un peļņa no kapitāla ieguldījuma (ROI) neatspoguļo ilgtermiņa ilgtspējas kritērijus. Tas ir vēl svarīgāk, ņemot vērā pārtikas uzņēmumu vidējo lielumu un ilgtspējas pieaugošo nozīmi. MVU ir grūtāk piekļūt finansējumam un ziņot par sasniegumiem ilgtspējas jomā. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Saistībā ar ilgtspējīgu finansējumu MVU ir jāuzsver, ka birokrātiski un sarežģīti tehniskie pārbaudes kritēriji taksonomijā varētu būt šķērslis uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lai uzsāktu vai turpinātu virzību uz ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.6.2.

3.7.   Orientēšanās uz mazajiem uzņēmumiem

| 3.7.1. | Pārskatatbildības sistēmas un uzraudzības mehānismi parasti ir labi piemēroti lieliem uzņēmumiem. Tas attiecas arī uz ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Eiropas pārtikas sistēmas veido galvenokārt MVU. Tas nozīmē, ka ir vajadzīgs ad hoc atbalsts, lai palīdzētu pārtikas uzņēmumiem pārejas posmā. Atbalsts varētu ietvert pašnovērtējuma instrumentu ieviešanu, uzņēmumu sadarbības veicināšanu, izglītības programmas par uzņēmējdarbību un ilgtspēju, prakses kopienu izveidi, labas prakses veicināšanu, atvieglotu piekļuvi inovācijas ekosistēmām, fiskālus un finansiālus stimulus darbības attīstībai un vieglāku piekļuvi tirgiem un tirgus informācijai. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Atbalsta un norādījumu sniegšana, tostarp attiecībā uz IT aparatūru un programmatūras tehnoloģijām, var veicināt MVU attīstību un konsolidāciju piegādes ķēdē un IAM labāku integrāciju to stratēģijās. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Salīdzinoša vērtēšana – pašnovērtējums, uzraudzība, iesaiste, dialogs

| 3.8.1. | Jebkurā uzņēmumā pašnovērtējuma rīkiem ir izšķiroša nozīme, lai panāktu atbilstību Programmai 2030. gadam. Ar šādiem instrumentiem ir jāatbalsta jebkura lieluma uzņēmumi, nesodot mazākos uzņēmumus. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Lielākiem uzņēmumiem ir vajadzīgas visaptverošākas un standartizētākas pieejas, kas ļautu veikt salīdzināšanu. Mazākiem uzņēmumiem ir jānodrošina ad hoc atbalsts. Ņemot vērā nozares īpatnības, būtisks ir ciešs dialogs starp dažādiem pārtikas sistēmas dalībniekiem (uzņēmumiem, iestādēm, ieguldītājiem, patērētājiem, inovatoriem). |
| --- | --- |

3.8.2.

3.9.   Iedzīvotāju iesaiste

| 3.9.1. | Ņemot vērā pārtikas sociālo nozīmi un tās ietekmi uz vides un sociālo ilgtspēju, procesā, kad tiek noteikta Eiropas, valstu un reģionālā politika, kā arī uzņēmumu stratēģijas, būtu jāapspriežas ar iedzīvotājiem. Iedzīvotāju iesaiste ir īpaši svarīga vietējā līmenī, lai pārtikas jautājumus cieši saistītu ar dzīvi pilsētās un reģionos (18). To palīdz sasniegt arī vietējā pārtikas politika, jo tajā var izmantot holistisku pieeju pārtikai, izmantojot vietējās iezīmes un veicinot līdzradīšanas iniciatīvas. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | LEADER piemērs (19) parāda, ka vietējās rīcības grupas (VRG) var sniegt efektīvu devumu šai sakarā. Pārtikas politikas padomju izveide ir vēl viens piemērs, kas parāda, ka iedzīvotāju iesaistīšanās ļauj rast ilgtspējīgākus risinājumus. |
| --- | --- |

3.9.2.

4.   “Ilgtspējas gramatika (20)
  ” – kā atrast pareizo valodu, lai runātu par ilgtspēju, īstenojot IAM pārtikas rūpniecībā

| 4.1. | Patērētāji, sabiedriskās domas veidotāji, regulatori, ieguldītāji, politikas veidotāji un pilsoniskā sabiedrība aicina pārtikas uzņēmumus uzlabot savu sniegumu ilgtspējas jomā. Ilgtspēja ir arī lieliska tirgus apguves iespēja uzņēmumiem. Tāpēc jautājums ir nevis par to, vai pārtikas nozari pielāgot Programmai 2030. gadam un Parīzes klimata nolīgumam, bet gan par to, kā to izdarīt. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tomēr nav viegli novērtēt sniegumu, jo pārtikas nozarē nav viena visaptveroša ilgtspējas rādītāja. Turklāt viens risinājums nav piemērots visiem, jo pastāv atšķirības starp apakšnozarēm, un, pieņemot formālu pieeju ilgtspējai, ir svarīgs arī uzņēmuma lielums. Tāpēc mazāki uzņēmumi bieži uzskata, ka ilgtspēja drīzāk ir jauns administratīvais slogs, nevis iespēja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ņemot vērā to, ka ir sarežģīti noteikt precīzus pasākumus, lai panāktu atbilstību IAM, pašreizējā posmā novērtējumos galvenā uzmanība tiek pievērsta īstenojamo procesu vispusīgumam un atklātības pakāpei, nevis konkrētiem rezultātiem. Katrā ziņā pašnovērtējums palīdz uzņēmumam atrast jomas, kurās uzlabot gan savu atbilstību IAM, gan arī plānošanas sistēmas. Tas arī palīdz attīstīt ilgtspējas kultūru uzņēmumā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kad mērķi ir saplānoti, pārtikas uzņēmumiem būtu jānosaka saskaņoti kritēriji, rādītāji un konkrēti ilgtspējas mērķi, kas jāsasniedz īstermiņā un ilgtermiņā, un procedūras rezultātu atklāšanai. Tomēr, ņemot vērā pārskatatbildības sistēmu atšķirības, mērķu noteikšana un saistītie vērtēšanas procesi joprojām nav viegli salīdzināmi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jo īpaši MVU pašnovērtējumi būtu jāveic konstruktīvi ar mērķi iepazīstināt cilvēkus ar “ilgtspējas gramatiku”, nevis noteikt kritērijus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Uzņēmumiem elastīgi ilgtspējas rādītāji un mērķi būtu jāintegrē arī to pārvaldības un vadības sistēmās. Ja budžeta veidošanas ciklos, galvenajos darbības rādītājos (GDR), uzraudzības mehānismos un karjeras iespējās netiek izmantotas atsauces uz ilgtspējas mērķiem, ir ļoti grūti uzlabot ilgtspējas rādītājus. Šāda integrācija nav viegls uzdevums, jo īpaši MVU. Taču vienlaikus tā ir lieliska iespēja pārskatīt un stiprināt šīs sistēmas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uzņēmumiem, kas sekmīgi darbojas ilgtspējas jomā, būtu jāveicina sava labā prakse. Tas palīdzētu parādīt, ka pārtikas uzņēmums un jo īpaši MVU var būt gan ilgtspējīgs, gan ienesīgs, un varētu mudināt citus uzņēmumus sekot to piemēram. Vienlaikus šāda rīcība var nodrošināt uzņēmumam lielu atpazīstamību un vērtīgas tirgus iespējas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Īstenojot Ilgtspējīgas attīstības risinājumu tīkla (SDSN) iniciatīvu “Pārtikas uzņēmumu stāvokļa apzināšana” (21) un rūpīgi izvērtējot visplašāk izmantotos globālos ilgtspējas standartus, sistēmas un iniciatīvas, ir izveidota analīzes sistēma, kuras pamatā ir četri pīlāri, ko uzņēmumi izmanto, lai pielāgotos ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Pīlāri ir šādi:






  — | produkti un stratēģijas, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu, |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

produkti un stratēģijas, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu,

| — | ilgtspējīga uzņēmējdarbība un iekšējie procesi, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga uzņēmējdarbība un iekšējie procesi,

| — | ilgtspējīgas piegādes un vērtības ķēdes, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas piegādes un vērtības ķēdes,

| — | augsta korporatīvā sociālā atbildība. |
| --- | --- |

—

augsta korporatīvā sociālā atbildība.

| 4.9. | Katrs pīlārs ir sadalīts vairākos dažādos tematos. Šie temati ir noteikti iteratīvā procesā, kas ietver lielāko pasaules pārtikas uzņēmumu ilgtspējas ziņojumu izpēti, daudzveidīgu mijiedarbību ar lieliem, vidējiem un maziem pārtikas uzņēmumiem un apvienībām (interviju, semināru un aptauju veidā) un ilgtspējas paraugprakses analīzi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sistēma ir palīdzējusi izstrādāt pašnovērtējuma rīku, ko uzņēmumi var izmantot, lai noteiktu jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Iniciatīva “Pārtikas nozares uzņēmumu stāvokļa apzināšana” ir arī pamats digitālajai platformai, kas izceļ labu praksi. Četru pīlāru sistēma sniedz konkrētus piemērus par mērķiem, uzdevumiem, kritērijiem un rādītājiem, kas īpaši atlasīti pārtikas uzņēmumiem un pielāgoti Programmai 2030. gadam. Turklāt tā var palīdzēt uzņēmumiem noteikt savus GDR, ieguldītājiem – uzraudzīt pārtikas uzņēmumu darbības un progresu, savukārt tiem, kas sagatavo ilgtspējas ziņojumus, – sagatavot šādus ziņojumus. Ņemot vērā konkrētu apakšnozaru īpatnības, sistēma ir pielāgota mazajiem lauksaimniecības uzņēmumiem, akvakultūras uzņēmumiem un vīna ražotājiem. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Politikas satvars pārtikas uzņēmējdarbības pielāgošanai IAM

| 5.1. | EESK atzinīgi vērtē ES Rīcības kodeksu atbildīgai uzņēmējdarbības un tirdzniecības praksei, jo tas ir svarīgs elements, lai īstenotu stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Lielākā daļa iesaistīto pušu brīvprātīgā kodeksa izstrādi kopumā uzskata par vērtīgu procesu, kas ir satuvinājis pārtikas piegādes ķēdes partnerus. Šī iniciatīva iezīmē sākumpunktu, un tai arī turpmāk jākalpo par atbildīgas un ilgtspējīgas uzņēmējdarbības prakses sadarbības platformu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tomēr EESK, pamatojoties arī uz uzņēmumu un ieinteresēto personu atsauksmēm, uzsver brīvprātīgas pieejas trūkumus un nepieciešamību pieņemt noteikumus un tiesību aktus, lai nodrošinātu ātru pāreju uz ilgtspēju. Tas ietvertu arī konkurences noteikumu pārskatīšanu, lai vēl vairāk veicinātu sadarbību un ilgtspēju visā piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tāpat EESK uzsver, ka rīcības kodekss ir vājš attiecībā sociālo dimensiju, un pauž nožēlu, ka nav pieminētas sarunas par darba koplīgumu slēgšanu vai sociālais dialogs. Sociālais dialogs ir ļoti svarīgs, un visā ķēdē būtu jāiesaista sociālie partneri. Virzībai uz ilgtspēju būtu arī pozitīvi jāietekmē algas un darba apstākļi. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kodeksā nav paredzēti arī pasākumi, lai uzlabotu veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas pieejamību cenas ziņā. Veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas pieejamība par pieņemamām cenām palīdzētu patērētājiem izvēlēties veselīgu un ilgtspējīgu uzturu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Rīcības kodeksam trūkst stingra uzraudzības mehānisma, lai novērtētu saistību atbilstību, īstenošanu un ietekmi. Jāievieš pārdomāts process rīcības kodeksa praktiskās īstenošanas kontrolei, lai uzraudzītu, vai tiek izpildītas individuālās saistības un solījumi attiecībā uz vēlamajiem mērķiem. Pieredze rāda, ka tikai tas, kas tiek mērīts un uzraudzīts, tiek izpildīts. Kopumā, lai gūtu panākumus, izšķiroša nozīme būs arī pilsoniskās sabiedrības aktīvākai iesaistei (sociālais dialogs). Daudzpusēja ieinteresēto personu un daudzlīmeņu Eiropas Pārtikas politikas padome, kuras izveidi EESK ir ierosinājusi iepriekšējos atzinumos (22), cita starpā veicinātu pilsoniskās sabiedrības iesaisti rīcības kodeksa īstenošanas uzraudzībā. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Līdz šim rīcības kodeksu ir parakstījuši galvenokārt lielāki un daudznacionāli uzņēmumi. Ir jārada labvēlīga vide, lai atbalstītu un veicinātu spēcīgāku MVU iesaisti IAM programmā, lai tā kļūtu par ES pārtikas politikas prioritāti. Lielākiem uzņēmumiem bieži vien ir savi ilgtspējas departamenti, taču MVU resursi un spējas nereti ir ierobežoti, lai savos uzņēmumos integrētu ilgtspējas aspektu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK norāda uz iepriekšējos atzinumos izklāstītajiem secinājumiem, kuros aicināts veidot taisnīgāku pārtikas piegādes ķēdi un atzīts, ka pārtikas piegādes ķēde visā Eiropā darbojas ārkārtīgi labi, ik dienu nodrošinot visiem iedzīvotājiem piekļuvi īpaši kvalitatīvai pārtikai. Lai veicinātu ilgtspējīgākas un noturīgākas pārtikas sistēmas (23), ir svarīgi, lai dalībvalstis ātri īstenotu ES direktīvu pret negodīgu tirdzniecības praksi (NTP) un citas atbalsta politikas. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komisija nesen pieņēma ceļvedi, lai izstrādātu pamata tiesību aktus ilgtspējīgai ES pārtikas sistēmai un integrētu ilgtspēju visās ar pārtiku saistītās politikas jomās (24), kā paredzēts stratēģijā “No lauka līdz galdam”. EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu kā soli uz priekšu, jo ir skaidrs, ka ir vajadzīgs regulējums un noteikts standartizācijas un saskaņotības līmenis, lai nodrošinātu uzticamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un norāda uz savu ieteikumu veicināt visaptverošu ES pārtikas politiku. |
| --- | --- |

5.8.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).

1

(2)  EESK atzinums “Ceļā uz taisnīgāku pārtikas piegādes ķēdi” (OV C 517, 22.12.2021., 38. lpp.).

2

(3)  Ilgtspējīga ES pārtikas sistēma – jauna iniciatīva.

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Ceļā uz ES ilgtspējīga patēriņa stratēģiju” (OV C 429, 11.12.2020., 51. lpp.).

4

(5)  Stratēģija “No lauka līdz galdam”.

5

(6)  EESK atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

6

(7)  Atbildīgas uzņēmējdarbības un tirgvedības prakses rīcības kodekss, EK.

7

(8)  ANO Pārtikas sistēmu samits.

8

(9)  Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ziņojums “Vides un klimata mērķu noteikšana lauksaimniecības nozarē, izmantojot CAPRI modeli”.

9

CAPRI

(10)  Inovāciju izmantošanas labas prakses piemēri: Irritec Corporate – viens no pasaules līderiem viedās apūdeņošanas nozarē; Micronizzazione Innovativa SRL – inovatīvs jaunuzņēmums, kurš ir radījis inovatīvu produktu, kas veicina ūdens aizturi un augu strauju augšanu; Igloo – inovatīvs jaunuzņēmums, kas ir pievērsies jaunu tehnoloģiju izstrādei lauksaimniecības atbalstam (hidroponika); kā arī Agrorobotica, kas nodarbojas ar precīzo lauksaimniecību.

10

Irritec Corporate

Micronizzazione Innovativa SRL

Igloo

Agrorobotica

(11)  ECESP.

11

ECESP

(12)  EESK atzinums par tematu “Bioekonomika – ieguldījums ES klimata un enerģētikas jomas un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā” (OV C 440, 6.12.2018., 45. lpp.).

12

(13)  Kā labas prakses piemēru var minēt uzņēmumu Unilever, kas pieņem iekšējo politiku, lai nodrošinātu ilgtspējīgu iepirkumu no piegādātājiem.

13

Unilever

(14)  “Ir būtiski, ka Eiropas Savienībā ilgtspējīgā veidā ražotā pārtika ir konkurētspējīga, lai patiešām izpaustos visaptverošas Eiropas pārtikas politikas ietekme uz Eiropas patērētājiem. Tas nozīmē, ka Eiropas lauksaimniecības un pārtikas nozarei ir jāspēj patērētājiem piedāvāt pārtiku par cenām, kurās iekļautas papildu izmaksas, ko rada tādi kritēriji kā ilgtspēja, dzīvnieku labturība, pārtikas nekaitīgums un uzturvērtība, un kuras nodrošina taisnīgu peļņu lauksaimniekiem, un vienlaikus saglabāt savu pozīciju, proti, būt tai nozarei, kam priekšroku dod lielais vairums patērētāju.” Atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā”, 5.8. punkts (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

14

(15)  EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).

15

(16)  EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).

16

(17)  EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).

17

(18)  EESK atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.); EESK atzinums “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).

18

(19)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en

19

(20)  “Ilgtspējas gramatika” ir termins, ko savā grāmatā “Shadows of a Sunbelt City” ieviesis Elliot M. Tretter.

20

Shadows of a Sunbelt City

Elliot M. Tretter

(21)  Pārtikas uzņēmumu stāvokļa apzināšana.

21

(22)  EESK atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.); EESK atzinums “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).

22

(23)  EESK atzinums “Ceļā uz taisnīgāku pārtikas piegādes ķēdi” (OV C 517, 22.12.2021., 38. lpp.).

23

(24)  Ilgtspējīga ES pārtikas sistēma – jauna iniciatīva.

24

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 565. plenārsesija - INTERACTIO, 8.12.2021.-9.12.2021.

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/72

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Komisijas norādījumi par izvērstā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi””

(COM(2021) 262 final)

(2022/C 152/11)

| Ziņotājs: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thierry LIBAERT

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 1.7.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 198/3/6 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 1.7.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

198/3/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vienlaikus atzīst gan kvalitāti norādījumiem par izvērstā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi, gan Eiropas Komisijas apņēmību pastāvīgi uzlabot savu rīcību dezinformācijas apkarošanai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK iesaka Eiropas Komisijai pastāvīgi gādāt par to, lai dezinformācijas apkarošana nevarētu kļūt par ieganstu ierobežot pilsoniskās brīvības, jo īpaši vārda brīvību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK iesaka noteikt stingru prioritāti dezinformācijas apkarošanas darbībām, vairāk koncentrējoties uz cīņu pret dezinformācijas rašanos nekā uz tās satura moderāciju. Tas veicinātu preventīvāku un aktīvāku attieksmi, un tāpēc vajag vairāk resursu, tostarp prasmju iegūšanai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija īpašu uzmanību pievērš cīņai pret dezinformācijas izmantošanu peļņas nolūkos. Komiteja iesaka Komisijai papildus tiešsaistes reklāmas dalībnieku brīvprātīgajām saistībām apsvērt saistošāku ekonomisku, juridisku vai finanšu instrumentu klāstu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK iesaka pastāvīgi un izlēmīgi turpināt diskusijas ar digitālajām platformām, jo īpaši nolūkā precizēt un attīstīt informācijas apstrādes metodoloģiju. Tas jo īpaši skar Facebook, arī tāpēc, ka 78 % ES iedzīvotāju jeb vairāk nekā 300 miljoni ES iedzīvotāju ir tā lietotāji. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK iesaka vairāk līdzekļu koncentrēt uz mazajām platformām, kas plašai sabiedrībai ir mazāk zināmas un dažkārt ir daudz nepārredzamākas informācijas aprites ziņā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK iesaka turpināt darbu dezinformācijas apkarošanas koordinēšanas jomā. Šis jautājums pārāk ilgi ir bijis sadrumstalots, un tikai ar kopēju rīcību būs iespējams dezinformāciju apturēt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atbalsta Eiropas plāna nozīmīgumu medijpratības jomā, vienlaikus norādot, ka jautājums par medijos izplatīto saturu ir dalībvalstu kompetencē. Tas, lai ikviens, jo īpaši gados jaunākie, spētu atšķirt patiesu informāciju no maldinošas, ir būtiski svarīgs demokrātijas nosacījums. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK iesaka dezinformācijas apkarošanas tematu padarīt plaši pieejamu visām attiecīgajām pusēm, kurām tajā varētu būt kāda loma. Tas jo īpaši attiecas uz pētniekiem un visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK iesaka dezinformācijas apkarošanas darbības pārāk nekoncentrēt uz saturu angļu valodā, jo īpaši Krievijas pierobežas valstīs. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Šīm darbībām ir jābūt arī pieejamām un saprotamām cilvēkiem ar invaliditāti, tostarp ar sensoro un psihosociālo invaliditāti, un ar garīgās attīstības traucējumiem, jo viņi ir īpaši neaizsargāti pret viltus ziņām. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK iesaka izmantot labāku plānošanas un prognozēšanas pieeju, lai ņemtu vērā jaunos iespējamos dezinformācijas veidus. Dziļviltojumu (deep fakes) izplatīšanas tehnoloģiskās iespējas ir apliecinājušas, ka ārkārtīgi strauji rodas jauns risks. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Būtībā EESK ir pārliecināta, ka dezinformācija apdraud demokrātiju un Eiropas Savienību. Taču dezinformācija izplatās ne tikai sociālo tīklu ietekmes dēļ, tā arī liecina par neuzticēšanos oficiālajam viedoklim. EESK iesaka palielināt iespējas apmainīties ar viedokļiem un vest dialogu starp visām ieinteresētajām personām, lai labāk izprastu dezinformācijas dziļākos cēloņus un to labāk apkarotu. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Covid-19 krīze ir skaidri parādījusi draudus un izaicinājumus, ko mūsu sabiedrībai rada dezinformācija. “Infodēmija” – nepatiesas, neprecīzas vai maldinošas informācijas par pandēmiju straujā izplatīšanās – ir radījusi būtiskus apdraudējumus cilvēku veselībai, sabiedrības veselības sistēmām, efektīvai krīzes pārvarēšanai, ekonomikai un sociālajai kohēzijai. Debates par vakcināciju, lai cīnītos pret Covid-19, varētu ilustrēt dezinformācijas veselības jomā dažkārt ekstrēmās sekas. Neskatoties uz līdz šim veikto ievērojamo darbu, ir steidzami jāpastiprina dezinformācijas apkarošana (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Komisija 2018. gadā paziņoja par rīcības plānu dezinformācijas jomā, tiecoties stiprināt ES spēju un sadarbību dezinformācijas apkarošanā. Tā arī publicēja dokumentu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (2), kurā izklāstīti vairāki rīki, lai apkarotu dezinformāciju un nodrošinātu ES vērtību aizsardzību. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES pieeja dezinformācijas apkarošanas jomā jau sākotnēji (3) ir balstīta uz diviem pīlāriem. Pirmais no tiem ir vārda brīvības un citu ES Pamattiesību hartā garantēto tiesību un brīvību aizsardzība. Saskaņā ar minētajām tiesībām un brīvībām ES stratēģijas mērķis ir padarīt tiešsaistes vidi un tās dalībniekus pārredzamākus un atbildīgākus, uzlabojot satura moderācijas prakses pārredzamību, liekot iedzīvotājiem apzināties savus pienākumus un veicinot atklātas demokrātiskas diskusijas (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Otra pīlāra pamatā ir apdraudējums, jo īpaši ārējs, kas var vājināt mūsu demokrātiju, jo īpaši vēlēšanu laikā. Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa, kas tika izveidota 2015. gada martā, atbilst šim mērķim cīnīties pret organizētām un plānotām institucionālās dezinformācijas darbībām. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ES prakses kodekss dezinformācijas jomā (5) ir pašregulējošs instruments, kas ir galvenais elements ES centienos strādāt ar privātiem dalībniekiem, lai samazinātu digitālo dezinformāciju. Kodekss ir spēkā kopš 2018. gada oktobra, un tā parakstītāji ir gan lielākās tiešsaistes platformas, kas darbojas ES, gan arī lielākās profesionālās apvienības, kas pārstāv Eiropas reklāmas nozari. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES prakses kodekss dezinformācijas jomā, kas publicēts 2018. gadā, ir ļāvis veikt vairākus vērā ņemamus uzlabojumus. Viens no vērtīgākajiem uzlabojumiem tika izmantots Covid-19 pandēmijas sākumā, liekot tiešsaistes platformām padarīt pamanāmāku informāciju, ko sniedza uzticami avoti. Tas arī informēja nepatiesas informācijas publicētājus ar īpašiem brīdinājumiem. Komisijas paziņojumā par dezinformācijas apkarošanu saistībā ar Covid-19 arī ir izveidota uzraudzības un ziņošanas programma par platformu parakstītāju darbībām dezinformācijas apkarošanai saistībā ar Covid-19. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tomēr Komisijas 2020. gadā veiktais prakses kodeksa novērtējums (6) ir atklājis būtiskus trūkumus, tostarp nekonsekventu un nepilnīgu kodeksa piemērošanu dažādās platformās un dalībvalstīs, kodeksa pašregulējošā rakstura ierobežojumus, kā arī nepilnības kodeksa saistību izpildē. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisija 2020. gadā nāca klajā ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu (EDAP), kurā noteikti papildu pasākumi dezinformācijas apkarošanai, tostarp attiecībā uz tiešsaistes platformu pienākumiem un atbildību dezinformācijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pēc tam Komisija īstenoja uzraudzības un ziņošanas programmu saistībā ar Covid-19 un vēlāk, pēc Eiropas Digitālo mediju observatorijas (EDMO) izveides (2020. gada jūnijā), Komisija izsludināja uzaicinājumu iesniegt projektus, lai labāk iepazītu dalībniekus, rīkus, mērķus un metodes, kas izmantotas dezinformācijas praksē. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lai pastiprinātu cīņu pret dezinformāciju, Komisijas ierosinātajā digitālo pakalpojumu tiesību aktā (7) ir noteikts kopregulējuma satvars, izmantojot rīcības kodeksus ar dezinformāciju saistīto sistēmisko risku novēršanai. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Eiropas Revīzijas palāta 2021. gada 3. jūnijā (8) atzina ES stratēģiju par nepietiekamu, taču neņēma vērā uzlaboto 2021. gada 26. maija rīcības plānu. Tā uzskatīja, ka, kaut arī Eiropas Komisijas plāns ir labi izstrādāts, tas joprojām ir nepilnīgs, jo īpaši attiecībā uz trauksmes celšanu un tiešsaistes platformu pienākumiem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Eiropas Komisija un digitālās platformas, kas parakstījušas Eiropas Prakses kodeksu dezinformācijas jomā, 2021. gada 29. jūlijā pauda kopīgu aicinājumu, lai šim kodeksam pievienotos vairāk dalībnieku. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Komisijas priekšlikumi

| 3.1. | Eiropas Komisija pastāvīgi uzlabo savu stratēģiju dezinformācijas apkarošanas jomā. Jaunā rokasgrāmata dezinformācijas darbību stiprināšanai ietver vairākas stiprināšanas perspektīvas, kas būtu jāuzsver. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rokasgrāmata dezinformācijas darbību stiprināšanai balstās uz Komisijas līdzšinējo pieredzi kodeksa uzraudzībā un izvērtēšanā un uz Komisijas ziņojumu par 2019. gada vēlēšanām. Rokasgrāmata arī palīdz veidot Komisijas atbildi uz Eiropadomes 2020. gada decembra secinājumiem. Lai apkopotu informāciju rokasgrāmatas vajadzībām, Komisija organizēja diskusijas ar visdažādākajām ieinteresētajām personām, kā arī semināru dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rokasgrāmatā konstatēta nepieciešamība uzlabot ES dalībvalstu ziņojumu kvalitāti un detalizācijas līmeni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rokasgrāmatā minēts, ka dezinformācijas apkarošanas vadība nav iespējama bez mērīšanas rādītājiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rokasgrāmatā atzīts, ka attiecībā uz informācijas pārbaudi starp dalībvalstīm un ES netiek veikta pietiekama informācijas apmaiņa. Tādējādi informācija, kas kādā dalībvalstī atzīta par nepatiesu, var tikt izplatīta citā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Rokasgrāmatā konstatēts, ka dezinformācijas apkarošana ir jāpaātrina attiecībā uz dezinformācijas izmantošanu peļņas nolūkos, izmantojot reklāmas izvietošanas iespējas digitālajā telpā, jo īpaši Google Ads. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kodeksā īpaši ir uzsvērts politiskās reklāmas jautājums. Politiskā reklāmdevēja identitāte pārāk bieži ir neskaidra, un ir jāuzlabo izplatīto reklāmu pārredzamība. Tas atbilst digitālo pakalpojumu tiesību akta priekšlikumiem (9) (30. pants). Komisija ierosinās jaunus tiesību aktus, kas uzlabos politiskās reklāmas pārredzamību. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas darba kvalitāti dezinformācijas apkarošanas jomā, jo īpaši tās rīcības pakāpenisku pastiprināšanu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK norāda, ka dezinformācijas apkarošanā vienmēr ir jāņem vērā pienākums aizsargāt vārda brīvību. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tāpēc ir uzsākta diskusiju strukturēšana starp visām ieinteresētajām personām, jo īpaši plaši uzrunājot akadēmisko aprindu pārstāvjus. EESK atzīst, ka bija nepieciešams izcelt tiešsaistes reklāmas nozari, un tagad tas ir ņemts vērā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Galvenais EESK iebildums pret rokasgrāmatu par Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi ir saistīts ar to, ka tajā pārāk liela uzmanība ir pievērsta saturam un tā moderācijai, bet nepietiekami ir domāts par dezinformācijas izplatītājiem. Saturs pastāvīgi mainās, izmantotās platformas attīstās, taču galvenie dalībnieki pamatā paliek tie paši un viņu motivācija nemainās. Pieejai ir jābūt vairāk preventīvai, nevis “ārstnieciskai”, Komisijai jāizvēlas strādāt ar cēloņiem, nevis ar sekām. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Aiz atsevišķu ideologu, sektu vai fanātiķu tēla pastāv reāls dezinformācijas bizness, kas nes ārkārtīgi lielu peļņu. Eiropas uzņēmumi, pašiem nezinot, dezinformācijas vietnēs tērē vairāk nekā 400 miljonu EUR (10). Tā kā ir atzīts, ka galvenie dezinformācijas avoti tiecas uz finanšu mērķiem, jo īpaši ar piesaistīšanu, kas ļauj saņemt ievērojamas naudas summas no tiešsaistes reklāmas, taču arī ar īpašiem statusiem, kuri ļauj prasīt publiskos līdzekļus, Komisijai būtu jāatbalsta ekonomisku un finansiālu līdzekļu klāsts, kas ļauj apkarot dezinformāciju jau sākotnēji. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK konstatē, ka daudzas platformas nepietiekami publicē savu dezinformācijas apstrādes metodoloģiju un ka tas kaitē visu ES dalībnieku cīņai pret dezinformāciju. Savukārt EESK atzinīgi vērtē to, ka dažas platformas (YouTube), šķiet, ir nopietni uztvērušas šo problēmu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Galveno platformu (Facebook, Twitter) varai nebūtu jāapslēpj tas, ka visefektīvākā dezinformācija ir koncentrēta plašai sabiedrībai mazāk zināmos rīkos, piemēram, VKontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler. Šīm mazākajām platformām nav tik plaša auditorija, taču tās var vienkāršāk uzrunāt atsevišķas grupas atkarībā no reģiona, vecuma vai jebkāda cita kritērija. Šīm platformām arī nav tādu finanšu līdzekļu, lai spētu cīnīties pret tajās izplatīto dezinformāciju, vai arī tās nav ieinteresētas to darīt, aizbildinoties ar vārda brīvību. Dezinformācija bieži rodas konfidenciālākās platformās, pēc tam strauji sasniedzot plašāku auditoriju (11). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka Eiropas rīcība ir pārāk sadrumstalota un nepietiekami koordinēta. Struktūras, jo īpaši abām galvenajām vienībām – Digitālo mediju novērošanas centram un Eiropas Stratēģiskās komunikācijas grupai –, šķiet pārāk nošķirtas. Pastāvīgas darba grupas, kurā iekļauta Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa (ERGA), izveidei būtu jāveicina apmaiņa. Taču EESK ir bažas, ka tās darbībai vajadzīgie līdzekļi būs pārāk vāji salīdzinājumā ar problēmas apmēru. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ir steidzami nepieciešama labāka sadarbība starp dalībvalstīm. Tajā pašā laikā ES ir jāņem vērā tas, ka mediju brīvība, kas nav nošķirama no vārda brīvības, vairākās dalībvalstīs pašlaik ir apdraudēta. Tas pats attiecas arī uz šo valstu tiesu sistēmām. Tas noteikti nelabvēlīgi ietekmē attiecīgo valstu spējas veiksmīgi sadarboties, piemēram, faktu pārbaudes jomā, ievērojot ES vērtības un, konkrētāk, tiesiskuma principus. Jebkādi centieni apkarot dezinformāciju var arī radīt ļoti nozīmīgas sekas attiecībā uz pamattiesībām, kurām jābūt garantētām un aizstāvētām visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Eiropas Savienībai ir jāiegūst plašāka kompetence, lai varētu efektīvi apkarot jebkādu dezinformāciju, ko sistemātiski izplata naidīgas varas, kuras bieži pakļaujas atsevišķu trešo valstu, tostarp jo īpaši Krievijas, taču arī Ķīnas valdībām. Lai reaģētu uz šo apdraudējumu, ar rīcības kodeksiem nepietiks. Valstu iestādēm ir vajadzīgs lielāks izlūkdienestu atbalsts, un valdības rīkotos gudri, ja dalītos ar zināšanām, vienlaikus ņemot vērā atsevišķu augstāk minēto dalībvalstu problēmas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Šīm darbībām ir jābūt arī pieejamām un saprotamām cilvēkiem ar invaliditāti, tostarp ar sensoro un psihosociālo invaliditāti, un ar garīgās attīstības traucējumiem, jo viņi ir īpaši neaizsargāti pret viltus ziņām. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pilsoniskā sabiedrība šķiet iesaistīta pārāk maz. Galvenie sarunu partneri, kurus Komisija ir minējusi kā spējīgus rīkoties, ir platformas, mediji, pētnieki un faktu pārbaudītāji. Uzņēmumiem, jo īpaši tāpēc, ka dezinformācijas prakses dēļ viņi var zaudēt daudz naudas vai reputāciju, arodbiedrībām un apvienībām ir jāpievērš nozīmīgā loma dezinformācijas apkarošanā. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ievērojams leģitimitātes kapitāls, ko var mobilizēt dezinformācijas apkarošanai. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK konstatē, ka dezinformācijas apkarošana pārsvarā ir vērsta uz saturu angļu valodā. To var izskaidrot galvenokārt ar faktu, ka lielākā daļa platformu ir anglosakšu izcelsmes. Kaut arī minētā problēma skar pārsvarā dažas valstis (Čehijas Republika, Polija, Baltijas valstis), vēlams ir pastiprināt rīcību attiecībā uz saturu citās valodās. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Kopumā EESK iesaka preventīvāku un proaktīvāku rīcību. Tiklīdz tiek konstatēts jauna veida risks, ir apņēmīgi jārīkojas, ņemot vērā to, ka pastāvīgi rodas jauni tīkli (Clubhouse), dezinformācijai tiek izmantoti arvien labāki līdzekļi (deep fakes), dažas lietotnes atrodas uz robežas starp platformu un privāto ziņapmaiņu (Telegram). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Kā savā 2021. gada 3. jūnija ziņojumā ar nožēlu pauda Eiropas Revīzijas palāta, ES līmenī vēl trūkst medijpratības plāna, kas ļautu pilsoniskajai sabiedrībai labāk atšifrēt gan tradicionālajos, gan tiešsaistes medijos izplatīto informāciju. Šis plāns, kas ir dalībvalstu kompetencē, ir jāievieš praksē jau no paša agrīnākā vecuma, lai gados jaunākie iedzīvotāji saņemtajā informācijā spētu jau ļoti ātri atšķirt patieso no nepatiesā. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESK konstatē, ka daudzi mediji, jo īpaši audiovizuālie, savās platformās pārāk bieži uzņem personības, kuras apgalvo, ka tām ir zinātniska kompetence, lai nodrošinātu labāku ticamību savam teiktajam. Īpaši ir ieteicams stingrāk pārbaudīt to personu patieso akadēmisko kompetenci, kuras tiek aicinātas medijos izteikties kā eksperti. |
| --- | --- |

4.16.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kopīgs paziņojums “Ar Covid-19 saistītās dezinformācijas apkarošana, pamatojoties uz faktiem” (JOIN(2020) 8 final).

1

(2)  Paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018) 236 final).

2

(3)  Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai (JOIN(2018) 36 final).

3

(4)  Lai gan tiešsaistes platformu noteikumi var attiekties arī uz saturu, kas ir kaitīgs, bet nav nelikumīgs, ja dezinformācija ietver nelikumīgu saturu (piemēram, naida runu vai teroristisku saturu), ir piemērojami atbilstoši tiesiskās aizsardzības līdzekļi.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/code-practice-disinformation

5

(6)  SWD(2020) 180 final.

6

(7)  COM(2020) 825 final.

7

(8)  Eiropas Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums Nr. 9/2021 “Dezinformācija, kas skar Eiropas Savienību, tiek apkarota, bet nav iegrožota” (OV C 215, 7.6.2021., 6. lpp.).

8

(9)  COM(2020) 825 final. Eiropas Komisija. Priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu, 2020. gada 15. decembris.

9

(10)  Claudia Cohen, Des marques financent, malgré elles, la désinformation, Le Figaro, 2021. gada 5. augusts.

10

Claudia Cohen

Des marques financent, malgré elles, la désinformation

Le Figaro

(11)  Institute for public relations, Combating foreign disinformation on social media, Rand corporation, 2021. gada 28. jūlijs.

11

Institute for public relations

Combating foreign disinformation on social media

Rand corporation

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/77

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2020. gada ziņojums par konkurences politiku””

(COM(2021) 373 final)

(2022/C 152/12)

| Ziņotājs: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Giuseppe GUERINI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 28.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 225/0/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 28.10.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

225/0/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzsver, ka, ņemot vērā straujās sociālās un ekonomiskās pārmaiņas, ko mēs piedzīvojam, ir svarīgi pielāgot un pārveidot ES konkurences politiku. Ir ļoti svarīgi pastāvīgi pielāgot tiesisko regulējumu un izpildes prioritātes tā, lai tās joprojām būtu aktuālas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Komisijas piešķirtajai elastībai valsts atbalsta jomā, Eiropas ekonomika ir spējusi pārvarēt Covid-19 krīzi, paļaujoties uz ievērojamu publisko atbalstu valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka Komisijai ir izdevies rast veiksmīgu kompromisu starp vēl nepieredzētu vajadzību steidzami padarīt elastīgākus noteikumus par valsts atbalstu un vienlaicīgu nepieciešamību nodrošināt minimālo tiesisko regulējumu un Komisijas vispārēju kontroli, lai ierobežotu tādu pārmērīgu nevienlīdzību iekšējā tirgū, kas izriet no dalībvalstu atšķirīgajām iespējām finansiāli iejaukties, lai atbalstītu savu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Attiecībā uz pretmonopola noteikumu (LESD 101. pants) saistību ar pandēmijas krīzi EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ātri pieņēmusi paziņojumu, kura mērķis ir veicināt uzņēmumu sadarbības projektus, lai pandēmijas laikā mazinātu pirmās nepieciešamības preču un pamatpakalpojumu pieejamības trūkumu. Tas bija piemērs tam, ka Komisijas pamatnostādnes par horizontālās sadarbības nolīgumiem tika ātri un lietderīgi pielāgotas 2020. gada īpašajiem sociālajiem, ekonomiskajiem un veselības aizsardzības apstākļiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka Eiropas Konkurences tīkls (EKT), ar kura starpniecību tiek koordinēta valstu konkurences iestāžu un COMP ĢD darbība, bija spējīgs paust kopēju nostāju par konkurences noteikumu piemērošanu Covid-19 izraisītās veselības krīzes laikā, lai nepieļautu iespējamu oportūnistisku rīcību un izmantošanu, kas krīzes laikā ir īpaši kaitīga. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka Komisijas tiesību aktu priekšlikumi par konkurenci digitālajos tirgos ir ļoti noderīgi, lai panāktu saskaņotus noteikumus, kas spēj vairot iedzīvotāju, patērētāju un MVU (it īpaši mikrouzņēmumu) uzticēšanos tam, ka tiks pienācīgi aizsargāta tirgus konkurences struktūra, no vienas puses, un nodrošināta personas datu aizsardzība, no otras puses. Patiesībā dati un to izmantošana ir jāsaprot gan kā ar indivīdu un viņu brīvību aizsardzību saistīti elementi, gan arī kā stratēģiski ļoti svarīgi konkurences faktori. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija vēlas precizēt, vai konkurences noteikumi ir piemērojami kolektīvajām sarunām, ko veic digitālās ekonomikas un digitālo platformu pakalpojumu sniedzēji, kuri ne vienmēr ietilpst tradicionālajās darba tiesībās noteiktajās nodarbinātības kategorijās. Šis precizējums ir nepieciešams, lai novērstu, ka konkurences tiesību piemērošana varētu negatīvi ietekmēt pakalpojumu sniedzējus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Atsaucoties uz Eiropas Savienības Tiesas spriedumu Tercas lietā, EESK norāda, ka garantiju shēmas privāti finansētām bankām, kuras nav pakļautas valsts dominējošai ietekmei, ir jāuzskata par tādām, uz ko ES valsts atbalsta noteikumi neattiecas, jo tās nav uzskatāmas par valsts iejaukšanos ekonomikā, bet gan ir privāta kredītiestāžu savstarpējas solidaritātes sistēma, kuras ietvaros izmanto pašu resursus, nevis valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK cer, ka konkurences politiku Komisija saskaņos ar citām Eiropas uzņēmumiem stratēģiski svarīgām politikas jomām, piemēram, starptautiskās tirdzniecības politiku. Tas būtu pozitīvs pavērsiens, jo trešo valstu uzņēmumi salīdzinājumā ar Eiropas uzņēmumiem bieži gūst konkurences priekšrocības, kas izriet no netaisnīgām valsts subsīdijām un tā, ka ir pieņemti ražošanas modeļi, kas nav saderīgi ar ES līgumos un tiesību aktos noteiktajām vērtībām un principiem. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas Komisijas 50. ikgadējais ziņojums par konkurences politiku attiecas uz 2020. gadu, un tajā liela uzmanība pievērsta iniciatīvām, kas īstenotas, lai apturētu Covid-19 izraisītas globālās pandēmijas sociālo un ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šis ir pirmais ziņojums par konkurences politiku pēc Eiropas Parlamenta jaunā sasaukuma un Brexit procesa pabeigšanas, kā arī pirmais ziņojums, ko publicējusi Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas (Ursula von der Leyen) vadītā Komisija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Gadu gaitā ES konkurences noteikumu piemērošana ir devusi izšķirošu ieguldījumu ES dibināšanas līgumos paredzētās sociālās tirgus ekonomikas veidošanā, apvienojot Eiropas vērtības – izaugsmi un konkurētspēju – ar tādām vienlīdz svarīgām vērtībām kā taisnīgums un solidaritāte vienotā tirgū, kas ir gan konkurētspējīgs, gan iekļaujošs. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pēdējo gadu straujās un negaidītās pārmaiņas veselības, sociālajā, tehnoloģiju un ekonomikas jomā liecina par to, cik svarīgi ir izveidot tādu konkurences politiku, ko ir iespējams pastāvīgi atjaunināt un attīstīt atbilstīgi notiekošajām pārmaiņām, pielāgojot tiesisko regulējumu un izpildes prioritātes tā, lai tās joprojām būtu aktuālas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2020. gadā tika piedzīvota viena no smagākajām globālajām krīzēm vēsturē, un pašreiz varam novērot, ka, arī pateicoties ES iejaukšanās pasākumiem un tās spējai reaģēt, Eiropas uzņēmumi un iedzīvotāji ir spējuši pārvarēt vēl nepieredzētu krīzi, izmantojot būtisku publisko atbalstu valsts līmenī un pateicoties Komisijas piešķirtajam elastīgumam valsts atbalsta jomā. Tādējādi konkurences politika pierādīja būtisku spēju pielāgoties negaidītiem un ārkārtējiem apstākļiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES ir spējusi ieviest arī atbilstīgu resursu plānu, lai, resursu piešķiršanu valstīm apvienojot ar rūpīgu uzraudzību, kuras mērķis ir novērst pārmērīgus tirgus izkropļojumus un nelabvēlīgu ietekmi uz ekonomisko scenāriju, valstu ekonomiku virzītu uz stabilu un funkcionālu atveseļošanos nolūkā atjaunot uzticību tirgiem. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai nodrošinātu, ka konkurences politika arī turpmāk ir efektīva un atbilst mainīgajai sociālekonomiskajai situācijai, EESK atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumā uzsvērto pretmonopola tiesību noteikumu piemērošanu privāttiesību jomā pēc tam, kad 2014. gadā tika pieņemta attiecīgā direktīva. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK atbalsta arī to, ka Komisija pašreiz izvērtē, vai saistībā ar pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi būtu jāpielāgo valsts atbalsta noteikumi, it īpaši attiecībā uz veselības un sociālajiem pakalpojumiem, kas ir ļoti svarīgi sociālajai kohēzijai teritoriālajā aspektā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK cer, ka konkurences politiku un valsts atbalsta noteikumu izpildi Komisija saskaņos ar citām politikas jomām, kas ietekmē Eiropas uzņēmumus, – piemēram, ar starptautiskās tirdzniecības politiku. Tas varētu būt īpaši noderīgi, ņemot vērā, ka trešo valstu uzņēmumi salīdzinājumā ar Eiropas uzņēmumiem bieži gūst konkurences priekšrocības, kas rodas netaisnīgu valsts subsīdiju un tādu ražošanas modeļu dēļ, kas nav saderīgi ar Līgumos noteiktajām Eiropas vērtībām un ilgtspējas principiem. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkurences politika un pandēmijas izraisītā krīze

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodrošināto elastīgumu attiecībā uz valsts atbalsta noteikumiem pēc Covid-19 ārkārtas situācijas un to, ka ir apstiprināts pagaidu regulējums (2020. gada marts), kas līdz 2021. gada janvārim ir atjaunināts piecas reizes, ņemot vērā pandēmijas izraisītās krīzes attīstību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija pirmām kārtām ir precizējusi, kādus pasākumus var veikt bez iepriekšēja paziņojuma, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem, un vienlaikus ieviesusi pagaidu un elastīgu tiesisko regulējumu, kas ir ļāvis vienkāršotas procedūras ietvaros piešķirt līdz šim nepieredzētu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Saskaņā ar šo tiesisko regulējumu Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts (COMP ĢD) ļoti īsā laikā apstiprināja ievērojamu skaitu valsts atbalsta shēmu, kas bija nepieciešamas pandēmijas izraisītās ārkārtas situācijas dēļ, un tādējādi apliecināja apbrīnojamu darbības spēju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka Komisijai ir izdevies rast veiksmīgu kompromisu starp vēl nepieredzētu vajadzību steidzami padarīt elastīgākus noteikumus par valsts atbalstu un vienlaikus nepieciešamību nodrošināt minimālo tiesisko regulējumu un Komisijas vispārēju kontroli, lai ierobežotu tādu pārmērīgu nevienlīdzību iekšējā tirgū, kas izriet no dalībvalstu atšķirīgajām iespējām finansiāli iejaukties, lai atbalstītu savu ekonomiku. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Uzņēmumiem paredzētie dažādiem atbalsta pasākumi, ko regulē pagaidu shēma, – tostarp arī tiešais atbalsts, valsts garantijas banku aizdevumiem, subsidēti aizdevumi un kapitālieguldījumi uzņēmumos – un būtiskais atļautais atbalsta maksimālais apjoms, it īpaši pēc pēdējās korekcijas, ko Komisija veica 2021. gada janvārī, ir izrādījušies piemēroti krīzes pārvarēšanai un ir uzrādījuši būtiskas kvalitatīvas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo pagaidu shēmu, kura tika pieņemta pēc 2008. gada finanšu krīzes. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Runājot par saistību starp valsts iejaukšanos ekonomikā un valsts atbalsta noteikumiem, EESK uzsver, ka konkurences noteikumiem varētu būt liela nozīme, lai nodrošinātu, ka nacionālie atveseļošanas un noturības plāni, kas dalībvalstīm būs jāīsteno, izmantojot tām pieejamos ES līdzekļus, tiek pienācīgi īstenoti un nerada izkropļojumus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Attiecībā uz LESD 101. pantā paredzēto pretmonopola noteikumu saistību ar pandēmijas krīzi EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ātri pieņēmusi paziņojumu, kura mērķis ir veicināt uzņēmumu sadarbības projektus, lai, tradicionālās pamatnostādnes par horizontālās sadarbības nolīgumiem pielāgojot 2020. gada īpašajiem sociālajiem, ekonomiskajiem un veselības aizsardzības apstākļiem, pandēmijas laikā mazinātu pirmās nepieciešamības preču un pamatpakalpojumu pieejamības trūkumu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vienlaikus par īpaši lietderīgām EESK uzskata 2020. gada aprīlī Komisijas apstiprinātās īstenošanas regulas, kuru mērķis ir uz laiku padarīt elastīgāku konkurences noteikumu piemērošanu lauksaimniecības nozarēs, kuras visvairāk skārusi Covid-19 pandēmija. Šie noteikumi ļāva lauksaimniekiem un starpnozaru organizācijām veikt pagaidu kolektīvas darbības konkrētu lauksaimniecības nozaru stabilizēšanai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | 2020. gada ziņojumā par konkurences politiku ir izklāstītas arī darbības, kas veiktas apvienošanās kontroles jomā, – tika paziņots par 361 darījumu un pieņemti 352 lēmumi, kuru dēļ 18 gadījumos tika veikta padziļināta izmeklēšana. Tas nozīmē, ka 76 % no visiem 2020. gadā paziņotajiem darījumiem ir veikti, izmantojot vienkāršoto “1. posma” procedūru, un tas liecina par procesuālo noteikumu efektīvu darbību, un tas ir īpaši noderīgi, ņemot vērā pasaules mērogā notiekošo apvienošanās un pārņemšanas darbību atsākšanos, ko veicina pašreiz novērojamais augstais likviditātes līmenis. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, ka Eiropas Konkurences tīkls (EKT), ar kura starpniecību tiek koordinēta valstu konkurences iestāžu un COMP ĢD darbība, bija spējīgs paust stingru kopēju nostāju par konkurences noteikumu piemērošanu Covid-19 izraisītās veselības krīzes laikā, lai nepieļautu iespējamu oportūnistisku rīcību un izmantošanu, kas krīzes laikā ir īpaši nosodāma un kaitīga. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Digitālā pārkārtošanās un konkurence

| 4.1. | Digitālā pārkārtošanās un jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju ekonomikas attīstība rada vēl nebijušus un nozīmīgus konkurences jautājumus. Tāpēc EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas iestādes šajā saistībā reaģētu ar atbilstošu regulējumu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK jau ir paudusi savu viedokli par trim galvenajiem Komisijas pieņemtajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kuros ierosināti regulatīvie pasākumi digitālās ekonomikas kontekstā: par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par godīgiem un konkurētspējīgiem tirgiem digitālajā jomā (Digitālo tirgu tiesību akts) (1); par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) (2); un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (3). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Visos trīs EESK atzinumos par šiem jautājumiem kopsaucējs ir tas, ka Eiropas Savienībai ir jāizstrādā saskaņoti noteikumi, kas spēj vairot iedzīvotāju, patērētāju un MVU (it īpaši mikrouzņēmumu) uzticēšanos tam, ka tiks pienācīgi aizsargāta tirgus konkurences struktūra, no vienas puses, un nodrošināta personas datu aizsardzība, no otras puses. Patiesībā dati un to izmantošana ir jāsaprot divējādi, t. i., uz tiem ir jāattiecina indivīdu un viņu brīvību aizsardzība, taču tie ir arī stratēģiski ļoti svarīgi konkurences faktori. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | No šāda viedokļa raugoties, pienācīgi konkurētspējīgi un efektīvi konkurējoši tirgi ir ļoti svarīgi, lai nepieļautu tirgus ietekmes ļaunprātīgu izmantošanu, ko veic digitālās platformas, kuras darbojas kā “vārtsargi”, nolūkā nodrošināt jaunu un nākotnes digitālo uzņēmumu attīstību, kas nāktu par labu inovācijai, izaugsmei un galu galā patērētāju labklājībai. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka Komisijas 2020. gadā iesniegtie tiesību aktu priekšlikumi ir piemērots sākumpunkts, lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas gadu gaitā būs jāpilnveido, pastāvīgi atjauninot nozaru regulējumu un konkurences noteikumus, lai atspoguļotu tirgus struktūru, kas pakāpeniski veidojas digitālās ekonomikas attīstības gaitā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Šajā ziņā ir būtiski, lai dažādiem digitālajos tirgos aktīvajiem operatoriem tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi attiecībā uz piekļuvi un konkurētspēju, gan lai nodrošinātu labāku vienotā tirgus darbību, gan lai patērētāju un Eiropas uzņēmumu aizsardzības nolūkā novērstu konkurences izkropļojumus, vienlaikus pienācīgi un vairāk ņemot vērā digitālai ekonomikai piemērojamā tiesiskā regulējuma sociālo ietekmi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ņemot to vērā, EESK īpaši atzinīgi vērtē Komisijas ziņojuma daļu, kurā noteikts, ka “ES ir izveidota uz sociālās tirgus ekonomikas pamata, un tās galvenais pīlārs ir ES konkurences politika. Gan iedzīvotāji, gan uzņēmumi veiksmīgi attīstās, ja ekonomika darbojas to labā”. EESK pauž cerību, ka šis princips tiks analītiski un vērtējoši izvērsts arī konkurences politikas īstenošanā. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Konkurence un koplīgumu slēgšana

| 5.1. | Digitālās ekonomikas un digitālo platformu attīstība būtiski ietekmē ne tikai tirgu struktūru, bet arī darba apstākļus un metodes, radot jaunas nodarbinātības un attīstības iespējas. Tomēr vienlaikus, kā zināms, ir arī iespējamas problēmas, kas saistītas ar tādu pakalpojumu sniedzēju darba apstākļiem, kuri varētu gūt labumu no iespējas organizēties un darboties kolektīvi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija vēlas manāmi precizēt, vai konkurences noteikumi ir piemērojami kolektīvajām sarunām, ko veic digitālās ekonomikas un digitālo platformu pakalpojumu sniedzēji, kuri ne vienmēr ietilpst tradicionālajās darba tiesībās noteiktajās nodarbinātības kategorijās. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Lai gan Tiesas judikatūrā jau sen ir noskaidrots, ka konkurences noteikumi nav piemērojami darba ņēmēju un uzņēmumu koplīgumu slēgšanas sarunām, joprojām ir vairākas neskaidrības par to, vai un cik lielā mērā konkurences noteikumi ir piemērojami koplīgumu slēgšanas sarunām, kas attiecas uz pašnodarbinātiem pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tāpēc ir lietderīgi panākt lielāku juridisko noteiktību un paredzamību šajā jomā, lai novērstu regulējuma nenoteiktību, kas varētu radīt neefektivitāti un atbilstības nodrošināšanas izmaksas, un vienlaikus jāņem vērā pakalpojumu sniedzēju interese efektīvi organizēties, lai iegūtu labākus nosacījumus un aizsargātāku vidi savas darbības veikšanai. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Konkurence un mērķi klimata un vides jomā

| 6.1. | ES klimata pārmaiņu mazināšanas programmu, kas ir vērienīga, un Eiropas zaļā kursa veicināto stratēģisko programmu, visticamāk, būs grūti īstenot, ja netiks atbilstoši pielāgota konkurences politika un it īpaši – noteikumi par valsts atbalstu, veicināšanas programmām un finansējumu, kurš paredzēts zaļajai inovācijai. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tāpēc konkurences politika var aktīvi palīdzēt sasniegt ES mērķus klimata un vides jomā. Komisijas ziņojumā izklāstīti vairāki pasākumi (it īpaši saistībā ar valsts atbalsta kontroli), ar kuru palīdzību Komisija ir novērtējusi un atļāvusi valsts pasākumus, lai veicinātu aprites ekonomiku, atjaunojamo energoresursu enerģiju un energoefektivitāti – to visu EESK atzinīgi vērtē un atbalsta. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tāpēc EESK atbalsta šādu pieeju, taču vienlaikus, izvērtējot dažādus pasākumus, iesaka ņemt vērā arī to sociālo ietekmi. Daudzos gadījumos ieguldījumi aprites ekonomikā un atjaunojamajos energoresursos ir iespēja radīt jaunas darbvietas, piemēram, izmantojot instrumentus, kas iekļauj vājākās un neaizsargātākās iedzīvotāju grupas. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Saistībā ar atjaunojamo energoresursu tematu mēs vēlētos pievērst uzmanību nozīmei, kāda šajā nozarē ir enerģijas kopienām un atjaunojamo energoresursu enerģijas kopienām, ko veicina Eiropas direktīvas un kuras, veidojot horizontālus tīklus, bieži vien kooperatīvu veidā, veicina iedzīvotāju tiešu līdzdalību enerģijas, tostarp atjaunojamo energoresursu enerģijas, ražošanā un koplietošanā. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK uzskata, ka šo dalībnieku iesaistīšana ir lietderīga, lai paplašinātu to dalībnieku loku, kuriem ir piekļuve enerģijas tirgiem, un tai ir divējāda funkcija – nodrošināt darījumdarbības plurālismu un palielināt konkurenci enerģijas un atjaunojamo energoresursu tirgos. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Konkurence un banku nozare

| 7.1. | 2020. gada ziņojumā par konkurenci norādīts, ka netika sniegts jauns valstu atbalsts bankām un finanšu iestādēm. Komisija arī norāda, ka tā ir pagarinājusi dažas pašreizējās valsts atbalsta shēmas, uz kuru pamata dalībvalstis vajadzības gadījumā var iejaukties, lai palīdzētu sekmīgi atrisināt mazo kredītiestāžu problēmas vai krīzes situācijas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESK atgādina, ka vietējām un reģionālajām bankām ir liela nozīme, jo tās nodrošina pienācīgu darījumdarbības daudzveidību banku nozarē un ir tirgus dalībnieki, kas atrodas tuvu mājsaimniecībām un uzņēmumiem perifērajos reģionos, un atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apstiprinājusi noteikumu darbības pagarināšanu, kas būtu nepieciešama, lai jebkāda lieluma bankai palīdzētu pienācīgi izstāties no tirgus, tādējādi aizsargājot noguldītājus un saglabājot uzticēšanos ekonomikas un finanšu sistēmai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Atsaucoties uz Tercas lietā pieņemto ES Tiesas spriedumu, kurš apstiprina pirmās instances spriedumu ar līdzīgiem secinājumiem, EESK atgādina, ka garantiju shēmas privāti finansētām bankām, kas nav pakļautas valsts dominējošai ietekmei, ir jāuzskata par tādām, uz ko ES valsts atbalsta noteikumi neattiecas. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Šādas garantiju shēmas nav valsts iejaukšanās ekonomikā, bet gan privāta kredītiestāžu savstarpējas solidaritātes un pašorganizācijas sistēma, kuras ietvaros izmanto pašu resursus un kuras mērķis ir aizsargāt kontu turētāju un noguldītāju uzticību banku sistēmai pat īpašu krīžu gadījumā. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Konkurence un nodokļu režīmi

| 8.1. | Tas, kā ir beigušies dažādie juridiskie strīdi, kuru dēļ Eiropas Komisija vērsās ES Tiesā saistībā ar selektīviem nodokļu atvieglojumiem un valstu nodokļu nolēmumiem, kas sākotnēji tika uzskatīti par neatbilstošiem LESD 107. pantam, liecina par pamatotu Komisijas vēlmi nodrošināt patiesi saskaņotus nodokļu noteikumus Eiropā, šim nolūkam izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp valsts atbalsta pamatnostādņu īstenošanas lēmumus. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Tomēr šo Eiropas tiesās pieņemto nolēmumu neviennozīmīgie rezultāti liecina par nepieciešamību uzlabot nodokļu noteikumu efektivitāti un saskaņotību Eiropā, īstenojot īpašo rīcības plānu, ko Komisija šajā jomā apstiprinājusi 2021. gada sākumā, un pēc tam pieņemot atbilstošas nodokļu likumdošanas iniciatīvas, lai aizsargātu iekšējo tirgu un tā konsolidāciju. |
| --- | --- |

8.2.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 64. lpp.

1

(2)  OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.

2

(3)  OV C 286, 16.7.2021., 38. lpp.

3

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/82

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū”

(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD))

(2022/C 152/13)

| Ziņotājs: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Christophe LEFÈVRE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 30.9.2021.
  Eiropas Parlaments, 4.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 231/0/6 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 30.9.2021.

Eiropas Parlaments, 4.10.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

231/0/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir iepazinusies ar Komisijas priekšlikumu paātrināti panākt standarta USB-C ieviešanu, kas būtu loģiski pamatots vienots mobilo tālruņu un tamlīdzīgu ierīču lādētāju spraudenis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 2009. gada un 2014. gada brīvprātīgās iniciatīvas tikai daļēji atbilst Eiropas Savienības politikas mērķim samazināt elektroniskos atkritumus (e-atkritumus), patērētājiem uzlabot lietošanas ērtumu un novērst uzlādes ierīču tirgus sadrumstalotību. Tiek lēsts, ka 2018. gadā atkritumos ir izmests 11 000 tonnas lādētāju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | 2020. gada janvārī Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju (1), kuras prasība ir izstrādāt saistošākus tiesību aktus, un EESK tam pilnībā piekrīt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK bez iebildumiem atbalsta Eiropas Komisijas direktīvas projektu, kuru ar šādu mērķi ir pieprasījis Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK vēlas iet vēl tālāk par Eiropas Komisijas projektu un iesaka šo mobilo tālruņu un līdzīgu ierīču lādētājiem paredzēto prasību attiecināt uz visām radioiekārtām, elektroniskajām, satīklotajām un uzlādējamajām iekārtām, arī klēpjdatoru lādētājiem – ir iecerēts, ka tā vietā, lai mobilo iekārtu lādētu ar 2,1 W lielu jaudu, to varēs uzlādēt arī ar datoram paredzētu- tipa lādētāju ar 65 W jaudu, jo tādējādi pārvietojoties vairs nebūtu nepieciešams nēsāt līdzi vairākus atšķirīgus lādētājus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK ir konstatējusi, ka arvien biežāk lietotājiem mobilo iekārtu uzlādēšanai autobusos, lidmašīnās, tirdzniecības centros, konferenču telpās un citās sabiedriskās vietās ir pieejama iespēja izmantot USB pieslēgvietas ar nelielu jaudu (2,1 W), un dažreiz arī tiek piedāvāti tam nepieciešamie vadi. Dažkārt to jauda nav pietiekama, lai uzlādētu atsevišķas ierīces, lai gan direktīvā tās ir iekļautas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai veicinātu ātru uzlādēšanu un USB-C vadu aizdošanu lietotāju vidū īsos maršrutos vai uz neilgu laiku, EESK ierosina šīs pieslēgvietas turpmāk aprīkot ar ātrās uzlādes lādētājiem. Tas atbilstu Eiropas Komisijas aptaujās paustajām vēlmēm. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK konstatē, ka akumulatoru dzīves ilgums salīdzinājumā ar pašu ierīci var būt īsāks. Komiteja iesaka tuvināt datoros, planšetdatoros vai mobilajos tālruņos izmantojamo bateriju standartus, lai tās būtu iespējams nomainīt un tajos gadījumos, kad baterijai priekšlaicīgi radušās darbības problēmas, nebūtu jāpērk jauna visa ierīce. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK vēlas uzsvērt elektronisko ierīču ražotāju atbildību ilgtspējīgas attīstības jomā un viņus aicināt rūpēties, lai bateriju nomaiņas izmaksas būtu nelielas un lai fakts, ka tehniski to ir iespējams izdarīt, mazinātu vajadzību aizstāt visu elektronisko ierīci tajos gadījumos, kad nepieciešama tikai baterijas nomaiņa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina Komisiju ražotājiem ieteikt, lai viņi, izmainot attiecīgā zīmola lādētāja izmantošanai nepieciešamo jaudu vai strāvas stiprumu, nemēģina apiet tiesību aktus un padarīt neiespējamu direktīvas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK iesaka, lai Komisija un Eiropas Parlaments, sākot no likumdošanas procesa beigu posma, informē patērētājus, šajā nolūkā nodrošinot liela mēroga informatīvu kampaņu plašai sabiedrībai, un mudina turpmāk iegādāties tikai ierīces, kas aprīkotas ar USB-C uzlādes saskarnēm. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Kopš 2009. gada Komisija cenšas ierobežot mobilo tālruņu un tamlīdzīgu ierīču uzlādes saskarņu tirgus sadrumstalotību. Tomēr iniciatīvu rezultātā izveidotas tikai brīvprātīgas shēmas (2), kas nav juridiski saistošas un nenodrošina konsekventu un vienādu piemērošanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nesenās brīvprātīgās iniciatīvas nepilnīgi atbilst Savienības politikas mērķiem, kas vērsti uz elektronisko atkritumu (e-atkritumu) samazināšanu, ērtību nodrošināšanu patērētājiem un uzlādes ierīču tirgus sadrumstalotības novēršanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tā kā šajā jomā nav veikta saskaņošana, var veidoties būtiskas atšķirības starp dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu noteikumiem vai praksi, kas attiecas uz mobilo tālruņu un tamlīdzīgu radioiekārtu kategoriju vai klašu sadarbspēju ar lādēšanas ierīcēm un uz radioiekārtu piedāvājumu bez uzlādes ierīces. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tāpēc ir vajadzīga Savienības rīcība, lai veicinātu vienotu sadarbspējas līmeni un galalietotājiem būtu pieejama informācija par radioiekārtu uzlādes parametriem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eiropas Parlaments 2020. gada janvārī pieņēma rezolūciju (3), kurā ietverts aicinājums steidzami noteikt vienota mobilo tālruņu lādētāja standartu, lai izvairītos no palielinātas iekšējā tirgus sadrumstalotības. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tiek lēsts, ka mobilo tālruņu lādētāji 2018. gadā radījuši ap 11 000 tonnu e-atkritumu un ar tiem saistītā aprites cikla emisija bijusi ap 600 kt CO2. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Savienība ir apņēmusies veicināt resursu efektīvāku izmantošanu, pārejot uz tīru aprites ekonomiku, ieviešot tādas iniciatīvas kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/19/ES (4) un nesen pieņemot Eiropas zaļo kursu. Direktīvas mērķis ir samazināt e-atkritumus, ko rada radioiekārtu pārdošana, un ierobežot izejvielu ieguvi un CO2 emisijas, kas saistītas ar lādētāju ražošanu, transportēšanu un likvidēšanu, ar to veicinot aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Priekšlikumā ir paredzēts, ka Direktīvā 2014/53/ES (5) tikts noteiktas prasības par uzlādes sakaru protokoliem, dažu radioiekārtu kategoriju vai klašu uzlādes saskarni (t. i., uzlādes ligzdu), kā arī norādīta informācija, kas par minēto radioiekārtu kategoriju vai klašu uzlādes parametriem ir sniedzama galalietotājiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Priekšlikumā paredzēts, ka mobilajiem tālruņiem un tamlīdzīgām radioierīcēm (planšetdatoriem, digitālajiem fotoaparātiem, austiņām un austiņām ar mikrofonu, rokas videospēļu konsolēm un pārnēsājamiem skaļruņiem), ja tās iespējams uzlādēt caur vadu, jābūt apgādātām ar USB-C ligzdu un, ja tām arī nepieciešama uzlāde ar spriegumu, kas lielāks par 5 V, vai strāvas stiprumu, kas lielāks par 3 A, vai jaudu, kas lielāka par 15 W, tām jāizmanto USB elektropiegādes uzlādes sakaru protokols. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nākotnē Komisija varētu pieņemt deleģētos tiesību aktus, lai būtu iespējams izmantot ne tikai uzlādi caur vadu, bet arī citus uzlādes tehnoloģiju veidus. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK konstatē, ka jau 12 mēnešus Komisija cenšas panākt, lai tiktu vienādoti tālruņu lādētāju standarti un tie atbilstu ilgtspējas prasībām, un tādējādi samazinātos grūti reciklējamu atkritumu daudzums. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK konstatē, ka universāla lādētāja neesamība ir cēlonis tam, ka sistemātiski kopā ar katru tālruni tiek pārdots lādētājs un uzlādes/datu pārraides vads, lai gan patērētājs būtu varējis vēlēties iegādāties tikai ierīci bez tiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas direktīvas projektu, kuru ar šādu mērķi ir pieprasījis Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nav šaubu, ka lādētāju tirdzniecība ražotājiem, īpaši mobilo tālruņu ražotājiem, rada būtisku daļu ienākumu – būs jāseko līdzi, lai šie ražotāji, cenzdamies sistemātiski pārdot sava zīmola lādētāja modeli un arī datu pārraides vadu, kurš varētu būt universāls, regulāri nemainītu elektronikas standartus (sprieguma, nepieciešamās jaudas līmeni u. c.). Tas ir vajadzīgs, lai būtu iespējams turpināt jau nopirktā lādētāja izmantošanu. Bez tā ir praktiski neiespējami samazināt e-atkritumu daudzumu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK iesaka, lai Komisija un Eiropas Parlaments, sākot no likumdošanas procesa beigu posma, informē patērētājus, šajā nolūkā nodrošinot liela mēroga informatīvu kampaņu plašai sabiedrībai, un viņus mudina turpmāk iegādāties tikai ierīces, kas aprīkotas ar USB-C uzlādes saskarnēm. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK skatījumā būtu vēlams, lai rūpniecība varētu veicināt mobilo tālruņu ļoti ātru uzlādi ar spēcīgu lādētāju palīdzību, kādi ir parastie USB-C tipa klēpjdatoru lādētāji, kuru jauda ir nevis 2,1 W, bet 65 W. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK konstatē, ka arvien biežāk lietotājiem mobilo iekārtu uzlādēšanai autobusos, lidmašīnās, tirdzniecības centros, konferenču telpās un citās sabiedriskās vietās ir pieejama iespēja izmantot USB pieslēgvietas un dažreiz arī piedāvāti tam nepieciešamie vadi. Tās parasti ir pieslēgvietas ar mazu jaudu (2,1 W), kas jau ir nepietiekama atsevišķām direktīvā ietvertajām ierīcēm. Lai veicinātu ātru uzlādēšanu un USB-C vadu aizdošanu lietotāju vidū īsos maršrutos vai uz neilgu laiku, EESK ierosina šīs pieslēgvietas turpmāk aprīkot ar ātrās uzlādes lādētājiem. Tas atbilstu Eiropas Komisijas aptaujās paustajām vēlmēm. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tāpēc EESK iesaka šo prasību pāriet uz vienotu USB-C tipa mobilo tālruņu lādētāju attiecināt arī uz datoriem, lai gan uzlādes līmenis un jauda būtu elektroniski jāpielāgo. Gan ekonoloģisku (ekonomisku un ekoloģisku) apsvērumu dēļ, gan tādēļ, lai cilvēkiem pārvietošanās gadījumā nebūtu jānēsā līdzi vairāki lādētāji, direktīvā paredzētā prasība būtu jāattiecina arī uz klēpjdatoriem, ja vien nepastāv tehnoloģiski šķēršļi, kas tādā gadījumā ir jāpamato. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK konstatē, ka akumulatoru dzīves ilgums salīdzinājumā ar pašu ierīci var būt īsāks. Komiteja iesaka tuvināt datoros, planšetdatoros vai mobilajos tālruņos izmantojamo bateriju standartus, lai tās būtu iespējams ērti un lēti nomainīt un tajos gadījumos, kad baterijai priekšlaicīgi radušās darbības problēmas, nebūtu jāpērk jauna visa ierīce. EESK vēlas uzsvērt elektronisko ierīču ražotāju atbildību par vides un ilgtspējīgas attīstības aspektiem. |
| --- | --- |

4.4.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 30. janvāra rezolūcija par kopēju lādētāju mobilajām radioiekārtām (2019/2983(RSP)) (OV C 331, 17.8.2021., 2. lpp.).

1

(2)  https://ec.europa.eu/docsroom/documents/2417/attachments/1/translations

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 30. janvāra rezolūcija par kopēju lādētāju mobilajām radioiekārtām (2019/2983(RSP)) (OV C 331, 17.8.2021., 2. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/19/ES (2012. gada 4. jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 197, 24.7.2012, 38. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

5

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/85

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un prasību atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746”

(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD))

(2022/C 152/14)

| Ziņotājs: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Christophe LEFÈVRE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 18.10.2021.
  Padome, 22.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants un 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 206/0/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 18.10.2021.

Padome, 22.10.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants un 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

206/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK), ņemot vērā SARS-CoV-2 (Covid-19) pandēmijas radītos ārkārtējos apstākļus un tās ietekmi uz dažādām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/746 (1) darbības jomām, atbalsta Komisijas priekšlikumu, kas Komitejas skatījumā ir piemērots pasākums un ir vajadzīgs, lai nodrošinātu augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un šīs nozares ekonomiskās intereses. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzsver, ka veselība ir Eiropas iedzīvotāju prioritāte, un atkārtoti apliecina, ka in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm ir izšķiroša nozīme slimību profilaksē, diagnostikā un ārstēšanā (2). Tās ir būtiski svarīgas mūsu veselībai, kā arī to cilvēku, kuriem jāsadzīvo ar slimībām un invaliditāti, dzīves kvalitātei, it īpaši globālas pandēmijas laikā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ir gandarīta, ka Parlaments un Veselības ministru padome (EPSCO) 2021. gada 15. jūnijā izteica bažas par kritisko situāciju un aicināja Komisiju nekavējoties iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kas atvieglotu pāreju uz jauno tiesisko regulējumu un nodrošinātu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču pieejamību ES tirgū. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai iedzīvotāji būtu pārliecināti par šo testu uzticamību. Ir būtiski jāsamazina gan “šķietami pozitīvu”, gan “šķietami negatīvu” rezultātu skaits. Pašlaik saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/79/EK (3) paziņoto struktūru kontrole tiek veikta tikai 8 % no visām tirgū pieejamajām in vitro diagnostikas ierīcēm, bet izskatāmajā priekšlikumā regulai izvirzītais mērķis ir 80 %. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tāpēc EESK pilnībā atbalsta in vitro diagnostikas ierīču sertifikācijas spēju strauju palielināšanu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK iesaka pozitīva testa rezultāta gadījumā paredzēt īpašu medicīnisko palīdzību, it sevišķi tad, ja šādas ierīces varētu būt brīvi pieejamas tirdzniecībā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK norāda, ka piemērošanas sākuma datuma pārcelšana par vienu gadu neatrisinās problēmas, kas saistītas ar Regulas (ES) 2017/746 īstenošanu, un ka ir jādod iespēja pakāpeniski ieviest jaunās regulas prasības ilgākā laikposmā, vienlaikus prioritāru uzmanību pievēršot augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm. To var panākt, grozot regulas 110. pantu par pārejas noteikumiem un esošajām augstākas riska klases ierīcēm nosakot īsāku pārejas periodu nekā zemākas riska klases ierīcēm. Tajā pašā laikā pašreizējais pārejas periods ierīcēm, uz kurām attiecas paziņoto struktūru sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK, būtu jāpagarina par vienu gadu – līdz 2025. gada 26. maijam. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tādēļ EESK atbalsta šādus Komisijas priekšlikumus:






  — | pagarināt pārejas periodu ierīcēm, uz kurām attiecas sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

pagarināt pārejas periodu ierīcēm, uz kurām attiecas sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK,

| — | ieviest pielāgotus pārejas periodus ierīcēm, kurām pirmo reizi paredzēta atbilstības novērtēšana, kurā iesaistītas paziņotās iestādes, |
| --- | --- |

—

ieviest pielāgotus pārejas periodus ierīcēm, kurām pirmo reizi paredzēta atbilstības novērtēšana, kurā iesaistītas paziņotās iestādes,

| — | ieviest pārejas periodu prasībām attiecībā uz ierīcēm, ko ražo un izmanto vienā un tajā pašā veselības iestādē. |
| --- | --- |

—

ieviest pārejas periodu prasībām attiecībā uz ierīcēm, ko ražo un izmanto vienā un tajā pašā veselības iestādē.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Direktīvu 98/79/EK (4) par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm no 2022. gada 26. maija aizstās ar Regulu (ES) 2017/746 (5), ar ko nosaka jaunu tiesisko regulējumu šādām ierīcēm (HIV testiem, grūtniecības testiem vai SARS-CoV-2 testiem) (6). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jaunās regulas mērķis ir nodrošināt raitu iekšējā tirgus darbību un augstu sabiedrības veselības, pacientu un lietotāju aizsardzības līmeni, ņemot vērā lielo skaitu MVU, kas darbojas šajā nozarē. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viena no galvenajām izmaiņām attiecas uz neatkarīgu atbilstības novērtēšanas struktūru iesaisti. Ar jauno regulu aptuveni 80 % in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču būs paziņoto struktūru kontrolē (patlaban tikai 8 %). Tas nozīmē, ka ražotājiem būs paziņotajai struktūrai jāiesniedz pieteikums un pēc attiecīgās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas ilgst apmēram gadu, jāsaņem viens vai vairāki sertifikāti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Regulas (ES) 2017/746 110. pantā ir ietverti pārejas noteikumi attiecībā uz ierīcēm ar sertifikātu, ko kāda paziņotā struktūra saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK izdevusi pirms 2022. gada 26. maija. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka Eiropas Savienībā ir vajadzīgs in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču tiesiskais regulējums, taču tā ir radījusi arī jaunas papildu problēmas Regulas (ES) 2017/746 īstenošanā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lai kāpinātu vitāli svarīgu diagnostikas medicīnisko ierīču pieejamību, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, veselības iestādēm, paziņotajām struktūrām, ražotājiem un citiem uzņēmējiem bija nepieciešami ievērojami papildu līdzekļi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tā kā pašlaik ieceltās paziņotās struktūras ir iedibinātas tikai trijās valstīs (Vācijā, Francijā un Nīderlandē), īpaši grūtā situācijā ir MVU, kuri darbojas citās dalībvalstīs. Ceļošanas ierobežojumi traucēja un joprojām traucē paziņotajām struktūrām pienācīgi novērtēt atbilstību. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tāpēc šajā priekšlikumā paredzēts:






  — | pagarināt pašreizējo pārejas periodu ierīcēm, uz kurām attiecas sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

pagarināt pašreizējo pārejas periodu ierīcēm, uz kurām attiecas sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK,

| — | ieviest pielāgotus pārejas periodus ierīcēm, kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2017/746 pirmo reizi ir paredzēta atbilstības novērtēšana, kurā iesaistītas paziņotās iestādes, |
| --- | --- |

—

ieviest pielāgotus pārejas periodus ierīcēm, kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2017/746 pirmo reizi ir paredzēta atbilstības novērtēšana, kurā iesaistītas paziņotās iestādes,

| — | ieviest pārejas periodu prasībām attiecībā uz ierīcēm, ko ražo un izmanto vienā un tajā pašā veselības iestādē. Tas veselības iestādēm dos papildu laiku jauno prasību izpildei un nodrošinās, ka klīniskajās laboratorijās vēl aizvien var izstrādāt iestādes iekšējai lietošanai paredzētus testus, kas bieži vien ir ļoti svarīgi, jo īpaši reto slimību gadījumā. |
| --- | --- |

—

ieviest pārejas periodu prasībām attiecībā uz ierīcēm, ko ražo un izmanto vienā un tajā pašā veselības iestādē. Tas veselības iestādēm dos papildu laiku jauno prasību izpildei un nodrošinās, ka klīniskajās laboratorijās vēl aizvien var izstrādāt iestādes iekšējai lietošanai paredzētus testus, kas bieži vien ir ļoti svarīgi, jo īpaši reto slimību gadījumā.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atkārtoti pauž pārliecību, kas jau izteikta atzinumā par pašreizējo Regulu (ES) 2017/746 (7), t. i., “veselība ir Eiropas iedzīvotāju prioritāte” un “in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm ir izšķiroša nozīme slimību profilaksē, diagnostikā un ārstēšanā”. Tās ir būtiski svarīgas mūsu veselībai, kā arī to cilvēku, kuriem jāsadzīvo ar slimībām un invaliditāti, dzīves kvalitātei, it īpaši globālas pandēmijas laikā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāpēc EESK atzinīgi vērtēja pašreizējā tiesiskā regulējuma pārstrādāšanu ar mērķi nostiprināt apstiprināšanas procedūras pirms laišanas tirgū, kā arī uzraudzību pēc laišanas tirgū. Šāda pieeja atbilst iedzīvotāju prasībām attiecībā uz pacienta drošību un ierīču efektivitāti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK arī uzsver, ka, ņemot vērā šīs nozares augsto inovācijas spēju un augsti kvalificētās darbvietas, tā ir būtiska Eiropas ekonomikas sastāvdaļa. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt ne vien pēc iespējas augstāku veselības aizsardzības līmeni, bet arī ņemt vērā šīs nozares, kurā 80 % ražotāju ir mazie un vidējie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, intereses. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK apzinās, ka Covid-19 krīze ir radījusi ārkārtējus apstākļus, kas ietekmē dažādas Regulas (ES) 2017/746 darbības jomas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Krīze ir uzlikusi milzīgu un bezprecedenta pārbaudījumu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmām un radījusi smagu slogu visiem iesaistītajiem dalībniekiem (veselības iestādēm, veselības aprūpes speciālistiem, pacientiem un ekonomikas dalībniekiem). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tāpēc EESK atzīst, ka visi iesaistītie dalībnieki, kuriem ir būtiska nozīme veselības sistēmas darbībā, nevarēs nodrošināt minētās regulas īstenošanu un piemērošanu no sākotnēji paredzētā datuma. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK ir gandarīta, ka Parlaments un Veselības ministru padome (EPSCO) 2021. gada 15. jūnijā izteica bažas par kritisko situāciju un aicināja Komisiju nekavējoties iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kas atvieglotu pāreju uz jauno tiesisko regulējumu un nodrošinātu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču pieejamību ES tirgū. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai iedzīvotāji būtu pārliecināti par šo testu uzticamību. Ir būtiski jāsamazina gan “šķietami pozitīvu”, gan “šķietami negatīvu” rezultātu skaits. Pašlaik saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK paziņoto struktūru kontrole tiek veikta tikai 8 % no visām tirgū pieejamajām in vitro diagnostikas ierīcēm, bet izskatāmajā priekšlikumā regulai izvirzītais mērķis ir 80 %. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tāpēc EESK pilnībā atbalsta in vitro diagnostikas ierīču sertifikācijas spēju strauju palielināšanu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzsver, ka pozitīva testa rezultāta gadījumā ir jāparedz īpaša medicīniskā palīdzība, it sevišķi tad, ja šādas ierīces varētu būt brīvi pieejamas tirdzniecībā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK norāda, ka piemērošanas sākuma datuma pārcelšana par vienu gadu neatrisinās problēmas, kas saistītas ar Regulas (ES) 2017/746 īstenošanu, un ka ir jādod iespēja pakāpeniski ieviest jaunās regulas prasības ilgākā laikposmā, vienlaikus prioritāru uzmanību pievēršot augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm. To var panākt, grozot regulas 110. pantu par pārejas noteikumiem un esošajām augstākas riska klases ierīcēm nosakot īsāku pārejas periodu nekā zemākas riska klases ierīcēm. Tajā pašā laikā pašreizējais pārejas periods ierīcēm, uz kurām attiecas paziņoto struktūru sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK, būtu jāpagarina par vienu gadu – līdz 2025. gada 26. maijam. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Tādēļ EESK atbalsta šādus Komisijas priekšlikumus:






  — | pagarināt pārejas periodu ierīcēm, uz kurām attiecas sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

pagarināt pārejas periodu ierīcēm, uz kurām attiecas sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 98/79/EK,

| — | ieviest pielāgotus pārejas periodus ierīcēm, kurām pirmo reizi paredzēta atbilstības novērtēšana, kurā iesaistītas paziņotās iestādes, |
| --- | --- |

—

ieviest pielāgotus pārejas periodus ierīcēm, kurām pirmo reizi paredzēta atbilstības novērtēšana, kurā iesaistītas paziņotās iestādes,

| — | ieviest pārejas periodu prasībām attiecībā uz ierīcēm, ko ražo un izmanto vienā un tajā pašā veselības iestādē. |
| --- | --- |

—

ieviest pārejas periodu prasībām attiecībā uz ierīcēm, ko ražo un izmanto vienā un tajā pašā veselības iestādē.

| 3.13. | EESK skatījumā tie ir saprātīgi pasākumi, kas nodrošinātu iekšējā tirgus sekmīgu darbību, augstu sabiedrības veselības aizsardzības un pacientu drošības līmeni un juridisko noteiktību un ļautu izvairīties no iespējamiem tirgus traucējumiem. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Tāpat kā atzinumā par Regulu (ES) 2017/746, EESK uzsver, ka pilsoniskā sabiedrība būtu ciešāk jāiesaista attiecīgā tiesiskā regulējuma izstrādē, un atkārtoti ierosina izveidot “padomdevēju komiteju”, kuras sastāvā būtu Eiropas līmenī organizētu leģitīmu ieinteresēto personu pārstāvji. Šai komitejai būtu jādarbojas paralēli un kopā ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu (MDCG), konsultējot Komisiju un dalībvalstis par dažādiem medicīnas tehnoloģijas un tiesību aktu īstenošanas aspektiem. |
| --- | --- |

3.14.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis), par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.).

1

in vitro

(2)  EESK atzinums (OV C 133, 9.5.2013., 52. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/79/EK (1998. gada 27. oktobris) par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp. EESK atzinums (OV C 18, 22.1.1996., 12. lpp.).

4

(5)  OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp. EESK atzinums (OV C 133, 9.5.2013., 52. lpp.).

5

(6)  Komisija lēš, ka aptuveni 70 % klīnisko lēmumu tiek pieņemti, izmantojot in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces.

6

in vitro

(7)  EESK atzinums (OV C 133, 9.5.2013., 52. lpp.).

7

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/89

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai”

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849”

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(2022/C 152/15)

| Ziņotājs: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Benjamin RIZZO |

Ziņotājs:

Javier DOZ ORRIT

Līdzziņotājs:

Benjamin RIZZO

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 4.10.2021.
  Padome, 8.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 230/7/0 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 4.10.2021.

Padome, 8.10.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

230/7/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Komisijas (2019. gads) un Eiropas Revīzijas palātas (2021. gads) ziņojumi, akadēmiski pētījumi un tagad arī Pandoras dokumenti (Pandora Papers) un citas līdzīgas publikācijas liecina, cik nopietna problēma Eiropas Savienībā ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana. Koordinācijas nepilnību un valstu atšķirību dēļ pašreizējie Eiropas tiesību akti lielā mērā ir neatbilstoši. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK stingri atbalsta tiesību aktu kopumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, it īpaši jaunās Eiropas Iestādes nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai (AMLA), kurai piešķirtas tiešas uzraudzības pilnvaras, izveidi un tās struktūru. Tai jāpiešķir pietiekami resursi, lai tā kļūtu par integrētas Eiropas pārraudzības un izlūkošanas sistēmas pamatu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK piekrīt satura sadalījumam starp pirmo regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu (privāto iestāžu uzraudzība) un Sesto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu (nacionālo uzraudzības iestāžu un finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) koordinācija), kā arī noteikumiem, kuru mērķis ir saskaņot valstu tiesību aktus un automatizēt informācijas reģistrēšanu un nosūtīšanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistītiem predikatīviem nodarījumiem būtu efektīva, ir vajadzīgas izmaiņas kultūrā un organizētas pilsoniskās sabiedrības efektīva līdzdalība. EESK vēlreiz norāda uz savu priekšlikumu par Eiropas paktu, kura mērķis ir apkarot tādu rīcību, kas kaitē mūsu demokrātisko iekārtu ētiskajiem un politiskajiem principiem un apdraud sabiedriskos labumus. Tā arī ierosina Eiropas Iestādē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai vai Eiropas Komisijas pakļautībā, sadarbojoties ar AMLA, izveidot pilsoniskās sabiedrības padomdevēju struktūru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK ierosina steidzami īstenot Regulu par kriptoaktīvu tirgiem un tiesību aktu kopumu attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu. Komisijas priekšlikums regulai par kriptoaktīvu tirgiem (1) ir solis virzībā uz vispārēju regulējumu, un tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, bet tā neaizstāj visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai pasargātu sevi no šo finanšu produktu radītajiem finanšu un noziedzības draudiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina Komisiju apsvērt, kā tiesību aktu kopumu piemērot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas kanāliem ārpus finanšu sistēmas: mākslas darbu un augstas vērtības aktīvu tirgum, brīvostām, muitas noliktavām un īpašajām ekonomiskajām zonām, dažiem komerciāliem vai tirdzniecības darījumiem, ieguldījumiem nekustamajā īpašumā, azartspēlēm utt. Komiteja uzskata, ka šajās jomās būs vajadzīgi jauni Eiropas tiesību akti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK ierosina piešķirt Eiropolam plašākas pilnvaras un pietiekamus līdzekļus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, terorisma finansēšanas un transnacionālās organizētās noziedzības apkarošanai, kā arī valstu policijas spēku koordinēšanai šajās jomās. Eiropas Prokuratūras, kas būtu jāizveido nekavējoties, Eiropola un jaunās AMLA darbības efektīva koordinācija varētu būt svarīgs faktors, kas būs tiesību aktu kopuma praktisko panākumu pamatā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina Komisiju uzstāt, ka dalībvalstīm steidzami jātransponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2018/1673 (2), ar ko tiek noteikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas definīcija, un nākt klajā ar priekšlikumu jaunai direktīvai, ar kuru tiek noteiktas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistītu nodarījumu definīcijas un kurā minētas attiecīgas par šiem nodarījumiem piemērojamas sankcijas, kam jāiekļaujas noteiktos intervālos. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas Savienībā ir ļoti daudz “pastkastītes uzņēmumu”, kuriem ir būtiska nozīme nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un nodokļu apiešanā. Komiteja ierosina, ka atbildīgajām iestādēm un jaunajai integrētajai uzraudzības sistēmai ir jāizveido īpašas programmas šo uzņēmumu, kurus pārvalda noteiktas juridiskas sabiedrības, konsultāciju uzņēmumi vai nodokļu konsultanti, uzraudzībai, lai noskaidrotu to patiesos īpašniekus un atbildīgos par šo uzņēmumu darījumiem un izmeklētu to iespējamos noziegumus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju nodrošināt, ka AMLA vēl pirms 2026. gada uzsāk darbību pilnā apjomā, tostarp tiešas uzraudzības veikšanu. Jebkurā gadījumā EESK aicina visas iesaistītās iestādes ciešāk sadarboties starpposmā, lai efektīvāk īstenotu spēkā esošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka ir jāizveido jauns, realitātei atbilstošs un patiess augsta riska trešo valstu saraksts, kurā būtu iekļautas arī visas tās valstis, kas sekmē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Tā arī ierosina Eiropas Komisijai pieņemt noteikumu, ka uzņēmumi un personas, kas iesaistītas finanšu noziegumos vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, ir jāizslēdz no publiskā iepirkuma procedūrām. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK aicina ES un valstu valdības aizsargāt to žurnālistu, darbinieku un ierēdņu dzīvību un neaizskaramību, kuri vēršas pret ekonomisko un politisko korupciju, un uzskata, ka kavēšanās ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1937 (3) transponēšanu nav pieļaujama. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Eiropas Komisijas priekšlikums un konteksts

| 2.1. | Eiropas Komisija (EK) 2019. gada jūlijā publiskoja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas novērtējumu. Paziņojumā un ceturtajā novērtējumā (4) ir minēti nopietni trūkumi spēkā esošo tiesību aktu īstenošanā un atšķirības starp dalībvalstīm nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas jomā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lai risinātu šīs problēmas, Komisija 2020. gada 7. maijā publiskoja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas rīcības plānu (5) un uzsāka tā sabiedrisko apspriešanu. Plāna pamatā bija seši pīlāri: esošo noteikumu efektīva īstenošana; vienots ES noteikumu kopums; ES līmeņa uzraudzība; atbalsts finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU) un to sadarbība; krimināltiesību labāka piemērošana un ES lomas stiprināšana pasaulē. Atzinumā par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” (6) EESK pauda atbalstu plānam un tā steidzamai izstrādei un īstenošanai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pēc tam, kad Padome un Eiropas Parlaments bija to apstiprinājuši, kā arī pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija 2021. gada 20. Jūlijā nāca klajā ar tiesību aktu kopumu, kurā iekļauti plāna leģislatīvie priekšlikumi, proti:






  — | regula, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai (7), |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

regula, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai (7),

| — | vienots noteikumu kopums, kurš attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanu un kurā iekļauta daļa tiesību aktu (8), |
| --- | --- |

—

vienots noteikumu kopums, kurš attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanu un kurā iekļauta daļa tiesību aktu (8),

| — | jauna Sestā direktīva, ar ko pārskata dažus atlikušos tiesību aktus (9) un |
| --- | --- |

—

jauna Sestā direktīva, ar ko pārskata dažus atlikušos tiesību aktus (9) un

| — | reformēta Līdzekļu pārskaitījumu regula, kas aptver kriptoaktīvus (10). |
| --- | --- |

—

reformēta Līdzekļu pārskaitījumu regula, kas aptver kriptoaktīvus (10).

| 2.4. | Tiesību aktu kopuma pamatelements ir jaunas ES iestādes (AMLA) izveide, kura uzņemsies tiešas uzraudzības pienākumus un stiprinās koordināciju un sadarbību ar valstu iestādēm. Tā šī iestāde nodrošinās, ka privātais sektors pareizi un konsekventi piemēro ES noteikumus. Proti, tā:






  — | kopā ar valstu iestādēm izveidos vienotu integrētu sistēmu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzībai, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

kopā ar valstu iestādēm izveidos vienotu integrētu sistēmu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzībai,

| — | tieši uzraudzīs dažas ar augstāku risku saistītas finanšu iestādes, kas darbojas daudzās ES dalībvalstīs; AMLA būs pilnvarota piemērot sankcijas šiem “atlasītajiem atbildīgajiem subjektiem”, |
| --- | --- |

—

tieši uzraudzīs dažas ar augstāku risku saistītas finanšu iestādes, kas darbojas daudzās ES dalībvalstīs; AMLA būs pilnvarota piemērot sankcijas šiem “atlasītajiem atbildīgajiem subjektiem”,

| — | uzraudzīs un koordinēs valstu uzraudzības iestādes, kas atbildīgas par citām finanšu un nefinanšu iestādēm, un ES noteikumu piemērošanu, kā arī periodiski novērtēs dažas vai visas darbības, kuras veic viena, vairākas vai visas finanšu subjektu uzraudzības iestādes, tostarp novērtēs to instrumentus un resursus, lai nodrošinātu augsta līmeņa uzraudzības standartus un praksi, |
| --- | --- |

—

uzraudzīs un koordinēs valstu uzraudzības iestādes, kas atbildīgas par citām finanšu un nefinanšu iestādēm, un ES noteikumu piemērošanu, kā arī periodiski novērtēs dažas vai visas darbības, kuras veic viena, vairākas vai visas finanšu subjektu uzraudzības iestādes, tostarp novērtēs to instrumentus un resursus, lai nodrošinātu augsta līmeņa uzraudzības standartus un praksi,

| — | veicinās un atbalstīs finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) sadarbību un atvieglos pārrobežu saziņu un kopīgu analīzi. |
| --- | --- |

—

veicinās un atbalstīs finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) sadarbību un atvieglos pārrobežu saziņu un kopīgu analīzi.

| 2.5. | Iestādi (AMLA) vadīs priekšsēdētājs, izpildvalde piecu locekļu sastāvā un valde ar divām dalībnieku struktūrām un pilnvaru veidiem (uzraudzība un finanšu ziņu vākšanas vienības (FIU)); to sastāvā būs valstu uzraudzības un izlūkošanas aģentūru vadītāji Eiropas integrētās uzraudzības un finanšu izlūkošanas sistēmu pārvaldības nodrošināšanai. Viens Eiropas Komisijas loceklis būs AMLA vadības struktūru loceklis. Valdē kā novērotāji tiks iekļauti pārstāvji no Eiropas Banku iestādes (EBI) un Eiropas Centrālās bankas (ECB), kuru pilnvaras un instrumenti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanai – centrālā datu bāze un FiU.net – tiks nodoti jaunajai iestādei. AMLA sāks darboties 2024. gadā, aizpildot visas amata vietas, un tiešu uzraudzību sāks 2026. gadā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ar pirmo ES regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu tiek paplašināts atbildīgo subjektu saraksts, iekļaujot tajā kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējus, kolektīvās finansēšanas platformas un migrācijas operatorus (kuri palīdz ieguldītājiem iegūt attiecīgās valsts uzturēšanās atļauju vai dažos gadījumos pilsonību). Likumības pārbaudes pasākumi un kontrole tiek stiprināti un padarīti skaidrāki. Prasības attiecībā uz trešām valstīm un politiski redzamām personām tiek pārskatītas. Tāpat tiek precizētas prasības attiecībā uz faktiskajām īpašumtiesībām un ieviestas jaunas prasības, lai mazinātu risku, ka noziedznieki varētu slēpties starpnieku aizsegā. Tiek veikti pasākumi, lai novērstu uzrādītāja instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu, un attiecībā uz skaidras naudas izmantošanu tiek noteikts maksimālais apmērs 10 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Atšķirībā no privātā sektora regulējuma Sestajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu uzmanība tiek vērsta uz institucionālo sistēmu un tās pielāgošanu katrā dalībvalstī. Priekšlikums precizē finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) pilnvaras, uzdevumus un piekļuvi informācijai, izveido satvaru kopīgai analīzei un nodrošina tiesisko pamatu FIU.net sistēmai. Tiek stiprinātas uzraudzības iestāžu pilnvaras un pilnveidoti mehānismi sadarbībai starp uzraudzības iestādēm un citām iestādēm. Ir paredzēts, ka banku kontu reģistri tiks starpsavienoti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ierosinātā regula par naudas līdzekļu pārvedumiem un dažiem kriptoaktīviem ir pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (11) par naudas līdzekļu pārvedumiem, un jaunā priekšlikuma mērķis ir kriptoaktīvu izsekojamības un identifikācijas prasības padarīt līdzīgas tām, kas attiecas uz līdzekļu pārvedumiem. Vienlaikus uz kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem attieksies Regula par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, kas jāievēro citiem finanšu operatoriem. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Pirmo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu pieņēma 1991. gadā. Kopš tā laika ir pieņemtas vēl četras direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu un desmitiem citu papildinošu direktīvu, kas attiecas uz finanšu sistēmu vai saistītiem noziegumiem un nodarījumiem. Nav noliedzams, ka šo centienu, kurus ES iestādes uzskata par prioritāriem, rezultāti līdz šim ir neapmierinoši. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šajā jautājumā valda plaša vienprātība, ko jau atspoguļo Komisijas 2019. gadā veiktais novērtējums, tādu iestāžu kā Eiropas Parlaments veiktie novērtējumi, EP 2019. gada marta un 2020. gada jūlija rezolūcija (12), Revīzijas palātas 2021. gada jūnija ziņojums “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama” (13), kā arī lielākā daļa speciālistu, akadēmisko iestāžu un domnīcu veiktās analīzes, it īpaši CEPS-ECRI darba grupas ziņojums (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dažādas aplēses liecina, ka noziedzīgu iegūtu līdzekļu legalizēšanas apjoms ir no 1 % (Eiropols un Eiropas Komisija) līdz 1,3 % (Revīzijas palāta) no ES27 iekšzemes kopprodukta, proti, no 140 miljardiem līdz 208 miljardiem EUR gadā. Vēl būtiskāka ir Eiropola atziņa, ka tiek atgūts tikai aptuveni 1 % no šīs summas. Pēdējos gados ir bijuši daudzi ar noziedzīgu iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistīti skandāli, kuros iesaistītas lielas finanšu iestādes, un ir zīmīgi, ka daudzi no šiem gadījumiem nebūtu atklāti, ja nebūtu piemēroti Eiropas tiesību akti vai uzraudzības iestādes nebūtu iejaukušās. Citiem vārdiem sakot, neraugoties uz Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta centieniem un gatavību, nav panākts progress, kas liecinātu par panākumiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Starptautiskā Pētniecisko žurnālistu konsorcija (ICIJ) publikācijā par Pandoras dokumentiem vēlreiz ir atspoguļots nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un ar to saistīto noziegumu problēmas mērogs un nodokļu oāžu būtiskā nozīme šo noziegumu veicināšanā. Tāpēc ir grūti saprast, kāpēc dokumentos visbiežāk minētās jurisdikcijas nav ES “jurisdikciju, kas nesadarbojas” sarakstā, un ka Ekonomikas un finanšu padome ir tikko svītrojusi no saraksta citu jurisdikciju, kuras tiesību akti padara neiespējamu uzņēmumu un kontu patieso īpašnieku identificēšanu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK vērš ES iestāžu un valstu valdību uzmanību uz nepieciešamību stingri aizsargāt to žurnālistu, darbinieku un ierēdņu dzīvību un neaizskaramību, kuri ziņo par ekonomisko un politisko korupciju. Komiteja pauž bažas par to, ka vairākas dalībvalstis nav sākušas Direktīvas (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, transponēšanu, un aicina Komisiju rīkoties, lai līdz 2021. gada beigām nodrošinātu direktīvas steidzamu transponēšanu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršana politikas neveiksmēm un trūkumiem ir vairāki cēloņi, kuriem ir kumulatīva ietekme: i) dažādu ES un dalībvalstu iestāžu pilnvaru sadrumstalotība; ii) vienotas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzības iestādes trūkums Eiropas Savienībā; iii) ierobežotie līdzekļi, kas pieejami kompetentām ES struktūrām; iv) nepietiekama koordinācija gan prevencijas iniciatīvās, gan centienos vērsties pret konstatētajiem riskiem; v) nepilnības uzraudzības iestāžu un finanšu ziņu vākšanas vienību darbībā daudzās valstīs; vi) ļoti novēlota direktīvu transponēšana un ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm šajā procesā (tādēļ Eiropas Komisija ir uzsākusi administratīvus procesus un tiesvedības); vii) nepietiekama informētība par to, cik svarīgi ir stingri apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistītos noziegumus, ievērojamā skaitā valstu; viii) atšķirības, ko izraisa nevienādas nodarījumu definīcijas kriminālkodeksos – sākot ar pašu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistītajiem sodiem; ix) saistītu predikatīvu nodarījumu neatbilstoša izmeklēšana, it īpaši trešās valstīs; x) dažu ES valstu valdību nepietiekamā politiskā griba pieņemt un īstenot Eiropas standartus. Ģeogrāfiskās un nozaru atšķirības, ko rada visi minētie faktori, sekmē to, ka finanšu jomas noziedznieki var izveidot savām vajadzībām pilnīgi atbilstošus tīklus nelikumīgu darījumu veikšanai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dažos gadījumos sadarbība starp ES iestādēm netiek uzskatīta par vajadzīgu. Tas attiecas uz Eiropas Komisijas un EBI sadarbību ES tiesību aktu pārkāpumu izmeklēšanā, un tādēļ Revīzijas palāta paziņoja, ka šim procesam “trūkst efektivitātes” (15). Arī Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) sadarbība ar Eiropas Komisiju ne vienmēr ir efektīva, kad tiek izstrādāts augsta riska trešo valstu saraksts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas jomā (16). Eiropas Komisijas sarakstu, ko atbalstīja Eiropas Parlaments, Padome galu galā noraidīja, un 2020. gada maijā pieņemtais saraksts ir pielāgots Finanšu darījumu darba grupas (FATF) saraksts, kam ir ievērojamas nepilnības. |
| --- | --- |

3.7.

4.   EESK nostāja

| 4.1. | EESK pauž pilnīgu atbalstu Komisijas tiesību aktu kopumam, jo uzskata, ka tā pareiza un drīza īstenošana varētu ievērojami sekmēt iepriekšējā sadaļā īsi aprakstītās neilgtspējīgās situācijas novēršanu. It īpaši Komiteja atbalsta AMLA izveidi un tās struktūru, jo šī iestāde, īstenojot savas tiešās uzraudzības pilnvaras, kļūs par Eiropas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzības (un izlūkošanas) sistēmas pamatu, savā valdē integrējot valstu uzraudzības iestādes un finanšu ziņu vākšanas vienības un citas iesaistītās ES iestādes kā novērotājas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK piekrīt satura sadalījumam starp pirmo regulu un Sesto direktīvu, kā arī noteikumiem, kuru mērķis ir standartizēt valstu tiesību aktus un atvieglot valstu finanšu ziņu vākšanas vienību un uzraudzības iestāžu darbību svarīgākajās jomās – reģistrēšanā un ziņošanā, kā arī aizdomīgu darījumu izmeklēšanā, izmantojot standartizētus paņēmienus. Uzsvars uz iestāžu dažādo pienākumu izpildi pēc iespējas īsākos termiņos ir ļoti vēlams, lai pārvarētu vienu no galvenajām pašreizējām problēmām. EESK uzskata, ka ierosinātie tiesību akti atbilst Eiropas datu aizsardzības satvaram un privātpersonu un uzņēmumu tiesībām, ko galu galā aizsargās Eiropas Savienības Tiesa (EST). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK aicina valstu valdības un Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atbalstīt minētā tiesību aktu kopuma pieņemšanu un pienācīgu īstenošanu. Pašreizējās situācijas saglabāšana nav ne ES, ne dalībvalstu interesēs. Vēl jo mazāk tāpēc, ka cīņai ar Covid-19 pandēmijas ekonomiskajām un sociālajām sekām un ietekmi uz sabiedrības veselību, kā arī ekonomikas atveseļošanai ir nepieciešams, lai dalībvalstis un ES būtiski palielinātu publiskā sektora resursus. Kā teikts CEPS-ECRI ziņojumā: “Centieni apturēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai vismaz ievērojami samazināt tās apmēru ir morāls pienākums jebkurā demokrātiskā sabiedrībā, kurā visi iedzīvotāji ir brīvi un vienlīdzīgi likuma priekšā, taisnīgas sadarbības sistēmā (..). Skaidrības trūkums, kavēšanās un neefektivitāte tikai sekmēs nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.” (17) |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK apzinās publiskā un privātā sektora partnerības nozīmi šajā jomā. Dažās valstīs pētniecību galvenokārt veic privātais sektors (18). Komiteja aicina ES iestādes, īstenojot tiesību aktu kopumu, darīt visu iespējamo, lai veicinātu valstu uzraudzības iestāžu un finanšu ziņu vākšanas vienību darbības uzlabošanu, kā arī iespējami veicināt publiskā un privātā sektora partnerību šajā jomā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lai paaugstinātu ekonomisko un fiskālo noziegumu apkarošanas efektivitāti, daudzās valstīs, iespējams, nepieciešamas pārmaiņas kultūrā un pilsoniskās sabiedrības plašāka līdzdalība. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc EESK nāca klajā ar priekšlikumu par Eiropas paktu cīņai pret nodokļu noziegumiem, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (19). Šajā saistībā arī EP atbalsta “(..) sabiedrības uzticības atjaunošanu, taisnīgas un pārredzamas nodokļu sistēmas un taisnīguma nodokļu jomā nodrošināšanu” (20). Lai to panāktu, EESK ierosina Eiropas Iestādē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai (AMLA) izveidot pilsoniskās sabiedrības konsultatīvo struktūru (21) (tā varētu būt Eiropas Komisijas pakļautībā esoša struktūra, kurā līdzdarbojas arī AMLA), kas pavērtu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašai Komitejai iespēju aktīvāk iesaistīties nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā un to veicināt ar savu pieredzi un priekšlikumiem. ES iestādēm un organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai ir jārīkojas kopīgi, informējot Eiropas iedzīvotājus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un ar to saistīto noziegumu būtisko nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedriskajiem labumiem un taisnīguma un godīguma principiem, kas ir demokrātijas pamatā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Eiropola un citi eksperti uzskata, ka kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un ar to saistītie noziegumi, it īpaši tie, kas izdarīti ar elektroniskiem līdzekļiem un izmantojot kriptovalūtu un citus kriptoaktīvus, ir gājuši plašumā (22). Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāpieņem regula, kas paredzētu, ka tie ir jāuzlūko tāpat kā citi darījumi, un noteiktu, ka ir obligāti jāuzrāda patiesie īpašnieki. Priekšlikums regulai par kriptoaktīvu tirgiem (23) ir solis virzībā uz vispārēju regulējumu, un tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, bet tā neaizstāj visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai pasargātu sevi no šo finanšu produktu radītajiem finanšu riskiem un noziedzīgiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK, EP un citas iestādes ir uzsvērušas risku, ko rada simtiem tūkstošu Eiropas Savienībā pastāvošo “pastkastītes uzņēmumu” (24), kurus pārvalda noteiktas juridiskas sabiedrības, konsultāciju uzņēmumi vai nodokļu konsultanti un kurus vairumā gadījumu izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un citiem saistītiem predikatīviem nodarījumiem, kā arī nodokļu apiešanai. Caur šiem uzņēmumiem plūst kapitāls milzīgā apmērā. Kompetentajām iestādēm pašlaik un jaunajai Eiropas uzraudzības sistēmai būs jāizveido īpašas programmas, ar ko īsteno noteikumus šo uzņēmumu faktisko īpašnieku un veikto darījumu emitentu un saņēmēju identificēšanai, lai par daudzu šo uzņēmumu pastrādātajiem ekonomiskiem un finanšu noziegumiem būtu iespējams saukt pie atbildības. Nevienā dalībvalstī nedrīkstētu atļaut reģistrēt nevienu uzņēmumu vai jebkāda cita veida struktūru, kuru var izmantot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanas operācijām un kuras patiesie īpašnieki nav zināmi vai ir saistīti ar šādām darbībām. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir steidzami jāpabeidz transponēt Direktīvu 2018/1673, kurā paredzēta vienota nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nozieguma definīcija. EESK ierosina pieņemt jaunu direktīvu, ar ko dalībvalstu tiesību aktos tiktu noteiktas vienotas attiecīgo noziedzīgo nodarījumu definīcijas un paredzēts, ka par šiem nodarījumiem piemērotajiem sodiem ir jābūt noteiktā diapazonā. LESD 83. pantā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un ar to saistīti pārrobežu nodarījumi skaidri minēti starp tiem, kuru definīcijas un sodus par tiem var saskaņot ar Eiropas minimālajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju nodrošināt, ka AMLA vēl pirms 2026. gada uzsāk darbību pilnā apjomā, tostarp tiešas uzraudzības veikšanu. Jebkurā gadījumā EESK aicina Eiropas Komisiju un citas iesaistītās iestādes līdz tam stiprināt sadarbību, lai efektīvāk īstenotu spēkā esošos tiesību aktus, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Revīzijas palātas piezīmes. Tas īpaši attiecas uz EBI un tās jauno komiteju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, ECB un Eiropolu. EESK arī aicina Eiropas Komisiju, EĀDD un Eiropolu pēc iespējas drīzāk no jauna veikt analīzi par trešām valstīm, kas varētu tikt iekļautas jaunajā ES sarakstā, kurā minētas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā nesadarbīgas jurisdikcijas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK atzinīgi vērtē ievērojamo nozīmi, kāda Eiropas Prokuratūrai varētu būt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā, un aicina Eiropas iestādes un dalībvalstis nekavējoties veicināt tās izveidi pilnā apjomā. Tā pauž nožēlu par kavēkļiem, ko dažas valdības, it īpaši dažu valstu, kuras nesen rotācijas kārtībā bija ES prezidentvalstis, valdības, ir radījušas šīs darbības pabeigšanai. Komiteja piekrīt EP aicinājumam Eiropas Komisijai apsvērt priekšlikumu izveidot Eiropas satvaru pārrobežu finanšu un nodokļu noziegumu izmeklēšanai. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas transnacionālās būtības dēļ ir jāpastiprina koordinācija starp valstu policijas spēkiem un izlūkdienestiem. Tomēr EESK uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi piešķirt Eiropolam plašākas pilnvaras un pietiekamus cilvēkresursus un materiālos resursus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, terorisma finansēšanas un transnacionālās organizētās noziedzības apkarošanai, kā arī valstu policijas spēku koordinēšanai. Eiropas Prokuratūras, jaunās AMLA un Eiropola darbības efektīva koordinācija varētu būt jaunā tiesību aktu kopuma praktisko panākumu pamatā. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK uzskata, ka ir jāizveido jauns, realitātei atbilstošs un patiess nesadarbīgu jurisdikciju saraksts. Tā arī ierosina Komisijai izstrādāt direktīvu, kas noteiktu, ka uzņēmumi un personas, kuras iesaistītas finanšu noziegumos vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, ir pilnībā jāizslēdz no publiskā iepirkuma procesa. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK arī uzskata, ka pašreizējā dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) sadarbība būtu jāturpina un jāintegrē jaunās AMLA struktūrā. Nedrīkst zaudēt informāciju un stratēģiskās saites, kas gadu gaitā izveidojušās starp dažādu dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Liela daļa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbību notiek ārpus finanšu sistēmas, izmantojot skaidru naudu, lai iegādātos preces, kas pēc tam tiek legalizētas vai uzglabātas, vai veicot konkrētus komercdarījumus. EESK aicina Komisiju apsvērt, kā ierosināto tiesību aktu kopumu varētu visefektīvāk piemērot mākslas darbu tirgum, augstvērtīgiem aktīviem un to uzglabāšanai brīvostās, muitas noliktavās un īpašajās ekonomiskajās zonās, kā arī dažiem komercdarījumiem, tostarp tādiem, kas saistīti ar bezprocentu aizdevumiem, kurus atmaksā galamērķa valstī, ieguldījumiem nekustamajā īpašumā un darījumiem ar azartspēļu uzņēmumiem. Attiecīgā gadījumā šādu pārdomu rezultātiem vajadzētu būt par pamatu turpmākiem priekšlikumiem tiesību aktiem, kas paredzēti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un ar to saistītu nodarījumu apkarošanai. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Vairuma pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizāciju darbība stiprina demokrātiju, nodrošinot līdzdalības iespējas, un šīs organizācijas arī veido ekonomikas sektoru, kura vērtība pieaug. Daudzas no tām reāli cīnās pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un palīdz atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas praksi. Tomēr iespējams, ka dažkārt pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizācijas tiek izmantotas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas operācijās. Šā iemesla dēļ, izstrādājot politikas pasākumus, kas vērsti uz pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizācijām, riska novērtējums šajā sektorā jāveic ļoti piesardzīgi, lai atklātu gadījumus, kad šādas organizācijas tiek izmantotas nelikumīgiem mērķiem, tomēr neveicinot ierobežojumus to attīstībai un neļaujot autoritārām valdībām vērties pret kritiski noskaņotām organizācijām. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | Līdztekus tam, ka pandēmijas laikā ir palielinājies virtuālu darījumu skaits un arvien vairāk tiek izmantoti kriptoaktīvi, ir paplašinājies savstarpēji neaizvietojamu žetonu (NFT) (25) tirgus, kurā nauda tiek pārvietota pāri robežām (2,5 miljardi USD 2021. gada pirmajā pusē), izmantojot blokķēdes tehnoloģiju. EESK ierosina atbildīgo subjektu sarakstā iekļaut NFT (tirgus) operatorus. Tāpat ir jāuzrauga “bezskaidras naudas darījumi”, ko izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pandēmija ir mazinājusi skaidras naudas izmantošanu. Šī iemesla dēļ un arī tāpēc, ka pieņemts lēmums pārtraukt 500 EUR naudaszīmju drukāšanu, noziedznieki spiesti “legalizēt” šo naudu un ievadīt to reālajā ekonomikā. Tāpēc EESK iesaka Eiropas Komisijai apsvērt iespēju pazemināt skaidras naudas darījumu robežvērtību zem 10 000 EUR, ņemot vērā atšķirīgo situāciju dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK uzskata, ka finanšu ziņu vākšanas vienību pareizai darbībai ir svarīga nozīme. Tāpēc ir vajadzīgi pietiekami un augsta līmeņa tehniskie resursi un cilvēkresursi. Nodrošinot saderīgus standartus, procedūras un IT rīkus, kā arī pietiekamu un salīdzināmu apmācību visiem darbiniekiem, ir jāstiprina to spēja sadarboties ar citām finanšu ziņu vākšanas vienībām un ES iestādēm. Iestādei nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai būtu jāsadarbojas ar kompetentajām valsts iestādēm, lai paaugstinātu savas darbības efektivitāti. Komiteja aicina valstu valdības, it īpaši tās, kas minētas konkrētām valstīm adresētajos Eiropas pusgada ieteikumos, par prioritāti izvirzīt mērķi nodrošināt finanšu ziņu vākšanas vienību netraucētu darbību un veicināt efektīvu sadarbību ar Eiropas iestādēm. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK uzskata, ka augsta profesionālā kvalitāte, pieredze, neatkarība, proti, aizstāvot tikai ES intereses un vērtības, un AMLA vadītāju un citu tās darbinieku godīgums ir būtiski faktori, kas ietekmē iestādes pareizu darbību. Tāpēc atlases procesam ir jābūt stingram un pārredzamam. Komiteja ierosina Komisijai sagatavot to principu un vērtību sarakstu, kas ir pamatā sākotnējam darbā pieņemšanas procesam un ko var ņemt vērā ētikas kodeksā, kurš jāizstrādā un jāapstiprina iestādes struktūrvienībām. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESK vēlreiz norāda uz savu priekšlikumu (26), kas saskan ar EP priekšlikumu un kas paredz pakāpeniski izbeigt ieguldītājiem paredzētas sistēmas uzturēšanās atļaujas iegūšanai un aizliegt sistēmas pilsonības iegūšanai, kā arī vienlaikus stingri pārbaudīt, vai personas, kuras tās izmantojušas, ir izpildījušas savas juridiskās saistības izcelsmes valstī un nav iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībās. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK ierosina Eiropas Komisijai izveidot datubāzi ar mērķi sniegt MVU informāciju par sankcijām, kas tiek piemērotas privātpersonām un uzņēmumiem par teroristu finansēšanu, un par to ilgumu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Iestādei nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai ir jāsaņem budžets, kas ir pietiekams, lai pārvarētu galvenos izaicinājumus, kuri tai radīsies saistībā ar tās mērķiem un uzdevumiem. Efektīva nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana ievērojami uzlabos nodokļu ieņēmumus dalībvalstīs, kurām jānodrošina zaļā un digitālā pārkārtošanās un taisnīga tās norise, kā arī palīdzēs uzlabot to sociālo un politisko kohēziju. Uzmanība būtu jāpievērš izmaksām, kas uzņēmumiem rodas, pildot jaunās juridiskās saistības, kuru efektivitāte būtu regulāri jāizvērtē. EESK ierosina AMLA finansēt no ES budžeta. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Būtisks aspekts centienos sekmīgi apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu ir labu starpsavienotu kontu, īpašumu, trastu vai pilnvaroto, kā arī darījumu datubāzu un reģistru pieejamība, un tas, ka tie ir viegli piekļūstami pilnvarotām personām. Pieaugot šo reģistru un datubāzu apjomam un ātrumam, ar kādu tiem var piekļūt, pieaug prasības attiecībā uz persondatu aizsardzību. EESK uzskata, ka šis jautājums ir jārisina ar vislielāko uzmanību. |
| --- | --- |

5.8.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 593 final.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

3

(4)  COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final un COM(2019) 372 final (2019. gada 24. jūlijs).

4

(5)  C(2020) 2800.

5

(6)  OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.

6

(7)  COM(2021) 421 final.

7

(8)  COM(2021) 420 final.

8

(9)  COM(2021) 423 final.

9

(10)  COM(2021) 422 final.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

11

(12)  EP 2019. gada 26. marta rezolūcija par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.) un EP 2020. gada 10. jūlija rezolūcija.

12

(13)  Revīzijas palātas Īpašais ziņojums 13/2021.

13

(14)  CEPS-ECRI darba grupas ziņojums “Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana ES”, 2021. gada janvāris..

14

CEPS-ECRI

(15)  Revīzijas palāta, turpat, 86. punkts. Desmit gadus Eiropas Banku iestādes (EBI) uzraudzības padome pēc savas iniciatīvas nav veikusi nevienu izmeklēšanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā. Tā kā tai nav juridiska pienākuma noteiktā termiņā atbildēt uz pieprasījumiem, tā ir izmeklējusi tikai divas no četrām Eiropas Komisijas iesniegtajām sūdzībām.

15

(16)  Revīzijas palāta, turpat, 26. un 28. punkts.

16

(17)  CEPS-ECRI, turpat, 2. lpp.

17

CEPS-ECRI

(18)  CEPS-ECRI, turpat, 4. lpp.

18

CEPS-ECRI

(19)  EESK atzinuma par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” (OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.) 3.4., 3.5. un 3.6. punkts.

19

(20)  EP 2020. gada 10. jūlija rezolūcija par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas novēršanas rīcības plānu.

20

(21)  Kopš EBI, EVTI (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) un EAAPI (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) izveides, lai atvieglotu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, šajās iestādēs ir izveidotas ieinteresēto personu grupas, kuru sastāvā ir gan locekļi, kas proporcionāli pārstāv privātus uzņēmumus, patērētājus, lietotājus, nozares uzņēmumu darba ņēmējus, gan arī augstākā līmeņa akadēmisko aprindu pārstāvji.

21

(22)  Europols–Eiropas Finansiālo un ekonomisko noziegumu apkarošanas centrs, “Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime” (Noziedznieki, kas veic uzņēmējdarbību. Eiropas cīņa pret finanšu un ekonomiskās noziedzības globālajiem tīkliem) (2020. gada jūnijs); un WCA, “COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering” (Covid-19 ir pavēris ceļu jaunam nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vilnim).

22

Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime

WCA

COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering

(23)  COM(2020) 593 final.

23

(24)  “Pastkastītes uzņēmums” jeb “fiktīvs uzņēmums” – uzņēmums, kurš neveic faktisku saimniecisko darbību valstī, kurā tas reģistrēts, un kurā darbinieku nav vai kurā ir tikai daži darbinieki. Dažkārt tos izmanto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, nodokļu vai Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas apiešanai. Skatīt: Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts (2018. gada oktobris), “An overview of shell companies in the European Union” (Pārskats par pastkastītes uzņēmumiem Eiropas Savienībā); SVF, F & D (2019. gada septembris), Damgaard, Elkjaer un Johannesen, “The Rise of Phantom Investments” (Fiktīvu ieguldījumu pieaugums); kā arī EESC atzinumu par tematu “Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju” (OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.).

24

An overview of shell companies in the European Union

F & D

Damgaard

Elkjaer

Johannesen

The Rise of Phantom Investments

(25)  Reuters (2021. gada 6. jūnijs), “NFT sales volume”.

25

Reuters

NFT sales volume

(26)  OV C 47, 11.2.2020., 81. lpp., un OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.

26

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/97

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija””

(COM(2021) 390 final)

(2022/C 152/16)

| Ziņotāja: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |

Ziņotāja:

Judith VORBACH

Līdzziņotājs:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 10.8.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 123/1/2 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 10.8.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

123/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | ES ekonomikas politikai ir jāatbilst gan ES līguma 3. pantā noteiktajiem mērķiem, gan ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tāpēc arī attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu ir jāievēro daudzdimensionāla pieeja, kas ietver vides un sociālos mērķus. Diemžēl daudzās darbībās, kas minētas paziņojumā, sociālā ilgtspēja nav ņemta vērā. Ilgtspējas politiku apvienojot ar digitalizācijas un Covid-19 pārvarēšanas politiku, ES politika var iegūt lielāku ietekmi. Vides politikai ir jāiet roku rokā ar spēcīgāku ES ekonomiku un kvalitatīvu darbvietu izveidi. Ir jāizmanto kapitāla tirgu savienības un ilgtspējīga finansējuma stratēģijas sinerģijas. Tās, piemēram, palielina tirgus efektivitātes pārredzamību un vienlaikus veido pamatu, kas nodrošina piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja noteikti atbalsta mērķi novirzīt ieguldījumus tā, lai tie veicinātu ES pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku. Lielākā daļa paziņojumā uzskaitīto darbību ir loģiski pamatotas, tomēr, ņemot vērā to, ka ir vajadzīga steidzama rīcība, tās bieži vien šķiet visai nogaidošas. Tieši klimata politikas jomā laikam ir izšķiroša nozīme. Tāpēc ir vajadzīgs konsekvents un secīgāk veidots tiesiskais regulējums, kas nav pārmērīgi sarežģīts, lai stratēģiju patiešām būtu iespējams īstenot praksē. Nav jātiecas pēc pilnības, bet drīzāk ir jārīkojas nekavējoties. Īpaša uzmanība ir jāpievērš “maldināšanai par ilgtspēju”. Ilgtspējīga finansējuma stratēģija vēlamo ietekmi faktiski sasniegs tikai tad, ja tā būs daļa no kopējās ekonomikas politikas, kas vērsta uz ilgtspēju. Regulējumam un publiskā sektora ieguldījumiem ir izšķiroša nozīme. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos veicināt pāreju uz ilgtspējīgu ES ekonomiku un aicina Padomi un Eiropas Parlamentu atbalstīt šos centienus. EESK aicina ilgtspējīgas finansēšanas stratēģijas izstrādē un īstenošanā iesaistīt sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību. Minētās grupas ir pienācīgi jāiesaista gan platformas ilgtspējīga finansējuma jomā, gan Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) darbā. Izstrādājot VSP kritērijus (1) un šajā sakarā risinot arī ar nodarbinātību saistītos jautājumus, ir tieši jāapspriežas arī ar attiecīgajām sociālo partneru organizācijām. EESK kopumā kritiski vērtē deleģēto aktu pārmērīgu izmantošanu ar minēto stratēģiju saistītu svarīgu jautājumu regulēšanai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ES taksonomijā ir jāatspoguļo mērķi, kas ir vērienīgāki par ES tiesību aktos paredzētajiem mērķiem. Tās sekmīga īstenošana izdosies tikai tad, ja tā gūs vispārēju atzinību. Paredzētās darbības nedrīkst apdraudēt vides mērķus un sociālos standartus, un attiecībā uz tām ir jāievēro piesardzības princips. Liela daļa ES pilsoniskās sabiedrības pauž nopietnas šaubas par to, vai tas attiecas, piemēram, uz kodolenerģiju un dabasgāzi. Tāpēc EESK ir pārliecināta, tā vietā šāda veida pretrunīgi vērtētu saimniecisko darbību, kas pārejas periodā joprojām var būt noderīga, iespējams, varētu labāk regulēt atsevišķi no pašas ES taksonomijas. Turklāt EESK būtu jāapsver atsevišķas iniciatīvas iespēja attiecībā uz šo jautājumu. EESK atbalsta pārējo vides mērķu iekļaušanu, kā arī nodomu iekļaut saimnieciskās darbības, kurām ir vidējs vidiskais sniegums, un saimnieciskās darbības, kurām nav būtiskas ietekmes uz vides ilgtspēju, kā arī saimnieciskās darbības, kas būtiski kaitē vides ilgtspējai. Šajā ziņā ir ātri jāsagatavo priekšlikumi. Lai palielinātu taksonomijas un standartu efektivitāti, tiem ir jākļūst par pamatu daudzās jomās. Tomēr ir svarīgi nepieļaut nepilnības, kuras varētu izmantot zaļmaldināšanai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē nodomu privātajiem ieguldītājiem un MVU atvieglot piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam, turklāt šajā ziņā ir jānodrošina godīgi finansēšanas nosacījumi. EESK arī atbalsta darbības, kas ierosinātas ilgtspējas ziņojumu sniegšanas jomas paplašināšanai, tomēr ilgtspējīga uzņēmējdarbības politika ir svarīga arī MVU klientiem un pilsoniskajai sabiedrībai kopumā. Ziņošanas prasībām nevajadzētu būt saistītām ar pārmērīgiem resursiem un izmaksām, bet tām vajadzētu būt efektīvām pārredzamības veicināšanā, lai uzlabotu tirgus efektivitāti un tādējādi sekmētu labāku piekļuvi finansējumam. Zaļo budžeta plānošanu EESK iesaka sasaistīt ar (nākotnes) “zelta likumu” attiecībā uz ieguldījumiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ierosinātie uzticamu sociālo investīciju atbalstīšanas pasākumi noteikti nav pietiekami, un tie arī būtu jāpastiprina. Vairāk ir jākoncentrējas uz sociālo ilgtspēju, lai tās centrālais elements būtu cilvēks un darbs. Turklāt plaši ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, kā pamatu izmantojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Integrēta taksonomija, kas vienādā mērā aptver vides un sociālos mērķus, var kļūt par vērtīgu ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgas ES pamatu. Saistībā ar ilgtspējas informācijas atklāšanu ir rūpīgi jāizvērtē un jāuzlabo rādītāji, it īpaši attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām un cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Finanšu nozares riska pārvaldībā un pašu kapitāla nodrošināšanā ir jāņem vērā ilgtspējas faktori, kas jāiekļauj regulējumā un īstermiņā – arī tehniskā līmenī. EESK uzskata, ka ir vajadzīga stabila, uz nākotni vērsta kapitāla politika un stingrs ekonomiskā riska novērtējums, lai riska svērumā būtu ņemti vērā faktiskie stabilitātes riski. Ir jāņem vērā ilgtspējas risku ietekme uz bankām un apdrošināšanu un pat uz finanšu sektora stabilitāti kopumā. Nosakot kredītreitingu un sistemātiski uzskaitot VSP riskus, ir jāatjauno debates par ES kredītreitinga aģentūrām un tādējādi jānostiprina ES vadošā loma ilgtspējas jomā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atzinīgi vērtē ierosinājumu pastiprināt no klimata krīzes izrietošo sistēmisko risku uzraudzību un ierosina, cik vien iespējams, aptvert visas finanšu sektora jomas. Beidzot ir jāņem vērā arī sociālās ilgtspējas riski, kas aizvien pieaugošās sadalījuma nevienlīdzības dēļ apdraud sociālo kohēziju. Turklāt EESK atbalsta arī finanšu iestāžu intensīvāku iesaistīšanu ilgtspējas ziņojumu sniegšanā. Pildot fiduciāros pienākumus un pārvaldības noteikumus, nedrīkst notikt nesamērīga risku sasaistīšana ar zaļo prasību izpildi un rūpīgi ir jāpielāgo neilgtspējīgu ieguldījumu klasifikācija. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Uzraudzības iestādēm ir nekavējoties jāpiešķir pilnvaras, lai tās spētu vērsties pret zaļmaldināšanu. Šo darbu noteikti varētu atvieglot attiecīga definīcija. Lietderīgs būtu arī uzraudzības regulējums, ko izmantot ES finanšu sistēmas progresa novērtēšanai. EESK aicina, pārbaudot finanšu tirgu saskaņotību ar ilgtspējas mērķiem, iesaistīt pilsonisko sabiedrību. Galu galā ir jāveicina arī labāka uzraudzības iestāžu un ECB sadarbība. Pilsoniskā sabiedrība ir jāiesaista finansējuma ilgtspējas izpētē; tajā ir jāņem vērā sociālā ilgtspēja. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija veicinās vērienīgu vienprātību starptautiskos forumos, jo globālajiem tirgiem ir vajadzīgs globāls regulējums. Eiropas uzņēmumiem nebūtu jāsaskaras ar tik daudziem atšķirīgiem regulējumiem, kas rada ļoti nelabvēlīgus konkurences apstākļus. Šajā ziņā ir vajadzīga globāla piekļuve datiem, kas nodrošina iespēju novērtēt ieguldījumu ilgtspēju, un sociālo un pārvaldības datu sniedzēju pienācīgs regulējums un uzraudzība. Lēnais vienošanās progress starptautiskā līmenī nedrīkst aizkavēt pasākumu īstenošanu ES līmenī. Padziļinot starptautiskās platformas ilgtspējīga finansējuma jomā darbu, aicina Komisiju panākt ciešāku sadarbību ne vien ar privāto sektoru, bet arī ar pilsonisko sabiedrību. EESK mudina arī starptautiskā līmenī lielākā mērā ņemt vērā sociālo ilgtspēju arī saistībā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Ilgtspējīga finansējuma regulējumam ir jākļūst par izšķirošo Parīzes nolīguma īstenošanas un zaļā kursa mērķu sasniegšanas elementu. Tā kā Komisija apgalvo, ka nepieciešamo investīciju mērogs ievērojami pārsniedz valsts sektora iespējas, ilgtspējīga finansējuma regulējumam ir jāpalīdz novirzīt privātā finansējuma plūsmas uz attiecīgām saimnieciskajām darbībām. Ilgtspējīga finansējuma regulējumam un Kapitāla tirgu savienībai, savstarpēji stiprinot vienam otru, ir arī jārada jaunas iespējas (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ilgtspējīga finansējuma 2018. gada stratēģijas pamatelementi ir klasifikācijas sistēma, informācijas atklāšanas regulējums uzņēmumiem un investīciju rīki, tostarp etaloni, standarti un marķējums. Komisija apstiprina, ka, veidojot ilgtspējīgas finansēšanas stratēģijas pamatelementus, jau ir gūti diezgan lieli panākumi, tomēr vēl ir jādara ļoti daudz. Ar šo iniciatīvu Komisija ievada jaunu posmu ES ilgtspējīgas finansēšanas stratēģijā, kas tagad ir vērsta uz reālās ekonomikas pārejas uz ilgtspēju, iekļaušanu un noturību finansēšanu, finanšu nozares ieguldījumu un globālajiem mērķiem. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK aicina veidot uz labklājību vērstu ekonomikas politiku, kura aptver vairākus mērķus: vides ilgtspēju, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, pilnīgu un kvalitatīvu nodarbinātību, taisnīgu sadali, veselību un dzīves kvalitāti, finanšu stabilitāti, cenu stabilitāti, līdzsvarotu tirdzniecību, kuras pamatā ir taisnīga un konkurētspējīga rūpniecības un ekonomikas struktūra, un stabilas publiskās finanses. Šie mērķi atbilst gan mērķiem, kas noteikti ES līguma 3. pantā, gan ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tāpēc Komiteja pauž nožēlu par to, ka ilgtspējīga finansējuma stratēģijā klimata mērķiem kopumā ir izvēlēta vienpusēja pieeja. EESK iesaka visaptverošu pieeju, kurā ņemti vērā vides un sociālie mērķi, pievēršot uzmanību to līdzsvaram. Lai izvairītos no neveiksmēm un panāktu vajadzīgo vienprātību, klimata politika ir jāsaista ar ekonomikas politiku, kas vērsta uz labklājību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ilgtspējas politiku apvienojot ar digitalizācijas politiku un politiku pēc Covid-19 pandēmijas, ES rīcība var kļūt vēl ietekmīgāka. Vides politikai ir jāiet roku rokā ar kvalitatīvu darbvietu radīšanu, izmaksu un risku taisnīgu sadalījumu un ES ekonomikas stiprināšanu, tostarp pasaules līmenī. Tāpat ir svarīgi izmantot sinerģijas, ko veido kapitāla tirgu savienības projekts un ilgtspējīga finansējuma stratēģija. Pārredzamība un informācija ir nozīmīgi efektīvu tirgu elementi un vienlaikus arī ilgtspējīga finansēšanas priekšnosacījums. Tādējādi kopumā uzlabosies arī mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve sociāli un vidiski ilgtspējīgam finansējumam. Turklāt ES Tehnisko ekspertu ieinteresēto personu grupa (TESG) uzsver nepieciešamību strādāt ar mazajiem uzņēmumiem un atbalsta to centienus ievērot ilgtspējas ziņošanas prasības. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komiteja noteikti atbalsta mērķi novirzīt un veicināt ieguldījumus tā, lai tie sekmētu ES pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku. Lai gan lielākā daļa stratēģijā minēto darbību ir loģiski pamatotas, tās bieži vien ir tikai revīzijas vai iespējamo tiesību aktu nodrošināšana, tāpat nav arī noteikta laika grafika. Galu galā tieši klimata politikas jomā laikam un efektivitātei ir izšķiroša nozīme. Nav jātiecas pēc pilnības, bet drīzāk ir jāspēj tikt galā ar zināmu nenoteiktības pakāpi, viedokļu atšķirībām un neatbildētiem jautājumiem. Tagad līdztekus līdzšinējo regulējumu savstarpējās saskaņotības analīzei ir nekavējoties jāvirzās tālāk. Tāpēc, lai stratēģiju patiešām būtu iespējams īstenot praksē, ir vajadzīgs sakārtots, secīgāk veidots un konsekvents tiesiskais regulējums, kas nav pārmērīgi sarežģīts un nedublē citus regulējumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt pāreju uz ilgtspējīgu ES ekonomiku. Tomēr galvenais taksonomijas un ilgtspējas ziņojumu sniegšanas izstrādes darbs tiek deleģēts attiecīgi platformai ilgtspējīga finansējuma jomā un Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupai (EFRAG). Lai īstenotu pārkārtošanos uz ilgtspēju, vienādā mērā ir jāiesaistās visām ES un dalībvalstu lēmējiestādēm. EESK aicina it īpaši Padomi un Eiropas Parlamentu atbalstīt un sekmēt centienus panākt ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK kritiski vērtē to, ka svarīgu ekonomikas politikas jautājumu risināšanai tiek pārmērīgi izmantoti deleģētie akti, nevis parastā likumdošanas procedūra. Ilgtspējīgas finansēšanas stratēģijas izstrādē un īstenošanā un it īpaši vides, sabiedrības un pārvaldības jeb VSP kritēriju izstrādē ir plaši jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība. Platformas ilgtspējīga finansējuma jomā un EFRAG darbā ir jānodrošina to līdzsvarota pārstāvība. Tā kā taksonomija un ilgtspējas ziņojumu sniegšana ir saistītas arī ar nodarbinātības jautājumiem, nav pieņemama ārkārtīgi vājā arodbiedrību iesaiste (3). Kopumā, risinot jautājumus saistībā ar nodarbinātību, ir tieši jāapspriežas arī ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Klimata mērķu sasniegšana nodrošinās sabiedrisku labumu gan vairākās paaudzēs, gan starptautiskā mērogā, tāpēc ir iespējams parazītisma un tirgus nepilnību risks. Nevar sagaidīt, ka konkurējoši uzņēmumi brīvprātīgi iekļaus cenā ārējo ietekmi un tādējādi uzņemsies “pārveides policistu” lomu. Nav arī sagaidāms, ka labāka pārredzamība veicinās ar pašregulējumu pamatotu ieguldījumu novirzīšanu lielā apmērā. Tāpēc ilgtspējīga finansēšanas stratēģija vēlamo ietekmi un vajadzīgo efektivitāti faktiski sasniegs tikai tad, ja tā būs daļa no kopējās (ekonomiskās) politikas, kas vērsta uz ilgtspēju, un attiecīga regulējuma. Turklāt skaidra politika atvieglos arī finanšu nozares risku pārvaldību. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Arī publiskā sektora ieguldījumiem būs izšķiroša loma – arī tāpēc, ka šie ieguldījumi bieži vien piesaista arī privātos ieguldījumus. Diemžēl ES fiskālā sistēma bieži vien ir stimulējusi publisko investīciju samazināšanu (4), tāpēc ieguldījumi ilgtspējā un iekļaušanā ir nepietiekami. Lai sasniegtu zaļā kursa mērķus, ir jānovirza gan privātā sektora ieguldījumi, gan arī jāveicina publiskā sektora ieguldījumi. Rīkojot debates par ilgtspēju, tiks uzsvērta prasība pēc “zelta likuma”. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Reālās ekonomikas pārejas uz ilgtspēju finansēšana

| 4.1.1. | Taksonomijā ir jāatspoguļo mērķi, kas ir vērienīgāki par ES tiesību aktos paredzētajiem mērķiem, jo jebkurā gadījumā ir jāpieņem, ka noteikumi tiks ievēroti. Tikai tā, izmantojot finansējumu un finansēšanas iespējas, būs iespējams stiprināt ilgtspējīgas saimnieciskās darbības. Taksonomijas sekmīga īstenošana izdosies tikai tad, ja tā gūs vispārēju atzinību sabiedrībā. Tai jābūt pārredzamai un zinātniski pamatotai, un tā ir pastāvīgi jāatjaunina. Iekļautās saimnieciskās darbības atbildīs vispāratzītai ilgtspējas definīcijai tikai tad, ja tiks nodrošināts, ka tās neapdraud vides mērķu (5) īstenošanu vai nerada sociālas problēmas. EESK vērš uzmanību uz ES vides politikā nostiprināto piesardzības principu (6). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Lai palielinātu taksonomijas efektivitāti, EESK iesaka to piemērot finanšu uzņēmumu riska pārvaldībā (sk. 4.4. punktu). EESK cita starpā uzskata, ka ar taksonomiju saistīto finanšu iestāžu aktīvu daļas uzskaite, izmantojot zaļo aktīvu koeficientu (ZAK), vides risku izmantošana noturības testos, kā arī taksonomijas izmantošana zaļajām obligācijām, ir daudzsološas pieejas. Tomēr taksonomiju, kā arī standartus un marķējumu ir ieteicams izmantot arī, piemēram, atbalsta un iepirkuma procedūrās vai ES fiskālajā sistēmā. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Pievienojot tehniskā skrīninga kritērijus (1.c darbība), ir jārīkojas ļoti uzmanīgi un stingri jāievēro piesardzības princips. Cita starpā ir stingri jāievēro arī Taksonomijas regulā (7) noteiktais kritērijs, proti, būtiski nekaitēt citu vides vai sociālo mērķu sasniegšanai” (8). Šajā ziņā ļoti rūpīgi ir jāizvērtē lauksaimniecības, dabasgāzes un kodolenerģijas iekļaušana taksonomijā. Taksonomijas ticamības nodrošināšana ir būtiska, lai neapdraudētu taksonomijas projektu kopumā. EESK uzsver būtiskās šaubas, kas pastāv lielā daļā Eiropas pilsoniskās sabiedrības, par to, vai Komisijas ierosinātās ekonomikas nozares ir ilgtspējīgas. Šīs piezīmes attiecas arī uz tiesību aktiem par konkrētu saimniecisko darbību finansēšanu (1.a darbība). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EESK atzīst, ka pārejas periodā lietderīgas var būt pat tādas saimnieciskās darbības, kuru ilgtspēja ir vērtējama ļoti pretrunīgi, it īpaši, ja tās atbilst jaunākajiem tehniskajiem standartiem. Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka šāda veida darbības, iespējams, varētu labāk regulēt atsevišķi no ES taksonomijas. Turklāt EESK būtu jāapsver iespēja atsevišķas iniciatīvas iespēja attiecibā uz šo jautājumu. Šādas iniciatīvas mērķis būtu atbalstīt uz labklājību vērstu enerģētikas politiku, kas koncentrēta uz vides mērķiem un pieejamību cenu ziņā, ES ekonomikas stiprināšanu iekšēji un pasaules līmenī un labu darbavietu saglabāšanu. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Taksonomijas regulā paredzētais deleģētais akts, kas aptvers atlikušos četrus vides mērķus tādās jomās kā ūdens, biodaudzveidība, piesārņojuma novēršana un aprites ekonomika (1.d darbība), ir atzinīgi vērtējams nodoms virzībā uz visaptverošu pieeju ilgtspējai. EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas apņemšanos ierosināt skrīninga kritērijus bioloģiskās daudzveidības (biodaudzveidības) jomā, lai biodaudzveidību sasaistītu ar klimata politiku. Arī nodoms iekļaut saimnieciskās darbības, kurām ir vidējs vidiskais sniegums, kā arī nošķirt saimnieciskās darbības, kurām nav būtiskas ietekmes uz vides ilgtspēju, un saimnieciskās darbības, kas būtiski kaitē vides ilgtspējai (1.b darbība), ir solis pareizajā virzienā. Turklāt Taksonomijas regulā ir paredzēts līdz 2021. gada beigām sagatavot ziņojumu par saimnieciskajām darbībām, kuras būtiski kaitē vides ilgtspējai un kurām nav būtiskas ietekmes uz vides ilgtspēju. EESK uzstāj, lai tas patiešām tiktu iesniegts līdz noteiktajam termiņam. Paplašinot taksonomiju, ir jācenšas novērst nepilnības, kuras – cita starpā arī sarežģītības dēļ – varētu izmantot zaļmaldināšanai. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | EESK atzinīgi vērtē standartu un marķējumu piemērošanas jomas paplašināšanu (1.e darbība) un cita starpā aicina, ieviešot minimālos standartus, rīkoties izlēmīgāk. Svarīgi būtu izveidot vispārēju marķējumu sistēmu, ko finanšu iestādes varētu izmantot pārejas finansēšanai, lai tām būtu skaidri definēti un droši orientieri. Īpaša uzmanība ir jāpievērš “maldināšanai par ilgtspēju”, kad iestāde izliekas par ekoloģiski vai sociāli ilgtspējīgāku, nekā tā patiesībā ir. Diemžēl līdz 2023. gadam ir paredzēts tikai novērtēt, vai šāda sistēma ir vajadzīga. Arī jautājumā par VSP etalona izveidi ir paredzēts tikai novērtējums, lai gan arī šajā ziņā juridiski saistošas definīcijas un noteikumi ir svarīgi pamatelementi, kas vajadzīgi, lai radītu skaidrību, kuru pamatoti pieprasa ieguldītāji un sabiedrība |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Iekļaujošs ilgtspējīga finansējuma regulējums

| 4.2.1. | EESK atzinīgi vērtē nodomu atvieglot patērētājiem, privātajiem ieguldītājiem un MVU piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam, lai vietējā līmenī varētu īstenot mazākus projektus (2.a darbība). Šajā ziņā būtu jānodrošina arī taisnīgas finansējuma izmaksas. Finanšu pratības veicināšana ir lieliska pieeja, kas gūst aizvien lielāku atsaucību. Tomēr finanšu pratība nekādā gadījumā nedrīkst aizstāt pienācīgu ieguldītāju aizsardzību un koncentrēšanos uz ilgtspējas aspektiem nedrīkst izmantot, lai slēptu nesamērīgus riskus. Izstrādājot finanšu pratības satvaru, ir jāiesaista ieguldītāju pārstāvji. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK atzinīgi vērtē konsultatīvā un taksonomijas kompasa projektus (2.a darbība) ar mērķi uzlabot ilgtspējas ziņojumu sniegšanu, tostarp attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nav iekļauti Priekšlikumā direktīvai attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (CSRD) (9). Tā kā arī mazāku uzņēmumu saimnieciskās darbības var radīt tālejošu ietekmi uz vidi, ir svarīgi uzlabot ziņošanu un pastiprināt tās obligātumu. EESK norāda, ka pilsoniskajai sabiedrībai kopumā ir ļoti svarīga ilgtspējīga uzņēmējdarbības politika. It īpaši arī MVU klienti un ieguldītāji pieprasīs ilgtspējas deklarācijas. Tomēr, vienkāršojot VSP ziņošanas sistēmu, ļoti rūpīgi ir jācenšas nepieļaut zaļmaldināšanu. Turklāt ir ierosināti arī šādi pasākumi: ES uzņēmumu nefinansiālās informācijas standartizācija un salīdzināmība, ilgtspējas datu sniedzēju tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas ieviešana un piekļuves nodrošināšana uzņēmumu nefinansiālajiem izejas datiem. Ziņošanas prasībām nevajadzētu būt pašmērķim un tādējādi saistītām ar pārmērīgiem resursiem un izmaksām, bet tām vajadzētu būt efektīvām pārredzamības veicināšanā, lai uzlabotu tirgus efektivitāti un tādējādi sekmētu labāku piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Digitālo tehnoloģiju izmantošana ilgtspējīga finansējuma jomā ir mērķtiecīga, savukārt arī tehnoloģijās ir jāintegrē ilgtspējas aspekti (2.b darbība). Visaptverošas ilgtspējas, digitalizācijas un Covid-19 krīzes pārvarēšanas darbību saskaņošana radīs sinerģiju, kas jāizmanto, lai palielinātu ES rīcības ietekmi. Zaļo budžeta plānošanu (2.e darbība) EESK iesaka sasaistīt ar (nākotnes) “zelta likumu” attiecībā uz ieguldījumiem. Kopumā komiteja pauž nožēlu par to, ka arī šajā ziņā nav paredzēta visaptveroša pieeja ilgtspējai. Saistībā ar riska dalīšanu ir jāraugās, lai neradītu vienpusēju slogu un publiskajam sektoram neuzliktu pārmērīgu risku. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Apdrošināšanas aizsardzības palielināšana attiecībā uz vides riskiem ir pielāgošanās faktiskajiem apstākļiem (2.c darbība). EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka nenozīmīgs palielinājums ievērojami palīdzēs samazināt ar dabas katastrofām saistītās izmaksas. Turpretī ierosinātie pasākumi, kas attiecas uz paraugprakses piemēru apzināšanu, šķiet pārmērīgi piesardzīgi. Jebkurā gadījumā dialogā par (klimat)noturību ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Pamatotu sociālo investīciju atbalstīšanas darbības (2.d darbība) noteikti nav pietiekamas, lai novērstu stratēģijas nepilnības sociālajā jomā. Taksonomijas regulā (10) gan ir paredzēti minimālie aizsargpasākumi, kuru pamatā cita starpā ir Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas. Tomēr tie nav pietiekami, lai ar taksonomiju atbalstītu sociālo progresu. Šajā ziņā ir vajadzīga konsekventa pieeja, kas padziļinātu sociālo ilgtspēju, kuras centrālais elements ir cilvēks un nodarbinātība. Šādas pieejas pamats jau ir izveidots ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Piemēram, taksonomija, kas vienādā mērā aptver vides un sociālos mērķus, tādējādi ievērojot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” (11), var kļūt par vērtīgu ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgas ES pamatu. Iesaistot sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, tagad ir steidzami jāizveido visaptveroša taksonomija. Ziņojums par sociālo taksonomiju 2021. gada beigās jebkurā gadījumā būs pārāk novēlots. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Novēlota ir arī tikai 2022. gada beigās paredzētā tehnisko standartu pārskatīšana saskaņā ar Ilgtspējīga finansējuma informācijas atklāšanas regulu (SFDR) (12), lai precizētu rādītājus, kas raksturo negatīvo ietekmi uz vidi un sabiedrību. EESK prasa ievērojami ātrāk pārskatīt rādītājus darba ņēmēju tiesību un cilvēktiesību jomā un ieviest augstākus standartus. Arī šajā gadījumā noteikti ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Labāka noturība pret ilgtspējas riskiem

| 4.3.1. | EESK atbalsta ilgtspējas faktoru iekļaušanu finanšu nozares risku pārvaldībā. Tikai tā būs iespējams pārraut apburto loku, kad finanšu uzņēmumi finansē klimatam kaitīgas darbības. Klimata pārmaiņas ne tikai rada nopietnus riskus bankām un apdrošināšanas sabiedrībām, bet arī ietekmē finanšu nozari kopumā un pat apdraud vispārējo finanšu stabilitāti. Šajā sakarā EESK brīdina, ka nedrīkst nepareizi interpretēt finanšu nozares kā izpildes struktūras lomu, nosakot ilgtspējas mērķus vispārējās interesēs. Tomēr milzīgā apmēra, unikalitātes un neparedzamības dēļ klimata riskus gandrīz nemaz nav iespējams novērtēt kvantitatīvi. Tomēr tas nekādā gadījumā nedrīkst kavēt konkrētu darbību īstenošanu, tādējādi savukārt atkal saasinot minēto problēmu. Kopumā ir nepieciešama ātra un piesardzīga pieeja, lai novērstu katastrofālu iznākumu. Šajā nolūkā par pamatu jāizmanto ES taksonomija. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Atzinīgi ir vērtējama ilgtspējas risku iekļaušana finanšu pārskatu standartos, kā arī dabas kapitāla standartu izstrāde, turklāt ārkārtīgi svarīgi ir zinātniski pamatoti, stingri un ticami standarti un metodes (3.a darbība). Lietderīga ir arī attiecīgo VSP risku sistemātiska apzināšana kredītreitingos un reitingu prognozēs (3.b darbība). EESK mudina, ņemot vērā jaunākos notikumus, atjaunot debates par ES kredītreitinga aģentūrām un tādējādi nostiprināt ES vadošo lomu ilgtspējas jomā. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Ierosinātā pieeja par VSP faktoru konsekventu iekļaušanu banku riska pārvaldības sistēmās un apdrošinātāju prudenciālajā regulējumā ir loģiski pamatota (3.c un 3.d darbība). Tas ir jāņem vērā, arī pārstrādājot Kapitāla prasību regulu (CRR), Kapitāla prasību direktīvu (CRD) un direktīvu “Maksātspēja II” (13), kas, visticamāk, būs saistītas ar ilgākām debatēm. Tādēļ EESK iesaka jau laikus veikt pasākumus risku novērtēšanas standartu noteikšanai riska pārvaldības jomā, lai nodrošinātu, ka ilgtspējas riski tiek ātri novērsti un tiek izveidoti attiecīgi uzkrājumi kapitāla nodrošināšanai. Tehniskā līmenī šajā nolūkā var izmantot Eiropas uzraudzības iestāžu vadlīnijas. Kopumā ir ieteicama stabila, uz nākotni vērsta un rūpīgi pielāgota riska un kapitāla politika, kurā ņemta vērā ilgtspējas risku ietekme uz finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Pārskatīto direktīvu papildinās tādas darbības kā, piemēram, iekšējie noturības testi. Tomēr EESK nepiekrīt, ka ar ilgtspēju saistītiem riska darījumiem būtu jāpiemēro īpašs uzraudzības režīms, kurā, piemēram, tiktu samazinātas kapitāla prasības. Tas pārmērīgi sarežģītu tiesisko regulējumu, kas kļūtu nepārredzams un veicinātu nepilnības, kuras varētu izmantot, lai apietu noteikumus. EESK uzskata, ka ir vajadzīgs stingrs ekonomiskā riska novērtējums. Riska svērumā galvenokārt jāņem vērā ekonomikas stabilitātes riski. Jebkurā gadījumā ieguldījumi, kas apdraud klimatu, var zaudēt vērtību un kļūt par balasta aktīviem. EESK brīdina, ka, sasaistot KPD, CRD un direktīvu “Maksātspēja II”, var izraisīt krasas svārstības saistībā ar prudenciālo prasību izpildi un apdraudēt sasniegtos standartus. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Cita starpā ECB vērš uzmanību uz klimata krīzes saistību ar finanšu stabilitāti. EESK atzinīgi vērtē paredzētos ECB norādījumus attiecībā uz VSP risku novērtēšanu un atbalsta potenciālo sistēmisko risku uzraudzībai un pārvarēšanai (3.e darbība) ierosinātās darbības. Turklāt, cik vien iespējams, jāaptver visas iestādes, dalībnieki, ražojumi un tirdzniecības platformas, tostarp arī mazāk regulētas nozares. EESK arī uzsver, ka galvenā uzmanība, pirmkārt, ir jāpievērš risku ierobežošanai, nevis apzināšanai. Diemžēl nav pat aplūkoti sociālās ilgtspējas riski, kas aizvien lielākās sadalījuma nevienlīdzības dēļ apdraud sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Uzlabot finanšu nozares ieguldījumu ilgtspējas mērķu sasniegšanā

| 4.4.1. | Finanšu nozarei ir būtiska loma ekonomikas ciklā, tāpēc ilgtspējas jomā tai ir svarīga nozīme, jo šodien veiktie ieguldījumi atklāj CO2 emisijas nākotnē. Tāpēc loģiska ir CSR direktīvā paredzētā prasība, ka dažādām finanšu tirgus iestādēm jāatklāj savi pārkārtošanās plāni un to ieguldījums vidiskās pēdas samazināšanā, kā arī jācenšas stiprināt finanšu tirgus dalībnieku informācijas atklāšanas un dekarbonizācijas darbības attiecībā uz finanšu produktiem saistībā ar SFDR (4.a darbība). EESK iesaka sasaistīt uzlabotu ziņošanu ar iepriekš noteiktiem pārkārtošanās veidiem un attiecināt ziņošanas prasības arī uz citiem finanšu tirgus dalībniekiem. Kā jau Komisija pati ir atzinusi, brīvprātīgi solījumi ilgtspējas jomā var būt tikai pirmais solis, tāpēc ir jāatbalsta visas darbības, kas vērstas uz obligāta pienākuma noteikšanu, lai novērstu nepārredzamību un patvaļu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Saistībā ar fiduciārajiem pienākumiem un pārvaldības noteikumiem atkal runa ir galvenokārt tikai par pārskatīšanu (4.b darbība). Lietderīga ir jēdziena “dalībnieku un saņēmēju ilgtermiņa labāko interešu” paplašināšanas iespēju novērtēšana un pienākums ņemt vērā ilgtspējas ietekmi. Tomēr arī šajā ziņā nedrīkst radīt apstākļus nesamērīgai risku sasaistīšanai ar zaļo prasību izpildi. Neilgtspējīgu ieguldījumu klasifikācija ir jāpielāgo piesardzīgi, turklāt galvenā uzmanība ir jāpievērš ar fosilo kurināmo saistītu jaunu ieguldījumu riska svērumam. Lai panāktu taisnīgu pārkārtošanos, sociālo ilgtspēju nedrīkst atkal atstāt novārtā. VSP tirgus izpētes un reitingu pieejamības, integritātes un pārredzamības uzlabošana arī ir svarīgs papildinājums, jo, ņemot vērā mulsinošo koncepciju daudzveidību, steidzami ir jāuzlabo ticamība un salīdzināmība (4.c darbība). |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Kārtīgas pārejas uzraudzība un finanšu sistēmas integritātes nodrošināšana

| 4.5.1. | EESK atbalsta visus pasākumus, kas paredzēti, lai uzraudzības iestādes varētu vērsties pret zaļmaldināšanu (5.a darbība). Galu galā ir pašsaprotami, ka šo iestāžu rīcībā ir jānodod uzticētā uzdevuma izpildei vajadzīgie līdzekļi. Diemžēl arī šajā ziņā ir paredzēta tikai novērtēšana, nenosakot konkrētus termiņus. EESK vēlreiz vērš uzmanību uz laika faktoru un pauž nožēlu par to, ka ir ņemta vērā tikai vidiskā ilgtspēja. Galu galā, lai atvieglotu pretpasākumu izpildi, ir vēlams definēt jēdzienu “zaļmaldināšana” vai “ar ilgtspēju saistīta maldināšana”. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Svarīga papildinoša darbība ir stingrs uzraudzības regulējums, lai novērtētu ES finanšu sistēmas progresu (5.b darbība). Atzinīgi vērtējamas ir tādas darbības kā kapitāla plūsmu novirzīšana ilgtspējīgās investīcijās, investīciju trūkuma novērtēšana un novērtējums par finanšu tirgu atbilstību klimata un vides mērķiem. Diemžēl atkal ir aizmirsta sociālā ilgtspēja. EESK aicina, novērtējot finanšu tirgu atbilstību klimata un vides mērķiem, līdztekus finanšu iestādēm piesaistīt arī sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Steidzami ir jāuzlabo uzraudzības iestāžu un ECB sadarbība (5.c darbība). Lai atvieglot sadarbības politikas pasākumu veikšanu, ir vēlama ātra rīcība. Šajā ziņā ir jāiesaista arī valstu uzraudzības iestādes. Lai stiprinātu ilgtspējīga finansējuma izpēti un zināšanu pārnesi starp finanšu sektoru un pētniecības aprindām (5.d darbība), EESK aicina iesaistīt sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību un ņemt vērā arī sociālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Globāla vērienīguma veicināšana

| 4.6.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija veicinās vērienīgu vienprātību starptautiskos forumos (6.a darbība). Tā kā finanšu tirgi starptautiskā mērogā ir savstarpēji cieši saistīti un tā kā pasaulē ir jāsaglabā finanšu stabilitāte, it īpaši ilgtspējas jomā ļoti svarīga ir stabila starptautiskā pārvaldība. Globālajiem tirgiem ir vajadzīgs globālā līmenī atzīts regulējums. Šajā ziņā ir svarīgi arī ļoti praktiski, bet tomēr izšķiroši aspekti, proti, ir vajadzīga globāla piekļuve datiem, kas nodrošina iespēju novērtēt ieguldījuma ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Lēno vienošanās progresu starptautiskā līmenī nekādā gadījumā nedrīkst izmantot kā ieganstu, lai aizkavētu attīstību ES līmenī, un tas nedrīkst šo attīstību aizkavēt. Gluži pretēji – jo sekmīgāk Eiropā izdosies īstenot ilgtspējīgu finansējumu, jo ātrāk ES izvēlētais modelis kļūs par paraugu globālā līmenī. Tādējādi arī tāpēc ir svarīga ES taksonomijas ticamība un dubultā būtiskuma visaptveroša piemērošana. EESK mudina arī starptautiskajā līmenī lielākā mērā ņemt vērā sociālo ilgtspēju arī saistībā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Eiropas uzņēmumiem nebūtu jāsaskaras ar tik daudziem atšķirīgiem regulējumiem, kas rada būtiski nelabvēlīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Starptautiskās platformas ilgtspējīga finansējuma jomā (IPSF) darba padziļināšana ir mērķtiecīga (6.b darbība). Šajā sakarā EESK aicina Komisiju veicināt ciešāku IPSF sadarbību un mijiedarbību ne vien ar privāto sektoru, bet arī ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, piemēram, lai novērtētu cilvēktiesības ilgtspējīga finansējuma kontekstā. Protams, EESK arī šajā ziņā iesaka koncentrēties uz visaptverošu ilgtspēju. Tas attiecas arī uz atbalstu valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem (6.a darbība). |
| --- | --- |

4.6.3.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  VSP: vidiskie, sociālie un pārvaldības kritēriji.

1

(2)  OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

2

(3)  Sk. Members and Observers of the Platform on Sustainable Finance https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/eu-platform-on-sustainable-finance-members_en.pdf

3

Members and Observers of the Platform on Sustainable Finance

(4)  OV C 268, 14.8.2015., 27. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.), 17. pants.

5

(6)  LESD 191. pants.

6

(7)  Regula (ES) 2020/852, 18. pants.

7

(8)  Princips “būtiski nekaitēt”, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.), 2. panta 17. punktā.

8

(9)  Priekšlikums direktīvai attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (COM(2021) 189 final).

9

(10)  Regula (ES) 2020/852, 18. pants.

10

(11)  Princips “būtiski nekaitēt”.

11

(12)  Regula (ES) 2019/2088 par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

13

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/105

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas zaļajām obligācijām”

(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))

(2022/C 152/17)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

| Atzinuma pieprasījumi | Padome, 12.8.2021.
  Eiropas Parlaments, 13.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 123/1/4 |

Atzinuma pieprasījumi

Padome, 12.8.2021.

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

123/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ar brīvprātīgo ES zaļo obligāciju standartu izveido režīmu, kura pamatā ir pārredzamība un uzraudzība. Saskaņā ar šādu režīmu uz finansējumu varēs pretendēt tādi projekti, kas atbilst ES ilgtspējīgu darbību taksonomijai, emitentiem emisijas laikā būs jāsniedz papildu informācija un pēc tam regulāri jāziņo par ieņēmumu izlietojumu un projekta ietekmi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ES zaļo obligāciju standarts var sniegt arī ievērojamus ekonomiskos ieguvumus gan emitentiem, gan ieguldītājiem. Tas ir iespējams tāpēc, ka ar priekšlikumu paredzēts izveidot universālu, ticamu un racionalizētu mehānismu zaļo obligāciju emitēšanai, līdz minimumam samazinot informācijas asimetriju un vienlaikus saskaņā ar šo standartu ievērojami uzlabojot emitentu reputāciju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka, šādas obligācijas pielīdzinot ES Taksonomijas regulai, tās kļūs piemērotas arī tādu saimniecisko darbību finansēšanai, ar kurām atbalsta pāreju uz ilgtspējīgāku un dekarbonizētu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ierosinātais standarts arī palīdzētu ievērojami samazināt nenoteiktību attiecībā uz aktīvu un izdevumu veidiem, ko var pamatoti klasificēt kā videi nekaitīgu kapitāla izmantošanu. Tomēr, ņemot vērā minēto pielīdzināšanu ES taksonomijai, EESK uzskata, ka Komisijai ir jāsagatavo skaidri norādījumi, lai ieguldītājus mudinātu izvēlēties ES zaļās obligācijas un tādus projektus, kas pozitīvi ietekmē vidi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka, turpinot attīstīt zaļās obligācijas kā aktīvu kategoriju, visās dalībvalstīs emitentiem ir jāpiemēro vienots standarts. Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt problēmu, kas radīsies emitentiem, ievērojot ES taksonomijas standartus. Visticamāk, tie ārējās pārbaudes izmaksas salīdzinās ar ieguvumiem, ko sniedz piekļuve plašākai ieguldītāju bāzei. Jāizvairās no situācijas, kad privātie emitenti dod priekšroku alternatīvām zaļajām obligācijām un mazāk apgrūtinošiem sertifikācijas procesiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ierosinātajām ziņošanas un atbilstības nodrošināšanas procedūrām var būt arī nesamērīga finansiāla ietekme uz MVU, kuriem ES zaļais standarts var būt pārāk bargs, un tādējādi atturēt no turpmākas izaugsmes. Arī no tā ir jāizvairās, tāpēc EESK iesaka pragmatisku pieeju uzraudzības un ziņošanas prasībām. Ja norādījumi un regulējums nebūtu pārmērīgi, tostarp attiecībā uz korporatīviem emitentiem, tas atvieglotu ES zaļo obligāciju standarta pieņemšanu visos kapitāla tirgos. Ekonomikas dekarbonizācijā korporatīvie emitenti ir tikpat svarīgi kā Komisija, kas emitē zaļās obligācijas, un EESK uzskata, ka ir jāsaskaņo standarti, ko piemēro publiskā sektora un korporatīvo emitentu emitētajām zaļajām obligācijām. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Attiecībā uz trešo valstu zaļo obligāciju emitentiem EESK uzskata, ka piekļuve ES kapitāla tirgiem un otrādi būtu jābalsta uz taksonomiju saskaņošanu dažādās jurisdikcijās visā pasaulē. EESK uzskata, ka tas ir sevišķi svarīgi, jo ES viena pati nevarēs atrisināt tādas vides problēmas kā klimata pārmaiņas. Kamēr nebūs kopīga pamata taksonomijas saskaņošanai ar trešām valstīm, maz ticams, ka Komisijas ierosinātā regula par brīvprātīgu zaļo obligāciju standartu kļūs par pasaules standartu zaļo obligāciju tirgū. Svarīga vieta šā kopīgā pamata nodrošināšanā būtu jāpiešķir starptautiskajai platformai ilgtspējīga finansējuma jomā (IPSF), jo tā darbotos kā politikas veidotāju dialoga forums. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Visbeidzot, EESK atzinīgi vērtē saskaņā ar ES taksonomiju izvirzīto prasību, ka ieguldījumiem jāatbilst gan principam “nenodari būtisku kaitējumu”, gan minimālajām garantijām, jo zaļā pārveide nepārtraukti ir jāizvirza par prioritāti līdzās sociālajai aizsardzībai un cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību aizsardzībai. Tomēr tas var ierobežot taksonomijas saskaņošanu ar trešām valstīm, it īpaši tad, ja šādas jurisdikcijas neievēro principa “nenodari būtisku kaitējumu” kritēriju, piemēram, neatzīst tiesības uz darba koplīguma slēgšanas sarunām. Šajā nolūkā EESK ierosina izveidot īpašu uzraudzības komiteju, kas kopā ar sociālajiem partneriem sekotu līdzi zaļo obligāciju tirgus norisēm. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Eiropas Komisija 2021. gada 6. jūlijā ierosināja jaunu regulu par brīvprātīgu Eiropas zaļo obligāciju standartu. Regula ierosināta, lai uzlabotu ES finanšu sistēmas ilgtspēju, izveidojot zaļo obligāciju “zelta standartu”, ko var salīdzināt un, iespējams, saskaņot ar citiem tirgus standartiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zaļo obligāciju standarts būtu pieejams visiem zaļo obligāciju emitentiem, tostarp privātiem, publiskā sektora un valsts emitentiem, un attiektos arī uz trešo valstu emitentiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ierosinātais regulējums noteiktu brīvprātīgu standartu, saskaņā ar kuru uzņēmumi un valsts sektora iestādes varēs izmantot zaļās obligācijas, lai kapitāla tirgos piesaistītu līdzekļus projektu finansēšanai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Standarts paredz, ka līdz obligācijas dzēšanas termiņa beigām emitenti visus emisijas ieņēmumus piešķir darbībām, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes ES Taksonomijas regulas (ES) 2020/852 (1) prasībām. Tajā ir noteikti mērķi vides jomā, pārbaudes kritēriji un saimniecisko darbību rezultatīvie sliekšņi. Saimniecisko darbību uzskatīs par atbilstīgu šādos gadījumos: a) ja tā būtiski veicinās viena vai vairāku vides aizsardzības mērķu sasniegšanu; b) ja tā neradīs būtisku kaitējumu citiem vides aizsardzības mērķiem; c) ja tajā būs ievērotas sociālās un pārvaldības garantijas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ES zaļās obligācijas palīdzētu risināt jautājumu par ilgtermiņa projektu (līdz 10 gadiem) finansēšanu, ja vien šādi projekti atbildīs Taksonomijas regulas vides mērķiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES zaļajām obligācijām ir paredzētas ārējas pārbaudes, lai nodrošinātu to atbilstību minētajām prasībām, it īpaši atbilstību taksonomijai. Priekšlikumā paredzēts, ka ārējie pārbaudītāji tiks reģistrēti Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē, un tiem būs regulāri jāizpilda reģistrācijas nosacījumi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ja saskaņā ar Taksonomijas regulu pēc obligāciju emisijas tiks mainīti ES taksonomijas tehniskās pārbaudes kritēriji (TSC), priekšlikumā paredzēts, ka emitenti vēl piecus gadus drīkstēs ievērot iepriekšējos kritērijus. Tomēr EESK uzskata: ja emisijas brīdī obligācija tiek kvalificēta kā “zaļa”, noteikumi par ieņēmumu sadali nav jāmaina. Faktiski gadījumā, ja taksonomijas pārbaudes kritēriji mainās un obligācija vairs neatbilst jaunajiem kritērijiem, tai līdz obligācijas dzēšanas termiņa beigām būtu jāpaliek “zaļai”. Tas varētu veicināt stabilu zaļo obligāciju tirgu izveidi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Priekšlikuma nolūks ir arī palielināt ieguldītāju uzticēšanos un garantijas, kā arī samazināt risku, ka ar zaļajām obligācijām finansēti projekti nesasniedz izvirzītos vides mērķus. Šādu obligāciju emitentiem būtu jāuzliek regulāras ziņošanas pienākums. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Zaļo obligāciju faktu lapa, kurā izklāstīti emisijas galīgie finansēšanas mērķi, būs obligāta, un reģistrētam ārējam pārbaudītājam būs jāveic šīs faktu lapas pirmsemisijas pārbaude, lai nodrošinātu obligācijas atbilstību zaļo obligāciju standarta prasībām. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zaļo obligāciju emitentiem būs arī jāpublicē gada pārskati, kuros parādīts, kā ieņēmumi no obligāciju emisijas ir pielīdzināti ES taksonomijai. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tiklīdz visi ieņēmumi no zaļo obligāciju pārdošanas būs sadalīti (paredzēts, ka tam jānotiek līdz obligācijas dzēšanas termiņa beigām), emitentam būs jāveic pēcemisijas pārbaude. Dažiem emitentiem (piemēram, dažām finanšu iestādēm) tā būs ikgadēja prasība. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Paredzēta arī prasība publicēt vismaz vienu ziņojumu par obligāciju vispārējo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Eiropas Komisijas priekšlikums par Eiropas Savienības zaļo obligāciju standartu ir publiskots laikā, kad pieprasījums pēc zaļajām obligācijām Eiropas Savienībā palielinās. Tomēr patlaban zaļo obligāciju emisija Eiropas Savienībā joprojām veido tikai 2,6 % no kopējā ES emitēto obligāciju daudzuma, tāpēc izaugsmes iespējas vēl ir lielas. Piemēram, 2021. gada otrajā ceturksnī zaļo obligāciju emisijas apjoms Eiropas Savienībā pieauga par aptuveni 30 % salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2020. gadā, atspoguļojot izaugsmes trajektoriju šajā jomā (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tomēr pieaug bažas par patieso vides ieguvumu apjomu, ko rada projekti, kurus finansē, emitējot šādas obligācijas. Šīs bažas raksturo termins “zaļmaldināšana”, kas atspoguļo dažkārt neskaidros ar zaļajām obligācijām finansēto projektu vidiskos rādītājus. Tas rada uzticamības problēmu tiem emitentiem, kuri cenšas nostiprināt savu reputāciju vides jomā, un asimetrisku informāciju ieguldītājiem, kuriem ex ante varētu būt sarežģīti identificēt tos projektus, kuri vides ziņā tiešām ir ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šo problēmu rada tas, ka zaļās obligācijas ir tādas pašas kā visas citas obligācijas, tikai ienākumi no zaļo obligāciju emisijas tiek izmantoti tādam projektam, kas atbilst konkrētiem, iepriekš noteiktiem vides kritērijiem. Saistību neizpildes gadījumā un tāpat kā jebkurā obligāciju emisijā ieguldītājs parasti izmanto visu emitenta bilanci. Ieguldītājam papildu vērtību rada tādas obligācijas turēšana, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības vai vides mērķiem. Tomēr problēmas rada tas, ka ES jurisdikcijās ilgtspējīgas darbības definīcijas nav vienādas. Tāpēc ir diezgan neiespējami salīdzināt projektu ietekmi dažādās jurisdikcijās un nereti pat vienas dalībvalsts reģionos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sarežģīta ir arī ziņošana par ieņēmumu izlietojumu. Problēmas saistībā ar emitenta informācijas atklāšanu un informācijas paziņošanu ieguldītājiem par ieņēmumu izlietojumu parasti ir izteiktākas tajās dalībvalstīs, kurās nākotnē būs vajadzīgi vislielākie ieguldījumi mazoglekļa risinājumos. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ar ES zaļo obligāciju standartu paredzēts risināt šīs problēmas, izveidojot režīmu, kura pamatā ir pārredzamība un uzraudzība. Saskaņā ar šādu režīmu uz finansējumu varētu pretendēt tikai tādi projekti, kas atbilst ES ilgtspējīgu darbību taksonomijai, un emitentiem emisijas laikā būtu jāsniedz papildu informācija un pēc tam regulāri jāziņo par ieņēmumu izlietojumu un projekta ietekmi. Turklāt ES zaļās obligācijas drīkstēs apstiprināt tikai Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) uzraudzīti ārējie pārbaudītāji. Tomēr EESK pauž bažas par tirgus koncentrāciju nolūkā ierobežot ar ārējiem pārbaudītājiem saistītās izmaksas. Piemēram, vienkāršs un vienmērīgs reģistrācijas process var veicināt konkurenci šajā jomā – tas nemazinātu pārbaudītāju zināšanas vai kvalitāti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES zaļo obligāciju standarts var sniegt arī ievērojamus ekonomiskos ieguvumus gan emitentiem, gan ieguldītājiem. Šobrīd ar uzticamību un informācijas asimetriju saistītās problēmas visām iesaistītajām pusēm rada papildu izmaksas, kad emitenti savu statusu cenšas apliecināt ar dažādiem dārgiem pasākumiem, tostarp izmantojot dārgas ārējās pārbaudes procedūras un pastiprinātu ziņošanu, savukārt ieguldītāji var padziļināt meklējumus, lai pienācīgi apzinātu piemērotas ilgtspējīgas ieguldījumu iespējas. Ar ierosināto ES zaļo obligāciju paredzēts izveidot universālu, ticamu un racionalizētu mehānismu zaļo obligāciju emitēšanai, līdz minimumam samazinot informācijas asimetriju un vienlaikus saskaņā ar šo standartu ievērojami uzlabojot emitentu reputāciju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Eiropas zaļās obligācijas, kas atbilst ES Taksonomijas regulas prasībām, ir ļoti piemērotas tādu saimniecisko darbību finansēšanai, kuras atbalsta pāreju uz ilgtspējīgāku un dekarbonizētu ekonomiku. Zaļās obligācijas būtu jāuzskata par galveno prioritāti, un būtu jārada atbilstoši stimuli, lai ES finanšu sistēmu reāli padarītu “zaļu”. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Saskaņā ar priekšlikumu ES uzņēmumi varēs arī emitēt Eiropas zaļās obligācijas, lai iegādātos vai radītu ES taksonomijai atbilstīgus aktīvus, piemēram, jaunu energoefektīvu ēku. Tādējādi uzņēmumi varēs palielināt savu taksonomijai pielīdzināto aktīvu daļu. Tomēr šeit būtu jāņem vērā arī saistītās sociālās izmaksas, tostarp kolektīvā atlaišana. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pielīdzinoties ES taksonomijai, ierosinātais standarts arī palīdzēs ievērojami samazināt nenoteiktību attiecībā uz aktīvu un izdevumu veidiem, kurus var pamatoti klasificēt kā videi nekaitīgu kapitāla izmantošanu, palielinot uzticēšanos zaļo obligāciju tirgum un tādējādi palīdzot vēl vairāk veicināt izaugsmi un ieguldījumus šajā jaunajā jomā, kā arī integrēt zaļo finansējumu. Laika gaitā ES zaļo obligāciju standarts var kļūt efektīvs, bet ir vajadzīgi Komisijas norādījumi, lai ieguldītājus novirzītu uz augstākas kvalitātes obligācijām un projektiem, kas patiešām pozitīvi ietekmēs vidi, kā arī ES kapitāla tirgū izveidotu jaunu aktīvu kategoriju. Arī šīs sagaidāmās pozitīvās ievirzes dēļ šis priekšlikums ir vērtējams atzinīgi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ņemot vērā minēto, zaļās obligācijas kļūs par svarīgu komponentu, kas Eiropas Savienībai palīdzēs finansēt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. Zaļajām obligācijām parasti ir ilgs termiņš, un kapitālu atmaksā pēc obligācijas termiņa beigām, kā tas nepieciešams lieliem infrastruktūras projektiem. Lai gan ir paredzēts, ka ES zaļo obligāciju marķējuma izmantošana būs brīvprātīga, ieguldītājiem ir visas iespējas to izmantot, lai piesaistītu kapitālu projektiem, kas dotu acīmredzamu labumu videi. Tā jau pati par sevi ir nozīmīga priekšrocība, taču galvenā priekšrocība ir pats standarts, kas kapitāla tirgū nodrošinās zaļo aktīvu etalonu. Paredzams, ka zaļās obligācijas arī turpmāk tiks veidotas kā aktīvu klase, kas nodrošinās ieguldītājiem iespēju noteikt zaļo parāda instrumentu ienesīguma līkni. Pieņemot, ka dalībvalstīs būs vienots standarts, kas tiks piemērots emitentiem, zaļo obligāciju fondi un zaļo banku aizdevumu piešķiršana varētu palīdzēt piesaistīt papildu līdzekļus, lai veicinātu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. To vēl vairāk veicinātu arī pieņēmums, ka zaļo aizdevumu cenas noteikšana ir pietiekami pamatota. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ES zaļās obligācijas varētu kļūt par etalonu arī zaļajām obligācijām trešo valstu tirgos, kā tas jau ir noticis privāto ieguldījumu fondu gadījumā. Šajā jomā ES faktiski ir kļuvusi par pasaules līderi (ES uzņēmumi un publiskās struktūras 2020. gadā ir emitējušas 51 % no pasaules emisiju apjoma), un zaļo obligāciju standarts ES ieguldītājiem radītu papildu iespējas iegūt ilgtspējīgu finansējumu no visiem starptautiskajiem tirgiem. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zaļo obligāciju standarts noteikti ir jāizstrādā. Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt problēmu, kas radīsies emitentiem, ievērojot ES taksonomijas standartus. Izmaksas un sarežģījumus, ko radīs ilgstošs EVTI apstiprinātas un uzraudzītas ārējās pārbaudes process, tie, visticamāk, salīdzinās ar ieguvumiem, ko dod piekļuve plašākai ieguldītāju bāzei. Tādējādi privātie emitenti var dot priekšroku alternatīvām zaļajām obligācijām un izvēlēties mazāk apgrūtinošus sertifikācijas procesus. Ierosinātajām ziņošanas un atbilstības nodrošināšanas procedūrām var būt arī nesamērīga finansiāla ietekme uz MVU, kuriem ES zaļais standarts var būt pārāk bargs un tādējādi atturēt no turpmākas izaugsmes. Pieredze, kas gūta saistībā ar ES mēroga kapitāla tirgus produktiem, kad to izmantošana nav bijusi pietiekami iedrošinoša, var palīdzēt gūt priekšstatu par potenciālo interesi par ES zaļajām obligācijām. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tāpēc ES uzraudzības iestādei zaļo obligāciju standarts jāievieš maksimāli pragmatiski. Lai gan nākamajos trīs gados saistībā ar Next Generation EU un 250 miljardiem EUR Komisija būs galvenā zaļo obligāciju emitente, dalībvalstīm kopumā emitējot zaļās obligācijas aptuveni 80 miljardu EUR apmērā, nedrīkst novērtēt zemāk privātā sektora lomu zaļo obligāciju emitēšanā. Ja norādījumi un regulējums attiecībā uz korporatīviem emitentiem nebūs pārmērīgs, tas atvieglos zaļo obligāciju standarta pieņemšanu visos ES kapitāla tirgos. Tomēr ir jārīkojas piesardzīgi. Saskaņā ar priekšlikumu zaļās obligācijas, ko emitējis dalībvalstu publiskais sektors, nebūs pakļautas ārējai pārbaudei, kā paredzēts šajā priekšlikumā. Ņemot vērā saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās sakarā ar pāreju uz mazoglekļa ekonomiku, publiskā sektora emitentiem joprojām būs jāziņo obligāciju ieguldītājiem, taču vispārēja ES zaļo obligāciju standarta piemērošana garantētu šo saistību izpildi. No otras puses, ja tiktu atļautas divu veidu zaļās obligācijas (viena publiskajam sektoram un otra korporatīvajiem emitentiem), varētu rasties vismaz divi atšķirīgi standarti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Jārisina arī jautājums par to, kā trešo valstu zaļo obligāciju emitentiem nodrošināt iespēju piekļūt ES kapitāla tirgiem un otrādi; tādēļ ir jāsaskaņo taksonomijas dažādās jurisdikcijās visā pasaulē. Šajā ziņā būtu lietderīgi norādīt uz starptautisko platformu ilgtspējīga finansējuma jomā (IPSF), kura piedāvā forumu dialogam starp politikas veidotājiem un ar kuras palīdzību var īstenot vispārēju mērķi – palielināt privātā kapitāla apjomu ieguldīšanai vidiski ilgtspējīgos ieguldījumos. IPSF galīgais mērķis ir veicināt privātā kapitāla piesaisti vidiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Tādēļ IPSF piedāvā daudzpusēju forumu dialogam starp politikas veidotājiem, lai palīdzētu ieguldītājiem apzināt un izmantot ilgtspējīgas ieguldījumu iespējas, kas patiešām veicina klimata un vides mērķu sasniegšanu. Šajā forumā būtu jāapspriežas un jāvienojas par taksonomiju saskaņošanu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kā minēts iepriekš, EVTI kā ES kapitāla tirgus uzraudzības iestādei būs izšķiroša nozīme ierosināto standartu piemērošanas nodrošināšanā pēc iespējas pragmatiskāk. Lai to panāktu, būs jāattīsta prasmes un jāveido ES zaļo obligāciju pārbaudītāju uzraudzības spējas. Komisija noteiks kvalifikācijas un pārredzamības kritērijus, kas EVTI nodrošinās stabilu pamatu. Mūsuprāt, tā kā EVTI attīsta savas spējas, tā varētu laikus atbalstīt savus partnerus trešās valstīs un palīdzēt tiem piemērot līdzīgus standartus, lai tādējādi ES ieguldītājiem atvieglotu piekļuvi jaunietekmes tirgiem. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Vēl jāņem vērā tas, ka pārejā uz mazoglekļa ekonomiku Eiropas Savienībai vajadzēs finansējumu, kas ievērojami pārsniegs Next Generation EU ietvaros pieejamo. Privātais sektors jau ir iesaistījies šajā pārejā, taču ir jāiegulda daudz vairāk. Tādējādi ierosinātais ES zaļo obligāciju standarts palīdzētu ne vien veidot jaunu zaļo obligāciju tirgu un piesaistīt papildu emitentus, bet arī kapitāla tirgos atvieglotu piekļuvi pārrobežu finansējumam. Visbeidzot, ierosinātais zaļo obligāciju standarts uzlabotu potenciālo emitentu un ieguldītāju reputāciju un viņu apņemšanos sasniegt tādus ilgtspējīgas attīstības un vides mērķus kā klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība, pāreja uz aprites ekonomiku, reciklēšana, atkritumu rašanās novēršana, piesārņojuma novēršana un kontrole, kā arī veselīgu ekosistēmu aizsardzība. Tādējādi attiecīgie vides un sociālie mērķi tiktu iekļauti jebkura uzņēmuma stratēģijā. Turklāt, popularizējot finanšu produktiem domātu ES ekomarķējumu un vienlaikus samazinot birokrātiju, varētu palīdzēt privātajiem uzņēmumiem pieņemt šādu stratēģiju. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESK sagaida, ka turpmāk ieguldītāji izvēlēsies ES zaļo obligāciju standartus, jo tas nodrošinātu, ka līdzekļi tiek izlietoti saskaņā ar taksonomiju, kas savukārt ieguldītājiem atvieglotu ziņošanas prasību izpildi. Tāpēc ir jātiecas panākt ierosinātā zaļo obligāciju standarta pieņemšanu visā Eiropas Savienībā – gan privātajā, gan publiskajā sektorā. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē pašreizējo zaļo obligāciju saglabāšanu saskaņā ar ierosināto standartu, kā arī šādu standartu iespējamu piemērošanu Next Generation EU obligācijām. EESK ir pārliecināta, ka taksonomijai atbilstīgas zaļās obligācijas palīdzēs sasniegt vides mērķus. Turklāt mēs ceram, ka ES zaļo obligāciju standarts palielinās ieguldītāju interesi par šādām investīcijām, tādējādi turpinot attīstīt zaļo obligāciju tirgu. Lai gan emitentiem un ieguldītājiem tā ir laba ziņa, EESK pauž bažas par iepriekš minētajām problēmām. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Ja darbs turpināsies un priekšlikums tiks pieņemts savā pašreizējā veidolā, būs interesanti novērtēt, i) cik lielā mērā ieguldītāji gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs pieprasīs emitentiem ievērot ierosinātos standartus, vai arī priekšlikuma rezultātā ES zaļo obligāciju tirgus tiks nošķirts no pārējā pasaules tirgus, un ii) kā ierosinātā ES zaļo obligāciju standarta īstenošana ietekmēs norises zaļo obligāciju tirgū Eiropas Savienībā un trešās valstīs. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EESK uzskata, ka tas ir sevišķi svarīgi, jo ES viena pati nevarēs atrisināt tādas vides problēmas kā klimata pārmaiņas. Kamēr nebūs kopīga pamata taksonomijas saskaņošanai ar trešām valstīm, maz ticams, ka Komisijas ierosinātā regula par brīvprātīgu zaļo obligāciju standartu kļūs par pasaules zaļo obligāciju tirgus standartu. Tas sadrumstalotu kapitāla tirgus, un trešo valstu emitenti, iespējams, neatzītu Komisijas ierosinātos standartus. Tāpēc varētu apsīkt līdzekļu plūsma, kas vajadzīga, lai risinātu milzīgas vides problēmas, it īpaši klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Visbeidzot, EESK atzinīgi vērtē saskaņā ar ES taksonomiju izvirzīto prasību, ka ieguldījumiem jāatbilst gan principam “nenodari būtisku kaitējumu”, gan minimālajām garantijām, jo zaļā pārveide nepārtraukti ir jāizvirza par prioritāti līdzās sociālajai aizsardzībai un cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību aizsardzībai. Tomēr tas var ierobežot taksonomijas saskaņošanu ar trešām valstīm, it īpaši tad, ja šādas jurisdikcijas neievēro principa “nenodari būtisku kaitējumu” kritēriju, piemēram, neatzīst tiesības uz darba koplīguma slēgšanas sarunām. Šajā nolūkā EESK ierosina izveidot īpašu uzraudzības komiteju, kas kopā ar sociālajiem partneriem sekotu līdzi zaļo obligāciju tirgus norisēm. |
| --- | --- |

3.21.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

1

(2)  Climate Bonds Initiative (2021). Regional breakdown of green bond issuance, by volume of issuance.

2

Climate Bonds Initiative

Regional breakdown of green bond issuance, by volume of issuance

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/111

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām”

(COM(2021) 665 – 2021/0343 (COD))

(2022/C 152/18)

| Galvenais ziņotājs: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Atzinuma pieprasījumi | Eiropas Savienības Padome, 26.11.2021.
  Eiropas Parlaments, 22.11.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| EESK priekšsēdētājas lēmums | 9.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 174/2/3 |

Atzinuma pieprasījumi

Eiropas Savienības Padome, 26.11.2021.

Eiropas Parlaments, 22.11.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

EESK priekšsēdētājas lēmums

9.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

174/2/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Kapitāla prasību regulā (KPR) tieši ir jāiekļauj īpašs prudenciālais režīms, kas saistīts ar netiešu parakstīšanos uz tādiem instrumentiem, uz kuriem attiecas iekšējā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL). Ierosinātie grozījumi KPR novērstu konstatētās neatbilstības starp KPR un Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu (BAND). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK iesaka precizēt KPR noteikumus par faktisko kopējo zaudējumu absorbcijas spēju (TLAC) prasību kopumu visām noregulējuma grupām globālā sistēmiski nozīmīgu iestāžu (G-SNI) grupā salīdzinājumu ar MPE pieejas noregulējuma stratēģiju un teorētisko SPE pieejas prasību attiecīgajā G-SNI grupā. Ierosinātās izmaiņas ir vajadzīgas, lai precizētu, kādā mērā noregulējuma iestādes var novērst iespējamās neatbilstības starp SPE un MPE prasībām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzsver, ka ir jāgroza formula meitasuzņēmuma TLAC/MREL pārpalikuma aprēķināšanai saistībā ar vispārējo atskaitījumu režīmu, kas piemērojams G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju, lai nodrošinātu, ka minētajā formulā tiek ņemtas vērā gan meitasuzņēmuma uz risku balstītās, gan uz risku nebalstītās TLAC/MREL prasības saskaņā ar TLAC standartu. Tas ļautu izvairīties no tā, ka konkrēta meitasuzņēmuma TLAC/MREL pārpalikums tiek pārvērtēts. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK vērš uzmanību uz to, ka būtu jāprecizē daži KPR noteikumi, kas piemērojami G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju, lai varētu ņemt vērā ārpus Eiropas Savienības iedibinātus meitasuzņēmumus. Tādējādi KPR tiktu saskaņota ar attiecīgo starptautiski noteikto TLAC principu, kas ir piemērojams meitasuzņēmumiem, kuri ir iedibināti visās Finanšu stabilitātes padomes (FSP) jurisdikcijās. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK iesaka dažus mērķtiecīgus precizējumus saistībā ar pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību iestādēm, kas ir ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi (“iekšējā TLAC”), lai nodrošinātu, ka šo iestāžu emitētie parāda instrumenti atbilst visiem atbilstīgo saistību instrumentu atbilstības kritērijiem. Minēto izmaiņu iemesls ir tas, ka pašlaik atbilstīgu saistību instrumentu atbilstības kritēriji balstās uz pieņēmumu, ka minētos instrumentus emitē noregulējuma vienība, nevis meitasuzņēmumi, uz kuriem attiecas iekšējās TLAC prasība. Šī atšķirība tiktu novērsta, precizējot, ka tādi paši atbilstības nosacījumi, kas piemērojami noregulējuma vienībām, mutatis mutandis attiecas arī uz vienībām, kas nav noregulējuma vienības. Tas savukārt ļautu minētajām iestādēm izpildīt savas iekšējās TLAC prasības cita starpā ar atbilstīgām saistībām, kā to sākotnēji bija iecerējuši likumdevēji. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | EESK uzsver, ka MPE bankām jābūt iespējai izmantot korekcijas, kas noteiktas TLAC standartā. Korekcijas ir paredzētas, lai nodrošinātu vienādu attieksmi starp SPE un MPE noregulējuma modeļiem. Korekcijas ir iekļautas KPR II pielikuma 12.a pantā un 72.e panta 4. punktā, taču minētajos divos pantos nav iekļautas trešās valstis. Konkrēti, 12.a pantā, kā tas formulēts, ir norādīts, ka korekcijas, kas izriet no riska svērto aktīvu atšķirībām, attiecas tikai uz vienībām, kuras atrodas ES, jo jēdziens “noregulējuma vienība” attiecas tikai uz meitasuzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas ES. Ir svarīgi paplašināt darbības jomu, lai iekļautu visus citus meitasuzņēmumus, kas grupai var būt jebkurā citā valstī. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ar Komisijas neseno priekšlikumu šis mērķis nav sasniegts, jo, salīdzinot hipotētisko SPE un katras noregulējuma struktūras riska svērto aktīvu summu, netiek ņemti vērā meitasuzņēmumi trešās valstīs, jo salīdzinājums attiecas uz BAND 45.d un 45.h pantu un BAND nav iekļauti ne meitasuzņēmumi trešās valstīs, ne atšķirības starp riska svērtajiem aktīviem, kas izriet no atšķirīgiem aprēķināšanas kritērijiem starp trešām valstīm un dalībvalstīm. Tā ietver tikai atšķirības starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Kapitāla prasību regula (KPR) kopā ar Kapitāla prasību direktīvu (KPD) veido prudenciālo tiesisko regulējumu kredītiestādēm, kas darbojas Eiropas Savienībā. KPR un KPD tika pieņemtas pēc 2008.–2009. gada finanšu krīzes, lai uzlabotu ES finanšu nozarē darbojošos iestāžu noturību, galvenokārt pamatojoties uz globāliem standartiem, par kuriem panākta vienošanās ar ES starptautiskajiem partneriem, jo īpaši Bāzeles Banku uzraudzības komiteju (BCBS). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pēc tam KPR tika grozīta, lai novērstu atlikušās nepilnības tiesiskajā regulējumā un ieviestu dažus atlikušos globālās finanšu pakalpojumu reformas elementus, kas ir būtiski iestāžu noturības nodrošināšanai. Būtiska pārskatīšana tika veikta ar riska mazināšanas pasākumu kopumu, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2019. gada 20. maijā un kas 2019. gada 7. jūnijā tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar šo reformu Eiropas Savienībā tika ieviests starptautiskais kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) standarts globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), ko Finanšu stabilitātes padome (FSP) pieņēma 2015. gada novembrī, un tika uzlabota minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) piemērošana visām iestādēm, kas iedibinātas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | TLAC standarts nosaka, ka G-SNI jātur pietiekami daudz labi zaudējumus absorbējošu (iekšēji rekapitalizējamu) saistību, lai noregulējuma gadījumā nodrošinātu netraucētu un strauju zaudējumu absorbciju un rekapitalizāciju. Ieviešot TLAC standartu Eiropas Savienības tiesību aktos, proti, ar KPR grozījumiem, tika ņemta vērā esošā iestādei specifiskā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), kas noteikta BAND. Līdz ar to TLAC un MREL ir būtiski, lai efektīvi pārvaldītu banku krīzes un samazinātu to negatīvo ietekmi uz finanšu stabilitāti un publiskajām finansēm. TLAC un pārskatītie MREL noteikumi Eiropas Savienībā kļuva piemērojami attiecīgi 2019. gada 27. jūnijā un 2020. gada 28. decembrī. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atbilstoši starptautiskajiem standartiem Eiropas Savienības tiesību aktos ir atzīta gan noregulējuma stratēģija, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno viena noregulējuma iestāde (“SPE”), gan noregulējuma stratēģija, saskaņā ar kuru noregulējuma pilnvaras īsteno vairākas noregulējuma iestādes (“MPE”). Saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju tiek noregulēta tikai viena grupas vienība, parasti mātesuzņēmums (“noregulējuma vienība”), savukārt citām grupas vienībām, parasti meitasuzņēmumiem, kas veic darījumdarbību, netiek piemērota noregulējuma darbība. Tā vietā šo meitasuzņēmumu zaudējumi tiek novirzīti uz noregulējuma vienību, un kapitāls tiek novirzīts lejup meitasuzņēmumam. Tādējādi tiek nodrošināts, ka meitasuzņēmumi var turpināt netraucētu darbību pat pēc tam, kad ir zaudējuši spēju pastāvēt. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Saskaņā ar MPE noregulējuma stratēģiju noregulēt var vairāk nekā vienu banku grupas vienību. Līdz ar to banku grupā var būt vairāk nekā viena noregulējuma vienība un tādējādi vairāk nekā viena noregulējuma grupa. MPE noregulējuma pieejas pamatprincips paredz iespēju konkrētu noregulējuma grupu noregulēt īstenojamā un ticamā veidā, neapdraudot citu noregulējuma vienību un noregulējuma grupu noregulējamību tajā pašā konsolidētajā banku grupā. Pārskatītajā banku noregulējuma tiesiskajā regulējumā ir paredzēts, ka noregulējuma vienībām MREL būtu jānosaka noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī (“ārējā MREL”). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Papildus minētajā regulējumā ir paredzēts, kā zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēja būtu jāsadala noregulējuma grupās (“iekšējā MREL”). Saskaņā ar BAND finanšu instrumentiem, kas ir atbilstīgi iekšējai MREL, principā jābūt noregulējuma vienības, t. i., parasti mātesuzņēmuma, turējumā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kopš 2020. gada sākuma Eiropas Banku iestāde (EBI) strādā pie minētā regulatīvā tehniskā standarta projekta, kura pamatā ir atskaitījumu režīms, saskaņā ar BAND paredzētajām pilnvarām un ieteikumiem attiecīgajos starptautiskajos standartos (1). EBI izstrādātajā atskaitījumu režīmā ir paredzēts, ka iekšējai MREL atbilstīgie instrumenti, ko meitasuzņēmumi emitējuši noregulējuma vienībai ar starpniecības mātesuzņēmuma starpniecību, būtu pilnībā jāatskaita no starpniecības mātesuzņēmuma iekšējās MREL spējas summas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EBI secināja, ka BAND prasības nevar izpildīt bez papildu noteikumiem, kas jāpamato ar precizējamo 1. līmeņa tekstu. Papildus nepieciešamībai īstenot netiešu parakstīšanos uz iekšējai MREL atbilstīgiem instrumentiem, kopš 2019. gadā pārskatītā TLAC/MREL sistēma kļuva piemērojama, ir konstatētas dažas citas ar noregulējumu saistītas problēmas. Minētās problēmas galvenokārt attiecas uz regulatīvo režīmu attiecībā uz G-SNI grupām ar MPE noregulējuma stratēģiju, tostarp tām MPE grupām, kurām ir meitasuzņēmumi trešās valstīs. Piemēram, KPR pašlaik nav precizēts, vai dažādās TLAC korekcijas attiecībā uz G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju attiecas arī uz tiem G-SNI meitasuzņēmumiem, kas atrodas trešā valstī. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lai risinātu iepriekš minētās problēmas, ir vajadzīgas dažas mērķtiecīgas izmaiņas konkrētos ar noregulējumu saistītos KPR aspektos. Konkrēti, regulatīvais režīms G-SNI grupām ar MPE noregulējuma stratēģiju, tostarp tām MPE grupām, kurām ir meitasuzņēmumi trešās valstīs, ir labāk jāsaskaņo ar TLAC standartā izklāstīto režīmu. Tas palīdzētu nodrošināt, ka noregulējuma gadījumā katra noregulējuma vienība un grupa, kas pieder pie minētajām G-SNI, var turpināt veikt kritiski svarīgas funkcijas bez kaitīgas ietekmes izplatīšanās riska. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ierosinātie grozījumi nemainītu regulējuma vispārējo struktūru, bet nodrošinātu TLAC un MREL pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Šiem ierosinātajiem KPR grozījumiem var būt būtiska nozīme iestādes noregulējamības uzlabošanā. Ņemot vērā to, ka attiecīgie noteikumi jau ir piemērojami Eiropas Savienībā, ierosinātie grozījumi būtu jāizdara laikus. Paātrinātas pieņemšanas nepieciešamību vēl vairāk pastiprina tas, ka banku grupām ir vajadzīga skaidrība par mehānismu, lai izlemtu, kā vislabāk izvietot savu iekšējo MREL spēju, ņemot vērā vispārējo MREL atbilstības termiņu, kas ir noteikts 2024. gada 1. janvārī, un saistošos starpposma mērķrādītājus, kas ir jāsasniedz līdz 2022. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Šim priekšlikumam nav pievienots atsevišķs ietekmes novērtējums, jo šis priekšlikums nemaina KPR pamatelementus, bet galvenokārt ir vērsts uz to, lai precizētu tiesiskās attiecības starp diviem spēkā esošiem ES tiesību instrumentiem, proti, KPR un BAND, tieši iestrādājot KPR īpašu režīmu attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz iekšējai MREL atbilstīgiem instrumentiem. Šādi precizējumi nodrošinātu, ka abi savstarpēji cieši saistītie režīmi arī turpmāk būtu lielā mērā saskaņoti. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Tas savukārt ļautu iestādēm turpināt veikt aprēķinus, sniegt pārskatus un atklāt informāciju par vienu kopējās riska darījumu vērtības un kopējās riska darījumu vērtības mēra kopumu gan KPR, gan BAND vajadzībām, tādējādi izvairoties no pārmērīgas sarežģītības palielināšanās. Tas ietver iespējamo nepieciešamību saskaņā ar likumdevēju ieviesto pārskatīto BAND papildus emitēt MREL atbilstīgos instrumentus, lai nodrošinātu atbilstību iekšējai MREL. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Krīzes pārvarēšanas grupu izstrādātās noregulējuma stratēģijas lielā mērā balstās uz divām pieejām – SPE pieeju, saskaņā ar kuru viena valsts noregulējuma iestāde noregulējuma pilnvaras īsteno grupas augstākajā līmenī, un MPE pieeju, saskaņā ar kuru divas vai vairākas noregulējuma iestādes koordinēti izmanto noregulējuma instrumentus dažādās grupas daļās. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | SPE pieeja ietver noregulējuma pilnvaru izmantošanu, piemēram, iekšējās rekapitalizācijas un/vai pārneses instrumentus, ko mātesuzņēmuma vai pārvaldītājsabiedrības augstākajā līmenī veic viena noregulējuma iestāde, iespējams, jurisdikcijā, kas atbild par grupas vispārējo konsolidēto uzraudzību. SPE stratēģija darbojas, absorbējot zaudējumus, kas grupai radušies augstākajā mātesuzņēmuma vai pārvaldītājsabiedrības līmenī, piemēram, norakstot un/vai obligāti konvertējot emitētos nenodrošinātos parādus. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | MPE pieeja ietver noregulējuma pilnvaru piemērošanu, ko veic divas vai vairākas noregulējuma iestādes, dažādām grupas daļām, kā rezultātā grupa varētu tikt sadalīta divās vai vairākās atsevišķās daļās. Grupu varētu sadalīt pēc valsts vai reģionu principa atbilstoši darbības jomām vai izmantojot attiecīgas kombinācijas. Noregulējuma pilnvarām, ko piemēro atsevišķām daļām, nav jābūt vienādām, un tās varētu ietvert noregulējuma iespējas, piemēram, iekšēju rekapitalizāciju noregulējuma ietvaros, pagaidu vienības izmantošanu, uzņēmējdarbības nodošanu vai likvidāciju. Tomēr MPE stratēģijās paredzēts, ka darbības dažādās juridsdikācijās jākoordinē, lai nepieļautu konfliktus vai nesaskaņotību, kas mazina atsevišķo noregulējuma darbību efektivitāti, nepieļautu aktīvu nesakārtotu izmantošanu un kaitīgu ietekmi uz uzņēmumu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Abas pieejas nav savstarpēji izslēdzošas. Praksē varētu būt nepieciešama kombinācija, lai ņemtu vērā uzņēmuma struktūru un vietējos režīmus galvenajās jurisdikcijās, kurās tas darbojas. Piemēram, dažas MPE stratēģijas var ietvert vairāku SPE noregulējumu piemērošanu dažādām uzņēmuma daļām, piemēram, reģionālajiem blokiem, kurus var savstarpēji nošķirt. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Priekšlikums lielā mērā ir balstīts uz EBI veikto sagatavošanas darbu, jo īpaši attiecībā uz regulatīvo tehnisko standartu izstrādi par netiešu parakstīšanos noregulējuma grupās uz iekšējai MREL atbilstīgajiem instrumentiem. Priekšlikuma galvenais mērķis ir novērst neparedzētas sekas, kas saistītas ar pašreizējo TLAC/MREL regulējumu un kas izriet no KPR pašlaik iekļautajiem noteikumiem. Ierosinātajiem grozījumiem būtu ierobežota ietekme uz administratīvo slogu iestādēm un to izmaksām saistībā ar iekšējo darbību pielāgošanu, un paredzams, ka lielākā daļa izmaksu tiks kompensētas, ļaujot pienācīgi darboties pieejai attiecībā uz netiešu parakstīšanos noregulējuma grupās uz iekšējai MREL atbilstīgajiem instrumentiem un attiecīgajām iestādēm nodrošinot ieguvumus no trešo valstu meitasuzņēmumu uzlabotas atzīšanas un sīkāk precizējot saistībā ar iekšējās TLAC prasību emitēto instrumentu atbilstību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Priekšlikumā jo īpaši ir paredzēts: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Īpašs režīms attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz iekšējai MREL atbilstīgiem instrumentiem Tādējādi ar ierosināto regulu KPR tiek ieviesta prasība, ka starpniecības mātesuzņēmumiem visā īpašumtiesību ķēdē no savas iekšējās MREL spējas būtu jāatskaita to līdzdalībā esošo iekšējai MREL atbilstīgo instrumentu summa, tostarp pašu kapitāls, ko emitējuši meitasuzņēmumi, kuri pieder pie tās pašas noregulējuma grupas. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Salīdzinājums starp teorētisko SPE prasību un summu, ko veido faktiskās MPE prasības KPR ir noteikts, ka G-SNI grupām ar MPE noregulējuma stratēģiju jāaprēķina sava TLAC prasība atbilstoši teorētiskam pieņēmumam, ka grupa tiktu noregulēta saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju (teorētiskā SPE prasība). Minētā teorētiskā SPE prasība noregulējuma iestādēm tad ir jāsalīdzina ar minētās MPE noregulējuma stratēģijas grupas katras noregulējuma vienības faktisko TLAC prasību summu (MPE prasības). Tomēr KPR noteikumi attiecībā uz minētā salīdzinājuma sekām ir nekonsekventi. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi Šā noteikuma mērķis ir līdz minimumam samazināt kaitīgās ietekmes izplatīšanās risku G-SNI grupā un nodrošināt, ka maksātnespējas gadījumā noregulējuma vienībām ir pietiekama pieejamā zaudējumu absorbcijas spēja, kuru nevajadzētu samazināt zaudējumiem, ko rada grupas iekšējā līdzdalība TLAC instrumentos. Bez minētajiem atskaitījumiem vienas noregulējuma vienības maksātnespēja G-SNI grupā izraisītu zaudējumus citās minētās grupas noregulējuma vienībās un līdz ar to samazinātu minēto noregulējuma vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Pieeja attiecībā uz meitasuzņēmumiem, kas iedibināti ārpus Eiropas Savienības. KPR 12.a pants un 72.e panta 4. punkts tieši neattiecas uz meitasuzņēmumiem, kas atrodas trešā valstī. Tādējādi ES banku grupām ar globālu MPE noregulējuma stratēģiju var nebūt iespējams ņemt vērā meitasuzņēmumus, kas iedibināti ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Precizējumi par tādu parāda instrumentu atbilstību, kas emitēti saistībā ar iekšējo TLAC prasību. KPR 92.b pantā ir noteikta iekšējā TLAC prasība attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, kas nav noregulējuma vienības. Minēto prasību var izpildīt ar pašu kapitālu un atbilstīgo saistību instrumentiem, kā noteikts 92.b panta 2. punktā. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Sīki izstrādāti grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz G-SNI grupu prudenciālo režīmu ar MPE noregulējuma stratēģiju. |
| --- | --- |

3.4.

3.4.1.   Konsolidētie aprēķini attiecībā uz G-SNI ar vairākām noregulējuma vienībām (12.a pants)

| 3.4.1.1. | EESK uzsver, ka MPE bankām jābūt iespējai izmantot korekcijas, kas noteiktas TLAC standartā. Korekcijas ir paredzētas, lai nodrošinātu vienādu attieksmi starp SPE un MPE noregulējuma modeļiem. Korekcijas ir iekļautas KPR II pielikuma 12.a pantā un 72.e panta 4. punktā, taču minētajos divos pantos nav iekļautas trešās valstis. Konkrēti, 12.a pantā, kā tas formulēts, ir norādīts, ka korekcijas, kas izriet no riska svērto aktīvu atšķirībām, attiecas tikai uz vienībām, kuras atrodas ES, jo jēdziens “noregulējuma vienība” attiecas tikai uz meitasuzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas ES. Ir svarīgi paplašināt darbības jomu, lai iekļautu visus citus meitasuzņēmumus, kas grupai var būt jebkurā citā valstī. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.1.2. | EESK uzskata, ka ar Komisijas neseno priekšlikumu šis mērķis nav sasniegts, jo, salīdzinot hipotētisko SPE un katras noregulējuma struktūras riska svērto aktīvu summu, netiek ņemti vērā meitasuzņēmumi trešās valstīs, jo salīdzinājums attiecas uz BAND 45.d un 45.h pantu un BAND nav iekļauti ne meitasuzņēmumi trešās valstīs, ne atšķirības starp riska svērtajiem aktīviem, kas izriet no atšķirīgiem aprēķināšanas kritērijiem starp trešām valstīm un dalībvalstīm. Tā ietver tikai atšķirības starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

| 3.4.1.3. | Attiecībā uz nepieciešamību panākt vienošanos par šo korekciju EESK uzskata, ka, lai gan BAND II 45.h panta 4.–6. punktā ir paredzēta īpaša procedūra, lai vienotos par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, šī procedūra būtu piemērojama tikai attiecībā uz dažādām noregulējuma iestādēm Eiropas Savienībā un saskaņā ar kopēju regulējumu. Viens piemērs, lai paskaidrotu, kāpēc procedūra nav derīga attiecībā uz trešām valstīm, ir tas, ka gadījumos, kad nav panākta vienošanās starp noregulējuma iestādēm, tajā ir iesaistīta EBI. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

| 3.4.1.4. | EESK ierosina gadījumos, kad korekcijas rodas trešās valsts meitasuzņēmumā, noteikt, ka mātes iestādes Eiropas noregulējuma iestāde, ņemot vērā minētās trešās valsts noregulējuma iestādes nesaistošo atzinumu, var piemērot korekcijas bez vienošanās ar trešās valsts iestādi. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

3.4.2.   Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi (72.e pants)

| 3.4.2.1. | EESK uzsver, ka 72.e pantā ir paredzēts iepriekš spēkā esošo noteikumu saglabāšana līdz 2024. gada 31. decembrim (termiņš TLAC ieviešanai trešās valstīs). Šajā pārejas periodā MPE bankas var koriģēt atskaitījumu no līdzdalības trešo valstu meitasuzņēmumos bez līdzvērtīgas noregulējuma prasības, aprēķinot pārpalikumu, pamatojoties uz kopējām kapitāla prasībām, ko piemēro trešā valstī. Pretējā gadījumā rastos neparedzētas sekas – tā kā nebūs iespējams koriģēt līdzdalību attiecībā uz trešās valsts meitasuzņēmumu, palielināsies vajadzība emitēt atbilstīgas saistības, un no 2025. gada, kad būs ieviests noregulējuma režīms, mātes iestādes prasība samazināsies, jo šiem trešo valstu turējumiem tiks piemērots zemāks koriģētais atskaitījums, un vairs nebūs nepieciešams emitēt atbilstīgās saistības. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Finanšu stabilitātes padome, Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs (“Internal TLAC”), 6.7.2017. Saskaņā ar minēto režīmu iekšējai MREL atbilstīgi instrumenti, kurus emitējis meitasuzņēmums un uz kuriem parakstījies starpniecības mātesuzņēmums, tiktu pilnībā atskaitīti no atbilstīgajiem instrumentiem, ko starpniecības mātesuzņēmums emitējis, lai izpildītu savu iekšējo MREL.

1

Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs (“Internal TLAC”)

MREL

MREL

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/116

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reģionu komitejai “Agrīnās no Covid-19 pandēmijas gūtās atziņas””

(COM(2021) 380 final)

(2022/C 152/19)

| Ziņotājs: | Tomasz Andrzej


  WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Ákos TOPOLÁNSZKY |

Ziņotājs:

Tomasz Andrzej


  WRÓBLEWSKI

Līdzziņotājs:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Atzinuma pieprasījums | Komisija, 10.8.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 204/1/8 |

Atzinuma pieprasījums

Komisija, 10.8.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

204/1/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un tās iestāžu centienus pastāvīgi izvērtēt pandēmijas laikā notiekošos procesus gan attiecībā uz iepriekš nepieredzēto slogu veselības sistēmām, gan uz ietekmi Eiropas Savienībā kopumā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas Komisija uzskaita desmit svarīgas no pandēmijas gūtas atziņas, taču EESK pauž nožēlu, ka tā tikai īsi piemin, ka “krīze visus neietekmēja vienādi, – vissmagāk cietušo vidū bija mazaizsargātās personas”. Ieteikumos kritiski jāaplūko, kas visās jomās ir paveikts līdz šim, kas ir izdevies labi un kas ir jāuzlabo. Ir arī jāizskata, kā risināt problēmas, ko rada sen zināmais darbaspēka trūkums, piegādes ķēžu vājās vietas un strauji augošās enerģijas cenas, kas apgrūtina atgriešanos pie normāli funkcionējošas sabiedrības un ekonomikas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK norāda, ka ir vajadzīgi instrumenti un plāni, kurus, saskaroties ar krīzes situāciju ES līmenī, var ātri aktivizēt un īstenot. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Savienības plānus izveidot satvaru ES ārkārtas situācijai pandēmijas gadījumā un standartus reaģēšanai krīzes situācijās. EESK aicina visās procedūrās nodrošināt augstu koordinācijas un pārredzamības līmeni, īpaši gadījumos, kad valsts pārvaldes iestādēm Eiropas un dalībvalstu līmenī ir ātri jārīkojas un jāpieņem lēmumi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Covid-19 ir saasinājusi pašreizējās nevienlīdzības tendences veselības jomā; neaizsargātās grupas ir bijušas nesamērīgi vairāk pakļautas saskarei ar vīrusu. EESK norāda, ka ir vajadzīgas programmas, kas nodrošinātu piekļuvi profilaktiskai un rehabilitācijas aprūpei pat veselības krīzes laikā. Tādēļ pandēmijas ārkārtas noteikumi nākotnē būtu jāveido tā, lai tie neietekmētu primārās aprūpes darbību un ļautu šādās situācijās sabiedrībā izvairīties no lielākiem zaudējumiem veselības jomā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai jāturpina konsekventi un globāli reaģēt uz krīzi, it īpaši izmantojot mehānismu COVAX un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC), kā arī jaunās kandidātzāles un terapijas, un jāstiprina un jāatbalsta globālā veselības drošības struktūra. Tostarp arī jāstiprina ES loma Pasaules Veselības organizācijā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Covid-19 uzliesmojums ir izgaismojis krīzes situāciju visaptverošo raksturu un to ietekmi uz visām sabiedrības apakšsistēmām. Šajā saistībā īpaši svarīgi ir pielāgot sociālās politikas sistēmas un padarīt tās iekļaujošākas, lai palīdzētu tiem, kas ir atstumti un dzīvo īpaši sarežģītos apstākļos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pamatojoties uz vairākiem atzinumiem (1) un sociālo tiesību pīlāru, EESK atbalsta ES un dalībvalstu līmeņa pasākumus, kas veicinātu veselības aprūpes sistēmu sadarbību, respektējot tādas ES vērtības kā cieņa un godīga konkurence, un kuru mērķis ir augšupēja veselības un sociālo sistēmu konverģence. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pandēmijas laikā pieredzējām, ka līdz šim nepieredzētā mērogā ir palielinājusies nepieciešamā Eiropas un valstu darbība, lai palīdzētu gan atsevišķiem uzņēmumiem, gan privātpersonām. EESK norāda, ka ir svarīgi pāriet no ārkārtas pasākumiem uz produktīviem ieguldījumiem virzībā uz iekļaujošu un ilgtspējīgu atveseļošanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, arī tāpēc, lai nepieļautu draudus, ka fiskālā un monetārā politika varētu būt pakļauta augstam inflācijas riskam, kas var novest pie stagflācijas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus atbalstīt valstu medijpratības kampaņas sadarbībā ar Eiropas Digitālo mediju observatoriju (EDMO) un Medijpratības ekspertu grupu, tādējādi vēl vairāk palīdzot apkarot dezinformāciju, tostarp viltus saturu un pret vakcināciju vērstu dezinformāciju, kas izraisa nepamatotas bailes un rada nopietnu kaitējumu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komiteja atbalsta centienus uzlabot starptautisko sadarbību un stiprināt Eiropas ietekmi starptautiskās institūcijās. EESK norāda, ka jebkāda Eiropas pozīcijas un iesaistīšanās starptautiskajās organizācijās vājināšana citām ārpus ES esošām valstīm rada iespēju rīkoties tādā veidā, kas ir nelabvēlīgs Eiropas Savienības vērtībām. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | 2020. gada sākumā Covid-19 pandēmijas dēļ atklājās daži pašreizējie veselības nozares, daudzu valstu un ES iestāžu, kā arī vairāku ekonomikas sektoru funkcionālie traucējumi. Tas viss vēl vairāk palielināja krīzes smagumu un sociālo nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un tās iestāžu centienus pastāvīgi izvērtēt pandēmijas laikā notiekošos procesus gan attiecībā uz iepriekš nepieredzēto slogu veselības sistēmām, gan uz ietekmi Eiropas Savienībā kopumā. Komiteja uzsver, ka šis iepriekšējais periods jāvērtē arī kā ES demokrātiskās un vienotās darbības stresa tests. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK atzīst milzīgo darbu, ko veic dažādas ES iestādes, kuras koordinē vakcinācijas atbalstu, valstu iestādes, kas nodrošina sociālās aizsardzības un atbalsta programmas, un uzņēmumi, kas ir darījuši visu iespējamo, lai aizsargātu savus darbiniekus un darbību un stājušies pretī izaicinājumam panākt strauju nodarbinātības un būtisku produktu piegādes normalizēšanos. Vienlaikus jāatzīmē, ka vēl ir daudz darāmā, lai darba tirgū nodrošinātu pilnīgu stabilitāti un līdzsvaru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK uzsver, ka pirmā un galvenā gūtā atziņa ir, ka it īpaši reģionālu un/vai pārvalstisku pandēmiju laikā mums ir jāstrādā kopā Eiropas līmenī, lai rastu kopīgus instrumentus ne tikai reaģēšanai veselības aizsardzības jomā, bet arī ārkārtas situācijas pārvarēšanai un pārejai uz ātru, bet iekļaujošu un ilgtspējīgu atveseļošanu. Komiteja uzsver, ka Eiropas iestāžu īstenotā pieeja ir pozitīva, ieviešot jaunus un inovatīvus finanšu instrumentus, kas saskaņoti ar solidāru pieeju un pamatojoties uz kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vissliktākā iespējamā situācija būtu citas krīzes uzliesmojums, pirms situācija ir pilnībā stabilizējusies. Tāpēc Eiropas Komisijas prioritāte ir rīkoties jau šodien, lai stiprinātu ekonomikas, sociālo un veselības sistēmu noturību nākotnē. EESK atbalsta šo stratēģiju un piekrīt, ka kritiski jāizvērtē gūtā pieredze un jāstiprina krīžu pārvaldība Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas Komisija uzskaita desmit svarīgas no pandēmijas gūtas atziņas, taču tikai īsi piemin, ka “krīze visus neietekmēja vienādi, – vissmagāk cietušo vidū bija mazaizsargātās personas”. Ieteikumos kritiski jāaplūko, kas ir paveikts līdz šim, kas ir izdevies labi un kas ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Izejot no krīzes, būtisks jautājums ir arī darbaspēka trūkums vitāli svarīgās “zemas kvalifikācijas” profesijās. Krīze arī atklāja, ka esam neaizsargāti pret globālo piegādes ķēžu sadrumstalotību un ka jāpārskata rūpniecības stratēģija attiecībā uz pamatproduktu ražošanu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Krīzes pārvaldība

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Savienības plānus izveidot satvaru ES ārkārtas situācijai pandēmijas gadījumā un standartus reaģēšanai krīzes situācijās. EESK atbalsta pašreizējos centienus uzraudzīt un pārskatīt krīzes pārvaldību un tajā ieguldīt. Tā arī atbalsta Komisijas plānus sagatavot ikgadēju paziņojumu par sagatavotības stāvokli. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK norāda, ka ir vajadzīgi instrumenti un plāni, kurus, saskaroties ar krīzes situāciju ES līmenī, var ātri aktivizēt un īstenot. Rīkiem valstu līmenī vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem, ļaujot valstīm reaģēt tādā mērogā, kas atbilst to teritorijā konstatētajai krīzes situācijai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK norāda, cik svarīgi ir nopietni uztvert efektīvas un uz primārām vajadzībām balstītas solidaritātes principu globālās krīzes situācijās. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka iestāžu sākotnējā reakcija ne vienmēr bija atbilstīga, daļēji tāpēc, ka starp dalībvalstīm trūka koordinācijas. Neskatoties uz sākotnējo ES vakcinācijas stratēģijas kritiku, ieguvumi no kolektīvas rīcības pašlaik ir kļuvuši redzamāki. Šī pieredze ir jāizmanto, lai uzlabotu ES reakciju uz turpmākajām krīzēm. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK norāda, ka ir jānosaka kopēji Eiropas standarti statistikas datu vākšanai un standartizācijai, galvenokārt veselības jomā. Ir jāizskata arī līdz šim katrā jomā piemērotā statistikas metodika. Tas ir svarīgi, lai nākotnē nodrošinātu pienācīgus, uz faktiem balstītus lēmumu pieņemšanas procesus.
  EESK konstatē, ka pandēmijas uzliesmojuma laikā bija vērojami pastāvīgi trūkumi profesionālu un uzticamu konsultāciju un piekļuves epidēmiskiem pētījumiem jomā. Tādēļ ir jākoordinē un jāapkopo profesionālas epidemioloģiskas ekspertzināšanas ES līmenī. Komiteja atbalsta Eiropas galvenā epidemiologa amata izveidi, kurš padomdevēja statusā palīdzētu lēmumu pieņemšanas procesā ES un valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.5.

EESK konstatē, ka pandēmijas uzliesmojuma laikā bija vērojami pastāvīgi trūkumi profesionālu un uzticamu konsultāciju un piekļuves epidēmiskiem pētījumiem jomā. Tādēļ ir jākoordinē un jāapkopo profesionālas epidemioloģiskas ekspertzināšanas ES līmenī. Komiteja atbalsta Eiropas galvenā epidemiologa amata izveidi, kurš padomdevēja statusā palīdzētu lēmumu pieņemšanas procesā ES un valstu līmenī.

4.   Veselības aizsardzība

| 4.1. | Covid-19 ir saasinājusi pašreizējās nevienlīdzības tendences veselības jomā; neaizsargātās grupas ir bijušas nesamērīgi vairāk pakļautas saskarei ar vīrusu. Ir jāpārskata pašreizējās ātrās reaģēšanas sistēmas, piemēram, Eiropas Savienības Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēma (EWRS), Epidemioloģiskās izlūkošanas informācijas sistēma (EPIS) un Eiropas Uzraudzības sistēma (TESSy), un jānostiprina to efektivitāte. Sistēma būtu jāveido tā, lai atbalstītu personas, kas strādā zemu apmaksātās darbvietās, cilvēkus ar hroniskām slimībām vai invaliditāti, galējā nabadzībā dzīvojošus cilvēkus un vecāka gadagājuma cilvēkus, kas dzīvo aprūpes namos. EESK norāda, ka ir jāiegulda kvalitatīvos sabiedrības veselības pakalpojumos, kuriem saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 16. principu jābūt cenas ziņā pieņemamiem un pieejamiem visiem iedzīvotājiem, kā arī jāatbalsta privātā veselības aprūpe, gadījumos, kad tā sniedz ieguldījumu sabiedrības veselības aprūpē un tai ir papildinoša loma, un tā pandēmijas laikā arī bija izšķiroši svarīga. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apstiprinot secinājumus, kas izklāstīti EESK atzinumā par programmu “ES Veselība” (2), EESK izklāsta papildu viedokli par sākotnējiem secinājumiem, ko varam izdarīt saistībā ar Covid-19 krīzi veselības jomā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pandēmijas laikā dalībvalstis koncentrējās uz ārkārtas pasākumiem, bieži vien uz profilaktiskās veselības aprūpes un rehabilitācijas rēķina. EESK norāda, ka ir vajadzīgas programmas, kas nodrošinātu piekļuvi profilaktiskai un rehabilitācijas aprūpei pat veselības krīzes laikā. Tādēļ pandēmijas ārkārtas noteikumi nākotnē būtu jāveido tā, lai tie primārās aprūpes darbību ietekmētu iespējami minimālā apmērā ar nolūku šādās situācijās sabiedrībā izvairīties no lielākiem zaudējumiem veselības jomā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 2020. gada novembrī pieņemtās Eiropas Zāļu stratēģijas mērķis ir modernizēt tiesisko regulējumu un atbalstīt farmaceitisko pētniecību un tehnoloģiju. EESK norāda, ka valstu veselības aizsardzības sistēmu kapacitāti var stiprināt, farmaceitiskās aprūpes jomā aktīvi iekļaujot plašai sabiedrībai pieejamās aptiekas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandēmijas krīze ir parādījusi, ka trūkst veselības aprūpes darbinieku. EESK atkārtoti uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš viņu darba apstākļu uzlabošanai, tostarp atalgojumam, izglītībai, pārkvalifikācijai un tālākizglītībai, piekļuvei bērnu aprūpes pakalpojumiem, lai nodrošinātu augstākos iespējamos drošības standartus, kā arī iespēju visām profesijām, tostarp veselības nozarē, brīvi dzīvot, pārvietoties un strādāt visā Eiropas Savienībā (3). Tā kā Eiropas Savienībā 76 % veselības aprūpes darbinieku un 84 % medmāsu ir sievietes, ir vajadzīga politika, kas veicina dzimumsensitīvas pārmaiņas, lai novērstu šķēršļus piekļuvē pilnas slodzes nodarbinātībai, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības, veicinātu palikšanu darbā šajā nozarē un atbalstītu piekļuvi profesionālajai izaugsmei un vadošiem amatiem. Jāizstrādā īpašas procedūras, lai pavērtu iespēju kritiskās situācijās ātri un droši pieņemt darbā medicīnas personālu no valstīm ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Attiecībā uz ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas stingro ieteikumu dalībvalstīm atzīt Covid-19 par arodslimību, taču uzsver, ka šis ieteikums ir jāpārskata, lai iekļautu visus darba ņēmējus, kas pakļauti inficēšanās riskam bez pienācīgas aizsardzības, tostarp mobilos un migrējošos darba ņēmējus, un sezonas darbiniekus nedrošās darbvietās un antisanitārās izmitināšanas vietās. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK uzmanīgi sekos līdzi Eiropas veselības savienības īstenošanai un iesaka ņemt vērā saikni starp dzīvnieku veselību un cilvēku veselību. Šī sadarbība arī uzsver faktu, ka pandēmiju pārrobežu rakstura dēļ efektīva un veiksmīga var būt tikai vienota, labi koordinēta rīcība, pamatojoties uz kopīgu atzīšanu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Covid-19 pandēmijas laikā Eiropas pieeja attiecībā uz klīniskajiem pētījumiem bija sadrumstalota un nekoordinēta. EESK norāda, ka Eiropas mēroga pieeja var palīdzēt racionalizēt klīnisko pētījumu procedūras un procesus, it īpaši jaunu kandidātzāļu testēšanu iedarbīgai un pieejamai terapijai. Šeit risinājums var būt liela mēroga Eiropas platforma klīniskajiem pētījumiem. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Saskaņā ar zinātnisko pētījumu datiem un apmeklētības statistiku veselības aprūpē Covid-19 krīzes dēļ var būtiski palielināties psiholoģiskā slodze, kas savukārt var palielināt arī psihosomatisko slimību attīstību. Šis jaunais morbiditātes fenomens, kā arī vēl nepietiekami izpētītā garā Covid-19 sindroma ietekme jāņem vērā visu ES dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Eiropas prioritātes attiecībā uz pandēmijām ir to novēršana, sagatavošanās tām un reaģēšana uz tām. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai jāturpina konsekventi un globāli reaģēt uz krīzi, it īpaši izmantojot mehānismu COVAX, kā arī jaunās kandidātzāles un terapijas, un jāstiprina un jāatbalsta globālā veselības drošības struktūra. Jāstiprina arī ES loma Pasaules Veselības organizācijā. Šajā saistībā, reaģējot uz steidzamajām jaunattīstības valstu vajadzībām, EESK aicina Eiropas Komisiju rīkot atklātas Eiropas līmeņa debates par pagaidu brīvprātīgu atbrīvojumu no TRIPS attiecībā uz Covid-19 vakcīnām, terapiju un testiem, lai varētu paplašināt globālo vakcīnu ražošanu un samazināt izmaksas, gādājot par piekļuves nodrošināšanu cilvēkiem visā pasaulē. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Attiecībā uz sākotnējām atziņām, kas formulētas EK paziņojumā par veselību, EESK konstatē, ka diemžēl nav minēts, ka intervences pasākumu un pakalpojumu pieejamība veselība radītā stresa mazināšanai ir nevienmērīga, un nav pievērsta vajadzīgā uzmanība neaizsargātām grupām; daudzējādā ziņā Covid-19 krīze to ir tikai pastiprinājusi. Vienlīdzīgai piekļuvei pakalpojumiem un to pieejamībai vajadzētu būt ne tikai vienam no novērtēšanas kritērijiem, tā varētu glābt dzīvības. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Sociālie un sabiedriskie aspekti

| 5.1. | 2021. gadā esam pieredzējuši, ka visā Eiropā ir padziļinājusies sieviešu un vīriešu nevienlīdzība, it īpaši ņemot vērā, ka Covid-19 pandēmijas laikā ir satraucoši palielinājies vardarbības pret sievietēm gadījumu skaits. Pārvietošanās ierobežojumi un izolācijas pasākumi ir radījuši vidi, kurā vardarbības veicējiem ir iespējas cietušos pakļaut piespiedu kontrolei, un ir noveduši pie fiziskas, psiholoģiskas un seksuālas vardarbības epizodēm pret sievietēm un meitenēm, un cietušajām ir ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem; šī parādība tiek dēvēta par “ēnu pandēmiju”. EESK aicina Eiropas Komisiju pieņemt visaptverošu satvaru, lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, raugoties no feminisma, dzimumsensitīvas un intersekcionālas perspektīvas, lai nodrošinātu, ka turpmākas veselības krīzes gadījumā ēnu pandēmija tiek novērsta. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Rezolūcijā, kas publicēta 2021. gada 9. jūnijā (4), Komiteja norāda, ka pašreizējā pandēmijas radītā situācija Eiropā palielina nabadzību un nevienlīdzību un ka resursi jānovirza tur, kur tie visvairāk vajadzīgi, lai nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas, samazinātu nabadzību un atstumtību un veicinātu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Covid-19 uzliesmojums ir izgaismojis krīzes situāciju visaptverošo raksturu un to ietekmi uz visām sabiedrības apakšsistēmām. Šajā saistībā īpaši svarīgi ir pielāgot sociālās politikas sistēmas un padarīt tās iekļaujošākas, lai palīdzētu tiem, kas ir atstumti un dzīvo īpaši sarežģītos apstākļos. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK arī ar nožēlu konstatē, ka valstu pārvaldes iestādes, izstrādājot savus nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, ir nepietiekami iesaistījušas sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas un nav pietiekami ņēmušas vērā to ieguldījumu. EESK aicina noteikt, ka apspriešanās, kurā iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ir saistoša. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komiteja uzsver, ka vienai no prioritātēm jābūt sociālai, ilgtspējīgai un konkurētspējīgai Eiropai, vienlaikus apsverot arī iespējamus jaunus ekonomikas progresa rādītājus, kas neaprobežotos tikai ar IKP, piemēram, dzīves kvalitāti, vides ilgtspēju, sociālo kohēziju, veselības aprūpi un pašreizējo un nākamo paaudžu vispārējo labbūtību. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komiteja aicina Komisiju koncentrēties uz pamattiesībām, it īpaši saistībā ar sociālekonomisko labbūtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to cilvēku tiesībām, cieņai un labklājībai, kuri Covid-19 pandēmijas laikā un uzreiz pēc pandēmijas varētu tikt pakļauti sociālajai atstumtībai un jebkāda veida diskriminācijai. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Ekonomika un finanses

| 6.1. | Pandēmijas laikā pieredzējām, ka līdz šim nepieredzētā mērogā ir palielinājusies nepieciešamā Eiropas un valstu darbība, lai finansiāli palīdzētu gan atsevišķiem uzņēmumiem, gan indivīdiem. EESK norāda, ka ir svarīgi pāriet no ārkārtas pasākumiem uz produktīviem ieguldījumiem virzībā uz iekļaujošu un ilgtspējīgu atveseļošanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, arī tāpēc, lai nepieļautu draudus, ka fiskālā un monetārā politika varētu būt pakļauta augstam inflācijas riskam, kas var novest pie stagflācijas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK norāda, ka, veicot jebkādas jaunas nodokļu reformas ES vai valstu līmenī, ir jāņem vērā valstu ekonomikas struktūra, vietējo uzņēmumu veselība un it īpaši to cilvēku situācija, kuri krīzes dēļ ir nonākuši sarežģītā situācijā. Šajā kontekstā EESK norāda, ka jāanalizē to uzņēmumu un iedzīvotāju fiskāli ekonomiskā situācija, kurus ir ietekmējis pēkšņais enerģijas cenu kāpums. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK piekrīt, ka jauniem fiskālajiem un izdevumu noteikumiem būtu jāpalīdz dalībvalstīm ieguldīt, citastarp, izglītībā, pētniecībā, izstrādē, inovācijā, veselības aprūpē un publiskajā infrastruktūrā, veikt reālus un efektīvus ieguldījumus cilvēkkapitālā, kā arī valdību efektivitātē. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK aicina Komisiju atvieglot – attiecībā uz konkurences politikas principiem valsts atbalsta jomā – pagaidu pasākumus, ko dalībvalstis veic, lai saglabātu pilnas slodzes nodarbinātību un atbalstītu ekonomisko aktivitāti, kuru ietekmē krīzes situācijas, un izstrādāt plānus publiskā un privātā sektora partnerībām vai līdzīgus risinājumus, lai visā sabiedrībā samazinātu riskus, arī tos, kas ārkārtas krīzes situācijās skar privātā sektora dalībniekus. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Sabiedrība un tehnoloģijas

| 7.1. | Komiteja vērš uzmanību uz radušos un augošo plaisu Eiropas Savienības iedzīvotāju izglītībā. Jaunākās paaudzes ir smagi cietušas no pandēmijas ierobežošanas pasākumiem. Ne dalībvalstis, ne ES iestādes aktīvi nerisina šo jautājumu un neizskata vajadzību veikt reformas izglītības sistēmā. Līdz šim nav iesniegts neviens sistēmisks atveseļošanas vai glābšanas plāns. Tomēr Komiteja atzīst, ka kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija nākotnē būs ļoti svarīga cilvēku izglītībai un attīstībai, un digitālie rīki ir jebkura turpmākā izglītības modeļa būtiska sastāvdaļa. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Plašas un solidaritātē balstītas piekļuves nodrošināšana digitālajiem pakalpojumiem ir svarīga arī sociālajai kohēzijai. Kā pareizi norāda Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) (5), virzību uz saliedētāku sabiedrību Eiropā var nodrošināt ar politiku, kas vērsta uz iedzīvotāju ekonomisko un sociālo integrāciju un kurā lielāks uzsvars likts uz digitālajām prasmēm. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus sadarbībā ar Eiropas Digitālo mediju observatoriju (EDMO) un Medijpratības ekspertu grupu atbalstīt valstu medijpratības kampaņas, tādējādi vēl vairāk palīdzot cīnīties pret dezinformāciju un stiprinot sabiedrības noturību pret viltus saturu un pret vakcināciju vērstu dezinformāciju, kas rada nepamatotas bailes un nopietnu kaitējumu. EESK arī aicina stiprināt krīzes informācijas procesu, kas ir labākais pretpasākums dezinformācijai. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Covid-19 pandēmija parāda, cik svarīgi ārkārtas situāciju pārvarēšanai ir plānot apmācību medicīnas pamatjomās, piemēram, intensīvajā terapijā. Tā arī parāda, ka ārkārtas situācijās svarīga ir prasmju pārnesamība ES dalībvalstu starpā. Būtu jāatvieglo procedūras medicīnas personāla pagaidu norīkošanai un mobilitātei starp dalībvalstīm, kā arī procedūras, kas šādās situācijās ļautu pieņemt darbā trešo valstu medicīnas darbiniekus. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Starptautiskās attiecības un demokrātijas standarti

| 8.1. | EESK konstatē, ka pandēmija ir skārusi sabiedrību un uzņēmumus visā pasaulē un saasinājusi jau iepriekš augošo ģeopolitisko konkurenci. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Komiteja atbalsta centienus uzlabot starptautisko sadarbību un stiprināt Eiropas ietekmi starptautiskās institūcijās. EESK norāda, ka Eiropas pozīcijas un dalības starptautiskajās organizācijās vājināšana rada iespēju citām valstīm ārpus ES rīkoties veidā, kas ir nelabvēlīgs Eiropas Savienības vērtībām; konkrētāk, mums ir ļoti rūpīgi jāanalizē visi šķēršļi, kas traucē saglabāt ES pamatvērtības un vienotā tirgus brīvības. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EESK norāda, ka Covid-19 pandēmija bieži ir izmantota kā iegansts, lai ierobežotu tiesības un vājinātu demokrātijas standartus. Valdības ir izmantojušas krīzi arī savu tuvredzīgo politisko interešu realizācijai. EESK uzsver, ka pandēmijas pārvaldībai un pārvarēšanai nepieciešamie reglamentējošie lēmumi nekādā veidā nedrīkst iespaidot pamattiesību un demokrātisko vērtību respektēšanu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EESK īpaši uzsver, ka ir vajadzīga atbildīga, uz pierādījumiem balstīta politikas veidošana un uz zinātnes atziņām balstīti fakti, kā arī par prioritāti jānosaka veselības un dzīvības aizsardzības pasākumi. Vienlaikus pandēmijas vai jebkuras citas krīzes laikā mums ir rūpīgi jārespektē – nevis jāierobežo – pamattiesības un demokrātiskās vērtības. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Attiecībā uz personu brīvu pārvietošanos, kā arī preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti Komiteja atkārtoti uzsver, ka ir jāatbalsta indivīdu un uzņēmumu ceļošanas protokolu saskaņošana, lai saglabātu augstu uzticēšanās līmeni un vienotus noteikumus visā Eiropas Savienībā saskaņā ar vienotā tirgus principiem. Noteikumiem jābūt skaidriem, praktiski īstenojamiem un visās valstīs pēc iespējas vienādiem. |
| --- | --- |

8.5.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 13, 15.1.2016., 40. lpp., OV C 14, 15.1.2020., 1. lpp.

1

(2)  OV C 429, 11.12.2020., 251. lpp.

2

(3)  OV C 286, 16.7.2021., 109. lpp.

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā, balstoties uz ad hoc grupas “EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā” veikumu (OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.).

4

ad hoc

(5)  Eurofound (2018), Sociālā kohēzija un labklājība Eiropā, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

5

Eurofound

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/122

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022”

(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD))

(2022/C 152/20)

| Galvenais ziņotājs: | Michael MCLOUGHLIN |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Michael MCLOUGHLIN

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 21.10.2021.
  Eiropas Parlaments, 21.10.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts un 166. panta 4. punkts |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 201/0/1 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 21.10.2021.

Eiropas Parlaments, 21.10.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts un 166. panta 4. punkts

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

201/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir gandarīta, ka 2022. gads ir pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu. Ļoti atzinīgi vērtējams ir arī fakts, ka šis gads tiek situēts Eiropas sociālo tiesību pīlāra un pēcpandēmijas atveseļošanās vēstījuma kontekstā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ņemot vērā panākumus, kas gūti, īstenojot tādas EESK iniciatīvas kā “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” un “Jauniešu apaļā galda debates par klimata un ilgtspējas jautājumiem”, EESK ir gatava uzņemties vadošu lomu Eiropas Jaunatnes gadā. EESK ir lieliskas iespējas atvieglot sadarbību ar jauniešu tīkliem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Attiecībā uz Eiropas Jaunatnes gadu ir jāizstrādā skaidri rādītāji un politiskie mērķi. To uzmanības centrā vajadzētu būt ietekmei uz politiku un starpnozaru darbu, pārsniedzot organizēto pasākumu robežas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK raizējas, ka Eiropas Jaunatnes gada programma un prioritātes ir pārsātinātas, un uzskata, ka vienkāršas prioritātes lieti noderētu visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ja veicināšanas pasākumi ir Eiropas Jaunatnes gada galvenais saturs, tam jābūt skaidri norādītam visos paziņojumos, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas Jaunatnes gadam, ņemot vērā jaunatnes stratēģijas starpnozaru dimensiju, ir jāpalīdz ar skaidriem plāniem un aktīvu rīcību sasniegt Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eiropas Jaunatnes gadā ir jārūpējas, lai būtu iesaistītas grūtāk sasniedzamas grupas. Lai to panāktu, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto grupas līmeņa un ģeogrāfiskie rādītāji. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Attiecībā uz budžetu EESK uzskata, ka tam vajadzētu būt mērķtiecīgākam. Ņemot vērā kritisko situāciju, ar ko saskaras jaunieši ES, ir vajadzīgi resursi arī ārpus esošajām programmām, kas paredzētas valstu jaunatnes padomēm un jaunatnes organizācijām. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgs kopējais piešķīrums 10 miljonu EUR apmērā, no kuriem 2 miljoni EUR ir jāparedz koordinācijai nacionālā līmenī. Ļoti svarīgs ir arī Eiropas Jaunatnes forums un tā dalībnieki. Šos līdzekļus varētu tālāk sadalīt ar valstu jaunatnes padomju starpniecību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Būtu vēlams dalībvalstu līmenī izveidot vietējās Eiropas gada alianses. Šajā procesā zināmu lomu varētu veikt arī EESK. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Atzinīgi vērtējams ir arī plānotais darbs ārējo attiecību jomā un sadarbībā ar EĀDD Eiropas Jaunatnes gadā un turpmāk. Eiropā salīdzinoši labi izstrādātajai jaunatnes politikai var būt liela nozīme mūsu kaimiņvalstīs un ārpus tām. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen 15. septembra runā par stāvokli Eiropas Savienībā paziņoja, ka Komisija ierosinās 2022. gadu pasludināt par Eiropas Jaunatnes gadu. Balstoties uz secinājumiem, kas izdarīti, analizējot Eiropā Covid-19 laikā gūto pieredzi, Komisijas priekšsēdētāja vērsa uzmanību uz 2022. gadu un nepieciešamību atjaunoties pēc pandēmijas. Viņas iedvesmas avots ir jauniešu iesaiste klimata aktīvismā, uzsvars, ko viņi liek uz solidaritāti, kā arī apņēmība turpināt cīnīties par labāku nākotni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tieši ar jaunatni saistītais segments ir ticis sagatavots sociālā tirgus un Eiropas sociālo tiesību pīlāra kontekstā. Šajā runā tika pieminēta arī Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta jaunā ALMA iniciatīva, kas ir vērsta uz jauniešiem, kas nestrādā, nemācās un neapgūst arodu. Ar šo runu šis priekšlikums tika sasaistīts arī ar konferenci par Eiropas nākotni:
  “Tieši jauniešu dalību mēs gaidām konferencē par Eiropas nākotni. Tā ir viņu nākotne, un tai jābūt viņu konferencei. Un, kā jau uzsvērām sava pilnvaru termiņa sākumā, Komisija savās likumdošanas iniciatīvās iestrādās konferencē nolemto.”

  Ursula von der Leyen, runa par stāvokli Savienībā, 2021. gada 15. septembris |
| --- | --- |

2.2.

“Tieši jauniešu dalību mēs gaidām konferencē par Eiropas nākotni. Tā ir viņu nākotne, un tai jābūt viņu konferencei. Un, kā jau uzsvērām sava pilnvaru termiņa sākumā, Komisija savās likumdošanas iniciatīvās iestrādās konferencē nolemto.”

Ursula von der Leyen, runa par stāvokli Savienībā, 2021. gada 15. septembris

| 2.3. | Komisija priekšlikumu publicēja 14. oktobrī. Eiropas Jaunatnes gada mērķis ir mudināt Savienību, dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes izturēties ar cieņu pret jauniešiem, viņus atbalstīt un iesaistīties ar viņiem dialogā pēcpandēmijas perspektīvā. Tālāk ir aprakstīti trīs iespējamie veidi tā īstenošanai, liekot uzsvaru uz “to, kā zaļā un digitālā pārkārtošanās sniedz atjaunotu nākotnes perspektīvu un iespējas novērst pandēmijas negatīvo ietekmi uz jauniešiem un sabiedrību kopumā”, uz visu jauniešu iesaisti, lai viņi kļūtu “par aktīviem un iesaistītiem pilsoņiem, kā arī pārmaiņu virzītājiem”, un uz jauniešu iespēju veicināšanu, “lai atbalstītu viņu personīgo, sociālo un profesionālo attīstību zaļākā, digitālākā un iekļaujošākā Savienībā”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Priekšlikums attiecas uz vairākām saistītām politikas jomām un finansēšanas programmām, kas varētu palielināt Eiropas Jaunatnes gada sekmes. Šie instrumenti ir šādi: pastiprināta Garantija jauniešiem; programma Erasmus+; Eiropas Solidaritātes korpuss; iniciatīva ALMA; Eiropas jaunatnes stratēģija; European Youth Goals; Eiropas izglītības telpa; Eiropas Klimata pakts; atjaunināts Digitālās izglītības rīcības plāns; iniciatīva HealthyLifestyle4all; Prasmju programma Eiropai; Eiropas Sociālais fonds Plus; Radošā Eiropa; programma “Apvārsnis Eiropa”; programma “Iedzīvotāji, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds; programma “Tiesiskums”; Eiropas Reģionālās attīstības fonds; Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ir paredzēts, ka tiem fondiem, kas galvenokārt ir vērsti uz jaunatnes jomu, piemēram, Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusam, būs galvenā nozīme Jaunatnes gada pasākumu atbalstīšanā. Abi fondi svinēs attiecīgi 35. un 5. gadskārtu. Katrai dalībvalstij ir jāieceļ valsts koordinators, kas atbildēs par dalības organizēšanu Eiropas Jaunatnes gadā, un Komisija organizēs koordināciju ES līmenī. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tiesību akta priekšlikuma 3. pantā ir izklāstīti septiņi iespējamie Eiropas Jaunatnes gada pasākumu veidi: konferences, pasākumi un iniciatīvas jauniešu līdzdalības veicināšanai. Šie pasākumi palīdzēs jauniešiem sasniegt politikas veidotājus, apkopot idejas, izmantojot līdzdalības metodes, informēšanas, izglītošanas un izpratnes veidošanas kampaņas, radīt vietu apmaiņai par to, kā uzņēmējdarbības garā problēmas pārvērst iespējās, veikt pētījumus un piedalīties pētniecībā par jaunatnes situāciju ES un veicināt programmu īstenošanu, informēt par finansēšanas iespējām, par projektiem, pasākumiem un tīkliem, kas ir svarīgi jauniešiem, tostarp ar sociālo mediju un tiešsaistes kopienu starpniecību. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Oktobrī Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ĢD uzsāka aptauju par Eiropas Jaunatnes gadu jauniešiem. Ir iecelti arī valstu koordinatori. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Priekšlikumā ir pareizi norādīts, ka Covid-19 ir atstājis milzīgu ietekmi uz jauniešiem, un tas ir rūpīgi jāņem vērā. Tas nenozīmē nostādīt vienu grupu pret otru, bet tikai rūpēties, lai cilvēki saprastu, ka ietekme uz jauniešiem var būt ilgstoša un ka lēmumu pieņēmēji ir atbildīgi par risinājumiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Priekšlikumā ir uzskaitītas daudzas apņemšanās, atsauces uz citām iniciatīvām, uz budžetiem un politikas jomām. Visumā tas ir vērtējams atzinīgi. Tas arī liecina par šīs politikas jomas un ES jaunatnes stratēģijas starpnozaru raksturu. Tomēr ir arī svarīgi, lai priekšlikums būtu skaidrs un mērķtiecīgs. Dažviet nākas konstatēt, ka garš politikas un kopīgas atbildības jomu saraksts, iespējams, varētu mazināt uzmanību, kas būtu jāvelta progresam, atbildībai un rezultātiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | No priekšlikuma izriet, ka Eiropas Jaunatnes gada galvenais saturs būs veicināšanas darbības un pasākumi. Svarīgi, lai šajā jautājumā būtu skaidra nostāja. Lai gan var paredzēt, ka šīs darbības un pasākumi ietekmēs politiku vai izcels politikas ieguldījuma iespējas, priekšlikums pats par sevi neietver nekādas politiskas saistības. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Priekšlikumā ir skaidri noteikts, ka jebkurš lielāks iniciatīvu finansējums tiešām tiks piešķirts no esošajiem avotiem, un programma Erasmus+ būs galvenā uzmanības joma. Atkārtojot iepriekš sacīto – ja tas tā ir, tad ir svarīgi, lai tas būtu skaidri pateikts. Tāpat, ja ar Erasmus+ saistītajām valstu aģentūrām par prioritārām jānosaka darbības, kas saistītas ar Jaunatnes gadu, tām vajadzīga skaidrība, atbalsts un norādes. Jaunās jauniešu līdzdalības iniciatīvas, kas ietvertas Erasmus+ programmā, var būt ir labi piemērotas šādām darbībām, bet arī tām būs vajadzīgi pienācīgi priekšdarbi un informācija pieteikumu iesniedzējiem dalībvalstīs. Turklāt visos reklāmas materiālos un citos pasākumos ir skaidri jānorāda, ka Eiropas Jaunatnes gads lielā mērā ietvers esošos resursus. Šāda atklātība ir izšķiroši svarīga darbā ar jauniešiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tāpat būtu svarīgi nodrošināt, lai attiecīgajiem pasākumiem būtu pilnībā pieejamas arī citu ģenerāldirektorātu finansējuma pozīcijas un lai šie budžeta turētāji šo informāciju attiecīgi publiskotu un norādītu uz to. Tas ir īpaši pamatoti, ņemot vērā jaunatnes jautājuma starpnozaru raksturu un tam piešķirto nozīmīgo vietu ES jaunatnes stratēģijā. Tas, protams, nodrošinātu arī vairāk resursu pasākumiem, piesaistītu citas politikas jomas un uzrunātu jaunas jauniešu grupas – iespējams, tās, kurām ir grūtāk piekļūt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Koordinācijas darbībai būs izšķiroša nozīme Eiropas Jaunatnes gada sekmīgā norisē. Šajā jomā ir vajadzīga lielāka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība un lielāka jaunatnes organizāciju loma valsts, vietējā un Eiropas līmenī. Valstu jaunatnes padomēm un citām lielākajām jaunatnes organizācijām vajadzētu būt līdzvērtīgām partnerēm valstu koordinatoru grupā, kas iesaistīta gan Jaunatnes gada kopradīšanā, gan īstenošanā, un tās būtu jāatbalsta šā uzdevuma izpildē. Eiropas Jaunatnes forums arī būtu jāatzīst par svarīgu partneri ieinteresēto personu grupā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Eiropas jaunatnes stratēģija ir galvenā ES politiskā iniciatīva jaunatnes jomā. Tā ietver arī būtisku un atzinīgi vērtējamu ieinteresētību par jaunatnes kā politikas jautājuma starpnozaru dimensiju. Tas ir svarīgi, lai gūtu panākumus attiecībā uz dažādām jauniešiem paredzētām politikas jomām, piemēram, nodarbinātību, vidi, izglītību un apmācību. Tāpēc Eiropas Jaunatnes gadam noteikti ir jābūt cieši saistītam ar ES jaunatnes stratēģiju, jo īpaši ar jaunatnes politikas starpnozaru dimensiju. Priekšlikumā tas ir skaidri pateikts, bet būs arī svarīgi, lai visas nozares sniegtu ieguldījumu un piedalītos uzraudzībā un pārraudzībā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Jāturpina darbs visās jaunatnes politikas jomās un saistītajās starpnozaru jomās, lai maksimāli iesaistītu visgrūtāk sasniedzamās personas. Tam jābūt Eiropas Jaunatnes gada pārraudzības sastāvdaļai, un noteikti ir metodes, kā par prioritāti izvirzīt noteiktas iedzīvotāju grupas vai pat nelabvēlīgākā situācijā esošus reģionus, lai tiem būtu veltīts pietiekami daudz pasākumu. Atzinīgi vērtējama arī atsauce uz ALMA iniciatīvu, kā arī uzsvars uz jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, lai gan par to vēl ir vajadzīga plašāka informācija. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Runājot par pasākumiem un notikumiem, ir jādomā arī par rezultātiem. Lai to panāktu, būs vajadzīgi rādītāji, kas iesniedzas arī ārpus pasākumiem. Ja ir iecerēts panākt, lai jauniešu viedokļi tiktu uzklausīti, tam ir jāatspoguļojas rādītājos. Tā kā “cieņas, atbalsta un iesaistīšanās” jēdzieni priekšlikumā ir visur klātesoši, tie var būt labs pamats rādītājiem. Svarīgākais ir, lai tie neaprobežotos tikai ar pasākumu un notikumu brīdi, bet būtu vērsti uz to galarezultātiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Eiropas Jaunatnes gada norise lielā mērā būs atkarīga no rīcības valstu līmenī, bet laiks valstu iestādēm ir bijis ārkārtīgi ierobežots. Līdzīgi arī finansējums būs jautājums, kurš tiks risināts krietni vēlāk, jo valstu iestādēm nenovēršami ir saspringta darba kārtība, un arī jaunatnes politikā pastāv būtiskas atšķirības, kā konstatējis Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts. Visi šie aspekti radīs problēmas Eiropas Jaunatnes gada īstenošanā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kopumā priekšlikumā paredzētais budžets 8 miljonu EUR apmērā ir ļoti minimāls, pat ja tas paredzēts tikai pasākumiem ES līmenī. Ir jāparedz līdzekļi valstu pasākumiem un/vai koordinācijai, lai Eiropas Jaunatnes gadā panāktu kādus konkrētus rezultātus un būtu iespējams sasniegt maksimālu līdzdalību. EESK uzskata, ka ir vajadzīgs kopējais piešķīrums 10 miljonu EUR apmērā, no kuriem 2 miljoni EUR ir jāparedz koordinācijai nacionālā līmenī. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Priekšlikums pasludināt 2022. gadu par Eiropas Jaunatnes gadu ir izstrādāts ļoti strauji. Mēs šaubāmies, vai tas ir labākais veids, kā gatavot šādus priekšlikumus, lai cik atzinīgi vērtējami tie būtu. Eiropas Solidaritātes korpusa izveide 2016. gadā bija saistīta ar paziņojumu par stāvokli Savienībā. Rodas iespaids, ka svarīgas ar jaunatni saistītas iniciatīvas drīzāk kļūst par augsta līmeņa politiskiem paziņojumiem, nevis par ilgtermiņa sistemātisku attīstību. Šāda tendence var vairot cinismu jauniešu vidū. Arī likumdošanas process ir cietis no šīs sasteigtās pieejas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lai gan tas ir oficiāls dokuments, daļa no priekšlikumā izmantotās valodas ir samērā sarežģīta un tālu no tā, ko mēs vēlētos redzēt attiecībā uz jauniešiem vai sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vajadzības gadījumā Komisijai ir jānodrošina jauniešu un jaunatnes organizāciju līdzdalība Eiropas Jaunatnes gada uzraudzībā un pārraudzībā dalībvalstu un vietējā līmenī. Mēs zinām, ka jaunatnes politikas nostādnes ne vienmēr ir kvalitatīvas un pieejas šiem jautājumiem dalībvalstīs joprojām atšķiras, tāpēc ir ļoti svarīgi, lai Komisija šo problēmu risinātu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Noteikumi par Eiropas jaunatnes mērķiem ir vērtējami ļoti atzinīgi un iezīmē ļoti konkrētas jomas, kuru pamatā ir jauniešu līdzdalība. Tie arī labi parāda jauniešu vajadzību un vēlmju starpnozaru raksturu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Noteikumi par digitālajiem jautājumiem ir vērtējami atzinīgi, jo īpaši tāpēc, ka populārais priekšstats par jauniešiem kā “dzimušiem informātiķiem” patiešām ir diezgan vienkāršots. Jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā ir kļuvis skaidrs, ka šādas prasmes nepiemīt visiem, un, piemēram, jauniešiem, kuri daudz ko uzzina, izmantojot savus tālruņus, var arī nebūt prasmju un kompetenču, kas nepieciešamas mācībām tiešsaistē. Daudzas no šīm kompetencēm nav tehnoloģiskas, bet gan sociālas, un EESK atzinumā par tematu “Jaukta tipa mācīšanās” (1) ir pausts brīdinājums par pārmērīgu paļaušanos uz ekrāna laiku un tiešsaistes aktivitātēm. Jauniešu vidū un darbā ar jaunatni ir izveidojušās stabilas brīvdabas nodarbību un vides aktivitāšu tradīcijas, kas arī ir jāattīsta un jāveicina. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jaunatnes rīcības plāns, kas saistīts ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu un ārējo darbību, patiešām piedāvā vērtīgu iespēju jauniešu iesaistīšanai, un tas ir vērtējams ļoti atzinīgi. Šajā sakarā EESK gaida komisāres Jutta Urpilainen priekšlikumu. Vissvarīgākais būtu nodrošināt pilsoniskās sabiedrības un jaunatnes organizāciju aktīvu iesaistīšanos šāda rīcības plāna izstrādē. Eiropas darba ar jaunatni modelim ir daudz ko parādīt pasaulei, un tam būtu vairāk jāatspoguļojas ES ārējo attiecību politikā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mobilitāte vienmēr ir svarīga jaunatnes politikas daļa, un tai ir bijusi būtiska nozīme Erasmus+ programmā. Būtu pašsaprotami, ja tā būtu nozīmīga Eiropas Jaunatnes gada priekšlikuma daļa. Tomēr vienmēr jāapzinās, ka jaunieši mobilitāti dažkārt var uztvert negatīvi, jo īpaši tad, ja tā notiek negribētā vai piespiedu kārtā, kā tas joprojām ir nabadzīgākos reģionos vai reģionos, kas cieš no intelektuālā darbaspēka emigrācijas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Protams, ļoti atzinīgi vērtējama ir ideja par rīcību, kuras “konkrētais mērķis ir stiprināt jauniešu viedokli Eiropas līmenī”, un visām iestādēm savos politikas priekšlikumos ir jāturpina pastiprināti atspoguļot jauniešu viedokli. Tas varētu būt arī viens no Eiropas Jaunatnes gada vispārējiem mērķiem vai uzdevumiem. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Lai gan noteikumi par īstenošanu ir vērtējami atzinīgi, tomēr būtu vēlami skaidrāki rādītāji, jo īpaši tādi, kas atklātu ietekmi uz politiku un programmām ārpus Jaunatnes gada un uz pasākuma starpnozaru aspektiem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Noteikumi par Eiropas Jaunatnes darba programmu ir vērtējami pozitīvi un atzinīgi, bet tie arī palielina iniciatīvu un politikas prioritāšu skaitu priekšlikumā un jo īpaši tiesību akta tekstā. Vēlreiz jārunā par pārblīvētību ar daudzām politikas jomām un prioritātēm, lai gan starpnozaru darbs ir vajadzīgs. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Tiesību akta 3. pantā sniegts labs kopsavilkums par to, kas ir paredzēts, un vēlreiz skaidri noteikts, kas būs Eiropas Jaunatnes gada mērķis. Finanšu pārskatā Eiropas tematiskie gadi tiek uzskatīti par “izpratnes veidošanas instrumentiem”, vēlreiz uzsverot šo aspektu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Finanšu tabulas liecina, ka programma Erasmus+ būs visnozīmīgākais dažādu darbību finansēšanas avots. Priekšlikumos paredzēts arī ES līmenī atbalstīt delegāciju un līgumslēdzēju personālu un resursus, bet ne jauniešus vai jaunatnes organizācijas. Tāpat nav skaidrs, cik liels finansējums varētu tikt piešķirts no Erasmus+. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Vispārīgāka Eiropas tematisko gadu izpēte

| 5.1. | Varbūt ir pienācis laiks Komisijai un citām ES iestādēm izskatīt “... gada” koncepciju. Priekšlikums ietver atsauces uz iepriekšējiem tematiskajiem gadiem, piemēram, Eiropas gadu attīstībai un Pilsonības gadu. Tie atkārtojas laiku pa laikam, un būtu vēlams nodrošināt zināmu konsekvenci attiecībā uz to izmantošanu un mērķi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitejas atzinumā par tematu “Eiropas Pilsoņu gads” (2) ir secināts, ka šo tematisko gadu izstrādē ir nepieciešams padziļināts dialogs ar pilsonisko sabiedrību un ka ir vajadzīgs ievērojams budžets – lielāks par ierosināto. EESK skatījumā plānošanas un īstenošanas procesam jābūt pēc iespējas atvērtākam un tajā jāiesaista visi ieinteresētie dalībnieki visos līmeņos un posmos: Reģionu komiteja, EESK, pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, tostarp sociālie partneri, kā arī valstu un vietējo administratīvo iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tāpat Komiteja ir aicinājusi nodrošināt Eiropas gada (2013) pārskatāmu un efektīvu koordināciju visos līmeņos un starp visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši pilnībā izmantojot koordinācijas komiteju potenciālu un izveidojot efektīvus mehānismus pieredzes apmaiņai valstu līmenī. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Attiecībā uz Eiropas gadu attīstībai Komiteja norāda, ka ir svarīgi izvairīties no naudas tērēšanas dārgām kampaņām, ko rīkotu sabiedrisko attiecību aģentūras, vai arī samazināt šo pakalpojumu apjomu līdz absolūtam minimumam. Ir uzsvērta arī decentralizētas pieejas nepieciešamība. Valstu līmenī izveidotām darba grupām būtu jāizstrādā Eiropas gadam veltīta valsts devīze, lozungs vai aicinājums, kas vislabāk atspoguļotu situāciju dalībvalstī. Arī pēc Eiropas gada būtu jāturpina darba grupu aktivitātes un tām sniegtais atbalsts. Vadoša loma darba grupās jāuzņemas organizētai pilsoniskajai sabiedrībai (3). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komiteja aicina izstrādāt un veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu saikni starp dažādiem tematiskajiem gadiem un pasākumu rezultātu noturību. Komiteja arī uzskata, ka ir ne tikai jāīsteno informatīvas kampaņas, bet arī jāveic konkrēti un praktiski pasākumi, kurus būtu izstrādājuši lēmumu pieņēmēji sadarbībā ar sabiedrību, un jāsagatavo paveiktā darba pārskats. Komiteja atbalsta līdzekļu piešķiršanu ar dalībvalstīs esošo Komisijas pārstāvniecību starpniecību (4). |
| --- | --- |

5.5.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/701: Jaukta tipa mācīšanās (OV C 105, 4.3.2022., 128. lpp.).

1

(2)  OV C 181, 21.6.2012., 137. lpp.

2

(3)  OV C 170, 5.6.2014., 98. lpp.

3

(4)  OV C 181, 21.6.2012., 137. lpp.

4

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/127 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/127

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652”

(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD))

(2022/C 152/21)

| Ziņotājs: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Lutz RIBBE |

Ziņotājs:

Christophe QUAREZ

Līdzziņotājs:

Lutz RIBBE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Eiropas Savienības Padome, 22.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 194. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 191/2/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Eiropas Savienības Padome, 22.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 194. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

191/2/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir paaugstināts no atjaunīgiem energoresursiem iegūstamās enerģijas īpatsvars, un ir gandarīta, ka šie mērķi ir vērsti uz rūpniecības, transporta un mājokļu sektoru. Paredzams, ka atjaunīgo energoresursu politika sniegs rezultātus šādās trīs jomās: klimata pārmaiņu mazināšana, enerģētiskā drošība un ekonomikas attīstība (darbvietu radīšana), taču ir nepieciešama arī tiesiskā noteiktība, ko apdraud tas, ka pārskatīšana notiek tikai divas nedēļas pēc transponēšanas termiņa beigām. Tomēr EESK uzsver, ka pat paaugstinātais mērķrādītājs, iespējams, neatbilst Parīzes nolīgumā minētajiem klimata mērķiem, nemaz nerunājot par noteikumiem, kas izklāstīti ANO Pamatkonvencijā par klimata pārmaiņām un kas paredzēti, lai novērstu bīstamu antropogēnu iejaukšanos klimata sistēmā. Šī bīstamā iejaukšanās ir redzama jau tagad, pasaulē palielinoties temperatūrām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK vērš Komisijas uzmanību uz nepieciešamo sinerģiju starp spēkā esošajām regulām, kas pārskatītas paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, un jaunajiem ierosinātajiem instrumentiem, piemēram, Sociālo klimata fondu un oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka ir svarīgi radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp energoresursiem un tādēļ ir jāizbeidz fosilā kurināmā subsidēšana, kas joprojām pieaug (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK norāda, ka iedzīvotājiem, it īpaši jauniešiem, ir jābūt Eiropas enerģētikas politikas centrā, un šajā sakarā pauž vilšanos par to, ka Komisija pretēji tam, kas paredzēts paziņojumā par enerģētikas savienību, izmanto nepietiekami tālejošu pieeju, kad runa ir par individuālu patērētāju un kooperatīvu ražotās produkcijas veicināšanu un attīstīšanu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK kopumā atbalsta priekšlikumā noteiktos atbildīgas mežsaimniecības principus un ierosina par prioritāti noteikt mežsaimniecības blakusproduktu un reciklētas koksnes produktu izmantošanu bioenerģijas ražošanā. Komiteja aicina atkārtoti novērtēt arī atbalstu bioenerģijas ražotnēm, lai biodegvielu izmantošanu novirzītu uz transportu, it īpaši gadījumos, kad elektrifikācija rada problēmas un kad biodegviela ir alternatīva, kas ir viegli pieejama par saprātīgām izmaksām, kā sīkāk izklāstīts 4.9. un 4.20. punktā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž nožēlu par to, ka trūkst skaidras stratēģijas attiecībā uz sauszemes vēja enerģijas un saules enerģijas ražošanu, kā tas savukārt izklāstīts nesenajā Komisijas stratēģijā par jūras vēja enerģiju. Stratēģija, kas vērsta uz decentralizāciju un efektīvu kopienas enerģijas popularizēšanu, palīdzētu stiprināt reģionālās vērtību ķēdes un palielināt sabiedrības atbalstu enerģētikas pārkārtošanai. Pretējā gadījumā Eiropa riskē maksāt augstu [sociālo un saimniecisko] cenu par savu paviršo attieksmi pēdējo desmitgažu laikā. EESK arī norāda, ka palielinās vajadzība






  — | sistemātiski prognozēt augošo enerģijas pieprasījumu pa apgabaliem un veidiem, kā arī izmaiņas enerģijas veidu ziņā, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

sistemātiski prognozēt augošo enerģijas pieprasījumu pa apgabaliem un veidiem, kā arī izmaiņas enerģijas veidu ziņā,

| — | konceptuāli plānot turpmākās energosistēmas struktūru. |
| --- | --- |

—

konceptuāli plānot turpmākās energosistēmas struktūru.

| 1.7. | EESK aicina Eiropas Parlamentu un Komisiju atsākt debates par saistošu nacionālo mērķu noteikšanu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Ievads

| 2.1. | Šajā atzinumā aplūkotais priekšlikums pārskatīt Direktīvu par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (turpmāk – Direktīva) tika publicēts 2021. gada 14. jūlijā. Tas ir paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” neatņemama sastāvdaļa, ko Komisija sagatavoja, lai līdz 2030. gadam par 55 % samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un tādējādi līdz 2050. gadam ļautu Eiropas Savienībai kļūt klimatneitrālai, kā paredzēts Eiropas Klimata aktā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jaunākajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumā, kas publicēts 2021. gada augustā, konstatēts, ka 2019. gadā CO2 koncentrācija atmosfērā bija visaugstākā, kāda jebkad reģistrēta pēdējo divu miljonu gadu laikā vai pat vēl senāk. Tajā arī atgādināts, ka klimatneitralitātes nodrošināšana ir būtiski svarīgs nosacījums, lai sasilšanu noturētu robežās no 1,5 līdz 2 oC. Šajā ziņā Pušu konferences 26. sesija, kas 2021. gada novembrī norisināsies Glāzgovā, būs iespēja novērtēt progresu, ko valstis ir panākušas kopš Parīzes nolīguma noslēgšanas 2015. gadā, un paaugstināt klimata mērķus. Kā nesen uzsvēra Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, klimatneitralitāte nozīmē, ka pasaules ekonomika, kurā pašlaik dominē fosilie kurināmie, ir jāpārveido par modeli, kurā enerģija galvenokārt tiek nodrošināta ar atjaunīgiem energoresursiem (2). Tieši šajā kontekstā tiek veikta Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšana. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Vispārīgas piezīmes par priekšlikumu Direktīvai

| 3.1. | Tiecoties uz to, ka ES iegūst pasaulē vadošo lomu atjaunīgo energoresursu jomā, 2018. gadā tika veikta tik ļoti nepieciešamā Direktīvas pārstrādāšana (3). EESK pauž nožēlu par to, ka trūkst regulējuma stabilitātes, jo tūlīt pēc pēdējo Direktīvas grozījumu transponēšanas termiņa, proti, 2021. gada 30. jūnija, ir ierosināti grozījumi tajos pašos punktos. EESK tomēr atbalsta to, ka Komisija ir ierosinājusi pārskatīt Direktīvu, ņemot vērā jaunos CO2 emisijas samazināšanas mērķus, kas noteikti Eiropas Klimata aktā, un izmantot šo iespēju, lai vienkāršotu un novērstu trūkumus. EESK uzsver, ka atjaunīgo energoresursu izmantošana nedrīkst būt pārmērīgi sarežģīta. Saistošais mērķis paaugstināt no atjaunīgiem energoresursiem ražotās enerģijas apjomu līdz 40 % bija nepieciešams, tāpat arī stiprināt atjaunīgo energoresursu integrēšanu tādās nozarēs kā ēkas, rūpniecība un transports. Taču EESK konstatē, ka lielāka uzmanība jāpievērš trim rīcības jomām, kuras ir tikai daļēji aptvertas pārskatīšanas priekšlikumā. |
| --- | --- |

3.1.

| a) | Ir jāuzlabo iedzīvotāju un patērētāju līdzdalība |
| --- | --- |

a)

Ir jāuzlabo iedzīvotāju un patērētāju līdzdalība

| 3.2. | Neraugoties uz Eiropas iedzīvotāju lielajām cerībām, ES ierosinātie resursi, kas paredzēti patērētāju līdzdalības veicināšanai, vēl aizvien ir nepietiekami, jo Direktīvā joprojām nav skaidri definēts, kas ir patērētāju ražotā produkcija. Eiropas Komisijai būtu jāierosina uzraudzības mehānisms, lai atbalstītu dalībvalstīs pieņemto noteikumu īstenošanu un tādējādi veicinātu patērētāju ražoto produkciju. Politisko lēmumu pieņēmējiem būtu jāsaņem informācija par paraugprakses piemēriem. Patērētāju ražotā produkcija kā koncepcija būtu jāīsteno,






  — | oficiāli nosakot veidu, kā iedzīvotāji var kļūt par ražojošiem patērētājiem, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

oficiāli nosakot veidu, kā iedzīvotāji var kļūt par ražojošiem patērētājiem,

| — | atceļot pastāvošos šķēršļus, piemēram, pārmērīgu birokrātismu, |
| --- | --- |

—

atceļot pastāvošos šķēršļus, piemēram, pārmērīgu birokrātismu,

| — | piešķirot finansējumu ar pašvaldību palīdzību, lai nepieļautu, ka iedzīvotāji kļūst par nozares rūpniecisko dalībnieku ķīlniekiem. |
| --- | --- |

—

piešķirot finansējumu ar pašvaldību palīdzību, lai nepieļautu, ka iedzīvotāji kļūst par nozares rūpniecisko dalībnieku ķīlniekiem.

Ir svarīgi likvidēt administratīvos šķēršļus un nodrošināt, ka finansējums sasniedz paredzēto mērķgrupu (piemēram, jauniešu vadītas vietējās kopienas un jauniešu vadītas vietējās organizācijas), precizēt pienākumus, kas nākotnē varētu attiekties uz ražojošo patērētāju. Šajā gadījumā prioritāte ir tiesiskajai stabilitātei, jo ir jānodrošina patērētāju piekļuve finansiālajam atbalstam un zinātībai, lai mudinātu patērētājus uzdrīkstēties un kļūt par ražojošiem patērētājiem. EESK uzskata, ka pēc apspriežamā likumdošanas instrumenta pārskatīšanas to nevajadzētu atjaunot līdz 2030. gadam, lai nodrošinātu tiesisko stabilitāti, kas, kā jau minēts 3.1. punktā, vajadzīga visām nozares ieinteresētajām personām šā vārda plašā nozīmē.

| 3.3. | Ir pareizi ieguldīt lielāku darbu, lai nodrošinātu dinamisku atkrastes vēja izmantošanu, kā izklāstīts Atkrastes stratēģijā, tomēr mūsu turpmākajā Eiropas enerģētikas sistēmā būtu jāpiešķir daudz lielāka nozīme sauszemes vējam un saules fotoelementiem. EESK ir izbrīnīta par to, ka nav vispārējas pieejas, un aicina Komisiju pieņemt reģionālas decentralizācijas politikas stratēģiju. Patērētāju ražotā produkcija nevar gūt panākumus, ja nav atbalsta reģionālajā un vietējā līmenī, kam ir ne tikai tehniskie un finanšu līdzekļi, bet arī zināšanas par teritorijas īpatnībām, un tas ļauj būtiski ietaupīt laiku. Tuvā saikne ar iedzīvotājiem un vietējiem dalībniekiem ir pamatojums plašāku pilnvaru piešķiršanai ar mērķi sasniegt Direktīvā izvirzītos mērķus. Šī stratēģija būs jāpapildina ar pārdomām par resursu un kritiski svarīgo materiālu pārvaldību (ieguve, reciklēšana u. c.), kas nepieciešami atjaunīgās enerģijas ražošanai un veiksmīgai izmantošanai. Atkarībai no fosilā kurināmā nav jākļūst par atkarību no kritiski svarīgiem materiāliem. |
| --- | --- |

3.3.

| b) | Labāk izmantot sinerģijas |
| --- | --- |

b)

Labāk izmantot sinerģijas

| 3.4. | Tā kā iepriekšējā pārstrādāšana tika veikta nesen, vēl nav pilnībā redzams, kāda ietekme ir jaunajiem noteikumiem, kas tika pieņemti. Tāpēc EESK uzskata, ka šajā pārskatīšanā būtu jātiecas uz diviem mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Saskaņā ar modelēšanu, kas veikta ES 2020. gada pamatscenārijā, pašreizējā situācijā Eiropas Savienībai nedaudz vairāk kā par 1 % būtu jāpārsniedz pašlaik noteiktais 32 % mērķis attiecībā uz atjaunīgo resursu īpatsvaru enerģijas patēriņā. Pārskatīšanā vispirms būtu jāļauj paaugstināt pašreizējos mērķus, vienlaikus nosakot jaunus, lai atjaunīgo energoresursu integrāciju visā Eiropā palielinātu vismaz par 7 %. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Otrkārt, paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvaros veicot pārskatīšanu, ir jārodas iespējai stiprināt esošās sinerģijas starp minētajiem noteikumiem un Direktīvu. No otras puses, tāda pati pieeja būtu jāizmanto arī attiecībā uz jaunajiem Eiropas Komisijas ierosinātajiem rīkiem, piemēram, Sociālo klimata fondu un oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. Tādējādi Direktīvas īstenošanā radītie ieguvumi varēs tikt pilnībā izmantoti tikai tad, ja atjaunīgo energoresursu izmantojuma izvēršana notiks, izveidojot ievestā CO2 īpatsvara uzskaites sistēmu. Oglekļa ievedkorekcijas mehānisma ieviešana konkrētām nozarēm ir īstais brīdis, kad jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un tas būtu jādara Eiropas līmenī. Tas, ka mērķis, kas paredz galīgajā enerģijas patēriņā nodrošināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru 14 % apmērā, tiek aizstāts ar transporta nozarei izvirzītu saistošu mērķi līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazinājumu par 13 %, kā noteikts 25. pantā, liecina, ka sinerģijas tiek pienācīgi izmantotas. Šāda veida rīcība ļaus nodrošināt lielāku saskanību ar kvotu tirdzniecības sistēmu pārskatīšanu un CO2 standartu regulējumu. Tomēr saskaņā ar Komisijas Energosistēmas integrācijas stratēģiju (4) transporta nozares elektrifikācijai vajadzētu būt prioritātei, kad vien tas ir ekonomiski un tehniski iespējams. Galu galā šis pārskatīšanas priekšlikums ir saistīts arī ar Direktīvas par ēku energoefektivitāti pārskatīšanu un ir jāizmanto kā iespēja, lai demonstrētu vērienīgus mērķus, 2021. gada 14. decembrī nākot klajā ar izklāstu par to, kas turpmāk notiks ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. |
| --- | --- |

3.6.

| c) | Ekonomikas atveseļošanai jāļauj izvērst atjaunīgos energoresursus |
| --- | --- |

c)

Ekonomikas atveseļošanai jāļauj izvērst atjaunīgos energoresursus

| 3.7. | Lai arī pieprasījums pēc elektroenerģijas ir gandrīz atgriezies pirmskrīzes līmenī, ekonomikas atveseļošana ir sekmējusi to, ka uz fosilā kurināmā rēķina ir palielinājusies atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošana (5). Lai šī situācija saglabātos un kļūtu par patiesu tendenci nākotnē, enerģijas ražošanas resursiem noteikti ir vajadzīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Pirmkārt, tas nozīmē pēc iespējas ātrāk izbeigt fosilā kurināmā subsidēšanu, kas saskaņā ar aplēsēm 2018. gadā visā Eiropā sasniedza aptuveni 50 miljardus EUR (6) (ņemot vērā, ka aplēsēs nav atspoguļota “netiešā” subsīdiju daļa). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ja Padome un Parlaments pieņems Deleģēto taksonomijas regulu par klimata pārmaiņu mazināšanu, turpmākie ieguldījumi tiks virzīti uz ilgtspējīgiem aktīviem, proti, uz kategoriju, pie kuras pieder atjaunīgie energoresursi. Atjaunīgie energoresursi varēs brīvi ienākt tirgū tikai tad, kad tiks novērsti konkurences izkropļojumi starp energoresursiem. Kamēr tas vēl nav paveikts, EESK atzinīgi vērtē Komisijas pieeju, kas ļauj novērst atjaunīgo energoresursu izmantošanas bremzēšanu. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Īpašas piezīmes par Direktīvas tekstu

| a) | Ierosināto mērķu saistošais vai nesaistošais raksturs |
| --- | --- |

a)

Ierosināto mērķu saistošais vai nesaistošais raksturs

| 4.1. | EESK atkārtoti pauž iebildumus (7) pret to, ka atšķirībā no Direktīvas pārskatīšanas, kas veikta 2009. gadā, šoreiz nav iekļauti saistoši nacionālie mērķi. Lai arī ES ir sasniegusi savu mērķi, proti, līdz 2020. gadam ir palielinājusi atjaunīgo resursu īpatsvaru līdz 20 %, dažām dalībvalstīm nav izdevies sasniegt savus mērķrādītājus, savukārt citas tos ir sasniegušas ar grūtībām (8), un to ir sevišķi veicinājusi veselības krīzes izraisītā īpašā situācija, kas daļēji apturēja valstu ekonomiku. Šis piemērs apliecina pašreizējās pārvaldības sistēmas vājumu, jo tā spēj tikai “mudināt” dalībvalstis sasniegt savus nacionālos mērķus. EESK aicina Ministru padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju atsākt debates par saistošu nacionālo mērķu noteikšanu, par atbilstīgu enerģētikas jautājumu pārvaldību un/vai vismaz par stingrākiem līdzekļiem pret pienākumus nepildošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu valstu līmenī. Šajā gadījumā Direktīva darbojas tik tālu, cik vien var notikt brīvprātīga rīcība. Kaut arī vairākas dalībvalstis ir pārsniegušas savas prognozes 2020. gadam, pastāv pēc iespējas zemāku standartu noteikšanas risks, kas veiksmīgākās dalībvalstis atturētu citu valstu gribas trūkuma un seku neesamības dēļ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Attiecībā uz jauno saistošo mērķi, kas paredz, ka atjaunīgās enerģijas daļai 2030. gadā jābūt 40 % (iepriekš – 32 %), tas attiecas uz kopējo enerģijas patēriņu, nevis tikai uz elektroenerģijas patēriņu. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi vērienīgāko mērķi no klimata mērķrādītāju plānā minētā diapazona (38–40 %), lai sasniegtu jauno mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzes emisijas par 55 %. Tas apliecina ES izpildiestādes vēlmi paātrināt zaļo tehnoloģiju ieviešanu, un EESK to vērtē atzinīgi. Taču šāds atjaunīgo energoresursu daļas palielinājums dalībvalstu elektroenerģijas struktūrā radīs sekas enerģijas un elektrības patēriņa ziņā (9), jo paredzams, ka līdz 2050. gadam enerģijas patēriņa īpatsvars samazināsies. Šos 2050. gada scenārijus ir svarīgi atjaunināt, ņemot vērā jaunos mērķus un īpaši precizējot elektroenerģijas uzkrāšanas iespējamo uzdevumu, kas būs jāattīsta ātrāk, nekā paredzēts, kā arī enerģijas taupīšanu, kuras atsevišķi elementi atklājās veselības krīzes laikā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tomēr runa ir par jaunu, dažām dalībvalstīm ļoti vērienīgu mērķi. Lai arī ēku nozares dekarbonizācija daudzās dalībvalstīs ir novēlota, EESK atbalsta ierosināto pieeju, saskaņā ar kuru ir jāpastiprina nozarēs veiktais darbs, piemēram, tas, kas veikts nolūkā integrēt atjaunīgo enerģiju siltumapgādes un dzesēšanas nozarē. Konkrēts mērķrādītājs 49 % attiecībā uz atjaunīgās enerģijas daļu ēkās, kas noteikts jaunajā 15.a pantā, bija steidzami nepieciešams. Taču EESK šaubās par šāda mērķa nesaistošo raksturu. Lai sasniegtu Eiropas zaļajā kursā noteiktos mērķus, ēku nozarei emisijas līdz 2030. gadam būs jāsamazina par 60 % un jākļūst neitrālai līdz 2040. gadam. Kaut arī daudzām dalībvalstīm varētu būt grūtības šo mērķi sasniegt, EESK uzsver, ka ir svarīgi no 2025. gada izmantot Sociālā klimata fonda finansējumu. Tas ļautu paātrināt gan publisko, gan privāto ēku renovāciju un tādējādi apturēt aizvien pieaugošo enerģētiskās nabadzības fenomenu, kas skar vairāk nekā 30 miljonus Eiropas iedzīvotāju. Tomēr attiecībā uz turpmākā Sociālā klimata fonda sniegto finansējumu vai plašākā nozīmē uz citiem palīdzības instrumentiem ir jāīsteno izsekošanas mehānisms, lai nodrošinātu minētā finansējuma pareizu piešķiršanu cīņai pret klimata pārmaiņām. Tā ietilpināšana valstu budžetos neļauj efektīvi kontrolēt piešķirto resursu izmantošanu. Šie līdzekļi būs jānovirza ne tikai uz liela mēroga projektiem, bet arī mazākiem projektiem, kur finansiālu ienākumu guvums, izteikts MWh un CO2 emisijās, ir pieticīgāks, bet ietekme uz Eiropas iedzīvotājiem ir tikpat liela vai pat lielāka. EESK aicina, cik iespējams, nodrošināt, ka piešķiršanas kritērijus dažādās dalībvalstīs var saskaņot attiecībā uz to daļu, kas tiks veltīta iedzīvotāju aktīvas rīcības nodrošināšanai, lai veicinātu iespējamu pārrobežu sadarbību. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK vēlas norādīt, ka rūpniecības nozares dekarbonizācija pašlaik ir pārāk lēna, lai gan šī nozare ir bijusi pirmā, uz kuru attiecās secīgi Eiropas klimata plāni. Konkrēti – uz rūpniecības radītajām emisijām attiecas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS). Tomēr pārāk brīva bezmaksas piešķīrumu režīma dēļ vairāk nekā 90 % rūpnieciskā piesārņojuma attiecīgajiem uzņēmumiem nerada nekādas izmaksas, kā rezultātā emisijas šajā nozarē laikā no 2012. gada līdz 2018. gadam ir samazinājušās tikai par 1 %. Tāpēc EESK aicina izmantot saistošu mērķi 1,1 % apmērā, kas liks nozarēm ik gadu palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru. Indikatīvs mērķis varētu šķist kā atļauja rūpniecības pārstāvjiem rīkoties bez ierobežojumiem, tā potenciāli kavējot Eiropas klimata mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka mērķrādītājs atjaunīgo energoresursu integrācijai siltumapgādē un dzesēšanā ir kļuvis saistošs. Tomēr EESK vēlas uzsvērt, ka Direktīvā sākotnēji paredzētais mērķis bija 1,3 %, taču jaunais mērķis ir tikai 1,1 %. Saskaņā ar pārskatīšanas priekšlikumam pievienoto ietekmes novērtējumu gandrīz puse dalībvalstu koncepciju neatbilda izvirzītajam mērķim. Lai dalībvalstis varētu šo mērķi sasniegt, EESK ierosina daļu no piešķirtajiem ieņēmumiem novirzīt Sociālajam klimata fondam un to prioritāri paredzēt tam, lai aizstātu siltumapgādes un dzesēšanas sistēmas, kurās lielākoties tiek izmantots fosilais kurināmais. EESK uzskata, ka Direktīvā būtu jāpaaugstina vai vismaz jāsaglabā iepriekšējā pārskatīšanā paustais mērķis, nevis tas jāsamazina, un aicina visus dalībniekus pārdomāt, kā vislabāk var to paveikt. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lai līdz 2050. gadam nodrošinātu klimatneitralitāti, energosistēmas dekarbonizācija jāpaveic līdz 2045. gadam. Atjaunīgās enerģijas galīgais bruto patēriņš 40 % apmērā 2030. gadā nozīmē, ka lielākā daļa dekarbonizācijas procesa ir jāīsteno 15 gadu laikā (no 2030. gada līdz 2045. gadam). Tādējādi klimata krīze liek pragmatiskāk lūkoties uz atjaunīgo energoresursu attīstību, izvērtējot, ko iespējams izdarīt attiecīgajā laikā. Pirmkārt, ir svarīgi koncentrēties uz mērķiem, kas ir reāli sasniedzami, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus. Kaut arī Direktīvā ir paredzēta vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģija, nosakot vērienīgus mērķus, nav jāsamazina zaļās enerģijas ieviešanas temps, bet gan jāiet vienā solī ar to. Īstermiņā tikpat svarīgi un būtiski ir koncentrēties uz pārbaudītu un populāru atjaunīgo energoresursu, piemēram, fotoelementu paneļu, izmantošanu. Transporta nozarē ir jāpiemin lielāka elastība un plašāka pieļaujamo izejvielu izvēle saistībā ar biodegvielām. Ieguldījumi, kas veikti, pamatojoties uz gaidāmās Direktīvas pamatnostādnēm, varēs kļūt izplatīti un pilnībā atklāt savu potenciālu tikai vidējā termiņā vai ilgtermiņā (atjaunīgais ūdeņradis, atkrastes vējturbīnas u. c.), veicinot Eiropas ekonomikas dekarbonizāciju, kas notiek, pateicoties lietojumu elektrifikācijai. Pretējā gadījumā pastāv liels risks, ka Eiropa dārgi samaksās par savu vieglprātīgo attieksmi divu pēdējo desmitgažu laikā. Lai to novērstu, Eiropas Savienībai ir jāprecizē sava stratēģija, kurai vajadzēs būt vērienīgākai par vienkāršu direktīvu par atjaunīgiem energoresursiem, un jāveicina visaptveroša pieeja, izmantojot sinerģijas. |
| --- | --- |

4.6.

| b) | Par centralizētu siltumapgādi un transportu |
| --- | --- |

b)

Par centralizētu siltumapgādi un transportu

| 4.7. | Eiropas Komisijas paziņojums par stratēģiju ūdeņraža jomā un par energosistēmu integrācijas stratēģiju ietver dažus svarīgus aspektus, kas būtu jāņem vērā šādā visaptverošā stratēģijā. Neskatoties uz dažiem iebildumiem par konsekvences un skaidrības trūkumu dažos aspektos, EESK savos atzinumos TEN/717 un TEN/718 paziņojumus kopumā novērtēja atzinīgi. Tomēr ierosinātajā pārskatītajā versijā tikai daļēji ir ņemti vērā daži svarīgi aspekti, kuru trūka. Šajā sakarā būtu jāatbalsta un jāpaātrina pētniecība, inovācija un īstenošana. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisija ierosina stiprināt centralizēto siltumapgādi. Šāda pieeja ir atbilstoša, jo centralizētās siltumapgādes tīkli ir labs veids, kā izmantot no saules fotoelementiem vai vējturbīnām iegūtās enerģijas pārpalikumu, un šādu iekārtu kļūs vairāk. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ar ierosināto Direktīvu ir mēģināts uzlabot elektrotransportlīdzekļu lietotāju piekļuvi uzlādes punktiem, tostarp privātām stacijām. Tas ir pamatoti, jo ātra mobilitātes nozares elektrifikācija ir viens no daudzsološākajiem veidiem, kā dekarbonizēt transporta nozari, kurā emisijas joprojām palielinās. Konkrēti noteikumi par tādas atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas tiešu piegādi, kas ražota uz vietas vai netālu no uzlādes punkta, varētu būt svarīgs decentralizācijas stratēģijas elements, kas atbalsta reģionālo struktūru un iedzīvotāju ražotu enerģiju. EESK tomēr norāda, ka tām transporta nozarēm, kuras šobrīd ir grūti elektrificējamas, ir vajadzīgi pārdomāti risinājumi ar saprātīgām izmaksām – pašlaik biodegviela un nākotnē ūdeņradis. |
| --- | --- |

4.9.

| c) | Par atjaunīgo energoresursu veicināšanu un izmantošanu |
| --- | --- |

c)

Par atjaunīgo energoresursu veicināšanu un izmantošanu

| 4.10. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir ieviestas vairākas iniciatīvas saistībā ar atjaunīgo ūdeņradi, piemēram, apakšmērķu noteikšana rūpniecības un transporta nozarē. EESK arī uzskata, ka saistošs mērķis – 50 % no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas degvielas, kas izmantota kā izejviela vai kā enerģijas nesējs, – ir pareizā pieeja un ka prioritāte jāpiešķir zaļajam ūdeņradim (10). Tomēr 7. pantā paredzētā iespēja importēt atjaunīgu nebioloģiskas izcelsmes degvielu, kas pēc tam tiks uzskaitīta kā devums dalībvalstī, potenciāli šķiet problemātiska, un šādai uzskaites iespējai būtu jānosaka griesti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Attiecībā uz elektroenerģijas pirkuma līgumu veicināšanu (15. pants) jāizstrādā pamatnostādnes un jāparedz finansiāls atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai veicinātu tāda mehānisma izvēršanu, kas ļauj ilgtermiņā novērtēt zaļās elektroenerģijas pārdošanas cenu. Plašākā nozīmē iniciatīva apliecina vajadzību stiprināt sadarbību un koordināciju starp nozares dalībniekiem, lai sniegtu ilgtermiņa redzējumu ekonomikas dalībniekiem. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK arī atzinīgi vērtē iniciatīvu par dalībvalstu pienākumu uzsākt testa posmu attiecībā uz pārrobežu sadarbību, nākamajos trīs gados īstenojot izmēģinājuma projektu. Tomēr EESK vēlas saņemt skaidrojumus par šādas sadarbības īstenošanas kārtību. Tā īpaši interesējas par administratīvajām procedūrām, kas izrietēs no šādas iniciatīvas, un aicina Eiropas Komisiju palīdzēt dalībvalstīm (ar procedūru saistīto aktu tulkošana u. tml.), lai tās varētu ievērot noteikto termiņu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK uzskata, ka ir pienācis laiks apsvērt vajadzību pēc Eiropas elektroenerģijas regulatora. Lai pienācīgi sagatavotos šādas svarīgas iestādes darbībai, ir jāsāk konceptuāla sistēmas plānošana, lai prognozētu pieaugošo enerģijas pieprasījumu pa apgabaliem un veidiem, kā arī izmaiņas enerģijas veidu ziņā. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESK arī atbalsta 9. panta 7.a punktā minēto iniciatīvu par kopīgas plānošanas ieviešanu starp dalībvalstīm katrā jūras baseinā, lai veicinātu atkrastes jaudas attīstību. Šāda pieeja ļaus maksimāli izmantot katra jūras baseina potenciālu, vienlaikus kopumā veicinot dalībvalstu elektrotīklu savienojumu izveidi. Arī vienota kontaktpunkta ieviešana ir vērtējama atzinīgi, un tai būtu jāveicina laba prakse dažādās dalībvalstīs, lai samazinātu projektu īstenošanas laiku. Arī kopējās ražošanas jaudas noteikšanai katrā baseinā līdz 2030., 2040. un 2050. gadam būtu jāļauj labāk ņemt vērā atkrastes vējturbīnu potenciālu katrā dalībvalstī un veicināt to plašāku izmantošanu. Pavisam operatīvā veidā atjaunīgo energoresursu pārrobežu projektu, it īpaši jūras vējturbīnu, skaita palielināšanās liek EESK aicināt Eiropas Komisiju atsākt diskusijas par Eiropas transporta tīkla pārvaldību, kas ir vispiemērotākais līmenis, kurā nodrošināt elektroenerģijas plūsmu pārvaldību reāllaikā. Tas kopumā būtu visleģitīmākais veids, kā nodrošināt tirgus mehānismu koordināciju saistībā ar piedāvājumu un pieprasījumu, vienlaikus nodrošinot sistēmas drošību, kas būs arvien vairāk nepieciešama, atjaunīgiem energoresursiem tiekot izmantotiem vairāk. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESK ir atkārtoti uzsvērusi, ka ir vajadzīgas jaunas tirgus struktūras, lai līdzsvarotu enerģijas ražošanu un patēriņu mikrolīmenī. Šīs struktūras veicinātu mazāku uzglabāšanas ierīču integrāciju energosistēmā. Tādējādi elektromobilitātes plašākai izplatībai būtu jāļauj gūt labumu no baterijām, lai varētu veikt gudru uzlādi un nodrošināt uzkrāšanas spēju vietējā mērogā. Taču pārskatītajā priekšlikumā šis jautājums nav analizēts. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Tīras enerģijas tiesību aktu kopumā īpaša uzmanība ir pievērsta pašpatēriņam un energokopienām. Šie mehānismi ir spēcīgi līdzekļi, lai liktu iedzīvotājiem līdzdarboties un viņus apzināti iesaistītu visā enerģētikas pārkārtošanā, palielinot viņu piederības izjūtu un nostiprinot decentralizētas struktūras, kas ir labvēlīgas gan saimnieciskajā, gan sociālajā aspektā. Kā Eiropas Komisija ir uzsvērusi, novērtējot valstu enerģētikas un klimata plānus, dalībvalstis nepietiekami ņem vērā pilsoniskuma potenciālu enerģētikas jomā, un tas ir pretrunā vienam no ceturtā enerģētikas tiesību aktu kopuma pastāvēšanas iemesliem. Ir svarīgi precizēt piemērojamos noteikumus, it īpaši attiecībā uz tādām idejām kā enerģijas koplietošana, neto rēķinu sagatavošana un enerģijas vienādranga tirdzniecība, lai sasniegtu tīras enerģijas tiesību aktu kopuma un enerģētikas savienības mērķus. EESK ar nožēlu konstatē, ka pārskatītajā priekšlikumā nav mēģināts uzlabot tiesisko regulējumu attiecībā uz šiem aspektiem. Tas būs vēl jo svarīgāk, ņemot vērā, ka pamatnostādņu par valsts atbalstu klimata, enerģijas un vides jomā pārskatīšanas priekšlikumā paredzēts daudz zemāks slieksnis izņēmumiem attiecībā uz pienākumu piešķirt atbalstu un noteikt atbalsta līmeni, izmantojot procedūru ar konkursu izsludināšanu. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EESK principā atbalsta Komisijas priekšlikumu, kurā dalībvalstis tiek aicinātas ņemt vērā valsts meža oglekļa piesaistītāju un ekosistēmu uzturēšanu, kā arī biomasas kaskādveida izmantojuma un aprites ekonomikas principus. Tas nozīmē, ka ir jānosaka prioritāte koksnes atlikuma, kā arī mazo zaru, koku celmu un citu apakšproduktu un reciklētas koksnes izmantošanai bioenerģijas ieguves nolūkā. Tāpēc ir lietderīgi atkārtoti novērtēt atbalstu bioenerģijas ražotnēm šajā jomā, paturot prātā, ka atliekas no kokzāģētavām un celulozes un papīra ražošanas nozares ir enerģijas avoti. Turklāt, kā uzsvērts priekšlikumā, ir saprātīgi pārvirzīt bioloģiskas izcelsmes biodegvielu uz sarežģīti elektrificējama transporta nozari, piemēram, jūras un gaisa transportu vai tālsatiksmes maršrutiem. Šajā sakarā būtu jāņem vērā arī pieejamības un izmaksu problēmas. Lai īstenotu šo nodomu, 25. pantā būtu jānosaka atšķirīgs siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājuma aprēķins biobāzētām biodegvielām un atjaunīgo energoresursu elektroenerģijai. Tādējādi transporta nozarē prioritāte tiktu piešķirta atjaunīgo energoresursu elektroenerģijai un biodegvielām, kas iegūtas no atkritumiem. Tas radītu vēl lielāku spiedienu dekarbonizēt transporta nozari ar tiešu elektrifikāciju. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Detalizētie aprēķini par siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kā arī ilgtspējas kritēriji, kas izklāstīti Direktīvas projekta pielikumos, daļēji ir ļoti tehniski. EESK uzskata, ka to ievirze ir nepārprotami pareiza, pat ja Komiteja tos nevarētu pilnībā izvērtēt katrā atsevišķā gadījumā. Piemēram, attiecībā uz biodegvielām radīsies situācija, ka dažas potenciāli izmantojamas vai pašlaik lietotas vielas vairs nedrīkstēs izmantot, un tas var radīt problēmas atsevišķām rūpniecības nozarēm. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komiteja vēlas arī norādīt, ka dažos gadījumos būs grūti pierādīt, vai visi kritēriji patiešām tiek ievēroti, piemēram, šāda prasība: “(..) sniedz pārliecinošus un verificējamus pierādījumus, ka oglekļa daudzums augsnē ir palielinājies vai ka ir paredzams, ka tas būs palielinājies laika posmā, kurā attiecīgās izejvielas audzētas, ņemot vērā emisijas, kas rodas, ja šāda prakse noved pie plašākas mēslošanas līdzekļu un herbicīdu” (sk. COM(2021) 557 1. un 2. pielikumu). Lai gan šādai prasībai ir jēga, praksē to būs grūti pierādīt. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EESK atzinīgi vērtē 10. apsvērumā pausto vēlmi uzlabot administratīvo procedūru apstrādes termiņu, kas kavē atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu. Taču EESK pauž interesi par to, kādā veidā Eiropas Komisija plāno konkrēti rīkoties un darīt vairāk par vienkāršu aicinājumu paušanu, lai nodrošinātu procesuālo termiņu faktisku un efektīvu samazināšanu. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EESK pilnībā piekrīt 12. apsvērumā minētajam, ka ir jānodrošina pietiekams skaits kvalificētu darbinieku nākotnes profesijām. EESK aicina Eiropas Savienību aprēķināt Eiropas zaļā kursa īstenošanai nepieciešamā darbaspēka apmēru un prioritāri ieguldīt apmācībā, kas paredzēta to algoto darbinieku pārkvalifikācijai, kuru darbvietas izzudīs zaļās pārkārtošanās dēļ. Tas būtu arī labs veids, kā, pateicoties jaunizveidotajām darbvietām un uzņēmējdarbības iespējām, piesaistīt jauniešus zaļajai nozarei. |
| --- | --- |

4.21.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

1

(2)  Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.net), 3. lpp.

2

Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.net)

(3)  https://www.eesc.europa.eu/lv/our-work/opinions-information-reports/opinions/revision-renewable-energies-directive (OV C 246, 28.7.2017., 55. lpp.).

3

(4)  COM (2020) 299 final.

4

(5)  Ember, European Electricity Review: H1-2021 (ember-climate.org).

5

Ember

European Electricity Review: H1-2021

(6)  Eiropas Komisija, Pielikumi 2020. gada ziņojumam par enerģētikas savienības stāvokli saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību.

6

Pielikumi 2020. gada ziņojumam par enerģētikas savienības stāvokli saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību

(7)  OV C 246, 28.7.2017., 55. lpp.

7

(8)  Eurostat, Renewable energy statistics – Statistics Explained (europa.eu).

8

Eurostat

Renewable energy statistics – Statistics Explained

(9)  Komisijas paziņojums “Tīru planētu – visiem!” (europa.eu).

9

(10)  OV C 123, 9.4.2021., 30. lpp.

10

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/134 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/134

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD))

(2022/C 152/22)

| Ziņotāja: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Alena MASTANTUONO

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Eiropas Savienības Padome, 20.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 118/1/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Eiropas Savienības Padome, 20.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

118/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārstrādāt Energoefektivitātes direktīvu, jo tas attiecas uz darbības jomu, kas ir būtiska, lai panāktu ES ekonomikas un sabiedrības pilnīgu dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka jaunais ES mērķrādītājs ir saistošs. EESK atzīmē, ka arvien augstākie ES līmeņa efektivitātes mērķrādītāji, kas paredz, ka dalībvalstīm līdz 2030. gadam jāsamazina enerģijas patēriņš par 9 % salīdzinājumā ar 2020. gada atsauces scenārija prognozēm, ir grūti sasniedzami un vērienīgi. Saskaņā ar 2020. gada progresa ziņojumu (1) tikai 12 dalībvalstis ir lielākā vai mazākā mērā sasniegušas indikatīvos nacionālos mērķrādītājus 2020. gadam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Covid-19 pandēmija ir mazinājusi ES kolektīvos centienus, un tai noteikti būs turpmākas sekas attiecībā uz augstāku mērķrādītāju sasniegšanu. Lai nodrošinātu nacionālo indikatīvo devumu, visām dalībvalstīm būs jāpieliek lielākas pūles, un būtu jāņem vērā atšķirīgie apstākļi katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atkārtoti uzsver atzinumā par Eiropas Klimata aktu (2) pausto viedokli, ka mērķim jābūt ar iespējami mazākām sociāli ekonomiskajām izmaksām panākt vislielāko samazinājumu siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā. EESK iesaka vajadzības gadījumā instrumentus, kas ir saderīgi ar labi regulētu tirgu, tostarp finanšu instrumentus ar daudzgadu finanšu shēmas un NextGenerationEU atbalstu apvienot ar regulatīviem pasākumiem nolūkā veicināt efektīvākas enerģētikas vides izveidi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē publiskā sektora, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, svarīgo lomu, kas noteikta priekšlikumā pārstrādātajai Energoefektivitātes direktīvai, un uzsver, ka tādēļ būs nepieciešama pietiekama finansiālā un tehniskā palīdzība, kā arī apmācīts personāls. Komiteja atbalsta pasākumus, kas saistīti ar renovāciju un enerģijas patēriņa samazināšanu un kas jāveic publiskajam sektoram, un uzskata, ka tie palīdz būvniecības nozarei, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un ir stimuls izstrādāt un ieviest jaunas tehnoloģijas, kā arī radīt darbvietas saskaņā ar Renovācijas viļņa iniciatīvu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK arī atzinīgi vērtē to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta patērētāju informēšanai un iespēju nodrošināšanai, piemēram, saistībā ar līgumu prasībām vai skaidras un saprotamas valodas izmantošanu. Tā uzsver pilsoniskās sabiedrības svarīgo lomu informācijas kampaņās par ieguvumiem no energoefektivitātes. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Enerģijas cenu pieaugums ir atklājis, cik ātri un smagi šī problēma var ietekmēt mājsaimniecības un uzņēmumus. Šo izmaksu mazināšanas pasākumu nozīmīgums ir kļuvis skaidrs agrāk nekā gaidīts. Šajā sakarā EESK atbalsta stimulus un instrumentus Energoefektivitātes direktīvas īstenošanai, lai palīdzētu neaizsargātiem patērētājiem un mājsaimniecībām, un norāda, ka vērienīgi mērķi centralizētās siltumapgādes/aukstumapgādes jomā var pasliktināt sociālo mājokļu apstākļus. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Sociālo klimata fondu un aicina ievērot “taisnīgas pārkārtošanās” principu, lai ņemtu vērā atšķirīgās situācijas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK izprot principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” nolūku un ieguvumus no tā. Tomēr tas ne vienmēr ir izmaksu ziņā efektīvs risinājums. Dažos gadījumos efektīvāk var būt nevis taupīt enerģiju, bet gan ražot to, izmantojot drošus un ilgtspējīgus mazoglekļa avotus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina Eiropas iestādes nodrošināt sinerģiju starp iniciatīvām, kas iekļautas paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Ja paketē tiks veikti būtiski grozījumi, EESK aicina ES iestādes sagatavot ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Vispārīga informācija un fakti

| 2.1. | Energoefektivitāte ir svarīga darbības joma ceļā uz Savienības ekonomikas pilnīgu dekarbonizāciju. Priekšlikums pārstrādātajai Energoefektivitātes direktīvai ir svarīga sastāvdaļa paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ar ko īsteno ES zaļā kursa principus un nosaka veidu, kā sasniegt Savienības jaunos mērķus līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas vismaz par 55 %. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikums ir daļa no šīs plašākās politikas, un tam jābūt pilnībā saskaņotam ar citām iniciatīvām, kas paredzētas paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (piemēram, izmaiņām ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, finanšu mehānisma pielāgošanu, lai atbalstītu paketes īstenošanu, Kopīgo centienu regulu, Atjaunojamo energoresursu direktīvu, stingrākiem mehānisko transportlīdzekļu emisiju standartiem un pārskatīto direktīvu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu), lai nodrošinātu vēlamo ES ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Priekšlikuma galvenais nolūks ir samazināt vispārējo enerģijas patēriņu un emisijas. Tā galvenie mērķi ir: realizēt neizmantotu enerģijas taupīšanas potenciālu visā ekonomikā, atspoguļot klimata mērķrādītāja plāna paaugstinātos energoefektivitātes mērķus un noteikt dalībvalstīm pasākumus, kuri ir saderīgi ar paaugstināto 2030. gada klimata mērķrādītāju – samazināt emisijas par 55 %. Tas ir jādara, pienācīgi ņemot vērā sociālos un ilgtspējas faktorus, veicinot cenas ziņā pieejamu un iekļaujošu enerģijas patēriņu, par ko panākta vienošanās kopīgajās Portu sociālajās saistībās, un vienlaikus pilnībā ievērojot “taisnīgas pārkārtošanās” principu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tā pamatā ir galvenais princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas būtu jāievēro visās nozarēs, tostarp finanšu nozarē, ne tikai enerģētikas sistēmā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pārstrādātajā direktīvā ierosināts noteikt vērienīgāku saistošu enerģijas patēriņa samazināšanas gada mērķrādītāju ES līmenī. Tās mērķis ir arī vadīt nacionālā devuma noteikšanu, kas gandrīz divkāršotu dalībvalstu ikgadējo enerģijas ietaupījuma pienākumu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lai paātrinātu renovācijas vilni un ņemtu vērā energoefektivitāti preču, pakalpojumu, būvdarbu un ēku publiskajos iepirkumos, publiskajam sektoram kā procesa veicinātājam un nolūkā rādīt piemēru citām nozarēm būs katru gadu jāatjauno 3 % sava ēku fonda. Abām iniciatīvām ir potenciāls radīt jaunas, ilgtspējīgas darbvietas un samazināt publiskos izdevumus par enerģijas izmantošanu un izmaksām. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu par pārstrādātu Energoefektivitātes direktīvu, jo tas attiecas uz darbības jomu, kas ir būtiska, lai panāktu ES ekonomikas un sabiedrības pilnīgu dekarbonizāciju. Kopumā, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, ir jāpārveido visa klimata un enerģētikas politika. Energoefektivitātes politikas satvara stiprināšana, izmantojot īpašu politikas pasākumu kopumu, palīdzēs mobilizēt pārkārtošanai nepieciešamās investīcijas. Tāpēc EESK uzskata, ka direktīvas pārskatīšanai, kas ietver ES vispārējo energoefektivitātes mērķi, būtu jāraida pareizais signāls šīs reformas veikšanai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē Energoefektivitātes direktīvas īstenošanas rezultātus. Vienlaikus Komiteja labi apzinās nepilnības ES kolektīvajos centienos samazināt enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Covid-19 pandēmija ir mazinājusi ES kolektīvos centienus, un tai noteikti būs turpmākas sekas attiecībā uz augstāku mērķrādītāju sasniegšanu. Lai nodrošinātu indikatīvo valsts devumu, visām dalībvalstīm būs jāpastiprina centieni. EESK iesaka vajadzības gadījumā tādus ar labi regulētu tirgu saderīgus instrumentus kā nodokļi, akcīzes nodokļi un ierobežotas, bet tirgojamas tiesības, piemēram, ETS, apvienot ar regulatīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atkārtoti uzsver atzinumā par Eiropas Klimata aktu (3) novēroto, ka mērķim jābūt ar iespējami mazākām sociāli ekonomiskajām izmaksām panākt vislielāko samazinājumu siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā. Ir jāpanāk pareizs līdzsvars, lai ES mērķrādītājus sasniegtu ar minimālām kopējām izmaksām. Energotaupības pasākumu izmaksu efektivitāte parasti samazinās, ja ietaupītās enerģijas apjoms palielinās – sākotnējos pasākumus ir viegli piemērot, bet papildu pasākumi ir dārgāki un mazāk rezultatīvi. Priekšlikumam būtu jāpanāk līdzsvars un jānodrošina, ka pārmērīgās izmaksas netiek novirzītas enerģijas patērētājiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK atbalsta iniciatīvas un instrumentus, kas vajadzīgi Energoefektivitātes direktīvas īstenošanai, lai mīkstinātu priekšlikuma sociālo ietekmi un palīdzētu mazāk aizsargātiem patērētājiem un mājsaimniecībām, kuras īpaši smagi skāris Covid-19. Tāpēc Komiteja īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Sociālo klimata fondu, kam būtu jānodrošina papildu finanšu resursi, lai novērstu enerģētiskās nabadzības palielināšanos, un aicina ievērot “taisnīgas pārkārtošanās” principu, lai ņemtu vērā dažādo situāciju dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK aicina Eiropas iestādes nodrošināt sinerģiju starp iniciatīvām, kas iekļautas paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Ja paketē tiks veikti būtiski grozījumi, EESK aicina ES iestādes sagatavot ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atzinīgi vērtē direktīvā noteikto valsts sektora, kura darbībai būtu jātiecas samazināt pakalpojumu un ēku enerģijas patēriņu, svarīgo lomu. EESK apzinās sarežģīto uzdevumu panākt progresu visās attiecīgajās nozarēs, galvenokārt transporta, sabiedrisko ēku, IKT, teritorijas plānošanas, kā arī ūdens un atkritumu apsaimniekošanas jomā. EESK ar gandarījumu atzīmē, ka ar direktīvas 6. pantu paplašināts renovācijas pienākuma tvērums, iekļaujot tajā visas publiskās struktūras visos pārvaldes līmeņos un visus to darbības aspektus. EESK uzsver, ka tam būs vajadzīga pietiekama finansiālā un tehniskā palīdzība, kā arī apmācīts personāls. Tāpēc saskaņā ar savu atzinumu par ES fiskālās sistēmas pārveidi (4) EESK iesaka piemērot “zelta likumu” attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem, lai nodrošinātu produktivitāti un sociālo un ekoloģisko pamatu nākamo paaudžu labklājībai. EESK mudina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties ar centrālo valdību un visiem būvniecības nozares dalībniekiem, lai panāktu sinerģiju un novērstu nevajadzīgus šķēršļus renovācijas mērķu īstenošanā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atbalsta pasākumus, kas jāveic publiskajam sektoram, lai atbalstītu būvniecības nozari, it īpaši mazos un vidējos uzņēmumus, un izstrādātu un ieviestu jaunas tehnoloģijas saskaņā ar Renovācijas viļņa iniciatīvu. Publiskajā iepirkumā būtu jāpiemēro tādi kritēriji kā izmaksu lietderība un ekonomiskā pamatotība, kā arī kvalitātes un sociālie kritēriji, un tie arī turpmāk būtu jāpiemēro citās jomās, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK atzinīgi vērtē to, ka jaunais ES mērķrādītājs ir saistošs, un tāpēc iesaka indikatīvajos nacionālajos mērķrādītājos ņemt vērā atšķirīgos sākuma punktus dažādās dalībvalstīs, kā arī īpašos apstākļus tajās un to emisiju samazināšanas potenciālu, tostarp attiecībā uz dalībvalstīm ar salām, un to veiktos pasākumus saskaņā ar Padomes 2020. gada decembra secinājumiem (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzsver ciešo saikni starp centieniem panākt energoefektivitāti un instrumenta Next Generation EU uzdevumiem un mērķiem, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānismu. EESK aicina nodrošināt, lai ievērojama daļa no 37 % Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu, kuri rezervēti zaļajiem projektiem, tiktu piešķirta energoefektivitātes paaugstināšanas projektiem atbilstoši faktiskajam pieprasījumam un vajadzībām katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK izprot principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” nolūku un ieguvumu no tā. Tomēr tas ne vienmēr ir izmaksu ziņā efektīvs risinājums, un šo principu nevajadzētu uzskatīt par dogmu. Dažos gadījumos efektīvāk var būt nevis taupīt enerģiju, bet gan ražot to, izmantojot drošus un ilgtspējīgus mazoglekļa avotus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Piemērojot Energoefektivitātes direktīvas 8. pantā noteiktās procentuālās daļas, EESK iesaka ņemt vērā valstu atšķirības – visām dalībvalstīm nevajadzētu piemērot vienu vienotu vērtību, bet gan diferencētu katras valsts apstākļiem pielāgotu vērtību. Ja formulā, pēc kuras aprēķina dalībvalstu devumu energoefektivitātes mērķrādītājos, ir daļēji jāizmanto IKP energointensitāte, tad tā ir jāpielāgo, lai atspoguļotu rūpniecības īpatsvaru IKP, nodrošinot, ka rūpnieciski attīstītās valstis nenonāk neizdevīgākā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē prasību dalībvalstīm ziņot par energoefektivitātes uzlabošanas instrumentiem, tostarp to sniegumu. Vienlaikus EESK kopā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas dalībvalstīs, tostarp sociālajiem partneriem, ir gatava atbalstīt palīdzības mehānismu izveidi valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. EESK uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi informēt visas ieinteresētās personas (ražotājus, piegādātājus, iekārtu apsaimniekotājus, lietotājus un patērētājus) par papildu prasībām, lai veicinātu energoefektivitātes un energosnieguma līgumu ieviešanu. Tā sagaida, ka Eiropas Komisija uzņemsies aktīvu un svarīgu lomu šajā jomā, un atkārtoti uzsver pilsoniskās sabiedrības, kura vēlas sniegt ieguldījumu izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņās un popularizēt apmācības programmas, nozīmi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija nav noteikusi obligātus pienākumus attiecībā uz revīzijām, jo tādējādi uz uzņēmumu ieguldījumu plāniem tiktu attiecināti nosacījumi. Uzņēmumi vienmēr ir gatavi uzlabot energoefektivitāti, un energopārvaldības sistēmas ir izrādījušās izmaksu ziņā efektīva alternatīva revīzijām. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK arī atzinīgi vērtē to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta patērētāju informēšanai un iespēju nodrošināšanai saistībā ar līgumiskajām prasībām un skaidras un saprotamas valodas lietošanu. Tajā ir uzsvērta regulatoru svarīgā nozīme šajā jomā, it īpaši tirgos ar ierobežotu ekonomikas dalībnieku skaitu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK uzskata, ka ir būtiski, lai visi speciālisti, kas sniedz ieguldījumu jaunajā pieejā energoefektivitātes politikai, būtu atbilstoši apmācīti un viņiem būtu vajadzīgās prasmes un kvalifikācija, vienlaikus atzīstot, ka šajā sektorā pastāv kvalificētu darbinieku trūkums. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tāpat kā atzinumā par Eiropas renovācijas vilni Komiteja uzsver, ka dobu sienu un grīdu izolācija ir visefektīvākais CO2 mazināšanas līdzeklis, kas turklāt ir vienkāršākais un lētākais. Tomēr arī šie salīdzinoši lētie pasākumi daudziem mājokļa īpašniekiem joprojām ir pārāk dārgi, kaut arī tie samazina enerģijas izmaksas. Tāpēc EESK aicina valstu valdības ieviest subsīdiju shēmu šiem pasākumiem, jo tiem ir arī potenciāls radīt darbvietas. Renovate Europe pētījums liecina, ka uz katru 1 miljonu euro, kas ieguldīts ēku energorenovācijā, Eiropas Savienībā tiek radītas vidēji 18 darbvietas (6). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Lai gan EESK uzskata, ka enerģijas patēriņa maksimālā robežvērtība ir ļoti noderīgs rādītājs attiecībā uz, piemēram, mājsaimniecību patēriņu, tā pauž šaubas par to, ka šis rādītājs viens pats ir piemērots rūpniecības nozarei. Novatoriskas dekarbonizācijas tehnoloģijas daudzos gadījumos ir energoietilpīgākas nekā tradicionālās (bet vairāk piesārņojošās) alternatīvas. Tādējādi maksimālā patēriņa robežvērtības noteikšana ražošanas nozarei varētu kavēt procesu dekarbonizāciju šajā nozarē, vienlaikus samazinot arī produkcijas apjomu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK norāda, ka vērienīgi mērķi centralizētās siltumapgādes/aukstumapgādes jomā var veicināt enerģētiskās nabadzības palielināšanos, jo daudzas mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem dzīvo sociālajos mājokļos, kurus parasti pārvalda centralizēti. Grozījumi Energoefektivitātes direktīvā nedrīkst būt ar atpakaļejošu spēku, un izmaiņas efektīvas centralizētas siltumapgādes/aukstumapgādes definīcijā (24. pants) nebūtu jāpiemēro sistēmām, kas jau darbojas, bet tikai jaunām vai atjaunotām sistēmām. |
| --- | --- |

4.9.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 564 final.

1

(2)  OV C 364, 28.10.2020., 143. lpp.

2

(3)  OV C 364, 28.10.2020., 143. lpp.

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES fiskālās sistēmas pārveide ilgtspējīgai atveseļošanai un taisnīgai pārejai”, pieņemts 20.10.2021 (OV C 105, 4.3.2022., 11. lpp.).

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/lv/pdf

5

(6)  https://www.renovate-europe.eu/wp-content/uploads/2020/06/BPIE-Research-Layout_FINALPDF_08.06.pdf

6

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/138 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/138

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES”

(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD))

un

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģisks izvēršanas plāns attiecībā uz papildu darbību kopumu nolūkā atbalstīt alternatīvo degvielu infrastruktūras ātru ieviešanu””

(COM(2021) 560 final)

(2022/C 152/23)

| Ziņotājs: | John COMER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

John COMER

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 30.7.2021.
  Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Eiropas Komisija, 13.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 90., 91., 170., 171. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 137/4/9 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 30.7.2021.

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Eiropas Komisija, 13.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 90., 91., 170., 171. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

137/4/9

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šķiet, ka vairums ražotāju savos autopārvadājumos sāk dot priekšroku akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļiem. Strauju akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu ieviešanu kavē litija deficīts (iespējams, īslaicīgs) un tā augošā cena, kā arī ļoti vēlu uzsāktā pētniecība un efektīvāku uzglabāšanas sistēmu izstrāde. Tomēr pašreizējās problēmas, domājams, mazināsies, turpinoties pētījumiem un attīstoties tehnoloģijām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pasaulē ir lielas litija rezerves. Apjomīgākie zināmie litija krājumi atrodas Čīlē, kam seko Austrālija un Ķīna. Lai papildinātu patlaban ierobežoto piedāvājumu, ir jāiegulda jaunās raktuvēs. Vides ziņā kalnrūpniecība ir problemātiska, piemēram, tai nepieciešams daudz ūdens un ir iespējams piesārņojums ar toksiskām ķīmiskām vielām, un tā bieži vien ir saistīta ar nopietnām sociālām problēmām. EESK pauž dziļas bažas par šiem starptautiskās tirdzniecības aspektiem. Starptautiskajiem tirdzniecības nolīgumiem un vērtības ķēdēm ir jāatbilst vides un ilgtspējīgas attīstības prasībām un jānosaka uzņēmumiem obligāti pienācīgas rūpības pienākumi (1). Pieņemot, ka vides jautājums var atrisināt, litiju var iegūt arī Eiropas Savienībā – Portugālē. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ir būtiski visā ES plaši izvērst alternatīvo degvielu infrastruktūru, un ir jārada pārliecība ieguldītājiem, ka alternatīvo degvielu infrastruktūra tiks izveidota. Publiskajām iestādēm jānodrošina, ka vajadzības gadījumā ir pieejamas alternatīvas degvielas un uzlādes stacijas, īpaši apgabalos, kuros nodrošināt šādas iekārtas vēl nav saimnieciski izdevīgi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda, ka nozīmīga loma ir atjaunojamajiem energoresursiem, tostarp biodegvielai, kas ir tūlītēji pieejams un cenu ziņā saprātīgs risinājums, it īpaši attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem un tālsatiksmes kravu autopārvadājumiem. Ir jāpievērš uzmanība visu alternatīvo un atjaunojamo degvielu radīto siltumnīcefekta gāzu pēdai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Elektrotīkla modernizācijai ir jābūt neatliekamai prioritātei, lai veicinātu ātrās uzlādes staciju izvietošanu, kā arī ūdeņraža un citu alternatīvo degvielu ražošanu. Turklāt ir nepieciešams uzstādīt divvirzienu viedos skaitītājus, lai nodrošinātu elektroenerģijas plūsmu abos virzienos. Ir jāpārskata plānošana un regulatīvās prasības, lai nepieļautu kavēšanos tīkla modernizācijā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Transporta dekarbonizācija vistiešākajā veidā ir saistīta ar zaļās elektroenerģijas ražošanas straujo pieaugumu; no klimata aizsardzības politikas viedokļa raugoties, elektromobilitāte ir lietderīgs risinājums tikai tad, ja tiek izmantota zaļā elektroenerģija, tāpēc ir būtiski palielināt ieguldījumus zaļajā elektroenerģijā. Komisijai ir daudz intensīvāk jāpalīdz izstrādāt un apsvērt ražojošu patērētāju modeļus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ir jāatbalsta apjomīgi valsts ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, kā arī zinātniskajā un tehnoloģiskajā darbā, lai uzlabotu akumulatorus – īpaši to lielumu, jaudu un darbības ilgumu. Ja pētniecības ceļā varētu samazināt litija nepieciešamību transportlīdzekļu akumulatoriem, tad samazinātos mūsu atkarība no ierobežotajiem pasaules krājumiem, ko nodrošina valstis ārpus ES. Šī iespēja uzlabotu ES spējas strauji ieviest atjaunojamo energoresursu izmantošanu transportā, kas savukārt veicinātu ilgtspējīgu mobilitāti. Turklāt steidzami ir vajadzīga pētniecība, izstrāde un tehnoloģijas attīstība, lai varētu izvērtēt un popularizēt visas iespējamās alternatīvās degvielas un aptvert visus transporta veidus. Nebūtu prātīgi kļūt atkarīgiem no vienas vienīgas sistēmas. Piemēram, būtu jāizpēta, kādas iespējas paver zaļais ūdeņradis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lielākā daļa patērētāju par akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu iegādi būs pārliecināti tikai tad, kad zinās, ka ir izveidota atbilstoša uzlādes infrastruktūra. Pat tiem patērētājiem, kuri reti veic ilgus pārbraucienus, ir jābūt pārliecinātiem, ka viņi ar akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekli var nobraukt lielu attālumu, ja rodas tāda vajadzība. Tāpēc šī regula ir tik svarīga un ir pilnībā īstenojama visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzsver, ka infrastruktūrai ir jābūt pilnīgi sadarbspējīgai visos aspektos un visā ES teritorijā. Nav pieļaujama situācija, ka autovadītājiem savā automašīnā ir jātur dažādi adapteri, lai alternatīvo degvielu infrastruktūru varētu izmantot dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Neatkarīgi no tā, ko Komisija norādījusi 5. panta 2. punktā, QR koda (Quick Response Code) iespēja ad hoc maksājumiem nav tāda maksājumu sistēma, kas Eiropas Savienībā tiktu plaši lietota. EESK paredz, ka šī risinājuma izmantošana radīs piekļūstamības problēmas daudzām lietotāju grupām. EESK iebilst pret situāciju, kurā QR koda izmantošana ir vienīgais veids, kā veikt ad hoc maksājumu. Maksājumu karšu lasītājiem ir jābūt pieejamiem visiem ad hoc maksājumiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Atjaunojamo energoresursu direktīvā sniegti skaidri aprēķini, lai noteiktu SEG emisijas, kas saistītas ar dažādām alternatīvajām degvielām. Tomēr tie tikai nelielā mērā ietekmē iedzīvotāju lēmumus par pirkumiem, jo transportlīdzekļu SEG emisiju vērtības netiek minētas un ražotāju un pārdevēju apgalvojumi nav pietiekami pārbaudīti. Šī situācija ir jānovērš. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK pauž nožēlu, ka praktiski nav notikušas diskusijas par iedzīvotāju, kooperatīvu, kā arī arodbiedrību un darba devēju iespējamo ieguldījumu, neraugoties uz to, ka viens no Eiropas enerģētikas savienības mērķiem ir koncentrēties uz iedzīvotājiem un līdz ar to uz vietējiem risinājumiem, un neraugoties to, ka kļūst skaidrs, ka liela daļa elektroautomobiļu tiek uzlādēti mājās un darbavietā. Tāpēc EESK uzskata, ka ir vajadzīga jauna stratēģija, kas vairāk atbilstu Eiropas enerģētikas savienības mērķiem koncentrēties uz iedzīvotājiem, lai mudinātu iedzīvotājus, kooperatīvus, arodbiedrības un darba devējus vairāk iesaistīties sadarbībā, kura paātrinātu transporta dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | ES iedzīvotāju ekonomiskā un sociālā labklājība ir atkarīga no tā, cik efektīva un lietderīga ir mobilitātes sistēma visā ES. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Transports rada aptuveni 25 % no ES siltumnīcefekta gāzes (SEG) emisijām, kā arī nopietni ietekmē gaisa kvalitāti pilsētu centros. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija 2019. gada decembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas zaļo kursu, kurā pausts aicinājums līdz 2050. gadam par 90 % samazināt transporta radītās SEG emisijas, vienlaikus tiecoties uz nulles piesārņojuma mērķi. Lai līdz 2030. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzes neto emisijas par vismaz 55 %, 2020. gada septembrī Komisija pieņēma priekšlikumu par Eiropas Klimata aktu, proti, paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija 2020. gada decembrī pieņēma paziņojumu par Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju. Šī stratēģija ir pamats ES transporta pārveidei, kuras mērķis ir nodrošināt viedu un ilgtspējīgu nākotni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ar šo priekšlikumu izveido jaunu regulu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Direktīva 2014/94/ES stājās spēkā 2014. gadā. Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva ir kopējs pasākumu satvars, kura mērķis ir veicināt transporta radīto SEG emisiju samazināšanu. Lai izveidotu alternatīvo degvielu infrastruktūru ar uzlādes stacijām elektriskajiem transportlīdzekļiem un dabasgāzes (LNG un CNG) un ūdeņraža uzpildes punktiem, direktīvā noteiktas minimālās prasības, kas jāīsteno, izmantojot nesaistošus valsts politikas satvarus. Šīs stratēģijas mērķis ir nodrošināt visu transporta veidu pārrobežu apriti TEN-T tīklos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nesenajā ziņojumā par šīs direktīvas piemērošanu Komisija norādīja, ka ir gūti zināmi panākumi tās īstenošanā, taču secināja, ka visā ES nav visaptveroša un pilnīga alternatīvo degvielu infrastruktūras tīkla. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisija veica minētās direktīvas ex post novērtējumu. Novērtējumā tika konstatēts, ka direktīva nav pietiekami pielāgota, lai palīdzētu sasniegt 2030. gada klimata mērķi. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ierosinātā regula ir daļa no kopējiem savstarpēji saistītajiem politikas pasākumiem paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kurā noteiktas darbības, kas jāveic visās nozarēs, lai sasniegtu 2030. gada klimata mērķi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ierosinātās regulas konkrētie mērķi ir šādi: |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | nodrošināt minimālo alternatīvo degvielu infrastruktūru alternatīvās degvielas transportlīdzekļiem visos transporta veidos un visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | nodrošināt, ka infrastruktūra ir pilnībā sadarbspējīga; |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.10.3. | nodrošināt lietotāju pilnīgu informēšanu un visus iespējamos maksājumu veidus. |
| --- | --- |

2.10.3.

| 2.11. | Komisija uzskata, ka tikai kopējs Eiropas tiesiskais regulējums var saskaņoti sasniegt mērķus attiecībā uz transporta nozares dekarbonizāciju visos transporta veidos un visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pēc plaša ietekmes novērtējuma ziņojuma Komisija nolēma pieņemt 2. politikas risinājumu. Tajā ierosināti obligāti uz autoparku balstīti mērķrādītāji mazas noslodzes transportlīdzekļu elektrouzlādes punktiem un noteikti uz attālumu balstīti mērķrādītāji visiem TEN-T tīkla autotransporta līdzekļiem, tostarp lielas noslodzes transportlīdzekļu infrastruktūras pilsētu mezgliem. Ir paredzēti arī sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz TEN-T tīkla ostām un lidostām, taču nav noteikti obligāti mērķrādītāji. Šis risinājums paredz plašāk saskaņot maksājumu iespējas, fiziskos un komunikācijas standartus un patērētāju tiesības. Tas stiprinātu noteikumus par cenu pārredzamību un citu informāciju lietotājiem un ietvertu uzlādes un uzpildes staciju virziena norādes. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Regula tika uzskatīta par labāko risinājumu, kā sasniegt vēlamos mērķus visās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Dalībvalstīm būs jāpieņem pārskatīts valsts politikas regulējums alternatīvo degvielu tirgus attīstībai transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras izvēršanai saskaņā ar pastiprinātajiem noteikumiem un obligātajiem mērķrādītājiem. Ir iekļauti arī noteikumi par stratēģijas formulēšanu alternatīvo degvielu ieviešanai citos transporta veidos, kuros nav noteiktas obligātas prasības. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Dalībvalstis regulāri ziņos Komisijai. Komisija uzraudzīs progresu katrā dalībvalstī un ziņos par to. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Regulā ietverti noteikumi, kas dalībvalstīm ļauj nodrošināt minimālās krasta elektroenerģijas ierīkošanu atsevišķiem jūras kuģiem jūras ostās un iekšējo ūdensceļu kuģiem ar dažiem konkrētiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Ir noteikts noteikumu minimums par visu stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla lidostās. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Regulas 3. pantā ir noteikti mērķrādītāji eletrouzlādes infrastruktūrai, kas paredzēta mazas noslodzes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Regulas 4. pantā ir noteikti mērķrādītāji elektrouzlādes infrastruktūrai, kas paredzēta lielas noslodzes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Ūdeņraža uzpildes infrastruktūras mērķrādītāji ir izklāstīti 6. pantā. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Ir noteikti mērķi līdz 2025. gada janvārim TEN-T pamattīklā izveidot atbilstošu skaitu publiski pieejamu sašķidrinātās dabasgāzes uzpildes staciju teritorijās, kurās ir pieprasījums. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Mērķrādītāji attiecībā uz krasta elektroapgādi jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās ir noteikti 9. un 10. pantā. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Mērķrādītāji attiecībā uz LNG piegādi jūras ostās ir izklāstīti 11. pantā. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Mērķrādītāji attiecībā uz stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi ir izklāstīti 12. pantā. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Priekšlikuma 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā Komisija ierosina, ka mazjaudas uzlādes stacijas būtu jāaprīko ar maksājumu instrumentu, kas ir plaši izmantots Eiropas Savienībā, lai patērētāji varētu veikt ad hoc maksājumus. Šāds maksājumu instruments var būt 1) maksājumu karšu lasītājs, 2) bezkontakta karšu lasītājs vai 3) QR kods, kas ļauj veikt maksājuma darījumu. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Komisijas paziņojumā (COM(2021) 560 final) Komisija ieskicē stratēģisku plānu papildu darbībām, ar kurām atbalstīt alternatīvu degvielu infrastruktūras ātru ieviešanu. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 2021.–2027. gadam (EISI II) risinās klimata pārmaiņu problēmu. Šajā nolūkā EISI II izveidos alternatīvu degvielu mehānismu, lai finansētu alternatīvu degvielu infrastruktūru, apvienojot EISI dotācijas un finansējumu no finanšu iestādēm ar mērķi vairāk ietekmēt ieguldījumus. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Lai atbalstītu ieguldījumus alternatīvu degvielu infrastruktūras pētniecībā, inovācijā un ieviešanā mazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, ir pieejams Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Komisija apgalvo, ka, lai izveidotu atvērtu, pārredzamu un sadarbspējīgu infrastruktūru ar netraucētiem infrastruktūras pakalpojumiem, tagad ir vajadzīga rezultatīva un efektīva pārrobežu un starpnozaru sadarbība starp visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

2.29.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Transporta nozare rada 22,3 % no ES kopējām SEG emisijām, un tieši autotransports ir atbildīgs par 21 %. Vieglie automobiļi rada 12,8 % no ES SEG emisijām, furgoni – 2,5 %, bet smagie kravas transportlīdzekļi un autobusi – 5,6 % (avots: Eiropas Vides aģentūra, 2017. gads, izņemot starptautiskās un jūrniecības emisijas). Saskaņā ar ES Komisijas 2018. gada ziņojumu ES transporta nozares emisijas ir palielinājušās no 14,8 % 1990. gadā līdz 24,6 % 2018. gadā. Lai sasniegtu ES zaļā kursa mērķus, ir nepieciešama strauja transporta nozares dekarbonizācija. EESK atzinīgi vērtē šo regulu kā pozitīvu soli transporta dekarbonizācijā. Ir svarīgi, lai visā dekarbonizācijas procesā tiktu saglabāta visu transporta pakalpojumu kvalitāte. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK pauž nožēlu, ka praktiski nav notikušas stratēģiskas diskusijas par iedzīvotāju, kooperatīvu, arodbiedrību un darba devēju iespējamo ieguldījumu uzlādes infrastruktūras attīstīšanā, neraugoties uz to, ka viens no Enerģētikas savienības mērķiem ir koncentrēties uz iedzīvotājiem un līdz ar to uz vietējiem risinājumiem, it īpaši tāpēc, ka kļūst skaidrs, ka liela daļa elektroautomobiļu tiek uzlādēti mājās un darbavietā. Tāpēc EESK aicina Komisiju sākt šādu stratēģisku diskusiju. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Plaša elektrisko transportlīdzekļu ieviešana nozīmē, ka laika gaitā būs nepieciešams palielināt elektroenerģijas ražošanu un modernizēt tīklu, lai tas būtu piemērots ātrai uzlādei, it īpaši elektriskajiem kravas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Regulā ir minēta nepieciešamība pēc divvirzienu viedo skaitītāju sistēmām, lai nodrošinātu elektroenerģijas plūsmu abos virzienos – no tīkla uz transportlīdzekli un no transportlīdzekļa uz tīklu. Tas ir ievērojami jāpaplašina, lai palīdzētu novērst piedāvājuma trūkumu laikā, kad elektroenerģijas pieprasījums ir vislielākais. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ir jāievieš vairākas viedas elektroenerģijas sistēmas, lai atvieglotu šādus procesus: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | transportlīdzekļi ir pieslēgti elektrotīklam un nesāk uzlādi, kamēr nav saņemts signāls no tīkla, un uzlādei, ja iespējams, vajadzētu būt lētākai, kad maksimālā uzlādes jauda ir samazinājusies; |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Tehnoloģija “transportlīdzeklis–tīkls” (V2G) ļautu transportlīdzekļiem veikt uzlādi laikā, kad var izmantot pārpalikušo enerģiju no atjaunojamiem avotiem, un pēc tam lielākā pieprasījuma laikā elektrotransportlīdzeklis daļu no uzkrātās enerģijas atgrieztu tīklā. Pieprasījumam samazinoties, elektrotransportlīdzeklis tiktu uzlādēts. Tas būtu īpaši piemēroti skolēnu autobusiem un citiem transportlīdzekļiem, kas ilgstoši atrodas dīkstāvē. Tam ir jābūt finansiāli izdevīgi enerģijas piegādātājam. Šā iemesla dēļ ir jāapsver un jāsekmē arī decentralizēti risinājumi ar iedzīvotāju līdzdalību. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | EESK atzinīgi vērtē mērķrādītājus, kas noteikti alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai. Tas dos pārliecību gan tiem, kuri veic ieguldījumus alternatīvajā degvielā, gan potenciālajiem bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu pircējiem. Alternatīvās degvielas, kā arī atjaunojamie energoresursi, tostarp ilgtspējīgas biodegvielas, ir ārkārtīgi svarīgi lielas noslodzes transportlīdzekļiem, it īpaši attiecībā uz tālsatiksmes kravu autopārvadājumiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ar politikas pasākumiem jāgādā, ka uzlādes punktos neveidojas garas rindas un ka uzlāde ir pietiekami ātra, lai patērētāji uzticētos uzlādes sistēmai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zaļajā kursā Komisija norādīja, ka līdz 2025. gadam Eiropas Savienībā būs vajadzīgs viens miljons publisku uzlādes un degvielas uzpildes staciju, un Komisija ir noteikusi mērķi līdz 2030. gadam ieviest 30 miljonus bezemisiju transportlīdzekļu. Tie ir ļoti vērienīgi mērķrādītāji, un, lai tos sasniegtu, būs vajadzīga liela dalībvalstu valdību un Komisijas apņēmība, kā arī sabiedrības atbalsts. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Būs nepieciešams veikt darbības, lai novērstu dažādus šķēršļus, kas kavē šādu mērķrādītāju sasniegšanu: |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | likvidēt nesamērīgas plānošanas prasības, ņemot vērā nepieciešamo uzlādes un degvielas uzpildes infrastruktūras lielumu un mērogu; |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | nodrošināt, ka plānošanas likumi atļauj ūdeņraža ražošanu uz vietas; |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | saīsināt laiku, kas nepieciešams, lai pieslēgtos elektrotīklam; |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | sagatavot ātri īstenojamus plānus elektrotīkla modernizācijai. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.10. | Lai varētu dekarbonizēt gaisa un jūras transportu, līdzās vispiemērotāko alternatīvo degvielu nodrošināšanai ir vajadzīgi arī vērienīgāki mērķi un apņēmīgāki centieni pilnveidot pētniecību un izstrādi šajās nozarēs. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Litijs ir būtisks retzemju metāls un kritiski svarīga izejviela modernām uzlādējamām baterijām. Kā ziņo aģentūra Reuters, tirgus analīzē par minerālu datu rādītājiem tiek prognozēts akūts litija deficīts, sākot no 2022. gada. Tas var izraisīt elektrotransportlīdzekļu ražošanas palēnināšanos. Lukasz Bednarski savā jaunajā grāmatā “Lithium” (izdevniecība Hurst) apgalvo, ka litijs 21. gadsimta rūpniecības ekonomikā būs tikpat svarīgs kā nafta 20. gadsimtā. Tāpēc būs nepieciešams pētīt un popularizēt citas mazemisiju un bezemisiju degvielas, lai patērētājiem būtu izvēles iespējas un lai varētu pēc iespējas ātrāk samazināt transporta SEG emisijas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Būs jāturpina veicināt un pētīt e-degvielu un ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izmantošanu, lai pēc iespējas ātrāk apgūtu to iespējas samazināt transporta radītās SEG emisijas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iekšdedzes dzinējs vēl kādu laiku tiks izmantots. Šajā saistībā ir jāizpēta un jāveicina e-degvielu potenciāls. E-degvielas var lietot iekšdedzes dzinējos un uzlādējamos hibrīdautomobiļos, un tām var izmantot esošo uzpildes staciju tīklu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK norāda, ka nozīmīga loma ir atjaunojamajiem energoresursiem, tostarp biodegvielai, kas ir tūlītēji pieejams un cenu ziņā saprātīgs risinājums, it īpaši attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem un tālsatiksmes kravu autopārvadājumiem. Ir jāpievērš uzmanība biodegvielu ražošanas radīto SEG gāzu pēdai, tāpat kā, piemēram, elektrotransportlīdzekļiem piegādātās elektrības un ūdeņraža ražošanas pēdai. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Biodegvielu oglekļa dioksīda pēdai jābūt mazākai nekā fosilajām degvielām, ja tās izmanto transportlīdzeklī. Problēma ir biodegvielas ražošanas process, kas var radīt ievērojamas SEG emisijas un nelabvēlīgi ietekmēt zemes izmantošanu, sevišķi tad, ja tas izraisa mežu izciršanu. Piemēram, palmu eļļas izmantošana nav ilgtspējīga. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK iesaka gan ražošanā, gan transporta nozarē veicināt tādas biodegvielas izmantošanu, kura rada vismazāk SEG emisiju. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sabiedriskā transporta trūkuma dēļ lauku apvidi ir vairāk atkarīgi no automobiļu transporta nekā pilsētas. Apdzīvotās vietas laukos parasti ir ļoti izkliedētas, tāpēc daudzās šādās teritorijās nav iespējams nodrošināt plašu sabiedriskā transporta sistēmu. Ja nebūs dzīvotspējīgu alternatīvu transporta veidu, lauku iedzīvotāji ļoti cietīs no augstiem oglekļa nodokļiem par benzīnu un dīzeļdegvielu. Ziņojumā, kas publicēts 2021. gada aprīlī, Eiropas Patērētāju organizācija (BEUC) norāda, ka autovadītājiem tālbraucējiem, kuri dzīvo lauku apvidos, pāreja uz akumulatoru elektrotransportlīdzekļiem dod reālu ieguvumu, it īpaši tad, ja papildus tam, ka īpašumā ir šāds transportlīdzeklis, ir uz vietas ražota atjaunīgā elektroenerģija. BEUC paziņojums ir vērtīgs ar nosacījumu, ka var piešķirt atbalstu augstajām darbības uzsākšanas izmaksām un ka faktiski tiek dota atļauja izmantot ražošanas un uzlādes stacijas, kas ir kopienu pārziņā. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ir ārkārtīgi svarīgi, lai alternatīvu degvielu infrastruktūras veicināšana aptveru lauku apvidus. Papildus tam, ka tiek veicināta elektrotransportlīdzekļu ieviešana, ir jāveicina arī SEG emisiju samazināšana esošajā autoparkā, rosinot ilgtspējīgu biodegvielu, e-degvielu, hibrīdautomobiļu un uzlādējamu hibrīdautomobiļu izmantošanu. Jāpalielina arī zaļā ūdeņraža potenciāls. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Lielas noslodzes transportlīdzekļu jomā ir jābūt patiešām apņēmīgiem centieniem, lai izvērstu alternatīvo degvielu infrastruktūru. Apmēram 98 % kravas automobiļu ES 27 dalībvalstīs izmanto dīzeļdegvielu. Līdz šim uzmanība vairāk bijusi pievērsta mazas noslodzes transportlīdzekļiem, nevis lielas noslodzes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Šajā ziņā nāksies gādāt, lai daudz plašāk tiktu izmantoti elektriskie kravas automobiļi, kas darbojas ar akumulatoru, kā arī hibrīdautomobiļi un uzlādējami hibrīdautomobiļi. Tas ir panākams tikai tad, ja visās dalībvalstīs ir atbilstošas uzlādes iespējas. Tam būs vajadzīgs arī pietiekams finansējums, lai nodrošinātu jēgpilnu autoparka nomaiņu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kravas automašīnām ir nepieciešama jaudīga un ātra uzlāde stāvvietās un uz ceļa. Būtu ļoti labi, ja uzlādes stacijā vietu būtu iespējams rezervēt jau iepriekš. Ir izmēģināti lādētāji ar jaudu līdz 350 kW, taču, lai samazinātu uzlādes laiku, ir jāizstrādā lādētāji ar jaudu līdz 1 MW. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Elektrotīkls ir jāsagatavo iepriekš, lai pielāgotos augstajām jaudas prasībām, kas saistītas ar nepieciešamību ātri uzlādēt kravas automašīnas. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Par daudzsološu tālsatiksmes pārvadājumos tiek uzskatīts ūdeņradis. EESK atzinīgi vērtē mērķrādītājus, kas noteikti ūdeņraža uzpildes staciju ieviešanai. Ilgtermiņā par mērķi jāizvirza “zaļais”, nevis “zilais” ūdeņradis. Ja ūdeņradi iegūst no metāna, jāņem vērā metāna lielā noplūde visā ieguves un transportēšanas ķēdē. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Ūdeņradi var izmantot arī tam, lai ar nelieliem pielāgojumiem darbinātu transportlīdzekļus ar iekšdedzes dzinēju. Lai šo priekšlikumu virzītu tālāk, ir vajadzīgi papildu pētījumi. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu standartizēt ūdeņraža spiedienu līdz 700 bāriem. Ūdeņradim ir mazs enerģijas blīvums, tāpēc ir nepieciešama daudz lielāka uzglabāšanas tvertne. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Ideāls risinājums, ja iespējams, būtu ūdeņraža ieguve uz vietas. Jebkādi plānošanas šķēršļi šādai attīstībai ir jāizskata, rēķinoties ar to, ka darbā ar ūdeņradi ir vajadzīgi stingrāki veselības aizsardzības un drošības pasākumi. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Ūdeņradi var piegādāt ar kravas automašīnām un pa cauruļvadiem. Tā kā ūdeņraža enerģijas blīvums ir mazs, tā piegādei būtu nepieciešams daudz vairāk kravas automašīnu reisu nekā benzīna un dīzeļdegvielas piegādei. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESK apzinās, ka Atjaunojamo energoresursu direktīvā sniegti skaidri aprēķini, lai noteiktu SEG emisijas, kas saistītas ar dažādām alternatīvajām degvielām. Tomēr tie tikai nelielā mērā ietekmē iedzīvotāju lēmumus par pirkumiem, jo šīs vērtības netiek minētas un automobiļu ražotāji un pārdevēji par tām neinformē. Šī situācija ir jāatrisina. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Lai alternatīvās degvielas infrastruktūras varētu ieviest ātri, būs nepieciešams ievērojams iepriekšējs finansējums, kas ļautu sistēmai kļūt ekonomiski izdevīgai tiem, kuri iegulda uzlādes un degvielas uzpildes stacijās. |
| --- | --- |

4.19.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Skatīt atzinumus OV C 220, 9.6.2021., 118. lpp., un OV C 123, 9.4.2021., 59. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/145

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu”

(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD))

(2022/C 152/24)

| Ziņotājs: | Constantine CATSAMBIS |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Constantine CATSAMBIS

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021. Eiropas Savienības Padome, 20.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts | |
| (par/pret/atturas) | 225/2/12 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021. Eiropas Savienības Padome, 20.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

225/2/12

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu (“FuelEU Maritime regulas priekšlikums”) (1). Priekšlikuma mērķis ir sekmēt ES klimatneitralitātes mērķu sasniegšanu līdz 2050. gadam, izveidojot ES degvielas standartu ar pieaugošām prasībām attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas intensitāti un veicinot pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa degvielām jūras transporta nozarē. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka, ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, Eiropas Komisijas regulas priekšlikums būtu jāsaskaņo ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas noteikumiem, tostarp ar noteikumiem, kas attiecas uz kuģu izmantotās degvielas drošību. Pašlaik starptautiskajā kuģniecībā izmanto fosilās degvielas. Pilnīgai dekarbonizācijai ir vajadzīga alternatīvu, mazoglekļa vai bezoglekļa kuģu degvielu un/vai revolucionāru dzinēju tehnoloģiju plaša pieejamība. Lai sasniegtu šo mērķi, ir vajadzīga cieša sadarbība ar visiem jūrniecības nozares un piegādes ķēdes dalībniekiem un ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zaļā kursa mērķi attiecībā uz oglekļneitralitāti klimata jomā un vērienīgā pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir vēlami saistībā ar centieniem panākt jūrniecības nozares zaļināšanu un galu galā arī dekarbonizāciju kopā ar citām nozarēm, vienlaikus ņemot vērā šīs pārkārtošanās sociālo dimensiju un ievērojot sabiedrības intereses. Citiem vārdiem sakot, šis izmantotās enerģijas pārveides un pārkārtošanās process ceļā uz kuģniecības dekarbonizāciju var būt veiksmīgs tikai tad, ja sabiedrība to pieņem, vienlaikus saglabājot kuģniecības un citu nozaru modus operandi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzīmē, ka salīdzinājumā ar citām nozarēm FuelEU Maritime regulas priekšlikuma ietekme uz kuģniecību ir nevienmērīga: īstermiņa pasākumi, kas īstenojami līdz 2030. gadam, ir pienācīgi aprakstīti, bet ilgtermiņa pārmaiņas, kas nodrošinās lielāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu 2030.–2050. gadā, joprojām lielā mērā ir neskaidras un attiecas uz tehnoloģijām, kas vēl nav izstrādātas, nemaz nerunājot par pietiekamu to pārbaudīšanu. Tādēļ šā priekšlikuma regulatīvajās daļās būtu jāparedz zināma elastība, lai nozare varētu pielāgoties tā nosacījumiem. Steidzami vajadzīgs koncentrēts atbalsts pētniecībai un izstrādei, lai paātrinātu zināšanu veidošanu, tādējādi mazinot riskus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iniciatīvai FuelEU Maritime jānodrošina piedāvājuma, izplatīšanas un pieprasījuma sinerģija, saskaņotība un konsekvence. Tomēr FuelEU regulas projektā pašlaik tiek norādītas konkrētas degvielas ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, iepriekš nenovērtējot to vispārējo pieejamību un izmaksas, lai arī būtu jāatļauj visas alternatīvās degvielas. Tas var radīt konkurences izkropļojumus, jo šīs degvielas pašlaik gandrīz nemaz nav un tuvākajā nākotnē nebūs pieejamas. Atbildība par atjaunīgo alternatīvo degvielu izstrādi un pieejamību gulstas uz degvielas piegādātāju pleciem, un būtu jāveicina tīrāku degvielu izmantošana. Lai tas notiktu, ir jānovērš cenu starpība starp fosilajām un alternatīvajām degvielām, un tīrākām degvielām ir jākļūst cenas ziņā pieņemamākām un plašāk pieejamām. Ir vajadzīgi centieni, kuros iesaistīti visi jūrniecības nozares vērtības radīšanas ķēdes dalībnieki, it īpaši degvielas ražotāji un enerģijas piegādātāji, dzinēju ražotāji, kā arī ostas, fraktētāji un visos sektoros nodarbināto darba ņēmēju pārstāvji. Tas, iespējams, varētu palielināt pieprasījumu pēc alternatīvām degvielām, kā paredzēts FuelEU Maritime regulā. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Ievads

| 2.1. | EESK uzskata, ka kuģniecības nozare ietekmē visu piegādes ķēdi, jo gandrīz 90 % preču pasaulē tiek pārvadātas pa jūru. Turklāt ES kuģniecības nozare, kas pēc savas būtības ir globāla, ir stratēģisks līdzeklis, kurš dod Eiropas Savienībai iespēju aizsargāt savu ģeopolitisko neatkarību un palielināt ekonomisko un rūpniecisko noturību, kā arī stiprināt savu suverenitāti. 2019. gadā aptuveni 46 % no ES preču eksporta ārpus Savienības un 56 % no ES preču importa no ārpussavienības valstīm tika pārvadāti pa jūru (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES kontrolētās jūras flotes pilnā kravnesība ir 810 miljoni tonnu, un to nodrošina 23 400 kuģi, kas veido 39,5 % no visas pasaules flotes 2020. gadā. Kuģniecības nozares kopējā ekonomiskā ietekme ir 149 miljardi euro, ko tā sniedz Eiropas Savienības IKP, un aptuveni 2 miljoni darbvietu. Ir vērts atzīmēt, ka uz katru kuģniecības nozares radīto miljonu euro no IKP vēl 1,8 miljoni euro tiek nodrošināti citur ES ekonomikā (2). Visjaunākās aplēses (3) liecina, ka kuģniecības nozares radīto emisiju īpatsvars antropogēnajās SEG emisijās pasaulē ir palielinājies no 2,76 % 2012. gadā līdz 2,89 % 2018. gadā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK atzīmē, ka Eiropas kuģniecības nozare ir apņēmusies nodrošināt kuģošanas drošību un jūras vides aizsardzību, tādējādi sekmējot starptautiskos un ES dekarbonizācijas centienus. EESK arī secina, ka Eiropas kuģniecības nozare ir ņēmusi vērā šīs problēmas un ir gatava uzņemties vadošo lomu videi nekaitīgas kuģniecības izveidē. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ar FuelEU Maritime regulu tiek ieviesti standarti attiecībā uz vidējās siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes pakāpenisku samazināšanu degvielai, ko izmanto uz kuģiem, kuri atrodas pietauvošanās vietā, kuri ienāk ES ostās vai iziet no tām. Šo standartu neievērošanas gadījumā kuģošanas sabiedrībām tiks uzlikti administratīvi sodi, un šādi iegūtos līdzekļus izmantos, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un it īpaši biodegvielu izmantošanu jūrniecības nozarē. Šis priekšlikums vienpusējā un eksteritoriālā kārtā tiks piemērots arī starptautiskajai kuģniecībai, jo tā darbības joma ir identiska ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) priekšlikuma (4) darbības jomai. Ar to arī atļauj pēc 2030. gada 1. janvāra krasta elektroapgādi (OPS) izmantot divu tipu kuģiem – pasažieru kuģiem un konteinerkuģiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK atzīmē, ka FuelEU Maritime regulas priekšlikuma projektā saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” ir atzīta kuģa fraktētāja strukturālā loma – fraktētājs parasti atbild par kuģa degvielas, maršruta, kravas un ātruma izvēli un saistītajām patērētās degvielas izmaksām (6. apsvērums). Tas ir pozitīvi. Tomēr fraktētāju atbildības atzīšana ir svarīgs aspekts, ko aplūkot apspriedēs, kas notiks nākamajā regulatīvā procesa posmā, kurā piedalīsies arī Eiropas Parlaments un ES Padome. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Zaļā kursa mērķi attiecībā uz oglekļneitralitāti klimata jomā un vērienīgā pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir vēlami saistībā ar centieniem panākt jūrniecības nozares zaļināšanu un galu galā arī dekarbonizāciju kopā ar citām nozarēm, vienlaikus ņemot vērā šīs pārkārtošanās sociālo dimensiju un ievērojot sabiedrības intereses. Citiem vārdiem sakot, šis izmantotās enerģijas pārveides un pārkārtošanās process virzībā uz kuģniecības dekarbonizāciju var būt veiksmīgs tikai tad, ja sabiedrība to atbalsta un pieņem, vienlaikus saglabājot kuģniecības un citu nozaru modus operandi. To var panākt tikai ar īpašiem pasākumiem, piemēram, radot jaunas darbvietas, uzlabojot sabiedrības veselību un klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumus, kā arī aizsargājot vidi. Šajos centienos ir jāiesaistās visiem jūrniecības nozares vērtības radīšanas ķēdes dalībniekiem, it īpaši degvielas ražotājiem un enerģijas piegādātājiem, dzinēju ražotājiem, kā arī ostām, fraktētājiem un visos attiecīgajos sektoros nodarbināto darba ņēmēju pārstāvjiem. Mērķtiecīga, skaidra, cikliska un pārredzama komunikācija ir būtiska, lai panāktu sabiedrības iesaistīšanos un atbalstu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Salīdzinājumā ar citām nozarēm FuelEU Maritime regulas priekšlikuma ietekme uz kuģniecību ir nevienmērīga: īstermiņa pasākumi, kas īstenojami līdz 2030. gadam, ir pienācīgi aprakstīti, bet ilgtermiņa pārmaiņas, kuras nodrošinās lielāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu 2030.–2050. gadā, joprojām lielā mērā ir neskaidras un attiecas uz tehnoloģijām, kas vēl nav izstrādātas, nemaz nerunājot par pietiekamu to pārbaudīšanu. Citiem vārdiem sakot, kuģniecības nozares ceļš uz klimatneitralitātes panākšanu līdz 2050. gadam joprojām ir neskaidrs un ietver plašu tehnoloģisko risinājumu klāstu. Turklāt joprojām nav gūtas atbildes uz jautājumiem par šo alternatīvo degvielu piegādi, drošību, izplatīšanu un izmaksām. Tāpēc šā priekšlikuma regulatīvajās daļās būtu jāparedz zināma elastība, lai nozare varētu pielāgoties tā nosacījumiem. Turklāt rodas liels laika trūkums, jo sagatavošanās laiks ir ilgs un jāveic ļoti lieli sākotnējie ieguldījumi plašajā nozarē ar visiem tās dalībniekiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | No vienas puses, pilnīgas dekarbonizācijas panākšana emisiju jomā ir atkarīga no ekonomiski dzīvotspējīgu un drošu bezemisiju degvielu un tehnoloģiju izvēršanas un ieviešanas tirgū. No otras puses, lai galu galā panāktu pilnīgu dekarbonizāciju, ir vajadzīgi jauni piedziņas veidi, jaunas mazemisiju un bezemisiju degvielas, kas pieejamas visā pasaulē, un kopīgi centieni ar piegādes ķēdē iesaistītajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iniciatīvai FuelEU jānodrošina piedāvājuma, izplatīšanas un pieprasījuma sinerģija, saskaņotība un konsekvence. Tas būtu jāpanāk, efektīvi papildinot Atjaunojamo energoresursu direktīvu (AED) (5), kas īpaši attiecas uz tādas enerģijas piegādi, kura iegūta no atjaunojamiem resursiem, un regulu par alternatīvo degvielu infrastruktūru (6), kas attiecas uz sadales infrastruktūru ES ostās. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tāpēc ir svarīgi arī nodrošināt atbilstošus stimulus piedāvājuma un pieprasījuma jomā. Tomēr FuelEU Maritime regulas projektā pašlaik tiek noteiktas konkrētas mazoglekļa degvielas, iepriekš nevērtējot to pieejamību pasaulē un izmaksas, taču būtu jāļauj izmantot visas alternatīvās degvielas. Tas var radīt konkurences izkropļojumus, jo šīs konkrētās degvielas pašlaik gandrīz nemaz nav un tuvākajā nākotnē nebūs pieejamas. Atbildība par atjaunīgo alternatīvo degvielu izstrādi un pieejamību gulstas uz degvielas piegādātāju pleciem, un būtu jāveicina tīrāku degvielu izmantošana. Lai tas notiktu, ir jānovērš cenu starpība starp fosilajām un alternatīvajām degvielām, un tīrākām degvielām ir jākļūst cenas ziņā pieņemamākām un plašāk pieejamām. Ir vajadzīgi centieni, kuros iesaistīti visi jūrniecības nozares vērtības radīšanas ķēdes dalībnieki, it īpaši degvielas ražotāji un enerģijas piegādātāji, dzinēju ražotāji, kā arī ostas, fraktētāji un visos attiecīgajos sektoros nodarbināto darba ņēmēju pārstāvji. Tas, iespējams, varētu palielināt pieprasījumu pēc alternatīvām degvielām, kā paredzēts FuelEU Maritime regulā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nosakot prasību par tīrāku degvielu un it īpaši biodegvielu izmantošanu, priekšlikumā, šķiet, nav ņemts vērā fakts, ka šādas degvielas starptautiskajai kuģniecībai patiesībā var arī nebūt pieejamas pietiekamā daudzumā un ka tās patiesībā nav dzīvotspējīga alternatīva fosilajām degvielām. Administratīvo sodu uzlikšana situācijā, kad nepastāv dzīvotspējīgas alternatīvas, ir represīva prakse, kas palīdz radīt ieņēmumus, nevis samazināt emisijas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Bezoglekļa/mazoglekļa degvielas, kas vajadzīgas kuģniecības nozares dekarbonizācijai, pašlaik nav pieejamas, it īpaši dziļjūras kuģošanas nozarē, un tuvākajā nākotnē tas nemainīsies. Šo degvielu ražošanai un pieejamībai visā pasaulē ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi, kas būs jāveic ieinteresētajām personām no citām nozarēm, proti, naftas uzņēmumiem un enerģijas piegādātājiem. Turklāt alternatīvajām degvielām, piemēram, amonjakam, metanolam vai ūdeņradim, ir vajadzīgi jaunas paaudzes iekšdedzes dzinēji un sasniegumi kuģu projektēšanā un dzinēju tehnoloģijās, kas ietilpst dzinēju ražotāju un kuģu būvētavu, no kurām lielākā daļa atrodas Tālajos Austrumos, kompetencē. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kamēr šīs alternatīvās degvielas nav izstrādātas, nav iespējams sasniegt Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) ilgtermiņa mērķus, kas izvirzīti sākotnējās dekarbonizācijas stratēģijā, un Eiropas zaļā kursa un paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” vērienīgos mērķus. Lai samazinātu ar lēmumu pieņemšanu saistītos riskus un varētu orientēties uz pareizajiem ieguldījumiem, ātrāk ir vajadzīgas padziļinātas un zinātniski pamatotas zināšanas. Tāpēc nozare kopā ar vairākām dalībvalstīm, kas ir ieinteresētas jūrniecības nozarē, ierosināja Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā izveidot pētniecības un izstrādes padomi un fondu (priekšlikums par Starptautisko jūrniecības pētniecības padomi (IMRB) un Starptautisko jūrniecības pētniecības fondu (IMRF)), kuru sākotnēji finansētu no obligātām iemaksām, ko par katru degvielas tonnu veiktu katrs kuģis, kura kravnesība pārsniedz 5 000 Gt. Šīs iniciatīvas mērķis ir paātrināt tādu alternatīvu degvielu izstrādi, kas ir vajadzīgas kuģniecības nozarei, bet ko tā nespēj izstrādāt. Tieši steidzamība ir veicinājusi šīs iniciatīvas izstrādi un kuģniecības nozares gatavību sniegt savu ieguldījumu. Jācer, ka šī iniciatīva turpmāk gūs būtisku atbalstu Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Drošības apsvērumiem arī ir jābūt būtiskam aspektam alternatīvo degvielu pētniecībā un izstrādē, kas ir ļoti sarežģīts, kapitālietilpīgs un laikietilpīgs process. Lai risinātu šo jauno degvielu drošības problēmas, būs jāizstrādā jauns regulējums un tehniskie noteikumi attiecībā uz to drošu izstrādi un drošu izmantošanu uz kuģiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Būtiskas bažas radītu prasība kuģiem ievērot Eiropas degvielas standartu, negarantējot drošu mazoglekļa un bezoglekļa degvielu pieejamību pienācīgā daudzumā ostās visā pasaulē. Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijai pievienotajā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentā, kas publicēts 2020. gada decembrī (7), prognozēts, ka līdz 2030. gadam atjaunīgo un mazoglekļa degvielu īpatsvars kuģniecībā izmantotās degvielas struktūrā būs no 5,5 % līdz 13,5 %. SEG emisiju intensitāte ir noteikta saskaņā ar metodi “no urbuma līdz ķīļūdenim” [3. panta “Definīcijas” p) punkts], kā arī metodiku un ilgtspējas kritērijiem, kas noteikti ierosinātajā pārskatītajā Atjaunojamo energoresursu direktīvā (AED), koeficientu 1,2, kurš attiecas uz modernām biodegvielām un biogāzi, kas ražota no izejvielām, un uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām piemērojot tikai kuģniecības un aviācijas nozarei. Turklāt, kā uzsvērts priekšlikumā, ir saprātīgi pārvirzīt bioloģiskas izcelsmes biodegvielu uz sarežģīti elektrificējama transporta nozari, piemēram, jūras un gaisa transportu vai tālsatiksmes maršrutiem (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Šī papildu mērīšanas, ziņošanas un verifikācijas (MZV) sistēma nosaka degvielu aprites cikla analīzes (LCA) metodiku, kas izklāstīta ierosinātās regulas pielikumā. Uzņēmumiem plānojot atkāpties no Atjaunojamo energoresursu direktīvā (AED) paredzētajām standartvērtībām, tiem būs tiesības atkāpties no emisijas faktoru standartvērtībām, kas noteiktas attiecībā uz emisijām “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, ar nosacījumu, ka to var darīt tikai tad, ja vērtības var apstiprināt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kuras atzītas saskaņā ar AED (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”), vai veicot laboratoriskus testus vai tiešus emisiju mērījumus (vērtībām “no tvertnes līdz ķīļūdenim”). Oglekļa dioksīda emisiju intensitātes un emisijas faktoru aprēķināšanas metodika ir būtiski svarīgi jautājumi, kas būs rūpīgi jāanalizē. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK uzskata, ka ierosinātā regula kā reģionāls risinājums var apdraudēt pašreizējās debates, kurās spriež par SJO sākotnējo starptautiskās kuģniecības dekarbonizācijas stratēģiju un kuras norit visai labi, dod konkrētus rezultātus un ir vienīgās debates ar globālu perspektīvu. SJO dalībvalstu valdības arī vienojās jau 2021. gada oktobrī sākt apspriest vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumus, tostarp tirgus pasākumus, saskaņā ar apstiprināto SJO darba plānu attiecībā vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumiem. SJO darbs, kas vēl jāpabeidz, ir saistīts ar aprites cikla SEG emisiju/oglekļa dioksīda emisiju intensitātes pamatnostādnēm visu veidu degvielām. Kamēr šis darbs Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā nav pabeigts, būtu jāizvairās no dubultstandartiem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK uzskata par būtiskiem ES dalībvalstu valdību nesenos centienus ierosināt zemu SEG emisiju degvielu globālo standartu attiecībā uz starptautiskās kuģniecības nozari, lai to apsvērtu gaidāmajā SEG starpsesiju darba grupas 10. sanāksmē (9). Minētais priekšlikums cita starpā nodrošina kuģiem iespēju panākt atbilstību, pierādot, ka tie attiecīgajā periodā ir izmantojuši tikai tādas degvielas, kuru SEG emisiju intensitāte ir vienāda ar robežvērtību vai zemāka par to (piemēram, tradicionālo degvielu un atjaunīgo degvielu maisījumus), un šī pieeja ir līdzīga Starptautiskās Jūrniecības organizācijas MARPOL konvencijas VI pielikumā izmantotajai pieejai (14.1. noteikums), ar kuru attiecībā uz flotes degvielām tika ieviesta SJO 2020. gadā noteiktā sēra satura robežvērtība. Iesniegtajā dokumentā ir arī ierosināts, ka SJO būtu jāizstrādā un jāapstiprina emisiju “no urbuma līdz ķīļūdenim” (WtW) sertifikācijas sistēma. Turklāt jāņem vērā Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā notiekošās debates par SEG aprites cikla novērtējumu, un tiklīdz SJO līmenī tiks panākta vienošanās par vispārēju pieeju jautājumiem, kas attiecas uz FuelEU Maritime regulas projektu, ES tiesību akti būs pilnībā jāsaskaņo ar starptautiskajiem noteikumiem, kā norādīts ierosinātās regulas 42. apsvērumā. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | SJO dekarbonizācijas stratēģijā ir noteikts iespējamo īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumu saraksts CO2 emisiju samazināšanai. Sperot būtisku soli uz priekšu jūrniecības nozares enerģētikas pārkārtošanā, SJO dalībvalstu valdības, tostarp visas ES dalībvalstis, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras vides aizsardzības komitejas (MEPC) 76. sanāksmē, kas notika no 2021. gada 10. līdz 17. jūnijam, pieņēma visaptverošu juridiski saistošu tehnisko un operatīvo īstermiņa pasākumu kopumu, kura mērķis ir samazināt kuģu radītās CO2 emisijas un kurš stāsies spēkā 2022. gada 1. novembrī. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Konkrētāk, MEPC 76. sanāksmē pieņemtie pasākumi paredz, ka kuģiem, kuru kravnesība ir vismaz 400 Gt, pēc tam, kad ir veikti tehniski energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi, ir jāaprēķina kuģu esošās energoefektivitātes indekss (EEXI), savukārt visiem kuģiem, kuru kravnesība pārsniedz 5 000 Gt, ir jānosaka ikgadējais oglekļa dioksīda emisiju intensitātes rādītājs (CII) un CII novērtējums. Oglekļa dioksīda emisiju intensitāte sasaista SEG emisijas ar nobrauktajā attālumā pārvadātās kravas apjomu. SJO līdz 2026. gada 1. janvārim pārskatīs CII un EEXI prasību īstenošanas efektivitāti, lai noteiktu, vai ir vajadzīgi papildu grozījumi. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Starptautiskās kuģniecības nozare ir uzskatāma par pasaulē lielāko pārrobežu pārvadātāju, kas, izmantojot vairāk nekā 90 % no savas jaudas, starp trešām valstīm pārvadā kravas, kuras ir būtiskas pasaules ekonomikai, piemēram, naftu un naftas produktus, gāzi, ķīmiskus produktus, dzelzs un citas rūdas, ogles un mēslošanas līdzekļus. Tāpēc, lai starptautiskā tirdzniecība noritētu bez sarežģījumiem, ir jānodrošina attiecīgajās ES specifikācijās noteiktās degvielas pieejamība ostās visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Starptautiskie pārvadājumi ir nozare, kurā galvenokārt darbojas MVU. Beramkravu pārvadājumu/līgumreisu jomā tā noteikti ir nozare, kurā valda īstens uzņēmējdarbības gars un pastāv tirgus, kam raksturīga sīva konkurence. Tas tā ir tāpēc, ka nozare aptver tūkstošiem uzņēmumu visā pasaulē un tajā nedominē ierobežots skaits ļoti lielu korporāciju vai alianšu, kā tas ir līnijpārvadājumu nozarē un lielākajā daļā svarīgāko rūpniecības un pakalpojumu nozaru visā pasaulē. Tāpēc kuģniecības uzņēmumiem, kas ir MVU, nav iespēju aizstāvēt savas intereses, lai gādātu par jauno degvielu izplatīšanu un pieejamību visas pasaules ostās. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komisijas sagatavotais FuelEU Maritime regulas projekta ietekmes novērtējums paredz lielāku pieprasījumu pēc atjaunīgajām un mazoglekļa degvielām jūras transporta nozarē, cita starpā galvenokārt pēc šķidrās biodegvielas, dekarbonizētas gāzes (ieskaitot sašķidrināto biometānu), e-degvielām, dekarbonizētām, no ūdeņraža iegūtām degvielām (metanola un amonjaka) un elektroenerģijas. Ietekmes novērtējumā prognozēts, ka biodegvielu izmantošana palielināsies, bet “biodegvielu nozīme ir atzīta arī tādās nozarēs kā aviācija un jūras transports, kuras ir “grūti dekarbonizējamas””. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Visā pasaulē ir jāattīsta e-degvielu ražošana un vajadzīgā piegādes infrastruktūra. Pārskatītajā AED priekšlikumā ir noteikts jauns ES mērķis 2030. gadā panākt, ka vismaz 40 % enerģijas tiek iegūti no atjaunojamiem energoresursiem. Tomēr ir atzīts, ka kuģniecībai salīdzinājumā ar citām nozarēm ir lielākas dekarbonizācijas problēmas, jo pašlaik trūkst tirgum gatavu bezemisiju tehnoloģiju. Patiešām, pašlaik tirgū nav pieejamas kuģniecības nozarei nepieciešamās mazoglekļa un bezoglekļa degvielas. Turklāt tiek lēsts, ka ražošanas attīstībai, piemēram, zaļā amonjaka (e-amonjaka) ražošanai, nepieciešamie kapitālieguldījumi, atkarībā no ražošanas metodēm un konkrētiem degvielas ražošanas veidiem, sasniedz aptuveni 1,2–1,65 triljonus USD (UMAS, 2020. gads) un neietver ieguldījumus, kas nepieciešami piegādes infrastruktūras izveidei visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Tāpēc izvirzītais mērķis līdz 2050. gadam panākt uz kuģiem patērēto energoresursu vidējās siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanos par 75 % ir pārlieku ambiciozs. Viens no lielākajiem šķēršļiem jūras transporta nozares dekarbonizācijai būs jauno degvielu uzpildes infrastruktūras izveide, kas būs nepieciešama ostās visā pasaulē, lai droši apgādātu kuģus ar alternatīvām degvielām. Kuģniecības nozare ir ieinteresēta ātri izveidot šādu infrastruktūru, lai jaunas degvielas būtu viegli pieejamas visā pasaulē un pēc iespējas lielākā skaitā ostu, jo tas samazinās bezoglekļa degvielu cenu, tādējādi veicinot ierosinātajā regulā izvirzīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Daļējs risinājums vismaz beramkravu/līgumreisu nozarē varētu būt “lietošanai gatavās” degvielas, piemēram, tādas modernās biodegvielas kā hidrogenētas augu eļļas, kas ne vienmēr ir piemērotas visiem modernajiem kuģu dzinējiem (visiem kuģu veidiem neatkarīgi no pārvadājumu veida), kuri var izmantot biodegvielu, neveicot tehniskus, drošības vai konstrukcijas pielāgojumus. Tomēr degvielas piegādātāju pienākums ir pārliecināties, ka pēc sajaukšanas ar fosilajām degvielām konkrētie maisījumi ir piemēroti izmantošanai uz kuģiem un ka tie ir pieejami pietiekamā daudzumā ES ostās. ES tirgū importētajai biodegvielai jāatbilst ES ilgtspējas kritērijiem, kas noteikti pārskatītajā AED II (IX pielikuma A un B daļa). FuelEU Maritime regulas projektā ir noteikts, ka atbildība par AED ilgtspējas kritēriju ievērošanu ir jāuzņemas kuģiem. Turklāt konkrētas kvalitātes biodegvielas maisījumu, kas iegādāti ārpus ES, izmantošanas veicināšana varētu radīt problēmas izpildes panākšanas jomā, tādējādi apdraudot emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Visi iespējamie e-degvielu veidi, piemēram, zaļais amonjaks vai zaļais ūdeņradis (10), ir saistīti ar noteiktiem tirgus šķēršļiem (ekonomiskiem/tehnoloģiskiem/regulatīviem), kas neļaus tos tuvākajā nākotnē izmantot kā alternatīvas flotei domātas degvielas. Alternatīvo flotes degvielu joma ir ne vien sadrumstalota, bet arī neattīstīta, un tāpēc ir to pētniecība un izstrāde būtu jāstiprina un jāpaātrina. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Oglekļa dioksīda emisiju intensitātes un emisijas faktoru aprēķināšanas metodika ir ļoti svarīgs jautājums, kas arī būs rūpīgi jāizvērtē. Uzmanība jāpievērš metāna caurslīdes un netiešas zemes izmantošanas maiņas (ILUC) aspektiem, it īpaši attiecībā uz biodegvielu un sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) izmantošanu. Pirmās paaudzes biodegvielas nevar uzskatīt par ilgtermiņā ilgtspējīgiem materiāliem, jo zemes izmantošanas jomā tās konkurē ar pārtiku un izraisa augsnes noplicināšanu. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Visbeidzot, tā kā kuģniecība ir patiesi globāla nozare, globāla līmeņa noteikumi ir visefektīvākais un iedarbīgākais turpmākās rīcības veids. Visiem ES līmenī īstenotajiem pasākumiem jābūt saderīgiem ar SJO pieņemtajiem noteikumiem, panākot līdzsvaru starp starptautiskajiem noteikumiem un ES likumdošanas iniciatīvām. |
| --- | --- |

3.24.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Atbildīgā struktūra (degvielas piegādātājs, nevis kuģa īpašnieks): kuģu operatoriem nav jāatbild ne par konkrētu degvielu kvalitāti, ne pieejamību. Kuģu degvielu oglekļa dioksīda emisiju intensitāte būtu jāregulē pasaules līmenī, un tai jābūt atkarīgai no alternatīvo degvielu pienācīgas pieejamības. Dziļjūras kuģošanas nozarē tās pašlaik nav pieejamas, un tuvākajā nākotnē tas nemainīsies. Kuģus nevar saukt pie atbildības par tādu degvielu izmantošanu, kas ir vai nu tehnoloģiski nepārbaudītas, vai arī pieejamas tikai ļoti ierobežotā daudzumā un/vai ierobežotā ģeogrāfiskā apgabalā. Tas būtu pielīdzinājums aicinājumam automobiļu lietotājiem izmantot konkrētu degvielas veidu, kas tirgū nav plaši pieejams. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Skaidri noteikts fraktētāju pienākums uzņemties atbildību: princips “piesārņotājs maksā” būtu jāpiemēro visos gadījumos. Lai gan fraktētāju atbildība ir atzīta attiecīgajās Eiropas Komisijas likumdošanas iniciatīvās (ES ETS, FuelEU Maritime), tā tiešā veidā neuzliek fraktētājiem pienākumu uzņemties atbildību. Ja kuģa īpašniekam tiek noteikta atbildība par kuģa radītajām emisijām, tam nāktos atbildēt par lielākām CO2 emisijām, kas saistītas ar fraktētāja veikto tīri ekonomisko izmaksu un ieguvumu analīzi, kurā nebūtu ņemta vērā negatīvā ietekme uz vidi. Šāda situācija būtu ne tikai negodīga, bet arī neproduktīva. Kamēr fraktētājiem nav tiesību aktos noteiktas atbildības, viņi turpinās visus ar darbību saistītos lēmumus balstīt tikai uz izmaksu apsvērumiem un būs atbrīvoti no principa “piesārņotājs maksā” ievērošanas. Šis princips kuģniecībā ir pienācīgi jāpiemēro tāpat kā visās citās nozarēs. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dubultas uzskaites/prasību nepieļaušana: ar aplūkoto priekšlikumu ierosinātās regulas vajadzībām tiek ieviesta otrā ES monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) sistēma. Lai gan ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt elastību, pēc iespējas būtu jāizvairās no dubultas uzskaites vai dubultu prasību ieviešanas. Tas būtu jādara, saskaņojot monitoringa, ziņošanas un verifikācijas metodes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Izvairīšanās no darboties nespējīga atbilstības nodrošināšanas mehānisma izveides: priekšlikuma projektā arī ierosināts sarežģīts atbilstības nodrošināšanas mehānisms, kas paredz kopīgi ņemt vērā pārpalikušos oglekļa dioksīda emisiju intensitātes kredītus degvielai, ko izmanto kuģi, kuri ievēro stingrākas prasības nekā noteiktās. Lai šis mehānisms darbotos, ir vajadzīga vienošanās par kopīgu uzskaiti, paredzot saskaņotas sankcijas par neatbilstību un kredītu pārnesi starp dažādiem uzņēmumiem, kuriem ir viena verificētāja sertificēti kuģi ar atbilstības pārsniegumu un atbilstības nepietiekamību. Tā vietā Komiteja ierosina regulas priekšlikumā iekļaut elastīgu mehānismu, kas saskaņā ar pakāpeniskas īstenošanas grafiku (līdzīgi krasta elektroapgādes izvēršanai – šajā kontekstā svarīgs ir ierosinātās regulas 5. pants) sākotnēji tiks piemērots tikai e-degvielām (11), kuras izmanto kuģi. Ja tas tiks pieņemts, prasības pakāpeniski tiks attiecinātas uz visām atjaunīgajām un mazoglekļa degvielām (ar nosacījumu, ka turpmāk tiks piemērota pārskatīšanas klauzula un veikts ietekmes novērtējums, kā arī risināti jautājumi par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamību jūrniecības nozarē un par šo degvielu konkurenci, piemēram, ar citiem transporta veidiem). Pakāpeniski tiks veicināta partnerību veidošana starp tirgus dalībniekiem, kuri ir ieguldījuši “zaļajā” degvielā un vēlas apvienot savas atbilstības vienības un sniegt kopīgus paziņojumus vienam un tam pašam akreditētajam verificētājam. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Atbrīvojumi attiecībā uz krasta elektroapgādes izvēršanu pēc 2034. gada: atzīstot, ka par prioritāti ir jānosaka krasta elektroapgādes izvēršana nolūkā panākt SEG emisiju un gaisa piesārņojuma reālu un ekonomiski izdevīgu samazināšanos piestātnēs, uzmanību pievēršot konteinerkuģiem un pasažieru kuģiem, pēc 2034. gada nekādi nebūtu jāierobežo atbrīvojums no obligātas krasta elektroapgādes izmantošanas iepriekšminētajos kuģošanas segmentos gadījumos, kad ostā nav pieejama attiecīgā infrastruktūra un kad uz kuģa esošās krasta elektroapgādes iekārtas nav savietojamas ar ostas iekārtām. |
| --- | --- |

4.5.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 562 final.

1

(2)  Eiropas Kuģu īpašnieku asociācija, 2021. gads..

2

(3)  Ceturtais SJO pētījums par siltumnīcefekta gāzēm (SEG), 2020. gads.

3

(4)  COM(2021) 551 final.

4

(5)  COM(2021) 557 final.

5

(6)  COM(2021) 559 final.

6

(7)  SWD(2020) 331 final.

7

(8)  TEN-748, atzinums “Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšana” (skatīt šā OV 127. lappusi), 4.17. punkts.

8

(9)  Dokuments ISWG-GHG 10/5/3 (Austrija u. c.), 3.10.2021.

9

(10)  Kā minēts TEN/718 “Ūdeņraža stratēģija” (OV C 123, 9.4.2021., 30. lpp.).

10

(11)  E-degvielas ir e-amonjaks, e-metanols, sintētiskā dīzeļdegviela, sintētiskā degvieleļļa un e-gāze (7. lpp., COM(2021) 562 final pielikumi).

11

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/152

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz aviācijas devumu Savienības visas tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un globālā tirgus pasākuma pienācīgu īstenošanu”

(COM(2021) 552 final)

(2022/C 152/25)

| Galvenais ziņotājs: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Dumitru FORNEA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 20.9.2021.
  Eiropas Parlaments, 13.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/3/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 20.9.2021.

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/3/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komisijas iniciatīva, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (1) attiecībā uz aviācijas devumu Savienības visas tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā, ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz aviācijas ietekmes uz klimatu samazināšanu. EESK atbalsta ierosinātos grozījumus, taču uzsver, ka ir jāsaglabā vienlīdzīgi konkurences apstākļi un jāaizsargā sociālās un darba tiesības. Lai gan tā nav lielākais emisiju radītājs ne sabiedrībā un pat ne transporta jomā, aviācijai un visām ar to saistītajām ieinteresētajām personām ir jāpalīdz veidot ilgtspējīgu aviācijas nozari. To var panākt tikai ar sociālo dialogu un sadarbību ar nozares arodbiedrībām, kas ir kritiski svarīgi dalībnieki pārkārtošanā uz klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kopumā EESK iebilst pret bezmaksas kvotu piešķiršanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), ja vien tas nenotiek godīgas konkurences nodrošināšanas nolūkā. EEZ iekšējo lidojumu gadījumā pastāv mazāks vienlīdzīgu konkurences apstākļu apdraudējums; tomēr jāsaglabā modrība, lai nenotiktu oglekļa emisiju pārvirze, it īpaši atpūtas un tālsatiksmes lidojumos. Tāpēc EESK piekrīt, ka jāsaglabā ierosinātais 2027. gada termiņš bezmaksas kvotu pilnīgai atcelšanai, un līdz tam laikam bezmaksas kvotu piešķīrumi jāpielāgo tā, lai koncentrētos uz godīgu konkurenci. Šādi iespējams īstenot ETS, palielināt ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu un samazināt bezmaksas kvotu apjomu, vienlaikus izvairoties no konkurences kropļošanas tirgū. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ir svarīgi, lai ar priekšlikumu tiktu aizsargāti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un tādējādi atbalstīti uzņēmumi, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un sociālos standartus. Ir svarīgi arī nepieļaut ilgtermiņa negatīvu ietekmi uz darba apstākļiem negodīgas konkurences dēļ, ko rada uzņēmumi, kuri nav pakļauti ETS. Tāpēc EESK iesaka veikt “sociālās ietekmes novērtējumu”, kurā tiktu ņemta vērā saikne starp ETS piemērošanu, godīgu konkurenci un oglekļa emisiju pārvirzes iespējami izraisīto sociālo kaitējumu. EESK ierosina veikt arī divus starpposma novērtējumus, kuros būtu analizēta grozītās ETS sociālā, ekoloģiskā un ekonomiskā ietekme. Tie būtu jāveic attiecīgi divus gadus un četrus gadus pēc grozītās ETS stāšanās spēkā, un visām ieinteresētajām personām būtu jādod iespēja pārskatīt ETS piemērošanu un programmas mērķus. Šie novērtējumi būs arī iespēja pārbaudīt, vai nozares atveseļošana atbilst ETS mērķiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Finanšu starpnieki būtu jāizslēdz no ES ETS tirdzniecības sistēmas, lai emisijas kvotas būtu atļauts tirgot tikai tiem uzņēmumiem, kas savos ražošanas procesos emitē oglekļa dioksīdu. Mērķis ir novērst jebkādu spekulāciju risku un līdzīgs pieejai Ķīnā, kas aizliedza finanšu iestādēm piedalīties tās kvotu tirdzniecības sistēmā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lielākā daļa lidojumu uz galamērķiem ārpus EEZ notiek caur centrālajiem mezgliem Eiropas ekonomikas zonā vai ārpus tās. Pašlaik lielākajai daļai pasažieru ir vairākas iespējas, kā veikt lidojumus uz galamērķi ārpus EEZ – gan caur iekšējiem, gan ārējiem transporta mezgliem. Tomēr, palielinoties ETS izmaksām, pastāv ievērojams risks, ka EEZ operatorus uz leju pārsolīs lētāki operatori, kas bāzēti ārpus EEZ esošos transporta mezglos. Lai to nepieļautu, bezmaksas ETS kvotu piešķiršana ir jāaizstāj ar mērķtiecīgu mehānismu pret nelabvēlīgiem konkurences apstākļiem, lai aizsargātu Eiropas aviokompānijas un Eiropas transporta mezglus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas Savienībai ir jāveicina vērienīgāks un vienveidīgs pasaules mēroga regulējums attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu, un tai jābūt pilnvarotai risināt sarunas par šo jautājumu pasaules līmenī. Papildus šādām globālajām pilnvarām EESK ierosina piemērot vienu vai abus šos mehānismus, lai nodrošinātu taisnīgu un ilgtspējīgu ETS īstenošanu un atbalstītu plašāku tās piemērošanu īstermiņā:






  a) | ieviest oglekļa ievedkorekcijas mehānismu; |
| --- | --- | --- |

1.6.

a)

ieviest oglekļa ievedkorekcijas mehānismu;

| b) | bezmaksas kvotu piešķiršanas sistēmu aizstāt ar mērķtiecīgu aizsardzību pret negodīgu konkurenci. |
| --- | --- |

b)

bezmaksas kvotu piešķiršanas sistēmu aizstāt ar mērķtiecīgu aizsardzību pret negodīgu konkurenci.

| 1.7. | Ar ETS būtu jāatbalsta pārkārtošanās uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, tostarp aviācijas nozarē, un tādēļ ar to būtu jāveicina darījumu aviācijas izmantojuma samazināšana. Ar ETS būtu jāveicina ilgtspējīga sabiedriskā transporta izmantošana, tādēļ biznesa reaktīvo lidmašīnu izmantotājiem jāpiemēro augstāka maksa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETS ieņēmumi jāiegulda tādos attīstības projektos, kas vēl vairāk samazinās aviācijas ietekmi uz vidi, sekmējot izmaksu samazināšanu un ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu. Ar to būtu arī jāatbalsta lidostu, aviācijas degvielas piegādātāju un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju pāreja uz jaunu regulējumu, kas tiek piemērots ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanai Eiropas lidostās ReFuelEU priekšlikuma ietvaros. Ar ieņēmumiem ir jāatbalsta arī taisnīga pārkārtošanās tiem aviācijas nozares darba ņēmējiem, kurus negatīvi ietekmējušas klimata pārmaiņas. Lai to īstenotu, būtu jāizveido aviācijas sociālais fonds, kas nodrošinātu aviācijas darbinieku apmācību un pārkārtošanos. Šādu fondu varētu pārvaldīt Eiropas Komisija ar darba devēju un arodbiedrību atbalstu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Izmantojot ETS, ar priekšlikumu būtu jāmudina operatori savos lielajos mezglos attīstīt intermodālu pārvadājumu tīklus, lai paplašinātu galamērķu tīklu, vienlaikus samazinot nevajadzīgus īpaši īsus lidojumus. To varētu panākt, palielinot bezmaksas kvotas citā vietā aviokompānijas tīklā un attiecinot tās uz galamērķiem teritorijās, kurās nav ērtu dzelzceļa savienojumu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Saistībā ar pārskatītās ETS turpmāko ietekmi visā tās īstenošanas laikā Eiropas Savienībai būtu jāsadarbojas ar Eiropas uzņēmumu padomēm (EUP), nozaru sociālā dialoga komitejām un citiem kopīgiem forumiem, piemēram, ar Aviācijas apaļo galdu. Īpaša uzmanība jāpievērš sociālajam dialogam ar darba ņēmējiem un izpratnei par viņu vajadzībām un bažām saistībā ar ilgtspējīgu aviāciju. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Būtu jāsaglabā ES tālāko reģionu īpašais statuss, un šādi reģioni būtu jāatbrīvo no ETS saskaņā ar LESD 349. pantu, kas šajos reģionos pieļauj atkāpes no ES tiesību aktu piemērošanas. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz aviācijas devumu Savienības visas tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā. Lai gan tā nav lielākais emisiju avots ne sabiedrībā un pat ne transporta jomā, aviācijai un visām tās ieinteresētajām personām ir jāpalīdz veidot ilgtspējīgu aviācijas nozari un sasniegt klimata mērķus, kas izvirzīti Parīzes nolīgumā un paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ar šādām iniciatīvām, ieinteresēto personu iesaistīšanu un sociālo dialogu var mazināt daudzus sociālos un ekonomiskos draudus aviācijas nozares darbiniekiem, un EESK atzinīgi vērtētu Komisijas centienus nodrošināt, ka visas ieinteresētās personas, it īpaši arodbiedrības un EUP, visā šā priekšlikuma virzīšanas procesa laikā tiek iesaistītas klimata pārmaiņu un taisnīgas pārkārtošanās jautājumos, kā arī turpmākajā darbā ilgtspējīgas aviācijas jomā. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Īpašas piezīmes

3.1.   Ņemt vērā Covid-19 pandēmijas sekas

| 3.1.1. | Aviācija ir viena no nesenās Covid-19 pandēmijas dēļ vissmagāk cietušajām nozarēm, tāpēc ar izskatāmo priekšlikumu ir jādod aviācijas nozarei iespēja nodrošināt atveseļošanai nepieciešamo rīcības brīvību un laiku. Tomēr ir kļuvis skaidrs, ka aviācijas nozarei piemīt ilgtspējas problēma gan sociālajā, gan ekoloģiskajā ziņā, un jebkādā atveseļošanā, tostarp sniedzot nozarei atbalstu, ir jāņem vērā darbs, kas veikts, lai ilgtermiņā nozari padarītu ilgtspējīgāku. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Eirokontroles publicētie dati liecina, ka aviācijas nozarei vēl būs vajadzīgs ilgs laiks, līdz tā atkal sasniegs 2019. gada satiksmes līmeni. 2021. gada vasarā satiksmes līmenis atgriezās tikai 70 % apmērā no 2019. gada līmeņa (2), un Eirokontrole kopumā sagaida, ka 2019. gada satiksmes līmenis tiks sasniegts tikai 2023. gadā (3). Ņemot to vērā, ir skaidrs, ka aviācijas nozarē satiksmes apjoms ir samazinājies un tāds būs vēl vismaz līdz 2023. gadam. Turklāt satiksmes samazināšanās ir proporcionāli ietekmējusi darba ņēmējus. Lai gan joprojām ir grūti atrast attiecīgu informāciju, Eiropas Transporta darbinieku federācija (ETF) lēš, ka pandēmijas laikā bez darba bija aptuveni 60 % darbinieku uz zemes (4). Tādu pasākumu ieviešana, kuri šajā atveseļošanās periodā kropļos konkurenci, varētu negatīvi ietekmēt gan darba ņēmējus, gan nozari kopumā. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Tomēr EESK atbalsta bezmaksas kvotu piešķiršanu ETS ietvaros tikai ar mērķi novērst konkurences izkropļojumus vai oglekļa emisiju pārvirzi. Jāņem vērā iespējamā oglekļa emisiju pārvirze, kas varētu notikt, ja aviokompānijas pāriet uz lētākiem galamērķiem, it īpaši atpūtas ceļojumu tirgū. Joprojām pastāv risks, ka daudzi tipiski brīvā laika pavadīšanas galamērķi varētu zaudēt par labu galamērķiem ārpus EEZ, jo attiecībā uz tiem ir mazāki maksājumi par emisijām nekā līdzīgos galamērķos EEZ. Lidojumiem ārpus EEZ ir jāpievērš īpaša uzmanība, jo pastāv liels risks, ka trešo valstu operatori varētu izmantot ETS un izjaukt vienlīdzīgu konkurences apstākļu līdzsvaru. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Tāpēc EESK uzskata, ka bezmaksas kvotas būtu jāatceļ 2027. gadā un ka tās būtu jāpiešķir tikai godīgas konkurences aizsardzības nolūkā. Šādi var sasniegt izskatāmā priekšlikuma mērķus un aizsargāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus laikā, kad nozare cenšas atgūties un konkurēt jaunās ETS ietvaros. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Godīga konkurence un oglekļa emisiju pārvirze

| 3.2.1. | Aviācija ir ļoti mobila un ļoti liberalizēta globāla nozare. Tāpēc tā ir pakļauta sīvai konkurencei, kas lielā mērā kropļo vai var kropļot tirgu. To skaidri parāda sociālās problēmas, ar ko saskaras aviācijas tirgus, kurā uzņēmumi EEZ un trešās valstīs ir izmantojuši izdevīgus sociālos apstākļus, lai ekspluatētu darba ņēmējus un samazinātu darbaspēka izmaksas. Šāda prakse tagad aviācijas nozarē ir ierasta un kalpo kā brīdinājums, apsverot ar vidi saistītās izmaksas. Tāpēc ir vajadzīgi stingri tiesību akti, lai nodrošinātu, ka valstis vai uzņēmumi, īpaši tie, kas nav pakļauti ETS, nerada oglekļa emisiju pārvirzi vai neizmanto ETS. Vissvarīgāk tas ir attiecībā uz starpkontinentālo satiksmi, piemēram, tiem pasažieriem, kuri EEZ šķērso tranzītā un kuru izlidošanas vai ielidošanas vieta neatrodas EEZ, vai pasažieriem, kuri izlido vai ierodas no EEZ, bet tranzītā pārsēžas ārpus EEZ esošos mezglos. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pilnībā piemērot ETS visiem lidojumiem EEZ iekšienē, jo tas palīdzēs tirgū saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. EESK atbalsta arī priekšlikumā pausto nodomu likvidēt bezmaksas kvotas, taču uzsver, ka šādas kvotas būtu jāpiešķir tikai tādēļ, lai saglabātu godīgu konkurenci. Šīs piemērošanas jomai nevajadzētu aprobežoties tikai ar konkurenci starp aviokompānijām, bet tā būtu jāpaplašina, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp EEZ un ārpus EEZ esošiem mezgliem, kas konkurē par transportu ar pārsēšanos, kā arī atpūtas galamērķiem, kas konkurē ar galamērķiem ārpus EEZ. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Attiecībā uz tālsatiksmes lidojumiem lielākie EEZ pārvadātāji un mezgli saskaras ar ievērojamu konkurenci, ko rada gaisa pārvadātāji un mezgli Tuvajos Austrumos. Šo konkurenci visvairāk jūt pasažieri, kas ceļo nevis uz EEZ, bet gan tajā pārsēžas, ceļojot starpkontinentāli, un pasažieri, kuru izceļošanas vieta vai galamērķis atrodas EEZ, bet kuri pārsēžas transporta mezglā ārpus EEZ. Tā kā netālu no EEZ robežām ārpusē atrodas citi lieli aviācijas mezgli, ir jānodrošina, ka aviokompānijas šajā tirgū saglabā konkurētspēju. Tradicionālajiem pārvadātājiem šajā tirgū parasti ir augsti sociālie standarti un pienācīgi darba apstākļi. Citur, īpaši Persijas līča reģionā, darba ņēmējiem tiek liegtas darba ņēmēju pamattiesības, piemēram, biedrošanās brīvība, un ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka šajās valstīs bāzētie pārvadātāji negūst labumu uz Eiropas uzņēmumu un Eiropas darba ņēmēju rēķina. Tāpēc, lai novērstu neizdevīgus konkurences apstākļus, ir vajadzīgi mērķtiecīgi aizsardzības mehānismi. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Kopš 2020. gada janvāra emisijas kvotu cena ir palielinājusies no aptuveni 20 EUR/t līdz vairāk nekā 70 EUR/t. Pieprasījuma pusē iekārtas, t. i., uzņēmumi, kam vajadzīgas kvotas, jo tie ražošanas procesos emitē CO2, konkurē ar finanšu iestādēm un starpniekiem. Starpnieki pilnībā apzinās, ka uzņēmumiem ir vajadzīgas kvotas, lai veiktu uzņēmējdarbību. Turklāt cenai tirgū nepastāv maksimālā augšējā robeža, jo sods par emisiju bez kvotas neatbrīvo no pienākuma iegādāties šādu kvotu (5). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Ir ļoti svarīgi, lai priekšlikums aizsargātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp pārvadātājiem un nodrošinātu, ka negodīgas to uzņēmumu konkurences dēļ, kuri nav pakļauti ETS, netikti ilgstoši iespaidoti darba ņēmēju sociālie apstākļi. Lai nodrošinātu visaptverošu problēmu analīzi, EESK iesaka veikt sociālās ietekmes novērtējumu, kurā tiktu ņemta vērā saikne starp ETS piemērošanu, godīgu konkurenci un oglekļa emisiju pārvirzes iespējami izraisīto sociālo kaitējumu. EESK ierosina veikt arī divus starpposma novērtējumus, kuros būtu analizēta grozītās ETS sociālā, ekoloģiskā un ekonomiskā ietekme. Tie būtu jāveic attiecīgi divus gadus un četrus gadus pēc grozītās ETS stāšanās spēkā, un visām ieinteresētajām personām būtu jādod iespēja pārskatīt ETS piemērošanu un programmas mērķus. Šie novērtējumi būs arī iespēja pārbaudīt, vai nozares atveseļošana atbilst ETS mērķiem. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Lai priekšlikums nodrošinātu lielāku taisnīgumu, EESK ierosina apsvērt iespēju papildināt priekšlikumu ar diviem elementiem: |
| --- | --- |

3.2.6.

| a) | Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms |
| --- | --- |

a)

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisma piemērošana ierobežos oglekļa emisiju pārvirzi un mudinās trešo valstu dalībniekus uzlabot savu vides pēdas nospiedumu. Aviācijas nozari nesaista robežas, tāpēc ir grūti pieņemt tiesību aktus attiecībā uz ES teritoriju, jo liela daļa satiksmes notiek ārpus ES. Iepriekš jau minēts, ka ES aviācijas nozarē prioritāri ir jāaizsargā augstāki sociālie standarti, un oglekļa ievedkorekcijas mehānisms to atbalstīs. Tā kā Komisija atbalsta aviācijas nozares izaugsmi, slēdzot visaptverošus gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus ar trešām valstīm, tai būtu jāapsver iespēja piemērot oglekļa ievedkorekcijas mehānismu transfēra lidojumiem no gaisa satiksmes mezgliem, kuri atrodas ārpus ES, vai citus līdzekļus, ar ko sekmēt ārpus EEZ esošu darbību ilgtspējīgu izaugsmi.

| b) | Turpmāki pasākumi vienlīdzīgu konkurences apstākļu aizsardzībai |
| --- | --- |

b)

Turpmāki pasākumi vienlīdzīgu konkurences apstākļu aizsardzībai

ES ETS pārskatīšanā ir jāņem vērā oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze nopietni apdraud EEZ aviācijas tirgu, ņemot vērā tā tuvumu virknei mezglu, kuros notiek ievērojama daļa no satiksmes ārpus EEZ. Pašlaik lielākajai daļai pasažieru ir vairākas iespējas, kā veikt lidojumus uz galamērķi ārpus EEZ, proti, izmantot gan iekšējos, gan ārējos transporta mezglus. Tomēr, palielinoties ETS izmaksām, pastāv ievērojams risks, ka EEZ aviokompānijas uz leju pārsolīs lētāki operatori, kas bāzēti ārpus EEZ esošos transporta mezglos. Lai to nepieļautu, bezmaksas kvotu piešķiršana ir jāaizstāj ar mērķtiecīgu mehānismu pret nelabvēlīgiem konkurences apstākļiem, lai aizsargātu Eiropas aviokompānijas un Eiropas transporta mezglus.

3.3.   Apsvērumi par cenu modulāciju, pamatojoties uz lidaparātu ietilpību

| 3.3.1. | Būtu plašāk jāizskata iespēja ETS kvotām piemērot modulāru cenu noteikšanas sistēmu, kas atbilst principam “piesārņotājs maksā” un veicina masu transportu, nevis privāto transportu. 2021. gada septembrī darījumu aviācija bija palielinājusies par 27 % salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni (6), visticamāk, kā rezultāts jaudas samazinājumam regulārās pasažieru aviācijas sektorā. Atšķirībā no pasažieru regulāro pārvadājumu gaisa kuģiem biznesa reaktīvo lidmašīnu ietilpība ir ievērojami mazāka. Tomēr attieksme pret tām ir tāda pati kā pret gaisa kuģiem, kuru ietilpība ir daudz lielāka. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ar ETS būtu jāatbalsta pārkārtošanās uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, arī aviācijas nozarē, un tādēļ ar to būtu jāveicina darījumu aviācijas izmantojuma samazināšana. Ar ETS būtu jāievēro princips “piesārņotājs maksā”, tādējādi liekot biznesa reaktīvo lidmašīnu izmantotājiem maksāt lielāku maksu. Varētu apsvērt arī operatīvus pasākumus, ar kuriem atturēt no biznesa reaktīvo lidmašīnu izmantošanas, dodot regulārajiem pasažieru pārvadājumiem priekšroku citos veidos, piemēram, attiecībā uz tīkla maksām un lidostu laika nišām. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   ETS ieņēmumu reinvestēšana

| 3.4.1. | No ETS gūtie ieņēmumi ir jāiegulda sektorā, lai atbalstītu sektora sociālo un ekoloģisko ilgtspēju, kā arī taisnīgu pārkārtošanos. Ir labi zināms, ka aviācijas nozares pāreja uz oglekļneitralitāti prasīs ievērojamus ieguldījumus, un ETS ir iespēja nodrošināt šim nolūkam nepieciešamos ieguldījumus. Šim ieguldījumam jākoncentrējas uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu labāku pieejamību un lielāku izmantojumu, vienlaikus arī samazinot to izmaksas, lai, dekarbonizējot nozari, saglabātu tās rentabilitāti. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgos mērķus attiecībā uz paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” aviācijas aspektiem un atbalsta ilgtspējīgu aviācijas pasākumu tālāku izstrādi gan ETS direktīvas pārskatīšanā, gan priekšlikumā regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam. Abi šie priekšlikumi ir savstarpēji papildinoši, tādēļ to mērķi būtu jāatbalsta ar ieņēmumiem no ETS. ETS ieņēmumi būtu jāizmanto, lai visā EEZ veicinātu piekļuvi ilgtspējīgām aviācijas degvielām un samazinātu to izmaksas. Turklāt ETS varētu sniegt finansiālu atbalstu lidostām, aviācijas degvielas piegādātājiem un uzņēmumiem, kas apkalpo uz zemes, lai tie varētu pārkārtoties uz jaunajām prasībām saistībā ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu pieejamību lidlaukos. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Ieņēmumus vajadzētu reinvestēt arī tādos attīstības projektos, kas vēl vairāk samazinās aviācijas ietekmi uz vidi. Viena no iespējām ilgtermiņā samazināt aviācijas ietekmi ir tādas tehnoloģijas kā, piemēram, ūdeņraža degvielas. Tomēr šāda tehnoloģija ir pārmērīgi dārga un joprojām nav gatava laišanai tirgū, lai gan ieguldījumi ūdeņraža projektos un citās alternatīvās degvielās palīdzēs samazināt izmaksas un laika gaitā tās izmantot plašāk. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Ar ieņēmumiem ir jāatbalsta arī taisnīga pārkārtošanās tiem aviācijas nozares darba ņēmējiem, kuri saskārušies ar klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi. Tiek prognozēts, ka, attīstoties tehnoloģijai, noteikta aviācijas infrastruktūra laika gaitā būs novecojusi. Tajā nodarbinātie darba ņēmēji varētu palikt bez darba, un ir vajadzīgi pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides pasākumi, lai minētie darba ņēmēji varētu pāriet uz jaunām zaļām un ilgtspējīgām darbvietām. Šajā nolūkā varētu izveidot aviācijas sociālo fondu, kas nodrošinātu aviācijas darbinieku apmācību un pāreju. Šādu fondu varētu pārvaldīt Eiropas Komisija ar darba devēju un arodbiedrību atbalstu. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Komisijai, papildus fonda izveidei, būtu jāsadarbojas ar Eiropas uzņēmumu padomēm, nozaru sociālā dialoga komitejām un citiem kopīgiem forumiem, piemēram, Aviācijas apaļo galdu, lai sekotu līdzi pārskatītās ETS turpmākajai ietekmei visā tās īstenošanas laikā. Īpaša uzmanība jāpievērš iesaistei sociālajā dialogā ar darba ņēmējiem un izpratnei par viņu vajadzībām un bažām saistībā ar ilgtspējīgu aviāciju un ar sektora taisnīgu pārkārtošanu. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Intermodālo pārvadājumu paplašināšana

| 3.5.1. | Intermodālie pārvadājumi ir vienkāršs un rentabls veids, kā uzreiz samazināt transporta ietekmi uz klimatu. Daudzas aviosabiedrības jau tagad paver pasažieriem iespēju iegādāties intermodālas biļetes, galvenokārt izmantojot vienošanos ar dzelzceļa operatoriem. Šādas vienošanās ne vien ļauj kopumā samazināt lidojumu skaitu, bet arī efektīvi veicina ilgtspējīga masu transporta izmantošanu. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ar priekšlikumu operatori būtu jāmudina savās lielajās bāzēs attīstīt intermodālu pārvadājumu tīklus, lai paplašinātu savu tīklu, vienlaikus samazinot nevajadzīgu īpaši īsu lidojumu skaitu. To varētu veicināt, paaugstinot bezmaksas kvotu līmeni citā vietā aviokompānijas tīklā, attiecinot to uz teritorijām, kurās nav ērtu dzelzceļa savienojumu, ja aviokompānijas pārvieto maršrutus uz citiem pārvadājumu veidiem, kas nav saistīti ar aviāciju. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Reģionālā savienojamība

| 3.6.1. | Pastāv risks, ka ETS varētu samazināt savienojamību ar tālākajiem Eiropas reģioniem, kuros nav alternatīvu transporta veidu. Ir svarīgi, lai pasākumi neapdraudētu savienojamību ar perifēriem Eiropas reģioniem un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Perifērie reģioni ir atkarīgi no aviācijas, lai nodrošinātu savienojamību un ekonomikas attīstību. Iemesli ir to attālinātība, nelielais izmērs, izolētība un lielā atkarība no savienojumiem ar kontinentu, lai piekļūtu precēm, pakalpojumiem, savienojumiem un nodrošinātu teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Turklāt dažos no šiem reģioniem ir vieni no zemākajiem IKP rādītājiem Eiropā, tāpēc tie ir jāaizsargā un jāatbalsta. Tādēļ EESK ierosina saglabāt ES tālāko reģionu (Gvadelupas, Francijas Gviānas, Martinikas, Majotas, Reinjonas salas, Senmartēnas, Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu) īpašo statusu un atbrīvot šādus reģionus no ETS saskaņā ar LESD 349. pantu, kas pieļauj atkāpes no ES tiesību aktu piemērošanas šajos reģionos. |
| --- | --- |

3.6.3.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

1

(2)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-data-snapshot-16-recovery-wide-variations

2

(3)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-forecast-update-2021-2027

3

(4)  https://www.etf-europe.org/ground-handling-sector-fights-for-its-survival-as-more-than-half-of-airport-based-workers-are-out-of-work/

4

(5)  https://zpp.net.pl/en/press-release-new-eu-emissions-trading-scheme-how-to-mitigate-the-risks-for-european-consumers-and-smes/

5

(6)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2021-09/covid19-eurocontrol-comprehensive-air-traffic-assessment-30092021.pdf

6

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/158

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu”

(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

(2022/C 152/26)

| Ziņotājs: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Alena MASTANTUONO |

Ziņotājs:

Thomas KATTNIG

Līdzziņotāja:

Alena MASTANTUONO

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Padome, 20.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkta d) apakšpunkts, 192. panta 1. punkts, 194. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 194/3/9 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Padome, 20.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkta d) apakšpunkts, 192. panta 1. punkts, 194. panta 1. punkta c) apakšpunkts

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

194/3/9

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Sociālā klimata fonda izveidi – tā mērķis ir mazināt jaunās oglekļa cenu noteikšanas sistēmas negatīvo sociālo un ekonomisko ietekmi un nodrošināt līdzekļus dalībvalstīm tādu pasākumu atbalstam, ar kuriem mazina sociālo ietekmi, ko šāda emisijas kvotu tirdzniecība rada uz finansiāli mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un transporta izmantotājiem. EESK arī atzīmē, ka ar minēto regulu Komisija pārliecinoši apliecina vēlmi mazināt enerģētisko nabadzību un uzlabot trūcīgo mobilitātes iespējas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK tomēr ir pārliecināta, ka Sociālais klimata fonds nesniegs pietiekamu finansiālo atbalstu, lai atbildīgi stātos pretī oglekļa cenu noteikšanas radītajām sociālekonomiskajām sekām. Tādā neviendabīgā ekonomikas zonā, kurā ir 27 dalībvalstis, izstrādāt efektīvu un taisnīgu kompensācijas mehānismu ir ļoti sarežģīti, un tāpēc ir vajadzīgi tālejošāki papildu pasākumi un resursi ES un valstu līmenī. EESK aicina dalībvalstis likt lietā Sociālā klimata fonda un citu pieejamo finanšu resursu sinerģiju un izmantot to iespējami efektīvi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” paredzētie pasākumi un pārveides darbības izraisīs milzīgas pārmaiņas un nedrīkst atstāt novārtā sociālo un ekonomisko stāvokli atsevišķās dalībvalstīs. Pretējā gadījumā tiks apdraudēts sabiedrības atbalsts šiem pasākumiem. Dalībvalstu līmenī jau tagad jāapspriež un jāīsteno pasākumi, kas papildina šo paketi. Lai panāktu taisnīgu ekoloģisko pārveidi, jākoncentrējas uz pārkārtošanos, kas taisnīga visiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka augstāku oglekļa cenu noteikšanas mērķis jebkurā gadījumā nav palielināt ieņēmumus, bet gan virzīt tirgus norises uz mazemisiju tehnoloģijām. Tāpēc tas ir spēcīgs arguments, ka Komisijai ir jānodrošina papildu finanšu resursi. Turklāt 2032. gada termiņš nešķiet pārliecinošs. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri, kas pārstāv gan darba devējus, gan darba ņēmējus, skeptiski un pat negatīvi vērtē emisiju tirdzniecības ieviešanu arī ēku un autotransporta jomā, norādot uz paredzamo sociālo un ekonomisko ietekmi, ko siltumapgādes un degvielu cenu pieaugums radīs uz finansiāli mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem un transporta izmantotājiem. Par katru cenu ir jānovērš risks, ka iedzīvotāji varētu netikt iesaistīti Eiropas klimata politikas veidošanā kopā ar mums un ka varētu sākties plaši protesti, piemēram, tādi kā “dzelteno vestu” protesti. Šajā saistībā Komisijai būtu rūpīgi jāpārskata savi plāni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž nožēlu par to, ka Komisija nav analizējusi tiesību aktu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietekmi ne uz atsevišķām dalībvalstīm, ne uz dažādām nozarēm. Komiteja uzskata, ka par Sociālā klimata fonda izveidi vajadzēja veikt īpašu ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstīm būs jāiesniedz visaptverošs pasākumu un investīciju kopums, kas būs to sociālais klimata plāns, kuru papildinās atjauninātais nacionālais enerģētikas un klimata plāns, kā noteikts Pārvaldības regulā. EESK aicina dalībvalstu centienos izstrādāt sociālos klimata plānus iesaistīt sociālos partnerus, tirdzniecības palātas, pilsonisko sabiedrību, jauniešu organizācijas, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK pauž bažas par to, ka izmaksas saistībā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā varētu pārsniegt vēlamos ieguvumus un izraisīt cenu kāpumu, ko nevarētu kontrolēt un kas tādēļ būtu eksistenci apdraudošs. Tāpēc EESK kopumā kritiski vērtē to, ka Sociālais klimata fonds ir sasaistīts ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā, un atzinīgi vērtētu īpašu ES budžeta pozīciju, kas veltīta zaļās pārkārtošanās sociālajai ietekmei. Svarīgāk būtu censties ES līmenī principā izveidot Sociālo klimata fondu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK norāda, ka ir jānodrošina Fonda līdzekļu efektīva izmantošana un jānovērš krāpšana, korupcija un interešu konflikti, kas saistīti ar fonda atbalstītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Runājot par tiesiskumu, EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus, ar ko nodrošina iedarbīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, un paziņojumu par nepamatoti izmaksātu vai nepareizi izmantotu summu atgūšanu. EESK arī vēlas zināt, vai līdzekļu izmaksā tiks piemērota ES procedūra ES līdzekļu samazināšanai gadījumos, kad dalībvalstis pārkāpj tiesiskumu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK aicina sniegt sīkākus skaidrojumus par fonda finansējumu. Priekšlikumā paredzēts, ka finansējums balstīsies uz nepastāvīgu ES emisijas kvotu tirgu. Tāpēc EESK nesaprot, kāpēc tiek ierosināta fiksēta summa 72,2 miljardu euro apmērā. Cenu svārstības noteiks to, kāds būs fonda budžets. Tas cita starpā liecina par to, ka ir vajadzīgs stabilāks finansējums. EESK ierosina Fondā ieviest daļēju finansiālu elastību atkarībā no faktiskās kvotu cenu attīstības (līdz ar cenu paaugstināšanos piešķīrumu varētu palielināt). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Runājot par fonda līdzekļu sadalījumu dalībvalstīm, EESK uzsver, ka oglekļa cenu noteikšanai varētu būt atšķirīga ietekme uz dalībvalstīm un ka tā var būt arī pretrunā jau īstenotiem valstu pasākumiem, kā to savā pamatotajā atzinumā par subsidiaritāti uzsvēris Īrijas parlaments. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atzinīgi vērtē tādu pieeju kā dzimumu līdztiesība un visiem vienlīdzīgas iespējas, kā arī šo mērķu integrēšanu, un pauž cerību, ka, izstrādājot un īstenojot valstu plānus, tiks risināti un virzīti arī personām ar invaliditāti nozīmīgie pieejamības jautājumi, lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā. Plānotā oglekļa cena it īpaši skar sievietes, jo vientuļo vecāku vidū viņu īpatsvars ir 85 %. Viena vecāka ģimenēs bērnu nabadzības risks ir īpaši augsts. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK ļoti labi apzinās, ka Sociālais klimata fonds ir vidēja termiņa reakcija uz tādu problēmu kā zaļās pārkārtošanās radīto augstāko izmaksu kompensēšana neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Tomēr pašreizējā situācija enerģijas cenu jomā prasa tūlītēju risinājumu. EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kas dalībvalstīm nodrošina rīkkopu, kura dod iespēju novērst pašreizējā dabasgāzes un elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu pieauguma tūlītējo ietekmi un stiprināt noturību pret cenu ievērojamu kāpumu nākotnē. Valstu īstermiņa pasākumi var būt ārkārtas ienākumu atbalsts mājsaimniecībām, atbalsts uzņēmumiem un mērķtiecīgi nodokļu samazinājumi. Lai palīdzību varētu saskaņot ar rīkkopu, EESK ierosina paplašināt Sociālā klimata fonda darbības jomu, iekļaujot tajā arī neaizsargātus mazos un vidējos uzņēmumus. Šāda reakcija ir saderīga ar Sociālā klimata fonda pamatuzdevumu un atbilst attiecīgajiem ES noteikumiem. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK aicina dalībvalstis atbalstīt bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pakalpojumu izstrādi un sniegšanu par pieņemamu cenu. EESK uzskata, ka sabiedriskā transporta pakalpojumu nodrošināšana – tiesību aktos paredzēto iespēju robežās – ir ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas mobilitātes pamats. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 2.1. | Pamatojoties uz Eiropas zaļā kursa stratēģiju, Komisija 2020. gada septembra paziņojumā aicināja kāpināt Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vērienu (1), ierosināja noteikt vērienīgākus Eiropas Savienības klimata mērķus un nāca klajā ar plānu palielināt saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam samazināt neto emisijas vismaz par 55 %. Eiropadome 2020. gada 11. decembrī apstiprināja šo mērķi, uzsverot, cik svarīgi ir apsvērt taisnīguma un solidaritātes aspektus un nevienu neatstāt novārtā, un 2021. gada 25. maijā tā atkārtoti apstiprināja šos secinājumus un lūdza Eiropas Komisiju nākt klajā ar tiesību aktu kopumu, veicot arī padziļinātu analīzi par ietekmi uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lai īstenotu Eiropas Klimata aktu un Eiropadomes 2021. gada 14. jūlija secinājumus, Komisija ierosināja tiesību aktu paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ar ko tiek pārskatīti daži pašlaik spēkā esošie klimata un enerģētikas tiesību akti un ierosinātas jaunas iniciatīvas. Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, NextGenerationEU un daudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam palīdzēs nodrošināt divkāršu – ekoloģisko un digitālo – pārveidi, ko Eiropa cenšas īstenot. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija uzskata, ka vērienīgāks Eiropas Savienības klimata mērķis nozīmē arī to, ka jāpalielina visu nozaru ieguldījums. Tāpēc, pārskatot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2) (“ETS direktīva”), tā ierosināja emisijas kvotu tirdzniecību attiecināt arī uz ēkām un autotransportu. Lai mazinātu emisiju tirdzniecības ieviešanas abās jaunajās nozarēs – ēku un autotransporta jomā – sociālo un distributīvo ietekmi uz finansiāli visneaizsargātākajiem, Komisija kā daļu no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ierosināja regulu, ar ko izveido Sociālo klimata fondu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Laika posmā no 2025. līdz 2032. gadam Sociālā klimata fonda mērķis ir mazināt jaunās oglekļa cenu noteikšanas sistēmas ietekmi un nodrošināt finansējumu dalībvalstīm tādu pasākumu atbalstam, kuru mērķis ir mazināt sociālo ietekmi, ko šāda emisijas kvotu tirdzniecība rada uz finansiāli mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un transporta izmantotājiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atbalstu paredzēts sniegt, galvenokārt izmantojot pagaidu ienākumu atbalstu, kā arī pasākumus un investīcijas, kuru mērķis ir samazināt atkarību no fosilajām degvielām – to var sasniegt, paaugstinot ēku energoefektivitāti, dekarbonizējot ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, kā arī integrējot atjaunīgo enerģiju un paplašinot bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un atbilstošu transportlīdzekļu pieejamību. Vismaz 50 % no finanšu resursiem, kas vajadzīgi pieprasītajiem pasākumiem, ir jānodrošina pašām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izklāstīts, kā dalībvalstis plāno risināt tādus jautājumus kā energoefektivitāte, atjaunojamie energoresursi un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana un kā tās saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem jau risina enerģētiskās nabadzības problēmu. Komisija uzrauga progresu un par to informē ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli. Dalībvalstīm būtu jāierosina visaptverošs pasākumu un investīciju kopums, ko paredzēts finansēt ar Fonda līdzekļiem, un tas jāiesniedz kā savs sociālais klimata plāns kopā ar atjauninātajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kā noteikts Pārvaldības regulā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dalībvalstīm savos Pārvaldības regulā paredzētajos divu gadu progresa ziņojumos, kuru mērķis ir sniegt informāciju par nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanu, būtu jāziņo Komisijai par progresu, kas panākts sociālajos klimata plānos paredzēto pasākumu un investīciju īstenošanā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Fonda apgūšana, balstoties uz dalībvalstu sociālajiem klimata plāniem, būs saskaņā arī ar politiku un pasākumiem, ko atbalsta ar citiem ES instrumentiem virzībai uz sociāli taisnīgu pārkārtošanos. Tie ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns (3), kura mērķis ir sociāli atbilstīga un taisnīga ekoloģiskā pārkārtošanās visiem eiropiešiem, Eiropas sociālais fonds Plus (ESF+), taisnīgas pārkārtošanās plāni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (4), dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģijas attiecībā uz ēkām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (5), kā arī Enerģētiskās nabadzības observatorija, kas atbalsta dalībvalstu centienus mazināt un uzraudzīt enerģētisko nabadzību, un attiecīgie rīcībpolitikas kopumi atbilstīgi Komisijas Ieteikumam par enerģētisko nabadzību (6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Lielākā daļa ieņēmumu no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības uzkrāsies dalībvalstu budžetos, un Komisija uzskata, ka tie būtu jāizmanto ar klimata aizsardzību saistītiem nolūkiem, piemēram, lai mazinātu jaunās emisijas kvotu tirdzniecības radīto sociālo ietekmi. Dalībvalstis tiek rosinātas šos ieņēmumus, kā arī papildu finansējumu no citām Eiropas Savienības programmām izmantot pasākumiem, ar kuriem atbalsta nozaru sociāli atbilstīgu dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Fonda kopējais budžets laikposmā no 2025. līdz 2032. gadam būs 72,2 miljardi EUR (pašreizējās cenās). Komisija drīzumā ierosinās priekšlikumu mērķtiecīgi pārskatīt Regulu par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, lai iekļautu Eiropas Savienības papildu izdevumus 23,7 miljardu EUR apmērā laikposmam no 2025. līdz 2027. gadam. Šie līdzekļi būtu jādara pieejami pirms termiņa, lai uzsāktu un atbalstītu jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas raitu ieviešanu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Principā, ņemot vērā fonda tiešo saikni ar jauno emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, tā finansējumam būtu jāatbilst 25 % no to ieņēmumu apjoma, ko paredzēts gūt saistībā ar ēku un autotransporta iekļaušanu Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvas darbības jomā. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Līdzekļu izmantošanas saistību ikgadējais sadalījums būtu jāsaskaņo ar Fonda mērķiem. Tādējādi tiek izveidots līdzekļu agrīnas piešķiršanas profils atbilstoši Fonda mērķim mazināt ietekmi, ko ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvas plašāka piemērošana rada uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Lai sagatavotos plašākas piemērošanas sekām, atbalsts būs pieejams jau 2025. gadā. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | 2021. gada 8. maija Portu deklarācijā Eiropadome atkārtoti pauda apņēmību strādāt, lai veidotu sociālu Eiropu, un tās apņēmība pastiprināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu ES un valstu līmenī, pienācīgi respektējot attiecīgās kompetences jomas un subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Fonda apgūšanā būtu jāievēro pareizas finanšu pārvaldības princips, tostarp nodrošinot krāpšanas, krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas un interešu konfliktu iedarbīgu novēršanu un saukšanu pie atbildības saistībā ar šiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

2.14.

3.   EESK vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta nozīmīgos soļus, kas sperti, lai līdz 2050. gadam sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus – klimatneitralitāti un klimatnoturību. Tā norāda uz Komisijas atziņu, ka klimata krīze un enerģētikas pārkārtošana ir ne tikai tehniski un strukturāli, bet arī sociāli, ekonomiski un distributīvi izaicinājumi. EESK atzinīgi vērtē minētajā regulā ierosināto Sociālā klimata fonda izveidi – tā mērķis ir mazināt jaunās oglekļa cenu noteikšanas sistēmas negatīvo sociālo un ekonomisko ietekmi un nodrošināt līdzekļus dalībvalstīm tādu pasākumu atbalstam, ar kuriem mazina sociālo ietekmi, ko šāda emisijas kvotu tirdzniecība rada uz finansiāli mazaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta izmantotājiem. EESK arī atzīmē, ka ar minēto regulu Komisija pārliecinoši apliecina vēlmi mazināt enerģētisko nabadzību un uzlabot trūcīgo mobilitātes iespējas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK tomēr pauž bažas par to, ka Sociālais klimata fonds nesniegs pietiekamu finansiālo atbalstu, lai atbildīgi mazinātu oglekļa cenu noteikšanas radīto sociālekonomisko ietekmi. Tādā neviendabīgā ekonomikas zonā, kurā ir 27 dalībvalstis, izstrādāt efektīvu un taisnīgu kompensācijas mehānismu ir ļoti sarežģīti, un tāpēc ir vajadzīgi tālejošāki papildu pasākumi un resursi ES un valstu līmenī. EESK aicina dalībvalstis likt lietā Sociālā klimata fonda un citu pieejamo finanšu resursu sinerģiju un izmantot to iespējami efektīvi. Vienlaikus Sociālā klimata fonda izveide ir jāaplūko saistībā ar visu paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK norāda, ka paredzētie klimata pasākumi un to ietekme var vēl vairāk saasināt jau pastāvošo nevienlīdzību. EESK aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu centrā izvirzīt taisnīgas pārkārtošanās principu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” paredzētie pasākumi un pārveides darbības izraisīs milzīgas pārmaiņas un nedrīkst atstāt novārtā sociālo un ekonomisko stāvokli atsevišķās dalībvalstīs. Pretējā gadījumā tiks apdraudēts sabiedrības atbalsts šiem pasākumiem. Dalībvalstu līmenī jau tagad jāapspriež un jāīsteno pasākumi, kas papildina šo paketi. Lai panāktu taisnīgu ekoloģisku pārveidi, jākoncentrējas uz pārkārtošanos, kas taisnīga visiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Fonda apjoms laikposmā no 2025. līdz 2032. gadam sasniegs 72,2 miljardus EUR, un tā finansēšanai paredzēts izmantot 25 % no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumiem transporta un ēku nozarē. Salīdzinājumā ar problēmām, ko rada šāda emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas paplašināšana, šis apjoms ir ļoti neliels. EESK uzskata, ka augstāku oglekļa cenu noteikšanas mērķis jebkurā gadījumā nav palielināt ieņēmumus, bet gan virzīt tirgus norises uz mazemisiju tehnoloģijām. Tāpēc tas ir spēcīgs arguments, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina papildu finanšu resursi. Turklāt 2032. gada termiņš nešķiet pārliecinošs. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri, kas pārstāv darba devējus un darba ņēmējus, skeptiski un pat negatīvi vērtē emisiju tirdzniecības ieviešanu arī ēku un autotransporta jomā, norādot uz paredzamo sociālo un ekonomisko ietekmi, ko siltumapgādes un degvielu cenu pieaugums radīs uz finansiāli mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem un transporta izmantotājiem. Par katru cenu jānovērš risks, ka iedzīvotāji varētu netikt iesaistīti Eiropas klimata politikas veidošanā kopā ar mums un ka varētu sākties plaši protesti, piemēram, tādi kā “dzelteno vestu” protesti. Šajā saistībā Komisijai būtu rūpīgi jāpārskata savi plāni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK pauž nožēlu par to, ka Komisija nav analizējusi tiesību aktu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietekmi ne uz atsevišķām dalībvalstīm, ne uz dažādām nozarēm. Komiteja uzskata, ka par Sociālā klimata fonda izveidi vajadzēja veikt īpašu ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem jau pašreizējā sistēmā saskaras ar dažādām grūtībām – papildus to īstermiņa atbalstam ir vajadzīgi ilgtermiņa un tādējādi ilgtspējīgi risinājumi. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgs stabils finansējums ES līmenī, lai mazinātu klimata pasākumu sociālekonomisko ietekmi un nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos. Tāpēc EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi ES līmenī izveidot arī Sociālo klimata fondu, un tas nebūtu jāsaista ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta nozarē. To it īpaši var pamatot ar Eiropas Klimata fonda pētījumu (7), kurā secināts, ka paplašināta emisijas kvotu tirdzniecības sistēma vien nenodrošinās būtiskus emisiju samazinājumus, kas nepieciešami autotransporta un ēku nozarē. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lai arī EESK principā atzinīgi vērtē ierosinātā Sociālā klimata fonda izveidi, tā norāda, ka Fonda finansēšana ir atkarīga no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanas ēku un transportu nozarē (26. pants). Mājoklis un mobilitāte ir pamatvajadzības, tāpēc to nodrošināšana ir daļa no vispārējas nozīmes pakalpojumiem. EESK pauž bažas par to, ka izmaksas saistībā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā varētu pārsniegt vēlamos ieguvumus un izraisīt cenu kāpumu, ko nevarētu kontrolēt un kas tādēļ būtu eksistenci apdraudošs. Tāpēc EESK kopumā kritiski vērtē to, ka Sociālais klimata fonds ir sasaistīts ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā, un atzinīgi vērtētu īpašu ES budžeta pozīciju, kas veltīta zaļās pārkārtošanās sociālajai ietekmei. Svarīgāk būtu censties ES līmenī principā izveidot Sociālo klimata fondu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Fonds nodrošina sociālās kompensācijas maksājumus, no vienas puses, un stimulus elektrotransportlīdzekļiem, kā arī ieguldījumus uzlādes infrastruktūrā un ēku dekarbonizācijā, no otras puses. Tomēr būtu jāņem vērā mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem vajadzības, un ar mobilitātes elektrifikāciju saistītajiem pasākumiem vajadzētu būt visaptverošiem un vērstiem uz nākotni, paverot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem iespēju izmantot elektromobilitāti pilsētās vai jaunus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, automobiļu koplietošanu. EESK norāda, ka, veicinot bezemisiju un mazemisiju mobilitāti, būtu ne tikai jākoncentrējas uz elektromobilitāti, bet vajadzības gadījumā arī jāatbalsta citu alternatīvu un lētu degvielu, piemēram, biodegvielas izmantošana. EESK arī norāda, ka ir jāatbalsta mazemisiju risinājumi, ja finansiālu vai tehnisku iemeslu dēļ nav iespējamas bezemisiju alternatīvas. Šajā saistībā EESK norāda, ka mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem būtu vecie, piesārņojošie automobiļi prioritāri jāaizstāj ar degvielas patēriņa ziņā efektīvākiem transportlīdzekļiem; tāpēc ir vajadzīgs jauns un rūpīgi izstrādāts Eiropas lietoto automobiļu tirgus regulējums. Ir svarīgi, lai šos taisnīgas pārkārtošanās aspektus dalībvalstis ņemtu vērā, izstrādājot savus sociālos klimata plānus, un lai Komisija tiem pievērstu uzmanību šo plānu izvērtēšanas gaitā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Apsverot Fonda līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm, Komisija ir centusies izmantot formulu, kurā ņemts vērā iedzīvotāju skaits (tostarp lauku apvidu īpatsvars), nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, neaizsargāto mājsaimniecību īpatsvars un mājsaimniecību emisijas, ko tās rada, sadedzinot kurināmo. EESK pauž bažas par to, ka ar to joprojām nepietiks, lai ņemtu vērā valstīs un starp tām pastāvošo nevienlīdzību. Salīdzinoši trūcīga dalībvalsts, kurā nevienlīdzība ir mazāk izteikta, varētu gūt mazāku labumu nekā turīga dalībvalsts, kurā nevienlīdzība ir ļoti izteikta. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Dalībvalstīm kopā ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem līdz 2024. gadam ir jāiesniedz sociālie klimata plāni, kuros jānosaka neaizsargātas grupas un pasākumi. Šajā kontekstā jānorāda, ka lielās atšķirības tādās jomās kā apņēmība un institucionālās spējas rada jautājumu, vai tas darbosies. Lielās atšķirības pieejā, kuru dalībvalstis izmantojušas savos dažādajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, lai risinātu taisnīgas pārkārtošanās jautājumus, var sniegt priekšstatu par to, kas ir sagaidāms. Tāpēc EESK aicina dalībvalstu centienos izstrādāt sociālos klimata plānus iesaistīt sociālos partnerus, tirdzniecības palātas, pilsonisko sabiedrību, jauniešu organizācijas, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK atzīst, ka ar minēto regulu, tāpat kā vairākos citos dokumentos, piemēram, Paziņojumā un ieteikumā par enerģētisko nabadzību (COM(2020) 9600 final) vai Renovācijas viļņa iniciatīvā, kas publicēta ziemā (COM(2020) 662 final, SWD(2020) 550 final), Komisija atkal daudz uzmanības pievērš enerģētiskās nabadzības apkarošanai. Tomēr pūliņi vēl ir jāturpina. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Enerģētiskās nabadzības observatorija lēš, ka Eiropas Savienībā kopumā vairāk nekā 50 miljonus mājsaimniecību ietekmē enerģētiskā nabadzība. Balstoties uz Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijas atziņām un jaunizveidoto Eiropas enerģētiskās nabadzības indeksu, sadarbībā ar ieinteresētajām personām, tostarp patērētāju organizācijām un NVO, kas cīnās pret nabadzību, piemēram, Eiropas Nabadzības novēršanas tīklu, būtu jāizstrādā Eiropas rīcības plāns enerģētiskās nabadzības izskaušanai, lai nodrošinātu, ka publiskie pasākumi aizvien vairāk tiek vērsti uz enerģētiskās nabadzības pamatcēloņu izskaušanu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Tāpēc gan valstu, gan Eiropas līmenī ir vajadzīgi konkrēti pasākumi enerģētiskās nabadzības novēršanai. Tie ir labāka piekļuve subsīdijām, kas dod iespēju siltināt ēkas vai nomainīt apkures sistēmas enerģētiski nabadzīgās mājsaimniecībās, saistoši pamatpiegādes modeļi un vispārēji patērētāju aizsardzības noteikumi enerģētikas nozarē. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Šajā saistībā EESK vērš uzmanību uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. principu: “ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes, sanitārijas, energoapgādes, transporta, finanšu pakalpojumiem un digitālajiem sakariem”. Tiem cilvēkiem, kuriem tas vajadzīgs, būtu jāsniedz atbalsts, lai viņi varētu piekļūt šādiem pakalpojumiem.” |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESK norāda, ka ir jānodrošina Fonda līdzekļu efektīva izmantošana un jānovērš krāpšana, korupcija un interešu konflikti, kas saistīti ar fonda atbalstītajiem pasākumiem. Runājot par tiesiskumu, EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus, ar ko nodrošina iedarbīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, un paziņojumu par nepamatoti izmaksātu vai nepareizi izmantotu summu atgūšanu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESK iesaka, ka Sociālajam klimata fondam vajadzētu būt sistēmiskam instrumentam, kas darbojas kopā ar citiem mehānismiem, lai ES un dalībvalstīm kompensētu pieaugošās izmaksas saistībā ar zaļo pārkārtošanos, un kas ievērojami sekmē ilgtspējas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESK aicina sniegt sīkākus skaidrojumus par fonda finansējumu. Priekšlikumā paredzēts, ka finansējums balstīsies uz nepastāvīgu ES emisijas kvotu tirgu. Tāpēc EESK nesaprot, kāpēc tiek ierosināta fiksēta summa 72,2 miljardu euro apmērā. Cenu svārstības noteiks to, kāds būs fonda budžets. Tas cita starpā liecina par to, ka ir vajadzīgs stabilāks finansējums. EESK ierosina Fondā ieviest daļēju finansiālu elastību atkarībā no faktiskās kvotu cenu attīstības (līdz ar cenu paaugstināšanos piešķīrumu varētu palielināt). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Ievērojamais dabasgāzes un elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu kāpums rada milzīgu finansiālo slogu patērētājiem. EESK ļoti labi apzinās, ka Sociālais klimata fonds ir vidēja termiņa reakcija uz tādu problēmu kā zaļās pārkārtošanās radīto augstāko izmaksu kompensēšana neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Tomēr pašreizējā situācija enerģijas cenu jomā prasa tūlītēju risinājumu. EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kas dalībvalstīm nodrošina rīkkopu, kura dod iespēju novērst pašreizējā dabasgāzes un elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu pieauguma tūlītējo ietekmi un stiprināt noturību pret cenu ievērojamu kāpumu nākotnē. Valstu īstermiņa pasākumi var būt ārkārtas ienākumu atbalsts mājsaimniecībām, atbalsts uzņēmumiem un mērķtiecīgi nodokļu samazinājumi. Lai palīdzību varētu saskaņot ar rīkkopu, EESK ierosina paplašināt Sociālā klimata fonda darbības jomu, iekļaujot tajā arī neaizsargātus mazos un vidējos uzņēmumus. EESK atbalsta Komisijas plānus atbalstīt ieguldījumus atjaunojamos energoresursos un energoefektivitātē, apsvērt iespējamos pasākumus enerģijas uzkrāšanas un gāzes rezervju iepirkuma jomā un novērtēt pašreizējo elektroenerģijas tirgus modeli. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē tādu pieeju kā dzimumu līdztiesība un visiem vienlīdzīgas iespējas, kā arī šo mērķu integrēšanu, un pauž cerību, ka, izstrādājot un īstenojot valstu plānus, tiks risināti un virzīti arī personām ar invaliditāti nozīmīgie pieejamības jautājumi, lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā. Plānotā oglekļa cena galu galā it īpaši skar sievietes, jo vientuļo vecāku vidū viņu īpatsvars ir 85 %. Viena vecāka ģimenēs bērnu nabadzības risks ir īpaši augsts. Tāpēc EESK atkārtoti aicina Eiropas Komisiju pēc iespējas ātrāk rosināt lēmuma par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) pārskatīšanu saistībā ar sociālo mājokļu mērķa grupu un precizēt, ka mājokļu politika nedrīkst aprobežoties tikai ar mērķi palīdzēt personām, kas atrodas tuvu nabadzības slieksnim, bet tai ir jānodrošina pienācīgs, pieejams un ilgtermiņā cenas ziņā pieņemams mājoklis visiem iedzīvotājiem, kurus skārusi Eiropas mājokļu krīze, it īpaši bezpajumtniekiem, jauniem pāriem, vientuļiem vecākiem vai daudzbērnu ģimenēm, darba ņēmējiem un vidusšķirai kopumā (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Fosilā kurināmā cenu pieaugums var nesamērīgi ietekmēt mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un transporta izmantotājus, kuri lielāku savu ienākumu daļu izdod par enerģiju un transportu, kuri noteiktos reģionos nevar piekļūt alternatīviem, cenas ziņā pieejamiem mobilitātes un transporta risinājumiem un kuriem var trūkt finansiālas spējas ieguldīt pasākumos fosilā kurināmā patēriņa samazināšanai. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikumā uzsvars likts uz neaizsargātu mājsaimniecību, neaizsargātu mikrouzņēmumu un neaizsargātu transporta lietotāju vajadzībām, tostarp uz brīvas piekļuves nodrošināšanu sabiedriskajam transportam vai pielāgotiem tarifiem, ilgtspējīgas mobilitātes pēc pieprasījuma veicināšanu un kopīgiem mobilitātes pakalpojumiem. Komiteja arī aicina dalībvalstis atbalstīt bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pakalpojumu izstrādi un sniegšanu par pieņemamu cenu. EESK uzskata, ka sabiedriskā transporta pakalpojumu nodrošināšana – tiesību aktos paredzēto iespēju robežās – ir ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas mobilitātes pamats. Šajā saistībā ir jāpalielina kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas labāk atbilst ekoloģiskajām un sociālajām vajadzībām, un savukārt šī iemesla dēļ valstu valdībām, reģioniem un vietējām pašvaldībām ir jāsniedz finansiāls atbalsts un jāizveido finanšu instrumenti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” Komisija arī paredz iekļaut ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā autotransportu, un tas nozīmē, ka vidējā termiņā palielināsies ar fosilām degvielām darbināmo tradicionālo motorizēto privāto transportlīdzekļu izmaksas. Komisija apzinās, ka tas radīs problēmas noteiktām iedzīvotāju grupām. Šajā saistībā tā pievēršas jautājumam par mobilitātes nabadzību, norāda, ka Sociālajā klimata fondā ir jāparedz kompensācija (9), un min sākotnējos priekšlikumus par to, kā tā būtu jāveido. Tomēr Komisija nesniedz ne aplēses par to, cik daudzus cilvēkus visā ES tas varētu ietekmēt, ne arī mobilitātes nabadzības definīciju vai rādītāju kopumu tās noteikšanai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pētījumā par mobilitāti un atgriešanos darba tirgū lauku apvidos (Mobility4Job (10)) secināts, ka tikai 50 % bezdarbnieku rīcībā vienmēr bija automobilis, savukārt iedzīvotāju vidū vidējais rādītājs bija 80 %. Tāpat kā projekts Costs, tas liecina, ka mājsaimniecības reaģē uz ienākumu samazināšanos, ietaupot arī uz privātā transportlīdzekļa rēķina. Tas nozīmē, ka mobilitātes izraisītie ierobežojumi kļūst redzami tikai vēlāk, piemēram, meklējot darbu, kad kļūst redzams, ka nav atbilstošu mobilitātes alternatīvu un nav iespējams sasniegt potenciālās darba vietas. Tāpēc tas, kāds ir mobilitātes izmaksu tīri procentuālais īpatsvars ienākumos, nav pietiekams rādītājs tam, vai un cik lielā mērā mobilitātes iespējas ir ierobežotas. Mobilitātes nabadzība ir vairāku mainīgu lielumu kombinācijas rezultāts: pirmkārt un galvenokārt ienākumi un nepieciešamība iegādāties automobili, ja nav pieejamas alternatīvas mobilitātes iespējas. |
| --- | --- |

4.4.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 562 final.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

2

(3)  Apstiprinājusi Eiropadome 2021. gada 24. un 25. jūnijā.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

5

(6)  Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1563 (2020. gada 14. oktobris) par enerģētisko nabadzību C/2020/9600 (OV L 357, 27.10.2020., 35. lpp.).

6

(7)  Eiropas Klimata fonds, Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool? (Eiropas transporta un kurināmā degvielu dekarbonizēšana – Vai Eiropas Savienības ETS ir pareizais instruments?) https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.

7

Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?

(8)  TEN/707 – atzinums “Universāla piekļuve pienācīgam un ilgtspējīgam mājoklim par ilgtermiņā pieņemamu cenu” (OV C 429, 11.12.2020., 93. lpp.).

8

(9)  COM(2021) 568.

9

(10)  Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) – Portal der Arbeiterkammern und des ÖGB Verlags (Ceļā starp labu darbu un pienākumiem ģimenē (54) – Darba ņēmēju kameru un ÖGB izdevniecības portāls).

10

Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) – Portal der Arbeiterkammern und des ÖGB Verlags

ÖGB

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/166

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasākumiem, kas vērsti pret pārvadātājiem, kuri sekmē cilvēku tirdzniecību vai migrantu kontrabandu saistībā ar nelikumīgu ieceļošanu Eiropas Savienības teritorijā vai iesaistās šajās darbībās”

(COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD))

(2022/C 152/27)

| Galvenais ziņotājs: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Cristian PÎRVULESCU

| Atzinumu pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.12.2021.
  Padome, 16.12.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Pilnsapulces lēmums | 9.12.2021. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 9.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 159/15/09 |

Atzinumu pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.12.2021.

Padome, 16.12.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Pilnsapulces lēmums

9.12.2021.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

9.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

159/15/09

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu un uzskata, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu iespējamās sankcijas pret pārvadātājiem ir pamatota rīcība. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja tomēr norāda, ka krīze (proti, krīze pie Baltkrievijas un ES robežas), kas izraisīja leģislatīvu atbildes pasākumu īstenošanu, ir sarežģītāka un tai ir daudz plašāka ietekme, kuras novēršanai nepietiek ar ierosinātajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja pauž dziļas bažas par Baltkrievijas valdības autoritāro kursu un nosoda gan represijas pret iedzīvotājiem, plašsaziņas līdzekļiem, politiskajām partijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem, gan viņu iebiedēšanu. EESK arī nosoda veidu, kā Baltkrievijas valdība organizēja personu pārvietošanu no trešām valstīm uz savu teritoriju, lai piespiestu viņas šķērsot ES robežas. Neaizsargātu personu dzīves un vēlmju ļaunprātīga izmantošana un viņu veselības un drošības apdraudēšana ir nepieņemama rīcība. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK īpaši nozīmīgs jautājums ir visu personu cieņas respektēšana un viņu pamattiesību aizsardzība. Eiropas Savienībai vispirms būtu jāreaģē, atjaunojot attiecīgo personu cieņu un tiesības. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tāpēc EESK aicina nekavējoties izbeigt cilvēku raidīšanu atpakaļ no ES teritorijas uz valsti, kurā ir apdraudēta cilvēku drošība. Visām personām, kas šķērso ES robežu, jābūt iespējai iesniegt patvēruma pieteikumu, ja viņas to vēlas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina Baltkrievijas valdību nodrošināt, ka tās teritorijā esošie cilvēki netiek pakļauti pārinodarījumiem, var iesniegt patvēruma pieteikumu un, pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu, netiek atgriezti savā izcelsmes valstī, ja tur ir apdraudēta viņu dzīvība un drošība. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ES iestādēm ir jāsadarbojas ar Baltkrieviju uz daudzpusēja pamata, nodrošinot, ka valsts ievēro starptautiskos līgumus, kas reglamentē patvērumu un cilvēktiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Frontex dati liecina, ka no 2021. gada janvāra līdz oktobrim ES austrumu robežu šķērsoja aptuveni 6 571 cilvēks un no tiem 3 868 bija Irākas pilsoņi (1). Irākas pilsoņiem ir viens no augstākajiem rādītājiem tādā jomā kā tiesību saņemt starptautisko aizsardzību atzīšana (EASO dati liecina, ka 2020. gadā bija 44 % pozitīvu pirmās instances lēmumu) (2). Tāpēc Komisijas priekšlikumā būtu visaptveroši jāapsver papildināmība ar jauno Migrācijas un patvēruma paktu un jāuzskata iesaistītās personas par iespējamiem starptautiskās aizsardzības saņēmējiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzsver nepieciešamību izveidot drošus maršrutus starptautiskās aizsardzības saņemšanai un drošai migrācijai saskaņā ar ES, valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem. Drošu maršrutu pieejamība samazinās vajadzību pēc kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem un labāk aizsargās visu iesaistīto personu drošību un tiesības. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK visnotaļ mudina ES iestādes izstrādāt visaptverošāku sankciju sistēmu, lai vērstos pret Baltkrievijas valdību par tās lomu šajā krīzē, kurā transporta pārvadātāju iesaiste ir tikai viens no elementiem. Darbības Baltkrievijas teritorijā nebūtu bijis iespējams organizēt bez augstākā pārvaldes līmeņa apstiprinājuma un dažādu valsts spēku, tostarp robežpolicijas, līdzdalības. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas izraudzīto virzienu, proti, to, ka rīcība tiek pamatota ar spēkā esošu starptautisko regulējumu: Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to un Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komiteja arī norāda uz citām starptautiskām normām, kas attiecas uz šo situāciju: 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu un tās Protokolu, kas tika pieņemts 1967. gadā, kuri jāskata sasaistē ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju. Nedrīkstam ignorēt arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas saturu. Eiropas Savienībā ir izveidots viens no visaptverošākajiem pamattiesību aizsardzības režīmiem pasaulē, un visiem ES noteikumiem un pasākumiem būtu jāatbilst Pamattiesību hartai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Runājot par saskaņotību ar citiem ES politikas pasākumiem, priekšlikumā norādīts uz papildināmību ar Savienības ārējo darbību, tostarp tās kopējo ārpolitiku un drošības politiku, taču nav minēti konkrēti atbalsta pasākumi un darbības šajā jomā. Priekšlikumā arī norādīts, ka ierosinātie pasākumi būtu jāpapildina ar atbilstošiem humānās palīdzības pasākumiem, taču tie nav konkretizēti. EESK iesaka grozīt sadaļu, tajā norādot uz papildināmību ar jauno Migrācijas un patvēruma paktu, kā arī ar Eiropas kaimiņattiecību politiku. Priekšlikums ir jāgroza, lai konkrēti minētu paredzētos humānās palīdzības pasākumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šajā saistībā EESK aicina izrādīt efektīvu Eiropas solidaritāti ar ES dalībvalstīm, kas atrodas pie robežas, un sniegt tām tiešu atbalstu pašreizējās krīzes pārvarēšanā. Vienlaikus būtu tām jāatgādina, ka personu, tostarp migrantu un iespējamo bēgļu, pamattiesību aizsardzība ir ES Līgumos un Pamattiesību hartā nostiprināts pienākums. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visi iespējamie pret pārvadātājiem vērstie pasākumi – novērst vai ierobežot pašreizējo pārvadājumu turpmāku paplašināšanu, apturēt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piešķirtās licences vai atļaujas, apturēt tiesības lidot pāri Savienības teritorijai, tranzītā šķērsot Savienības teritoriju vai iebraukt Savienības ostās, apturēt tiesības uz degvielas uzpildi vai tehniskās apkopes veikšanu Savienības teritorijā vai apturēt tiesības veikt pārvadājumus uz Savienību, no tās un tās teritorijā – būtu jāizmanto samērīgi un mērķtiecīgi, paturot prātā vispārējo mērķi ierobežot cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Priekšlikumā norādīts, ka regulas vispārējais mērķis ir ierobežot cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu. Frontex dati liecina, ka no 2021. gada janvāra līdz oktobrim ES austrumu robežu šķērsoja 6 571 cilvēks un no tiem 3 868 bija Irākas pilsoņi. Irākas pilsoņiem ir viens no augstākajiem tiesību saņemt starptautisko aizsardzību atzīšanas rādītājiem. Ņemot vērā šos skaitļus, šīs personas ir jāuzskata ne tikai par atbilstīgiem migrantiem, bet arī par iespējamiem atbilstīgiem starptautiskās aizsardzības meklētājiem. Tāpēc priekšlikums būtu jāatjaunina, lai šo faktu atzītu. Priekšlikumā būtu jāparedz arī ļoti konkrēti pasākumi, kas dod personām Baltkrievijā un ES valstīs iespēju pieteikties starptautiskajai aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pieaug EESK bažas par to, ka lietotajam terminam “migrants” ir diskriminējoša un noniecinoša konotācija. Migranti ir cilvēki, kuru pamattiesības, tostarp cieņa, ir jāaizsargā. Vairums no viņiem atstāj savu valsti ļoti nopietnu iemeslu dēļ, tostarp baidoties par savu dzīvību, un šādos gadījumos viņiem vajadzētu būt tiesībām lūgt starptautisku aizsardzību un saņemt labvēlīgu attieksmi visā ceļojuma un pieteikuma iesniegšanas procesā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ar priekšlikumu tiek atbilstoši izveidota sistēma, kas vērsta pret pārvadātājiem, taču netiek atzīta valsts un pārvaldes iestāžu atbildība. Baltkrievijā nacionālais pārvadātājs ir uzņēmums, kas darbojas tiešā valdības uzraudzībā. Vairākas pārvaldes un valsts iestādes bija tieši iesaistītas cilvēku aviopārvadājumos uz Baltkrieviju un viņu nogādāšanā pie robežas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sankcijas ir jāpaplašina un tieši jāvērš pret sabiedrības un valsts pārstāvjiem, kas atbildīgi par regulā minēto darbību organizēšanu. Visbeidzot valdībai ir visi juridiskie un institucionālie līdzekļi, lai apturētu šādas pārvadātāju darbības, un vēl skaidrāki pienākumi, ja tie ir tieši iesaistīti. Tāpēc vēršanās pret pārvadātājiem nav vēršanās pret krīzes cēloņiem, bet gan pret tās izraisīšanas instrumentiem. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ES ir lielākā dotāciju devēja Baltkrievijai. Kopš 2016. gada finanšu piešķīrums (palīdzības dotācijas) Baltkrievijai katru gadu sasniedz aptuveni 30 miljonus euro, un pašreizējais saistību apmērs ir gandrīz 135 miljoni euro. EESK atzinīgi vērtē to, ka sākta visaptveroša, padziļināta ES un Baltkrievijas attiecību, tostarp finansiālās sadarbības, pārskatīšana, un pauž cerību, ka pēc pārskatīšanas tiks atjaunots un izdarīts efektīvāks spiediens uz Baltkrieviju, lai tā respektētu tiesiskumu, demokrātiju un cilvēktiesības un lai tas atturētu no turpmākām darbībām, kas varētu izraisīt līdzīgu krīzi pie ES robežas. |
| --- | --- |

2.10.

Briselē, 2021. gada 9. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Frontex publicētā Migrācijas karte, https://frontex.europa.eu/we-know/migratory-map/. Skatīta 1.12.2021.

1

Frontex

(2)  EASO Asylum Trends – 2020 Overview, https://euaa.europa.eu/sites/default/files/EASO-Asylum-Report-2021.pdf. Skatīts 1.12.2021.

2

Asylum Trends – 2020 Overview

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/169 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/169

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam””

(COM(2021) 572 final)

(2022/C 152/28)

| Ziņotājs: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Simo TIAINEN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 10.8.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 227/1/6 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 10.8.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

227/1/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Savā jaunajā ES meža stratēģijā 2030. gadam Eiropas Komisija pamatoti norāda, ka mežiem ir daudzējāda loma un tiem piemīt būtisks ekonomiskais, sociālais un vidiskais potenciāls. Mežu dzīvotspējai un veselībai ir būtiska nozīme gan vides, gan klimata apsvērumu dēļ, kā arī ar mežu saistītās ekonomiskās attīstības un cilvēku labklājības uzlabošanas ziņā. Komiteja atzīst, ka meža stratēģijā ir analizētas ekonomiskās un sociālās iespējas, tomēr tas ir jādara visaptverošākā veidā. EESK konstatē arī to, ka nav atbildes, kā kompensēt mežu un līdz ar to arī mežu īpašnieku sniegtos nekomerciālos ekosistēmu pakalpojumus. Stratēģijā ir aprakstīti tikai daži pozitīvi piemēri, un Komiteja prasa nākotnē meklēt tiešām pārliecinošu un ilgtspējīgu risinājumu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Meža stratēģijai būtu jāapvieno dažādās politikas jomas un stratēģijas, kas attiecas uz mežiem un ar mežu saistīto bioekonomiku. EESK arī uzsver, ka ir svarīgi pieņemt lēmumus pareizā līmenī, saskaņā ar attiecīgajām kompetencēm un subsidiaritātes principu. Tā kā meži Eiropas Savienībā ir ļoti daudzveidīgi, viena pareizā risinājuma nav. Tāpēc kopīgo mērķu sasniegšanas nolūkā mežu apsaimniekošanu un tās plānošanu vislabāk iespējams organizēt nacionālā līmenī. Savukārt Eiropas Savienības līmeņa satvars ir vajadzīgs, ņemot vērā ar vienoto tirgu, vidi un klimatu saistītus jautājumus, kurus nav iespējams atrisināt tikai ar nacionāla mēroga pasākumiem un kuru risināšanai bieži vien ir vajadzīgi arī starptautiski pasākumi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ir vajadzīga ciešāka sadarbība visos politikas veidošanas līmeņos, un EESK uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp uzņēmumi, arodbiedrības un vides organizācijas, ir cieši jāiesaista stratēģijas turpmākajā izstrādē un uzraudzībā, uzsverot meža īpašnieku, nozares un darba ņēmēju būtisko lomu ilgtspējīgā meža apsaimniekošanā un ar mežu saistītajā bioekonomikā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina nodrošināt saskaņotību, noteiktību, stabilitāti, skaidrību un konsekvenci politikas satvarā un tiesiskajā regulējumā. Ir būtiski nesākt iniciatīvas, kas pārklātos ar pašreizējām plaši pieņemtajām ilgtspējības definīcijām, principiem, kritērijiem, rādītājiem, pamatnostādnēm un shēmām vai būtu pretrunām tām. Īpašuma aizsardzība un brīva uzņēmējdarbība arī ir atbalstāmi principi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tā kā ir daudz neskaidru jautājumu, EESK aicina veikt visaptverošu stratēģijas ietekmes novērtējumu, lai noteiktu tās ietekmi uz tirgus apstākļiem, lauku apvidiem un dažādajām finansējuma vajadzībām tādās jomās kā pētniecība un inovācija, prasmju pilnveide, infrastruktūra, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi, kā arī biodaudzveidības veicināšana. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ņemot vērā to, ka globālā sasilšana izmaina koku un visu dzīvo organismu stāvokli un ir saistīta ar meža katastrofām, kuras graujoši ietekmē gan vidi, gan ekonomiku, EESK atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā pienācīga uzmanība pievērsta pasākumiem, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām. EESK arī uzsver, ka ir vajadzīgs visaptverošs skatījums uz meža un ar mežu saistītās bioekonomikas nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā, lai nodrošinātu vislabāko sekvestrēšanas, uzglabāšanas un aizstāšanas pasākumu kombināciju nolūkā izveidot ekonomiku, kurā vairs netiek izmantots fosilais kurināmais. Turklāt Komiteja – saskaņā ar Komisijas meža stratēģiju – uzsver, cik svarīga ir integrēta pieeja meža apsaimniekošanai un biodaudzveidības aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK mudina veikt pētījumus par saikni starp klimata pārmaiņām, meža ekosistēmām un meža apsaimniekošanu, kā arī aicina sistemātiski vākt uzticamus datus par mežu stāvokli un apmainīties ar tiem. EESK uzsver arī, ka, pilnībā izmantojot digitālo tehnoloģiju sniegtās iespējas, ir svarīgi veikt inovāciju tādās jomās kā ilgtspējīga un klimatnoturīga biomasas ražošana, jauni meža nozares produkti un aprites ekonomika. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lai īstenotu ar mežsaimniecību saistītu darbību digitālo un zaļo pārkārtošanu, ir vajadzīgas jaunas prasmes, kas jo īpaši jāņem vērā arodmācību, kā arī kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas organizēšanā. EESK norāda, ka ir svarīgi radīt kvalitatīvas darbvietas un nodrošināt darba ņēmējiem iespējas un pienācīgus darba apstākļus koksnes resursu bioekonomikā. Komiteja uzsver sociālā dialoga nozīmi prasmju pilnveidē un darba aizsardzībā. Sadarbība ir vajadzīga arī, lai uzlabotu sabiedrības informētību par modernām, uz koksnes resursiem balstītām darbībām, it īpaši jauniešu vidū. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Nepieciešama labvēlīga vide produktīviem ieguldījumiem visā vērtības ķēžu garumā, lai izmantotu ar mežu saistītās bioekonomikas inovācijas un nodarbinātības potenciālu. EESK arī uzsver, ka ir vajadzīgi ieguldījumi infrastruktūrā, lai atvieglotu loģistiku un veicinātu digitalizāciju ar mežu saistītās nozarēs. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai sekmētu globālo attīstību, EESK aicina ES aktīvi veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES uzņēmumiem, kas konkurē starptautiskajos bioekonomikas tirgos, un tādu starptautisku nolīgumu īstenošanu pasaules mērogā, kas sekmē meža aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīgas piezīmes: politikas satvars

| 2.1. | Ar jauno ES meža stratēģiju 2030. gadam tiek atjaunināta pašreizējā ES 2013. gada meža stratēģija, lai ņemtu vērā jaunākās norises un īstenotu Eiropas zaļā kursa mērķus nolūkā izveidot modernu, oglekļneitrālu, resursefektīvu, konkurētspējīgu un sociāli taisnīgu Eiropas Savienību. EESK jau ir paudusi viedokli par iepriekšējās stratēģijas progresa ziņojumu (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mežiem ir svarīga loma Eiropas zaļā kursa īstenošanā, jo tie ir cieši saistīti ar dažādiem šī kursa pamatelementiem, proti, tie veicina ilgtspējīgu rūpniecību, enerģētiku, transportu, būvniecību un pārtikas sistēmas, kā arī palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām, biodaudzveidības zudumu un vides piesārņojumu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Meži ir arī svarīgs globālas nozīmes jautājums, un tos skar daudzi Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), tostarp tie, kas saistīti ar dzīvi uz zemes, klimatrīcību, nabadzības mazināšanu, veselību un labklājību, rūpniecību un inovāciju, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ņemot vērā mežu daudzējādo nozīmi un potenciālu ekonomisko, sociālo un vides ieguvumu ziņā, Komiteja uzskata, ka ir svarīgi attīstīt visas meža funkcijas, lai gūtu pēc iespējas lielāku vispārēju labumu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt mežu dzīvotspēju un veselību – gan vides un klimata apsvērumu dēļ, gan nolūkā veicināt ar mežu saistītu ekonomikas attīstību un cilvēku labklājību. Komiteja atzīst, ka meža stratēģijā ir analizētas ekonomiskās un sociālās iespējas, tomēr tas ir jādara visaptverošākā veidā. EESK konstatē arī to, ka nav atbildes, kā kompensēt mežu un attiecīgi arī mežu īpašnieku sniegtos nekomerciālos ekosistēmu pakalpojumus. Stratēģijā ir aprakstīti tikai daži pozitīvi piemēri, un Komiteja prasa nākotnē meklēt tiešām pārliecinošu un ilgtspējīgu risinājumu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK uzskata, ka meža stratēģijai būtu jāapvieno dažādās politikas jomas un stratēģijas, kas attiecas uz mežiem un ar mežu saistīto bioekonomiku. Tam būs nepieciešama starpnozaru sadarbība, kas aptvertu pētniecības, inovācijas, rūpniecības, nodarbinātības un fiskālo politiku, kā arī klimata un vides politiku un lauksaimniecības politikas lauku attīstības dimensiju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK arī uzsver, ka ir svarīgi pieņemt lēmumus pareizā līmenī, saskaņā ar attiecīgajām kompetencēm un subsidiaritātes principu. Parasti, lai risinātu ar vienoto tirgu saistītos jautājumus, ir vajadzīgi stingri ES līmeņa pasākumi. ES līmeņa satvars ir nepieciešams arī attiecībā uz vides un klimata jautājumiem, kurus nevar atrisināt tikai ar valstu pasākumiem un kuriem bieži nepieciešama arī rīcība starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Savukārt kopīgo mērķu sasniegšanas nolūkā mežu apsaimniekošanu un tās plānošanu vislabāk iespējams organizēt nacionālā līmenī. Tāpēc EESK uzskata, ka izšķiroša nozīme stratēģijas īstenošanā ir dalībvalstu iesaistei un atbalstam. Šajā ziņā būtiska nozīme ir valstu stratēģiskajiem plāniem attiecībā uz mežiem, tostarp tāpēc, ka šajos plānos tiek iekļauti klimata un biodaudzveidības aspekti un tiek identificēti veidi, kā meža īpašniekiem sniegt kompensāciju par nekomerciālajiem meža ekosistēmu pakalpojumiem. Vienota risinājuma nav, jo mežu īpašības dažādās ES vietās ir ļoti atšķirīgas. Mežu nozīme dalībvalstu tautsaimniecībās atšķiras, tāpat kā meža īpašumtiesību veidi, kas ietver gan publiskā sektora īpašniekus, gan lielus privātus uzņēmumus un ieguldītājus, kā arī mazu ģimenes saimniecību īpašniekus. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis apmainītos ar paraugpraksi un lai Komisija un dalībvalstis attīstītu sadarbību, kas balstīta uz pārskatītu darba praksi, nevis jaunu formālu struktūru veidošanu. EESK arī uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp uzņēmumi, arodbiedrības un vides organizācijas, ir cieši jāiesaista stratēģijas turpmākā izstrādē un uzraudzībā, un norāda uz meža īpašnieku, nozares un darba ņēmēju būtisko lomu ilgtspējīgā meža apsaimniekošanā un ar mežu saistītā bioekonomikā. Stratēģijas īstenošanai ir vajadzīgi ieguldījumi ieinteresēto personu un kompetento iestāžu spēju veidošanā. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tā kā privātā sektora meža īpašniekiem un uzņēmumiem ir ļoti svarīga loma, ir pilnībā jāņem vērā īpašuma un brīvas uzņēmējdarbības aizsardzība. Vispārīgi runājot, nav iespējams kontrolēt produktu klāstu, izejvielu izvēli vai darbības praksi; ir iespējams vienīgi izveidot zinātniski pamatotus un tehnoloģiski neitrālus pamatnosacījumus, saskaņā ar kuriem bioekonomikas dalībnieki var ieviest jauninājumus, investēt un darboties. Tas attiecas, piemēram, uz kaskādes principa īstenošanu, kam jābūt uz tirgu balstītam. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ņemot vērā daudzu bioekonomikas darbību ilgos ieguldījumu ciklus, EESK aicina nodrošināt saskaņotību, noteiktību, stabilitāti, skaidrību un konsekvenci politikas satvarā un tiesiskajā regulējumā. Ir būtiski neieviest iniciatīvas, kas pārklājas ar pašreizējām plaši pieņemtajām ilgtspējības definīcijām, principiem, kritērijiem, rādītājiem, pamatnostādnēm un shēmām vai ir pretrunā tām. Turklāt visās iniciatīvās jāizvairās no pārmērīgas birokrātijas, piemēram, vairākkārtējas datu vākšanas un ziņošanas. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EESK uzskata, ka turpmākajā darbā svarīgi ir rūpīgi apsvērt un pilnībā ievērot iepriekš minētos principus, kas attiecas uz lēmumu pieņemšanas līmeni, īpašumtiesībām, stabilitāti, saskaņotību un pārklāšanās novēršanu. Tas jo īpaši attiecas uz iniciatīvām, kuras saistītas ar uzraudzības sistēmu, rādītājiem un robežvērtībām ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai, sertifikācijas sistēmu, kas ir “tuvāka dabai”, un ar mežu saistītiem kritērijiem ilgtspējīgai finansēšanai. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kopumā stratēģijas ietekme ir neskaidra, un dažas no tās iniciatīvām var vājināt uz koksnes resursiem balstītas vērtības ķēdes un apdraudēt darbvietas, jo īpaši lauku apvidos, ierobežojot ilgtspējīgu koksnes ieguvi. Tāpēc EESK aicina veikt visaptverošu stratēģijas ietekmes novērtējumu, lai novērtētu tās kumulatīvo ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. Tas ir nepieciešams arī, lai noteiktu dažādās finansējuma vajadzības, tostarp attiecībā uz finansējumu pētniecībai un inovācijai, prasmju pilnveidei, infrastruktūrai, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem, kā arī biodaudzveidības aizsardzībai un veicināšanai. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Īpašas piezīmes: meža nozīme klimata pārmaiņu un biodaudzveidības jomā

| 3.1. | Mežiem ir ievērojama loma dabiskajos procesos – oglekļa, ūdens un barības vielu aprites ciklu kontrolē, augsnes veidošanā un biodaudzveidības saglabāšanā. No otras puses, paši meži ir ļoti neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pēdējo gadu desmitu laikā ES ir palielinājusies kopējā mežu platība un aizsargājamo mežu platība – koksnes apjoma pieaugums pārsniedz izciršanas apjomu – un meži ir liels oglekļa piesaistītājs (2). Turpretim pasaules mērogā turpinās atmežošana, jo īpaši tropu apgabalos, padarot šos mežus par emisiju avotu un ievērojami veicinot biodaudzveidības samazināšanos (3). Tāpēc EESK uzsver, ka ir jāņem vērā arī meža globālā nozīme, un aicina ES aktīvi veicināt tādu starptautisku nolīgumu īstenošanu pasaules mērogā, kas sekmē meža aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mežiem un ar mežu saistītajai bioekonomikai ir daudzējāda nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā: tie nodrošina oglekļa sekvestrēšanu un uzglabāšanu, kā arī fosilo izejvielu, enerģijas un produktu aizstāšanu. No tā izriet, ka starp dažādiem pasākumiem pastāv sinerģijas un kompromisa iespējas (4). Tādēļ EESK uzsver, ka, meklējot ilgtspējīgākos risinājumus, lai izveidotu ekonomiku, kurā vairs netiek izmantots fosilais kurināmais, visi šie mehānismi ir jāapsver holistiskā veidā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Oglekļa sekvestrēšana nav tikai meža zemes platības jautājums, bet galvenokārt meža pieauguma un spēcīgas fotosintēzes jautājums. Līdztekus pirmreizējai un atkārtotai apmežošanai mežu aktīva apsaimniekošana, izmantošana un atjaunošana arī ir būtiski svarīga, lai izmantotu meža kā oglekļa piesaistītāja potenciālu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Meža nozīme oglekļa uzglabāšanas jomā ir daudzveidīga, jo ogleklis tiek uzglabāts ne vien kokos un augsnē, bet arī koksnes izstrādājumos. Ilglaicīgi koksnes izstrādājumi, piemēram, ēkas un augstas kvalitātes mēbeles, šajā ziņā ir efektīvākie risinājumi. Meža nozares produkti, kuru aprites cikls ir īsāks, arī uzglabā oglekli līdz brīdim, kad tos pārstrādā. Turklāt, ja fosilo izejvielu aizstāšanai izmanto ar meža nozari saistītas atjaunojamās izejvielas, tiek novērsta oglekļa izdalīšanās no tā krātuvēm. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK arī aicina rūpīgi pievērsties mežu neaizsargātībai pret klimata pārmaiņām un pielāgošanās nepieciešamībai, jo sasilšana izmaina koku un visu dzīvo organismu stāvokli un ir saistīta ar mežos notiekošajām katastrofām, ko izraisa sausums, ugunsgrēki, vētras un kaitēkļi. No otras puses, meži veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām, nodrošinot aizsardzību pret eroziju, zemes nogruvumiem un plūdiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Meži, tostarp apsaimniekoti meži, ir būtiski svarīgi biodaudzveidībai, jo tie nodrošina dzīvotnes lielākajai daļai sauszemes biodaudzveidības pārstāvju. Biodaudzveidību var saglabāt dažādos veidos: aizsargājot apdraudētās sugas, izveidojot aizsargājamas teritorijas, kurās ir atļauta ierobežota cilvēka darbība vai arī tā ir pilnībā aizliegta, vai īstenojot mežu apsaimniekošanas praksi, kas mežu sociālekonomiskās izmantošanas laikā ļauj saglabāt biodaudzveidību. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ņemot vērā to, ka lielākā daļa mežu tiek apsaimniekoti, EESK uzsver, cik svarīga ir integrēta pieeja meža apsaimniekošanai un biodaudzveidības aizsardzībai, kas ļauj kombinēt mežu daudzveidīgās funkcijas. Komiteja atzīst uz tirgu balstītus un brīvprātīgus biodaudzveidības aizsardzības un oglekļa sekvestrēšanas pasākumus, ko īsteno mežu īpašnieki, un atbalsta šādu pasākumu kreditēšanas shēmu izpēti un izstrādi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mežu oglekļa sekvestrēšanas spēja un biodaudzveidība dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Atšķirības daļēji ir saistītas ar dažādiem dabas apstākļiem un daļēji izriet no meža apsaimniekošanas un izmantošanas veida laika gaitā. Tādējādi arī nepieciešamība aizsargāt un atjaunot mežus ES atšķiras, un tas ir jāatzīst, nosakot atjaunojamās vai aizsargājamās meža platības. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK mudina turpināt pētīt mežos notiekošos fizikālos, ķīmiskos un bioloģiskos procesus un saikni starp klimata pārmaiņām, meža ekosistēmām un cilvēka darbībām un panākt, lai meža apsaimniekošana būtu balstīta uz zinātniskiem apsvērumiem. Ir svarīgi arī sistemātiski uzraudzīt un apmainīties ar datiem par mežu stāvokli, pilnībā izmantojot digitālo rīku un sistēmu sniegtās iespējas un vienlaikus nodrošinot pienācīgu datu aizsardzību un uzticamību. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK atbalsta iniciatīvu par trīs miljardu koku stādīšanu kā praktisku demonstrējumu projektu, kas ietver atbilstošu teritoriju un sugu plānošanu, cilvēkresursu un finanšu resursu piešķiršanu, stādīšanas un apsaimniekošanas darbības un rūpīgu attīstības un rezultātu uzraudzību. Šādi pirmreizējas apmežošanas pasākumi nedrīkst apdraudēt zemes izmantošanu pārtikas ražošanai vai ignorēt nepieciešamību dažviet saglabāt atklātu ainavu. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Īpašas piezīmes: meža ekonomiskā un sociālā nozīme

| 4.1. | Meži palīdz apmierināt visdažādākās ikdienas vajadzības, nodrošinot izejvielas rūpniecības un patēriņa produktiem, telpu atpūtai un veselīgu pārtiku tiešai lietošanai mājsaimniecībās. Tādējādi mežiem ir būtiska nozīme gan ar mežu saistītajā, gan cita veida bioekonomikā, turklāt tie veicina veselību un garīgo labklājību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ar mežu saistītās bioekonomikas pamatā ir dažādas vērtības ķēdes, kas aptver meža īpašniekus un dažādas nozares un pakalpojumus – sākot ar meža tehnikas un koksnes pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem līdz pat kokapstrādes uzņēmumiem un sākot ar vietējiem mikrouzņēmumiem, kooperatīviem un MVU līdz pat lieliem starptautiskiem uzņēmumiem. Līdz ar to ar mežu saistītā bioekonomika nodrošina darbvietas daudzās jomās un dažādās vietās, un tam ir liela nozīme lauku apvidos. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lielāko daļu apaļkoku Eiropas Savienībā izmanto kā rūpnieciskās izejvielas (baļķus un papīrmalku), savukārt koksnes kā kurināmā izmantošana dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras (5). Tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc tradicionālajiem un jaunajiem koksnes izstrādājumiem, izņemot iespiedpapīru, pasaulē palielināsies. EESK iesaka rūpēties, lai normas un standarti nekavētu, bet gan veicinātu koksnes izstrādājumu un konstrukciju izmantošanu, vienlaikus arī nodrošinot, lai patērētāji ar piemērota marķējuma palīdzību tiktu pareizi informēti par iespējamu nekoksnes materiālu esamību šajos produktos. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pašreizējā paraugprakse liecina, ka dažādu veidu koki un dažādas koku daļas tiek izmantotas tādiem mērķiem un produktiem, kuriem tās ir vislabāk piemērotas, un tādējādi, neizšķērdējot dabas resursus, rada vislielāko pievienoto vērtību. Liela daļa no meža sniegtajiem energoresursiem tiek iegūta no meža retināšanas un mežizstrādes vai kokapstrādes procesā iegūtajiem koksnes atlikumiem un blakusproduktiem. Celulozes rūpnīcas ir labs piemērs ražotnēm, kas kā blakusproduktu ražo elektroenerģiju un siltumu. Turklāt blakusprodukti un atlikumi tiek izmantoti kā izejvielas esošajos rūpnieciskajos procesos un arvien biežāk – arī jaunu bioproduktu ražošanā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzsver, ka ir svarīgi intensīvi izstrādāt tehnoloģijas un risinājumus ilgtspējīgai un klimatnoturīgai biomasas ražošanai, energoefektivitātei un izejvielu izmantošanas efektivitātei, kā arī aprites ekonomikas iedzīvināšanai visās ar mežu saistītajās vērtības ķēdēs. Digitālajām tehnoloģijām, tostarp mākslīgajam intelektam, piemīt ievērojams potenciāls atbalstīt meža apsaimniekošanas, rūpniecisko procesu, loģistikas un piegādes ķēdes partneru mijiedarbības attīstību un optimizāciju. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Visprogresīvākie jauninājumi palīdz radīt jaunus materiālus un produktus, tostarp bioloģiskas ķimikālijas, modernas biodegvielas un tekstilšķiedras, no kurām dažas ir mazā apjomā ražoti produkti ar augstu pievienoto vērtību. Tā kā jaunu produktu izstrāde bieži notiek pašreizējās ražošanas ietvaros, tradicionālajās ražošanas vienībās tiek veidotas jaunas uzņēmējdarbības ekosistēmas, kurās iesaistīti visdažādākie uzņēmumi, jo īpaši MVU. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Prasmju pilnveide ir viens no priekšnoteikumiem, lai ar mežu saistītās nozarēs īstenotu digitālo un zaļo pārkārtošanos. Tā ir nepieciešama arī kā līdzeklis, ar kura palīdzību panākt, lai neviens nebūtu palicis ārpus uzmanības loka. Jaunais pieprasījums pēc prasmēm ir jāņem vērā arodmācību un universitātes studiju, kā arī kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas jomā. Turklāt ir vajadzīgi praktiski konsultāciju pakalpojumi, lai palīdzētu uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, izpildīt jaunās prasības. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzsver sociālā dialoga nozīmi prasmju pilnveidē un darba aizsardzībā. ESF+ finansējuma piešķiršana kvalitatīvu darbvietu un pienācīgu darba apstākļu veicināšanai koksnes resursu bioekonomikā var palīdzēt apkarot nabadzību un samazināt migrāciju no lauku apvidiem. Nabadzības mazināšana arī palīdz samazināt koku nelikumīgu izciršanu, it īpaši apkures vajadzībām. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Tā kā ar mežu saistītās darbvietās pārsvarā strādā vīrieši un tā kā šajās darbvietās strādājošo vidējais vecums ir salīdzinoši liels, ir svarīgi nozarei piesaistīt vairāk sieviešu – gan darba ņēmēju, gan uzņēmēju statusā –, kā arī vairāk jauniešu. Šajā nolūkā būs jāsadarbojas un jāveido mežsaimniecības un uz koksnes resursiem balstīto nozaru tēls, kā arī jāpalielina sabiedrības informētība par iespējām, ko sniedz modernā bioekonomika. Ir vajadzīga arī spēcīga sabiedrības komunikācija par mežu dzīvotspējas un noturības uzlabošanas veidiem un priekšnoteikumiem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Lai izmantotu ar mežu saistītās bioekonomikas inovācijas un nodarbinātības potenciālu, ir vajadzīga labvēlīga vide produktīviem ieguldījumiem visā vērtības ķēžu garumā. EESK arī uzsver, ka ir vajadzīga pienācīga infrastruktūra, arī lauku apvidos. Ar mežu saistītajai bioekonomikai ir vajadzīga transporta infrastruktūra, kas atbilst mežsaimniecības loģistikas un meža bioproduktu ražošanas un izplatīšanas vajadzībām. Pienācīga digitālā infrastruktūra ir vēl viens būtisks mūsdienu bioekonomikas priekšnoteikums. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK mudina dalībvalstis izmantot ES fondus un valstu finansējumu, tostarp lauku attīstības fondus, lai veicinātu uz koksnes resursiem balstītu bioekonomiku. Jāizvairās no tādām atbalsta shēmām, kas kavē vai kropļo bioekonomikas tirgus, īpašu uzmanību pievēršot esošajām subsīdijām un citiem stimuliem koksnes dedzināšanai. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ES uzņēmumiem ir vajadzīga arī konkurētspējīga tirdzniecības vide, kas tiem ļautu eksportēt ilgtspējīgus meža nozares produktus un risinājumus uz citām valstīm un sekmīgi konkurēt ar importu no valstīm ārpus Eiropas Savienības. EESK aicina Eiropas Savienību veicināt vienādus noteikumus starptautiskajos bioekonomikas tirgos un izmantot Eiropas mēroga un starptautiskās partnerības un ārējās tirdzniecības nolīgumus, lai sekmētu Eiropas Savienības vērienīgo klimata mērķu sasniegšanu un meža izmantošanas ilgtspēju ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

4.12.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EESK atzinums Komisijas ziņojums “Progress, kas panākts, īstenojot ES meža stratēģiju” (OV C 47, 11.2.2020., 87. lpp.).

1

Komisijas ziņojums “Progress, kas panākts, īstenojot ES meža stratēģiju”

(2)  https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020

2

(3)  http://www.fao.org/state-of-forests/en/

3

(4)  https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e4-4d803c44340a?t=1608139005821

5

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/175

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757”

(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD))

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē”

(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))

(2022/C 152/29)

| Ziņotājs: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stefan BACK

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Padome, 20.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 219/3/13 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Padome, 20.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

219/3/13

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē mērķi paātrināt un pastiprināt CO2 emisiju samazinājumu, lai sasniegtu Eiropas Klimata aktā un Eiropas zaļajā kursā noteiktos mērķus, un pilnībā atbalsta visaptverošo mērķi līdz 2030. gadam samazināt CO2 emisijas par 55 % un līdz 2050. gadam izveidot oglekļneitrālu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta ierosinātos pasākumus un tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ar plānoto pāreju saistītās problēmas tiktu pienācīgi risinātas un atrisinātas. Komiteja uzskata, ka tas ir būtisks panākumu priekšnosacījums. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tāpēc ir svarīgi ļoti rūpīgi analizēt ierosināto pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sniedzēju konkurētspēju gan oglekļietilpīgās nozarēs, gan kopumā un veikt pasākumus, lai iespējami novērstu negatīvu ietekmi uz ekonomiku un negatīvu sociālo ietekmi, piemēram, bezdarbu, enerģētisko nabadzību vai mobilitātes nabadzību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK norāda, ka resursi, kas būs pieejami prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai un no ETS priekšlikuma izrietošo nelabvēlīgo sociālo seku novēršanai, būs atkarīgi no tā, kāds lēmums tiks pieņemts par priekšlikumiem, kurus likumdevēji vēl izskata, tostarp par Sociālā klimata fonda izveidi. Lai gan EESK šos priekšlikumus kopumā atbalsta, tā tomēr pauž šaubas par to, vai pieejamie resursi būs pietiekami, pat ja finansēšanas priekšlikumi tiktu apstiprināti bez būtiskiem grozījumiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ir arī jāņem vērā, kā klimata jautājumi tiek risināti visā pasaulē, un jāizvairās no atšķirībām, kas var nostādīt Eiropas uzņēmumus neizdevīgākā situācijā. Šajā saistībā EESK norāda, piemēram, uz savu atzinumu par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OIM). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Paātrinātais temps un augstie mērķi samazināt CO2 emisijas, kā arī siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu mazāka pieejamība radīs augstākas izmaksas visās nozarēs, uz kurām attiecas ETS sistēma. Lai gan dažas nozares aizsargās oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), izmaksu pieaugums nelabvēlīgi ietekmēs konkurētspēju pasaules tirgū, ja vien ļoti daudz valstu nesekos ES piemēram, bet tas joprojām nav zināms. Var būt nepieciešami eksporta atbalsta pasākumi, un EESK norāda, ka ir jārod efektīvi risinājumi, kas būtu saderīgi ar PTO regulējumu, un tāpēc ir vajadzīga tūlītēja Eiropas Komisijai politiska rīcība. Turklāt attiecīgi jāgroza visi ES divpusējie tirdzniecības nolīgumi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK arī pauž šaubas par to, vai ETS izmaiņu izraisītais izmaksu pieaugums nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas atlabšanas izredzes pēc Covid-19 krīzes. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK vērš uzmanību uz to, ka jūras transports ir viena no nozarēm, kurā CO2 emisiju samazināšana līdz 2030. gadam ir īpaši sarežģīta un dārga, taču šī nozare tomēr ir paziņojusi, ka līdz 2050. gadam tā kļūs klimatneitrāla. Eiropas Komisijai būtu jāizvērtē, vai jūras transporta iekļaušana, kas tagad plānota, varētu izraisīt vispārēju emisiju kvotu cenu pieaugumu, ietekmējot visas ETS nozares. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK principā atzinīgi vērtē priekšlikumu paplašināt ETS piemērošanu, iekļaujot arī trešo valstu kuģus un braucienus no un uz trešo valstu ostām, taču tā tomēr vērš uzmanību uz darbu, ko pašlaik veic Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO), lai nodrošinātu globālu risinājumu attiecībā uz jūras transporta emisijām, un mudina ES aktīvi strādāt, lai panāktu SJO līmeņa risinājumu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK norāda, ka izvēlētais risinājums ETS paplašināšanai, proti, ēku un autotransporta iekļaušana paralēlas sistēmas veidā, kurā degvielas izplatītāji ir tirdzniecības subjekti, ēku pārvaldītājus, transporta operatorus vai vieglo automobiļu īpašniekus galvenokārt ietekmēs ar cenu pieaugumu, jo degvielas izplatītāji var tirdzniecības izmaksas iekļaut degvielas cenā, kas būtiski ietekmēs mājsaimniecības/patērētājus un uzņēmumus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tā kā šajā gadījumā dalībnieki, uz kuriem attiecas ETS, nav faktiskie dalībnieki attiecīgajās nozarēs, proti, autotransportā vai ēku apsaimniekošanā, bet gan degvielas izplatītāji, attiecīgās nozares dalībnieku iespējas ietekmēt savu situāciju ir ļoti ierobežotas, un daudzos gadījumos tādu nav vispār. Tiek radīts cenu signāls, kura ietekme ir līdzīga, piemēram, nodokļu paaugstināšanai. Tāpēc ETS sistēmas parastā pievienotā vērtība šajā gadījumā gandrīz vispār netiek radīta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Paplašināšanas ietekme uz autotransportu var būt īpaši spēcīga mājsaimniecībās, kas finansiālu vai citu iemeslu dēļ nevar izvēlēties elektrisku vai alternatīvas degvielas transportlīdzekli, vai lielas noslodzes transportā, it īpaši tālsatiksmes transportā, kurā līdz šim nav rastas reālas alternatīvas fosilajām degvielām. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK norāda, ka lēmums par paplašināšanu, kas paredz arī autotransporta iekļaušanu, tika pieņemts, neņemot vērā privātā sektora, arodbiedrību un NVO skeptiskos viedokļus. Šķiet, ka šiem viedokļiem bijusi maza nozīme salīdzinājumā ar privātpersonu un akadēmisko aprindu viedokli. Tā kā likumdošana ir politisks process, kam ir ietekme uz sabiedrību, EESK uzskata, ka šajā lēmumu pieņemšanas procesā ir ļoti svarīgi ņemt vērā ietekmi uz sabiedrību, tostarp ekonomiku un nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK vērš uzmanību uz to, ka uz kuģošanu iekšzemē (Eiropas Savienībā), ēkām un autotransportu arī turpmāk attieksies Kopīgo centienu regula (KCR) un ka ETS rezultāti šajās nozarēs tiks pieskaitīti dalībvalstu centieniem izpildīt KCR noteiktās saistības. Emisiju standarti ietekmē arī transporta nozari, savukārt noteikumi par energoefektivitāti – ēku nozari, turklāt arī Atjaunojamo energoresursu direktīva ietekmē abas nozares. Tāpēc EESK vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai Komisija un dalībvalstis raiti un pārredzami nodrošinātu sistēmu mijiedarbību. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK atbalsta priekšlikumu pielāgot apjomus un uzlabot stabilitāti un paredzamību attiecībā uz tirgus stabilitātes rezervi. Tāpat EESK atzinīgi vērtē tirgus stabilitātes rezerves izveidi, tostarp attiecībā uz autotransporta un ēku emisiju kvotu tirdzniecību. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Komisija ir iesniegusi divus šādus priekšlikumus par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas atjaunināšanu un paplašināšanu:






  — | priekšlikums direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM(2021) 551 – 2021/0211 (COD)) (ETS priekšlikums), |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

priekšlikums direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM(2021) 551 – 2021/0211 (COD)) (ETS priekšlikums),

| — | priekšlikums lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (COM(2021) 571 – 2021/0202 (COD)) (Tirgus stabilitātes priekšlikums). |
| --- | --- |

—

priekšlikums lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (COM(2021) 571 – 2021/0202 (COD)) (Tirgus stabilitātes priekšlikums).

| 2.2. | Šie priekšlikumi ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kuras mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, lai taisnīgā, rentablā un konkurētspējīgā veidā sasniegtu Klimata aktā noteikto mērķrādītāju līdz 2030. gadam samazināt CO2 emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šis mērķis jāsasniedz ar trīspadsmit tiesību aktu priekšlikumiem, kas uzskatāmi par savstarpēji saistītiem un ietver cenu veidošanas, mērķrādītāju noteikšanas, standartu noteikšanas un atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šeit aplūkotie priekšlikumi ir paredzēti, lai stiprinātu emisiju tirdzniecības sistēmu un attiecinātu emisiju tirdzniecību arī uz jūrniecību, autotransportu un ēkām. Citi priekšlikumi par ETS aviācijas nozarē tiek aplūkoti atsevišķā atzinumā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Priekšlikumi ir saistīti ar priekšlikumiem par atjauninātu Enerģijas nodokļu direktīvu (1) un priekšlikumu par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (2). Pastāv arī saikne ar priekšlikumu regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (3), kura mērķis ir mazināt ETS priekšlikuma nelabvēlīgās sociālās sekas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vērienīgākais mērķis līdz 2030. gadam samazināt emisijas, samazinājumu palielinot no 43 % līdz 61 %, nozīmē ikgadēju emisiju samazinājumu, pašreizējo 2,2 % vietā tiecoties uz 4,2 %. Tam ir jānotiek, samazinot katru gadu pieejamo kvotu skaitu. Tām nozarēm, kuras jāaizsargā ar ierosināto oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (cements, elektroenerģija, mēslošanas līdzekļi, dzelzs, tērauds un alumīnijs), bezmaksas kvotas netiks piešķirtas, kad mehānisms būs pilnībā ieviests. Tas attiecas arī uz ēkām un autotransportu, jo nav paredzams oglekļa emisiju pārvirzes risks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Runājot par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas paplašināšanu, kas paredz iekļaut arī autotransportu un ēkas, jānorāda, ka pastāv arī saikne ar priekšlikumu par atjauninātu Kopīgo centienu regulu (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

ETS priekšlikums kopumā

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē ieceri paātrināt un pastiprināt CO2 emisiju samazināšanu, lai sasniegtu Eiropas Klimata aktā un Eiropas zaļajā kursā noteiktos mērķus. EESK pilnībā atbalsta visaptverošo mērķi līdz 2030. gadam samazināt CO2 emisijas par 55 % un līdz 2050. gadam izveidot oglekļneitrālu ekonomiku. EESK atbalsta arī principu “piesārņotājs maksā”. Kā liecina arī nesenais Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojums, ir vajadzīgi steidzami un stingri pasākumi, lai ierobežotu klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāpēc ir svarīgi ļoti rūpīgi analizēt ierosināto pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sniedzēju konkurētspēju gan oglekļietilpīgās nozarēs, gan kopumā un veikt pasākumus, lai iespējami novērstu negatīvu ietekmi uz ekonomiku un negatīvu sociālo ietekmi, piemēram, bezdarbu, enerģētisko nabadzību vai mobilitātes nabadzību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ir arī jāņem vērā, kā klimata jautājumi tiek risināti visā pasaulē, un jāizvairās no atšķirībām, kas Eiropas uzņēmumus var nostādīt neizdevīgākā situācijā un/vai radīt sociālas problēmas, piemēram, enerģētisko vai mobilitātes nabadzību. EESK pauž nožēlu par to, ka šīm problēmām ir veltīts pārāk maz uzmanības un ka piedāvātie risinājumi nešķiet pietiekami. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Runājot par sociālo ietekmi, ir skaidrs, ka būs vajadzīga pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana, lai darbaspēkam dotu iespējas pielāgoties un nodrošināt atbilstību jaunajām prasmju vajadzībām. Turklāt ietekme uz mājsaimniecībām, piemēram, augstākas elektroenerģijas un mobilitātes izmaksas, visticamāk, izraisīs enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, kas ir īpaši izplatīta tālākos un mazapdzīvotos reģionos. Ir plānots risināt šīs problēmas, izmantojot dažādus seku mazināšanas pasākumus, kurus galvenokārt finansēs no ETS ieņēmumiem, tostarp tiem, kas paredzēti dalībvalstīm un ierosinātā Sociālā klimata fonda finansēšanai. EESK atzīmē, ka šo problēmu risināšanai pieejamie resursi būs atkarīgi no tā, kas notiks ar priekšlikumiem, kurus likumdevēji vēl izskata. EESK uzskata, ka šo problēmu risināšanas izmaksas būs ievērojamas un ilgstošas. Tāpēc EESK arī pauž šaubas par to, vai pieejamie resursi būs pietiekami, pat ja finansēšanas priekšlikumi tiks apstiprināti bez būtiskiem grozījumiem, ņemot vērā iesaistīto personu skaitu un laiku, kas nepieciešams paredzētajai pārejai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Paātrinātais temps un augstie mērķi samazināt CO2 emisijas, kā arī siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu mazāka pieejamība pozitīvi ietekmēs vidi, taču radīs arī augstākas izmaksas visās nozarēs, uz kurām attiecas ETS sistēma. Lai gan izmaksu ietekmi mazinās bezmaksas kvotu pieejamība un dažās nozarēs oglekļa ievedkorekcijas mehānisms, šie pasākumi neattieksies uz visām nozarēm, kuras izmanto enerģiju dažādos procesos un kuras iekšējā tirgū saskarsies ar trešo valstu konkurenci. Turklāt minētie pasākumi nepasargās ES uzņēmumus no nelabvēlīgiem konkurences apstākļiem ārējos tirgos, jo palielināsies izmaksas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK vērš uzmanību arī uz to, ka joprojām nav atrisināts jautājums par to, vai bezemisiju produkti kļūs pietiekami pievilcīgi, lai kompensētu ETS radīto izmaksu atšķirību, un vai pasaules tirgos kopumā tiks ieviesti pasākumi, kuru ietekme uz izmaksām būs līdzvērtīga ETS ietekmei. Pretējā gadījumā Eiropas uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgos var kļūt problemātiska. |
| --- | --- |

3.6.

Tas rada jautājumu, vai uz trešām valstīm eksportējamie produkti vai pakalpojumi būtu jāatbrīvo no ETS vai jāapsver citi atbalsta pasākumi. Jāšaubās, vai inovācijai paredzētais atbalsts, kas, šķiet, ir vienīgais atbalsta pasākums, kurš ir saderīgs ar PTO sistēmu, ir pietiekams, lai atrisinātu iespējamo konkurētspējas problēmu.

| 3.7. | Vēl viens jautājums ir, vai ETS izmaiņu izraisītais izmaksu pieaugums var nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas atlabšanas izredzes pēc Covid-19 krīzes. EESK nav pārliecināta, ka šis risks ir pietiekami ņemts vērā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK ar gandarījumu norāda, ka ETS priekšlikumā paredzēts ETS sistēmas ieņēmumus izmantot dažādos veidos – izmantojot Komisijas pašu resursus vai saskaņā ar noteikumiem par dalībvalstu ieņēmumu izmantošanu, lai veicinātu ilgtspējību, tostarp sociālo ietekmi pārejā uz oglekļneitrālu sabiedrību. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzsver, ka iepriekš minētās piezīmes būtu jāuztver nevis kā šaubas par steidzamo nepieciešamību rīkoties, lai mazinātu emisiju negatīvo ietekmi uz klimatu, bet gan kā brīdinājums par negatīvas ietekmes risku gan sociālajā, gan konkurētspējas jomā, ja iepriekš minētie jautājumi netiks risināti un atrisināti. |
| --- | --- |

3.9.

Jūras transporta iekļaušana

| 3.10. | EESK atzinīgi vērtē to, ka uz visiem kuģiem, kas ierodas ES ostās vai izbrauc no tām, attieksies vienādi noteikumi. Tomēr ES kuģu īpašnieku vai operatoru, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības ETS, izmaksas būs augstākas nekā konkurentiem, kas nāk no trešām valstīm un dažkārt ar sociālā dempinga starpniecību samazina izmaksas. ES nedrīkst ignorēt ietekmi, ko rada ES kuģniecības konkurētspējas mazināšanās. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Būtu arī jāņem vērā, ka jūras transports ir viena no nozarēm, kurās CO2 emisiju samazināšana ir īpaši sarežģīta un dārga, un tāpēc jūras transporta iekļaušana varētu izraisīt vispārēju emisiju kvotu cenu pieaugumu, ietekmējot ETS nozaru konkurētspēju kopumā. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Saskaņā ar ETS priekšlikumu ETS tirdzniecība jūrniecības nozarē attiecas tikai uz kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000 bruto tonnas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/757 (5) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju. Tas var izraisīt nevēlamas sekas, piemēram, to, ka vairāk tiek būvēti jauni kuģi, kuru kravnesība ir mazāka par 5 000 tonnu, vai arī to, ka kuģi tiek pārbūvēti, lai to kravnesība būtu mazāka par 5000 bruto tonnu. Saprātīgs risinājums būtu ievērojami pazemināt robežvērtību un piemērot ETS, piemēram, kuģiem ar bruto tilpību virs 400 tonnām. Vēl viens risinājums varētu būt attiecīgi pielāgot monitoringa pienākumu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK principā atzinīgi vērtē priekšlikumu paplašināt ETS piemērošanu, iekļaujot arī trešo valstu kuģus un braucienus no un uz trešo valstu ostām, tomēr tā vērš uzmanību uz darbu, ko pašlaik veic SJO, lai nodrošinātu globālu risinājumu attiecībā uz jūras transporta emisijām, un mudina ES aktīvi strādāt, lai panāktu SJO līmeņa risinājumu. |
| --- | --- |

3.13.

Ēku un autotransporta iekļaušana paralēlā sistēmā

| 3.14. | Izvēlētais risinājums, kas izpaužas kā paralēla sistēma ar degvielas izplatītājiem kā tirdzniecības subjektiem, nozīmē, ka ēku pārvaldītājus, transporta operatorus vai vieglo automobiļu īpašniekus galvenokārt ietekmēs cenu pieaugums, jo degvielas izplatītāji var tirdzniecības izmaksas iekļaut degvielas cenā. Ja tā notiek, būtiski var tikt ietekmētas gan mājsaimniecības/patērētāji, gan uzņēmumi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK norāda, ka lēmums par paplašināšanu, kas paredz arī autotransporta iekļaušanu, tika pieņemts, neņemot vērā privātā sektora, arodbiedrību un NVO skeptiskos viedokļus. Šķiet, ka šiem viedokļiem bijusi maza nozīme salīdzinājumā ar privātpersonu un akadēmisko aprindu viedokli. Tā kā likumdošana ir politisks process, kam ir ietekme uz sabiedrību, EESK uzskata, ka šajā lēmumu pieņemšanas procesā ir ļoti svarīgi ņemt vērā ietekmi uz sabiedrību, tostarp ekonomiku un nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ietekme var būt īpaši spēcīga uz mājsaimniecībām, kuras finansiālu vai citu iemeslu dēļ nevar izvēlēties elektrisku vai alternatīvas degvielas transportlīdzekli, vai uz lielas noslodzes transportu, it īpaši tālsatiksmes transportu, kurā līdz šim nav rastas reālas alternatīvas fosilajām degvielām. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Palielinoties pieprasījumam, visticamāk, pieaugs arī alternatīvo degvielu cenas, it īpaši ņemot vērā stingro likumdošanu par atjaunojamām degvielām, kas ierobežo pieejamību un rada augstākas izmaksas. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Šķiet, ka būtiska ETS iezīme un būtiska pievienotā vērtība ir tā, ka ETS mudina attiecīgo nozaru dalībniekus rīkoties, lai samazinātu sistēmas radīto slogu, mainot savu rīcību vai dažādos veidos attīstoties. Tā kā šajā gadījumā dalībnieki, uz kuriem attiecas ETS, nav faktiskie dalībnieki attiecīgajās nozarēs, proti, autotransportā vai ēku apsaimniekošanā, bet gan degvielas izplatītāji, attiecīgās nozares dalībnieku iespējas ietekmēt savu situāciju ir ļoti ierobežotas, un daudzos gadījumos tādu nav vispār. Tiek radīts cenu signāls, kura ietekme ir līdzīga, piemēram, nodokļu paaugstināšanai. Tāpēc ETS sistēmas parastā pievienotā vērtība šajā gadījumā gandrīz vispār netiek radīta. |
| --- | --- |

3.18.

Mijiedarbība starp ETS jūras transporta, ēku un autotransporta jomā un Eiropas Parlamenta un Padomes Kopīgo centienu regulu (ES) 2018/842 (6)
  (KCR)

| 3.19. | EESK atzīmē, ka uz kuģošanu iekšzemē (Eiropas Savienībā), ēkām un autotransportu arī turpmāk attieksies KCR un arī citi jauni noteikumi, kas iekļauti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, tostarp priekšlikumi Energoefektivitātes direktīvai (7), Atjaunojamo energoresursu direktīva (8) un noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu emisiju. Tas, šķiet, nozīmē, ka emisijas līmeņi, kas izriet no ETS šajās nozarēs, tiks pieskaitīti dalībvalstu centieniem izpildīt KCR noteiktās saistības. Tas, šķiet, nozīmē arī to, ka dalībvalstis saglabā regulatīvo spēju uzlikt papildu pienākumus šīm nozarēm, lai palīdzētu tām izpildīt KCR saistības, vienlaikus piemērojot KCR noteikumus par elastīgumu un taisnīgumu. Tāpēc EESK vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai Komisija un dalībvalstis raiti un pārredzami nodrošinātu abu sistēmu mijiedarbību. |
| --- | --- |

3.19.

Priekšlikums par tirgus stabilitāti

| 3.20. | EESK atzīmē kvotu kopējā skaita aprēķina pielāgojumu, kura mērķis ir nodrošināt, lai tirgus stabilitātes rezervi varētu attiecināt arī uz aviācijas un jūrniecības nozari, kā arī tā dēvētā uzņemšanas koeficienta grozījumu, lai ieviestu elastīgumu, izveidojot tirgus stabilitātes rezervi. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Tāpat EESK atzinīgi vērtē tirgus stabilitātes rezerves izveidi kā tādu, tostarp attiecībā uz autotransporta un ēku emisiju kvotu tirdzniecību. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EESK atzinīgi vērtē grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2015/1814 (9) par tirgus stabilitātes rezervi un nodomu ņemt vērā aviācijas un jūras transporta, kā arī ēku un autotransporta vajadzības. EESK atzinīgi vērtē mērķi uzlabot kvotu pieejamības prognozējamību un stabilitāti. Tāpat EESK ar gandarījumu atzīmē priekšlikumu pagarināt procentuālo daļu un kvotu divkāršošanu, lai pietiekams kvotu skaits tiktu ieskaitīts tirgus stabilitātes rezervē. |
| --- | --- |

3.22.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/lv/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0563

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0564&qid=1634050477623

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/lv/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/ALL/?uri=CELEX%3A52021PC0555

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

6

(7)  COM(2021) 558 final.

7

(8)  COM(2021) 557 final.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (OV L 264, 9.10.2015., 1. lpp.).

9

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/181

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu”

(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD))

(2022/C 152/30)

| Ziņotājs: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | John COMER |

Ziņotājs:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Līdzziņotājs:

John COMER

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Padome, 21.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 179/3/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Padome, 21.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

179/3/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (CBAM), lai palielinātu informētību par ES mērķiem klimata jomā un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK aicina ietekmes novērtējumu attiecināt arī uz to nozaru eksporta darbībām, kas iekļautas CBAM darbības jomā. Eiropas Savienībai ir jāturpina virzība uz klimata aizsardzības mērķiem, bet vienlaikus tai ir jānodrošina Eiropas rūpniecībai vienlīdzīgi konkurences apstākļi starptautiskajā arēnā, dodot tai iespēju konkurēt vienotajā tirgū un eksportēt uz starptautiskajiem tirgiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK mudina ES likumdevējus apsvērt, kā risināt eksporta jautājumu tā, lai ES rūpniecība varētu saglabāt konkurētspēju starptautiskajos tirgos. EESK iesaka veikt ietekmes novērtējumu, lai noskaidrotu, kā PTO noteikumi jāinterpretē vai jāpielāgo tā, lai tie atbalstītu CBAM mērķus un efektivitāti un tādā veidā sekmētu rūpniecisko CO2 emisiju novēršanu visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Daudzi svarīgi aspekti vēl būs ciešāk jāaplūko, izmantojot deleģētos īstenošanas aktus. Tāpēc, ņemot vērā šo un iepriekšējo punktu, ir gandrīz neiespējami saprast, kādas būs ieviešanas sekas katrā ražošanas nozarē. Ir šaubas par vairākām svarīgām ierosinātās regulas daļām, tāpēc ir grūti to novērtēt, kamēr likumdošanas process vēl nav pavirzījies uz priekšu. Tomēr nav pieļaujami nenoteikti pamatnosacījumi, it īpaši importēto preču CO2 satura novērtēšanā, lai neapdraudētu Eiropas uzņēmumu veiktos proaktīvos un apsteidzošos klimata aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina Eiropas likumdevējus tieši piešķirt no CBAM gūtos ieņēmumus to nozaru atbalstam, kuras skar rūpniecības pārkārtošanās. Dažiem ekonomikas sektoriem, kas cieš no negodīgas konkurences klimata jomā, varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts, proti, to centienu atzīšana, jo tie varētu kļūt mazāk konkurētspējīgi salīdzinājumā ar citām nozarēm, kuras neinternalizē klimatisko/vidisdisko pēdu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina Eiropas Savienību palīdzēt mazāk attīstītajām valstīm uzlabot to tehnoloģiskās iespējas, lai novērstu CBAM apiešanas risku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Importētajos produktos iegulto faktisko emisiju pareiza pārbaude būs izšķiroša CBAM taisnīgai ieviešanai. EESK iesaka Komisijai izvirzīt konkrētas prasības pilnvarotām pārbaudes iestādēm. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja norāda, ka Eiropai ir vajadzīga spēcīga rūpnieciskā pēda, kas ir pilnībā konkurētspējīga un klimatatbildīga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vienlaikus ar likumdošanas procedūru Komisijai būtu jāveic ietekmes novērtējums par CBAM ietekmi, kas vērtības radīšanas ķēdē varētu rasties tās īstenošanas gaitā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CBAM ieviešana radīs būtiskas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā. Eiropas Savienībai jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka CBAM nerada siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu citās pasaules daļās un, iespējams, papildu globālās emisijas. CBAM nekādā veidā nedrīkst izraisīt ES deindustrializāciju. Eiropas Savienībai savi klimata aizsardzības mērķi ir jālīdzsvaro ar reālo faktu, ka siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšana ir globāla problēma. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CBAM politiskā dimensija nav pietiekami aplūkota. Galīgie lēmumi par CBAM daudzējādā ziņā būs balstīti ne tikai uz debatēm Eiropas Savienībā, bet arī uz sarunām, kas būs jārīko ar tirdzniecības partneriem, lai vienotos par iznākumu un novērstu tirdzniecības konfliktu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK pauž pamatotas cerības, ka funkcionējoša CBAM sistēma stabilizēs nodarbinātību klimatam labvēlīgos uzņēmumos un nozarēs, kas kādreiz bija oglekļietilpīgas. Tomēr Komiteja brīdina arī par to, ka CBAM darbība varētu ciest neveiksmi saistībā ar ETS sistēmu. Pilnīga bezmaksas kvotu piešķiršanas atcelšana un CBAM vienlaicīga ieviešana varētu Eiropas Savienībā izraisīt darbvietu ievērojamu zudumu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ar CBAM tiks atbalstīts ES klimata mērķu vērienīgums un nākotnē arī lielāks rūpnieciskās pēdas nospiedums Eiropā. Ieviešot CBAM, pārejas periodā un pēc tā jāņem vērā nenoliedzami riski, piemēram, grūtības pārbaudīt trešo valstu sniegto informāciju par CO2emisijām un iespējama noteikumu apiešana. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Komisija 14. jūlijā publicēja paketi ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (1), kurā ietverts priekšlikums par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (CBAM) (2), kas ir cieši saistīts ar Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvas pārskatīšanu (3). Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” izriet no 2019. gada 15. decembra paziņojuma par Eiropas zaļo kursu (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikumā paredzēts, ka vairāku rūpniecības ražojumu un elektroenerģijas importam jāpiemēro “nosacīta ETS”. Pirmajā posmā tiek aptvertas šādas nozares: cements, tērauds, mēslošanas līdzekļi, alumīnijs un elektroenerģija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Runājot par materiāliem ar intensīvāku pakārtoto apstrādi, jānorāda, ka priekšlikumā jau ir iekļauti daudzi pakārtotie produkti. Tomēr priekšlikumā tiek norādīts uz “kompleksiem ražojumiem”, kas varētu paplašināt priekšlikuma darbības jomu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CBAM administratīvais slogs gulstas uz Komisiju, dalībvalstīm un importētājiem, kas ieved preces ES tirgū. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | “Nosacītā ETS” atspoguļo pašreizējo ETS ar dažām būtiskām atšķirībām: emisijas sertifikāti nebūs tirgojami, un importētājiem būs jāatsakās no šiem sertifikātiem par pašreizējo Eiropas Savienībā noteikto CO2 cenu, kuras pamatā ir uz ES importējamajos produktos iegultās emisijas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | To nozaru un produktu saraksts, uz kuriem attiecas CBAM, ir norādīts priekšlikuma I pielikumā. Ja Komisija konstatēs nopietnu apiešanas risku, tā paplašinās CBAM darbības jomu, iekļaujot tajā jaunus ražojumus. Komisijas priekšlikums par jaunu nozaru vai produktu iekļaušanu tiks skatīts visā likumdošanas procesā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ierosinātajā sistēmā ņemtas vērā tikai tiešās emisijas (1. joma), nevis netiešās emisijas, kas saistītas ar enerģiju (elektroenerģija vai siltumapgāde) (2. joma), vai netiešās produktu emisijas pakārtotajā vērtības radīšanas ķēdē, bet tā ietvers ierobežotas augšupējās vērtības radīšanas ķēžu emisijas (izņemot transportu vai uzņēmumu vērtības radīšanas ķēdi) (3. joma), izmantojot jēdzienu “kompleksas preces”. Priekšlikumā nav pietiekami sīki izklāstīts, kā tas darbosies, un Komisija to atrisinās ar īstenošanas aktiem. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ģeogrāfiskā darbības joma aptver visas trešās valstis ārpus muitas savienības, izņemot tās, kas iekļautas pašreizējā Eiropas Savienības ETS, vai valstis, kas “savienotas” ar Eiropas Savienības ETS. Priekšlikumā paredzēti īpaši pasākumi, lai ņemtu vērā oglekļa cenu, kas noteikta vairākās trešās valstīs. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CBAM atšķiras no ETS, jo CBAM koncentrēsies uz ražojumiem (ar īpašiem kombinētās nomenklatūras (KN) kodiem), savukārt ETS koncentrēsies uz iekārtām. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CBAM galīgais mērķis ir pakāpeniski aizstāt pašreizējo bezmaksas kvotu piešķiršanu aptvertajās nozarēs. Komisijas priekšlikums pašlaik paredz, ka pēc “trīs gadu pārejas laika” no 2026. gada pakāpeniski – par 10 % gadā un desmit gados – tiks pārtraukta bezmaksas kvotu piešķiršana. Sīkāka informācija par progresu, kas panākts, pakāpeniski atceļot bezmaksas kvotu piešķiršanu iesaistītajām nozarēm, nav iekļauta CBAM priekšlikumā, bet gan ETS direktīvas pārskatā. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Lai novērstu dubultu aizsardzību, CBAM ņems vērā bezmaksas kvotas, kas piešķirtas ES rūpniecībai. Komisijas īstenošanas aktos tiks noteikta metodika, kas jāpiemēro, lai aprēķinātu CBAM līmeni katram ražojumam. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Noteikumi ražojumos iegulto emisiju noteikšanai ir vispārīgi, ar īpašu un vienkāršotu pieeju elektroenerģijas importam. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komisija uzskata, ka būs vajadzīgs trīs gadu pārejas posms, lai precizētu iegulto emisiju aprēķinu un noteiktu, kas būs šo emisiju akreditētie verificētāji. Vispārēja sistēmas pārskatīšana jāveic 2025. gadā pirms CBAM otrā posma. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ieņēmumus no CBAM iekasēs valstu iestādes, kuras būtībā tos iemaksās ES kasē pēc tam, kad būs atskaitītas ar procedūru pārvaldību saistītās administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Priekšlikumā paredzēts trīs gadu (2023.–2025. gads) administratīvā procesa posms bez ekonomiskām sekām. Importētājiem būs jāievēro dažas ziņošanas procedūras, bet viņiem nebūs jāpārbauda iegultās emisijas, nebūs jāsaņem iepriekšēja atļauja vai jāmaksā par importēto ražojumu sertifikātiem. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komisija TAXUD ĢD vadībā ir paveikusi labu darbu un izstrādājusi priekšlikuma projektu, ņemot vērā nepieciešamību apvienot ES klimata mērķu paplašināšanu un novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šķiet, ka priekšlikums ir iesniegts, nenosakot dažus tehniskus aspektus, par kuriem Komisija lems pirmajā posmā (izmēģinājuma posmā). Gan Padome, gan Parlaments ir apņēmušies sākt CBAM ieviešanu 2023. gadā, un tas ir saspringts grafiks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Daudzi svarīgi aspekti vēl būs ciešāk jāaplūko, izmantojot deleģētos īstenošanas aktus. Tāpēc, ņemot vērā šo un iepriekšējo punktu, ir gandrīz neiespējami saprast, kādas būs ieviešanas sekas katrā ražošanas nozarē. Ir šaubas par vairākām nozīmīgām ierosinātās regulas daļām, un tāpēc ir grūti to novērtēt, kamēr likumdošanas process vēl nav pavirzījies uz priekšu. Tomēr nav pieļaujami nenoteikti pamatnosacījumi, it īpaši importēto preču CO2 satura novērtēšanā, lai neapdraudētu Eiropas uzņēmumu veiktos proaktīvos un apsteidzošos klimata aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Runājot par elektroenerģijas importu, nav skaidrs, vai Komisija ir pienācīgi novērtējusi ietekmi uz elektroenerģijas cenu ES elektroenerģijas tirgū un kā tas radītu augstākas izmaksas patērētājiem un tādējādi palielinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku starp nozarēm, kas patērē daudz elektroenerģijas. Nedrīkst aizmirst, ka elektroenerģijas patēriņš netiek ņemts vērā importēto ražojumu oglekļa dioksīda pēdas aprēķinā (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Eiropas rūpniecība ir orientēta uz eksportu, un, ja CBAM dēļ tai būs zināma aizsardzība pret importu, bet nevarēs konkurēt starptautiskajos tirgos, konkurētspējas trūkums būs ievērojams, un Eiropa vairs nespēs piesaistīt ieguldījumus rūpniecībā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pašreizējo CO2 noplūdes pasākumu ļoti strauja aizstāšana ar CBAM varētu radīt būtisku nenoteiktību, izjaucot ilgtermiņa ieguldījumu lēmumus, kas jau pieņemti, balstoties uz nesen pārskatītajiem 2030. gada mērķrādītājiem. Turklāt tas varētu samazināt rūpniecības spēju ieguldīt zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, kā arī varētu kļūt par šķērsli konkurencei, kas saistīta ar piekļuvi trešo valstu tirgiem. Tāpēc vajadzības gadījumā ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski un atbilstoši jāsamazina, lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Rūpīgi jāizvērtē konkurētspējas un cenu ietekme uz vērtības radīšanas ķēdi, lai ierobežotu ietekmi, it īpaši eksporta nozarēs, piemēram, lauksaimniecības pārtika, kas ir ļoti atkarīgas no tās nozares ražojumiem, uz kuru jau attiecas CBAM priekšlikums. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Visus CBAM mērķus varētu efektīvi sasniegt tikai tad, ja prasību nepieļaut uz Eiropas Savienību importēto produktu sastāvā esošu CO2 kompensē priekšrocības, ko rada Eiropas uzņēmumu veikta klimatam labvēlīga eksportam paredzēto preču ražošana. Vienotajā tirgū starp trešo valstu uzņēmumiem un ES uzņēmumiem varētu būt pietiekami vienlīdzīgi konkurences apstākļi, taču neviens ES uzņēmums nevarētu konkurēt ārvalstīs, jo ES ražotāji pilnībā segs oglekļa izmaksas, savukārt konkurenti no trešām valstīm maksās maz vai nemaksās vispār. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sistēma varētu pavērt iespējas vairākām apiešanas shēmām, piemēram, saistībā ar avotu pārbīdi, informācijas pārbaudes metodēm, daudzkomponentu trešo valstu uzņēmumiem, kam ir daudzas ražotnes un kas maldinoši apgalvo, ka produkti, kuri tapuši ražotnēs ar lielu oglekļa pēdu, tiek ražoti ražotnēs ar mazu oglekļa pēdu, kā arī ar avotu jaukšanu un preču noteikšanu. Tas varētu kavēt progresu CBAM vērienīgāko klimata mērķu sasniegšanā. Priekšlikums būtu rūpīgi jāprecizē visā likumdošanas procesā, lai novērstu tādas negodīgas darbības, kas nopietni kaitē tiesību akta mērķim: precēm neatkarīgi no to izcelsmes jābūt klimatiskajai pēdai, lai veicinātu efektivitāti klimata pārmaiņu mazināšanā visā pasaulē, nevis samazinātu emisijas vietējā līmenī, izmantojot ārpakalpojumus. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK ir ļoti aktīvi apsvērusi iespējas, ierobežojumus un svarīgus aspektus, kas jāizstrādā saistībā ar ievedkorekcijas shēmu vai ar nodokļiem saistītu alternatīvu, lai samazinātu oglekļa emisiju pārvirzi, līdzsvaroti ņemot vērā gan ES, gan trešo valstu ražojumu radītās klimata aizsardzības izmaksas un tai veltāmos centienus. EESK bija pirmā ES iestāde, kas apzināja šīs iespējas kā papildu pasākumu oglekļa emisiju pārvirzes ierobežošanai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisija vēlas paplašināt CBAM, iekļaujot tajā “2. jomas emisijas” (ko rada elektroenerģija vai siltumapgāde), kas pašlaik nav iekļautas. ES likumdevējiem jāņem vērā, ka kompensācija par netiešajām izmaksām, ko rada elektroenerģija, nebūt nav viendabīga, jo tā balstās uz dalībvalstu lēmumiem. Sliktākais scenārijs ir tāds, ka CBAM ierobežos rūpniecības saņemto kompensāciju par netiešajām izmaksām, kā dēļ kompensācija būs mazāka, nekā atļauts ES pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CBAM priekšlikumā nav iekļauti ferosakausējumi (KN 7202), bet nav skaidrs, vai iegultās ferosakausējumu emisijas tiks ņemtas vērā attiecīgajos ražojumos (piemēram, nerūsējošais tērauds (KN 7218)), jo daudzi aspekti vēl tiks aplūkoti ar sekundāro regulējumu, kas aptvers tehniskus un citus ļoti svarīgus jautājumus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ES līmenī juridiskā noteiktība ir ārkārtīgi svarīga, un CBAM priekšlikums ir jāprecizē visā likumdošanas procesā, lai nodrošinātu noteiktību visiem ekonomikas dalībniekiem – gan no Eiropas, gan no trešām valstīm. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Starptautiskā līmenī uz līdzīgiem pamatiem būtu jāveicina taisnīga efektīvas rūpniecības “konkurētspēja klimata un vides jomā” kā Eiropā, tā trešās valstīs, un tas ietver arī taisnīgus darba nosacījumus, par kuriem darba koplīguma slēgšanas sarunās ir panākta vienošanās starp sociālajiem partneriem. Tikai ar klimatam labvēlīgiem pamatnosacījumiem un taisnīgiem darba apstākļiem un sociālajiem standartiem var panākt vēlamo jauno Eiropas rūpniecības konkurētspēju. Šāda izpratne ES vienotajā tirgū, kā arī starptautiskajā tirgū veicinās godīgu konkurenci klimata jomā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Uz Eiropas Savienību importēto preču atbilstība CBAM prasībām ir balstīta uz trešo valstu izdotiem dokumentiem. Rodas jautājums par eksteritorialitāti un ES pilnvarām pārliecināties par šādu dokumentu derīgumu. Turklāt šāda novērtējuma veikšanai vajadzīgais laiks importētajām precēm ar augstāku oglekļa dioksīda pēdu, nekā deklarēts, dotu iespēju piekļūt ES tirgum, kaitējot Eiropas rūpniecībai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nav skaidrs, kā aprēķināt iegultās emisijas pārstrādes produktos, kas nav izklāstīti 1. pielikumā, bet satur 1. pielikumā uzskaitītos materiālus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ziņošana, pārbaude, izsekojamība un uzraudzība ir galvenie aspekti, un te nevajadzētu veikt tikai izlases veida uzraudzību, tāpat kā to neveic ETS uzraudzībā. Jābūt skaidrai un ātrai procedūrai, lai nodrošinātu, ka CBAM noteikumu iespējamas apiešanas vai neievērošanas gadījumā situācija tiek atrisināta īsākā laikā, lai novērstu gan apiešanu, gan tirdzniecības/piegādes ķēdes traucējumus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pārbaudei un uzraudzībai Eiropas Savienībā un dalībvalstīs jābūt pilnīgi pārredzamai un uzticamai. Informācijai vajadzētu būt pieejamai attiecīgajām struktūrām, kas pilnvarotas veikt uzraudzību, loģiski saglabājot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Eiropas Komisijai būtu jāpiedāvā atbalsts ES dalībvalstīm, kurām ir vājas administratīvās spējas uz robežām, jo pret tām varētu vērsties negodīga prakse un tajās varētu pavērties ceļš uz CBAM apiešanu. Komisijai savās jaunattīstības valstu un kaimiņvalstu atbalsta programmās jāparedz arī CBAM“apmācība”, lai palīdzētu tām risināt klimata aizsardzības problēmas un novērstu apiešanas risku. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ieņēmumi no CBAM būtu jāparedz tam, lai atbalstītu rūpniecisku un taisnīgu Eiropas pārkārtošanos uz oglekļa emisiju ziņā neitrālu ekonomiku attiecīgajās nozarēs. ES varētu izveidot īpašu inovācijas fondu tehnoloģiju attīstībai, lai veicinātu rūpniecības pārkārtošanos, neapdraudot tās konkurētspēju klimata jomā. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Ar PTO saistītas piezīmes

| 5.1. | Komisija ļoti uzmanīgi centusies panākt atbilstību PTO noteikumiem. Šā iemesla dēļ eksports priekšlikumā netiek aplūkots. Tā kā izskan pretrunīgi viedokļi par atbilstību PTO noteikumiem, ir jāveic šā temata sīka analīze, kā arī godīgas diplomātiskas debates ar tirdzniecības partneriem, lai novērstu tirdzniecības karu un dotu ES rūpniecībai iespēju būt konkurētspējīgai starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT, 1994) XX panta b) un g) punkts, visticamāk, tiks izmantots, lai attaisnotu CBAM kā vides aizsardzības politiku. Neviens nevar būt pārliecināts, kādu lēmumu šajā jautājumā pieņems PTO komisija vai apelācijas institūcija. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pašreizējos apstākļos, kad steidzami cenšamies ierobežot klimata pārmaiņas, ir svarīgi, lai atjaunotā PTO savā darba kārtībā iekļautu vides un klimata aizsardzību. ES varētu izmantot CBAM kā iespēju uzsākt šīs debates ar citiem tirdzniecības partneriem Pasaules Tirdzniecības organizācijā. EESK to jau ierosinājusi atzinumā REX/531 (6). |
| --- | --- |

5.3.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 550 final.

1

(2)  COM(2021) 564 final.

2

(3)  COM(2021) 551 final.

3

(4)  COM(2019) 640 final.

4

(5)  Eiropas Komisijas veiktais CBAM ietekmes novērtējums, 8. pielikums.

5

CBAM

(6)  EESK atzinums “Oglekļa tirgus: izveide, strukturēšana un izaicinājumi Eiropas rūpniecībā” (REX/531) (OV C 429, 11.12.2020., 122. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 43. panta 2. punkts).

1.
  GROZĪJUMS

3.6. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Pašreizējo CO2 noplūdes pasākumu ļoti strauja aizstāšana ar CBAM varētu radīt būtisku nenoteiktību, izjaucot ilgtermiņa ieguldījumu lēmumus, kas jau pieņemti, balstoties uz nesen pārskatītajiem 2030. gada mērķrādītājiem. Turklāt tas varētu samazināt rūpniecības spēju ieguldīt zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, kā arī varētu kļūt par šķērsli konkurencei, kas saistīta ar piekļuvi trešo valstu tirgiem. Tāpēc vajadzības gadījumā ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski
  un atbilstoši
  jāsamazina, lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju. | Pašreizējo CO2 noplūdes pasākumu ļoti strauja aizstāšana ar CBAM varētu radīt būtisku nenoteiktību, izjaucot ilgtermiņa ieguldījumu lēmumus, kas jau pieņemti, balstoties uz nesen pārskatītajiem 2030. gada mērķrādītājiem. Turklāt tas varētu samazināt rūpniecības spēju ieguldīt zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, kā arī varētu kļūt par šķērsli konkurencei, kas saistīta ar piekļuvi trešo valstu tirgiem. Tāpēc vajadzības gadījumā ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski jāsamazina,
  līdz jaunais pasākums izrādīsies efektīvs,
  lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Pašreizējo CO2 noplūdes pasākumu ļoti strauja aizstāšana ar CBAM varētu radīt būtisku nenoteiktību, izjaucot ilgtermiņa ieguldījumu lēmumus, kas jau pieņemti, balstoties uz nesen pārskatītajiem 2030. gada mērķrādītājiem. Turklāt tas varētu samazināt rūpniecības spēju ieguldīt zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, kā arī varētu kļūt par šķērsli konkurencei, kas saistīta ar piekļuvi trešo valstu tirgiem. Tāpēc vajadzības gadījumā ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski
  un atbilstoši
  jāsamazina, lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju.

Pašreizējo CO2 noplūdes pasākumu ļoti strauja aizstāšana ar CBAM varētu radīt būtisku nenoteiktību, izjaucot ilgtermiņa ieguldījumu lēmumus, kas jau pieņemti, balstoties uz nesen pārskatītajiem 2030. gada mērķrādītājiem. Turklāt tas varētu samazināt rūpniecības spēju ieguldīt zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, kā arī varētu kļūt par šķērsli konkurencei, kas saistīta ar piekļuvi trešo valstu tirgiem. Tāpēc vajadzības gadījumā ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski jāsamazina,
  līdz jaunais pasākums izrādīsies efektīvs,
  lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju.

| Pamatojums |
| --- |
| Tā kā 3.6. punktā būtībā ir runa par bezmaksas kvotām, kas sākotnēji būtu jāsaglabā, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti, un pēc tam jāsamazina to skaits, šis apgalvojums būtu jāiekļauj arī sadaļā “Secinājumi un ieteikumi” un papildus jāpievieno piezīme “līdz jaunais pasākums izrādīsies efektīvs”; tas pastiprina nostāju, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms būtu jāuzskata par instrumentu, kas papildina bezmaksas kvotu piešķiršanu, līdz brīdim, kad tas būs pilnībā darbotiesspējīgs, efektīvs un neradīs oglekļa emisiju pārvirzi, un tādējādi nodrošinās patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES rūpniecībai. |

Pamatojums

Tā kā 3.6. punktā būtībā ir runa par bezmaksas kvotām, kas sākotnēji būtu jāsaglabā, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti, un pēc tam jāsamazina to skaits, šis apgalvojums būtu jāiekļauj arī sadaļā “Secinājumi un ieteikumi” un papildus jāpievieno piezīme “līdz jaunais pasākums izrādīsies efektīvs”; tas pastiprina nostāju, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms būtu jāuzskata par instrumentu, kas papildina bezmaksas kvotu piešķiršanu, līdz brīdim, kad tas būs pilnībā darbotiesspējīgs, efektīvs un neradīs oglekļa emisiju pārvirzi, un tādējādi nodrošinās patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES rūpniecībai.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 66 |
| --- | --- |
| Pret: | 90 |
| Atturas: | 24 |

Par:

66

Pret:

90

Atturas:

24

2.
  GROZĪJUMS

1.12. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK pauž pamatotas cerības, ka funkcionējoša CBAM sistēma stabilizēs nodarbinātību klimatam labvēlīgos uzņēmumos un nozarēs, kas kādreiz bija oglekļietilpīgas. Tomēr Komiteja brīdina arī par to, ka CBAM darbība varētu ciest neveiksmi saistībā ar ETS sistēmu. Pilnīga bezmaksas kvotu piešķiršanas atcelšana un CBAM vienlaicīga ieviešana varētu Eiropas Savienībā izraisīt darbvietu ievērojamu zudumu. | EESK pauž pamatotas cerības, ka funkcionējoša CBAM sistēma stabilizēs nodarbinātību klimatam labvēlīgos uzņēmumos un nozarēs, kas kādreiz bija oglekļietilpīgas. Tomēr Komiteja brīdina arī par to, ka CBAM darbība varētu ciest neveiksmi saistībā ar ETS sistēmu. Pilnīga bezmaksas kvotu piešķiršanas atcelšana un CBAM vienlaicīga ieviešana varētu Eiropas Savienībā izraisīt darbvietu ievērojamu zudumu.
  Tāpēc ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski jāsamazina, līdz jaunais pasākums izrādīsies efektīvs, lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK pauž pamatotas cerības, ka funkcionējoša CBAM sistēma stabilizēs nodarbinātību klimatam labvēlīgos uzņēmumos un nozarēs, kas kādreiz bija oglekļietilpīgas. Tomēr Komiteja brīdina arī par to, ka CBAM darbība varētu ciest neveiksmi saistībā ar ETS sistēmu. Pilnīga bezmaksas kvotu piešķiršanas atcelšana un CBAM vienlaicīga ieviešana varētu Eiropas Savienībā izraisīt darbvietu ievērojamu zudumu.

EESK pauž pamatotas cerības, ka funkcionējoša CBAM sistēma stabilizēs nodarbinātību klimatam labvēlīgos uzņēmumos un nozarēs, kas kādreiz bija oglekļietilpīgas. Tomēr Komiteja brīdina arī par to, ka CBAM darbība varētu ciest neveiksmi saistībā ar ETS sistēmu. Pilnīga bezmaksas kvotu piešķiršanas atcelšana un CBAM vienlaicīga ieviešana varētu Eiropas Savienībā izraisīt darbvietu ievērojamu zudumu.
  Tāpēc ir sākotnēji jāsaglabā pašlaik piešķirto bezmaksas kvotu skaits, lai CBAM aptvertās nozares varētu paaugstināt savu oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Pēc tam bezmaksas kvotas būtu pakāpeniski jāsamazina, līdz jaunais pasākums izrādīsies efektīvs, lai veicinātu turpmāku dekarbonizāciju.

| Pamatojums |
| --- |
| Mērķis ir ļoti svarīgu tekstu pārvietot uz 3.6. punkta beigām (sk. iepriekš).
  Uzsvars būtu jāliek uz to, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisma bezmaksas kvotas pilnībā jāatceļ tikai tad, kad būsim pārliecinājušies par jaunā mehānisma efektivitāti. |

Pamatojums

Mērķis ir ļoti svarīgu tekstu pārvietot uz 3.6. punkta beigām (sk. iepriekš).

Uzsvars būtu jāliek uz to, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisma bezmaksas kvotas pilnībā jāatceļ tikai tad, kad būsim pārliecinājušies par jaunā mehānisma efektivitāti.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 60 |
| --- | --- |
| Pret: | 94 |
| Atturas: | 26 |

Par:

60

Pret:

94

Atturas:

26

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/189

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības”

(COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD))

(2022/C 152/31)

| Ziņotājs: | Veselin MITOV |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Udo HEMMERLING |

Ziņotājs:

Veselin MITOV

Līdzziņotājs:

Udo HEMMERLING

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Padome, 17.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants un 192. panta 1. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 220/4/8 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Padome, 17.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants un 192. panta 1. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

220/4/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt Kopīgo centienu regulu (ESR) – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (1) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas jāpanāk dalībvalstīm –, lai pielāgotu ESR ieguldījumu virzībā uz vērienīgajiem 2030. gadam izvirzītajiem mērķiem, uz kuriem tiecas Eiropas zaļais kurss un kuri ar pārējo paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir pārvērsti konkrētās darbībās. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai gan starptautiskā salīdzinājumā ES emisiju samazināšanas plānu vērienīgākie mērķi ir vērā ņemami, pat šie pastiprinātie centieni var nebūt pietiekami, lai līdz gadsimta beigām bagātās ekonomikas un vēsturē nozīmīgākie emitētāji sniegtu jēgpilnu ieguldījumu un sasniegtu sasilšanas scenāriju maksimāli 1,5 oC apmērā, ņemot vērā arī dramatiskās prognozes, kas izklāstītas nesen publicētajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) sestajā ziņojumā (AR6) (2021) (2). Tāpēc ir būtiski, lai tiktu īstenots ES mēroga mērķis līdz 2030. gadam samazināt emisijas par 55 %, un tādēļ šajā jomā izšķiroši svarīgi ir dalībvalstu centieni. Tāpēc EESK atzīst, ka dalībvalstīm ir svarīgi izvirzīt vērienīgus un saistošus ESR mērķus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tādējādi vērienīgie klimata mērķi, kas izvirzīti saistībā ar visu paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, nav apstrīdami. Tajā pašā laikā šo nepieciešamo klimata pasākumu distributīvā ietekme var būt ievērojama (gan starp dalībvalstīm, gan pašās dalībvalstīs), un tāpēc tai ir pienācīgi jāpievēršas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tādēļ EESK piekrīt viedoklim, ka atšķirības starp dalībvalstīm ir jāņem vērā, lai nodrošinātu maksimālu taisnīgumu un izmaksu lietderību. Lai taisnīgā veidā panāktu patiesu izmaksu lietderību, kopīgo centienu aprēķinos ideālā gadījumā būtu jāņem vērā abi aspekti vienlaicīgi un mērķi jānosaka tā, lai emisiju samazināšanas relatīvās izmaksas attiecībā pret IKP būtu vienādas katrai valstij. EESK uzskata, ka elastības mehānismiem ir izšķiroši svarīga nozīme un tiem ir jāpievērš īpaša uzmanība, lai kompensētu kopīgo centienu trūkumus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Integrācija jāveic tādā veidā, kas veicina progresu virzībā uz klimatneitralitāti ilgtermiņā, un tāpēc jāņem vērā gan emisiju samazināšana, gan oglekļa dioksīda piesaiste, kā arī problēmas pielāgošanās un pārtikas nodrošinājuma jomā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ņemot vērā centienus izveidot jaunu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu autotransportam un ēkām, EESK atbalsta pašreizējo Komisijas priekšlikumu saglabāt gan šīs nozares ESR darbības jomā arī pēc tam, kad jauna emisijas kvotu tirdzniecības sistēma autotransportam un ēkām būs izveidota, un atzīmē, ka emisiju samazinājumi, kas izrietēs no emisijas kvotu tirdzniecības šajās nozarēs, tiks ņemti vērā dalībvalstu centienos izpildīt ESR saistības. EESK norāda, ka Komisijai un dalībvalstīm abu sistēmu mijiedarbība ir jānodrošina raiti un pārredzami. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Šā priekšlikuma, kas ir daļa no 2021. gada 14. jūlijā Eiropas Komisijas uzsāktās paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, mērķis ir grozīt Kopīgo centienu regulu (turpmāk – “ESR”), lai saskaņotu tās ieguldījumu mērķa līdz 2030. gadam par 55 % samazināt emisijas sasniegšanā saskaņā ar Eiropas Klimata aktu. Kopējais samazinājums būtu jāpalielina par aptuveni 11 procentpunktiem, salīdzinot ar 2018. gadā izvirzīto ESR samazinājuma mērķi līdz 2030. gadam – 29 %. Šajā atzinumā EESK pauž viedokli attiecībā uz ierosināto regulu par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem dalībvalstīs no 2021. līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ESR priekšlikums ir daļa no centieniem īstenot ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Kā ierosinājusi Komisija, 2030. gada mērķa sasniegšanai ir nepieciešams emisiju samazinājums par 61 % nozarēs, uz kurām attiecas pašreizējā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), par 43 % – ierosinātajā atsevišķajā ETS transporta un ēku nozarē un par 40 % – citās nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ierosinātā regula attiecas uz autotransportu un ēkām, uz ko attieksies atsevišķa emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, kā norādīts paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kā arī uz iekšzemes navigācijas nozari un darbībām, kas neietilpst-ETS, piemēram, lauksaimniecību un atkritumu jomu. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu ESR arī turpmāk attiecināt uz iepriekš minētajām nozarēm. Paredzamā pievienotā vērtība – saskaņā ar Komisijas ietekmes novērtējumu – ir tāda, ka tādējādi šīs nozares panāks prasītos emisiju samazinājumus un ka [paplašināta] emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ir uzskatāma par papildu atbalstu vērienīgāku 2030. gada mērķu sasniegšanā. Ietekmes novērtējumā arī norādīts: lai palielinātu valstu mērķus ESR ietvaros, būs jāpārskata taisnīguma un izmaksu efektivitātes principi. Papildinoši instrumenti (tirgus un regulējums) tāpēc var būt vajadzīgi nozarēs, kurās tirgus nav elastīgs (nav piekļuves cenu ziņā pieejamiem mazoglekļa risinājumiem) un kuras tieši skar iedzīvotājus (it īpaši iedzīvotāju grupas ar zemiem ienākumiem). Saglabājot iespēju dalībvalstīm, kuras darbojas saskaņā ar ESR, uz šīm nozarēm arī turpmāk attiecināt savu regulējumu, tiek garantēta gaidīto rezultātu sasniegšana un var nodrošināt labāku aizsardzību un taisnīgumu. Tāpēc EESK atbalsta pašreizējo Komisijas priekšlikumu saglabāt šīs nozares ESR darbības jomā arī pēc tam, kad būs izveidota jauna emisijas kvotu tirdzniecības sistēma autotransportam un ēkām. EESK norāda, ka Komisijai un dalībvalstīm abu sistēmu mijiedarbība ir jānodrošina raiti un pārredzami. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija ierosina saglabāt diferencētus valstu emisiju samazināšanas mērķus, lai ievērotu taisnīguma un izmaksu lietderīguma principus, uz ko aicināja Eiropadome. Atsevišķu dalībvalstu pārskatītie SEG samazināšanas mērķi ESR nozarēs 2030. gadam svārstās no 10 % līdz 50 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. EESK stingri atbalsta ideju, ka tām dalībvalstīm, kuras ir vislabāk ekonomiski sagatavotas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, būtu jādara salīdzinoši vairāk, vienlaikus apsverot arī izmaksu ziņā lietderīgu emisiju samazināšanas potenciālu, un šajā nolūkā elastības mehānismiem būtu jādod būtisks ieguldījums. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Attiecībā uz elastības mehānismiem būtu jāpiemēro arī elastība starp dalībvalstīm un elastība laika gaitā, izmantojot bankas vai aizņēmumus, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās iespējas un spējas, izmaksu ziņā lietderīgus risinājumus un ekonomikas ciklu ietekmi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija arī ierosina turpināt elastīguma sistēmu, kas ļauj iedalītos emisiju apjomus pārskaitīt starp dalībvalstīm un atlikt uz citu laikposmu. Komisija ierosina arī jaunas elastības iespējas, kas ļauj kopīgu centienu nozarei panākt dažus kompromisus ar ETS un ZIZIMM nozarēm. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ierosinātā pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” arī pievēršas siltumnīcefekta gāzu monitoringam un ziņošanai, tostarp uzskaites noteikumiem attiecībā uz zemes izmantošanu un mežsaimniecību. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Komisija savā priekšlikumā pamatoti ņem vērā taisnīguma un izmaksu lietderības principus. EESK piekrīt, ka atšķirības starp dalībvalstīm ir jāņem vērā, lai nodrošinātu gan taisnīgumu, gan izmaksu lietderību. Tādējādi tiek atspoguļotas atšķirības dalībvalstu īpatnībās un sākumpunktos, kā arī to ekonomiskajā potenciālā attiecībā uz emisiju samazināšanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzsver, ka, apsverot valstu emisiju samazināšanas mērķus un to, kā tos sasniegt taisnīgā un izmaksu ziņā lietderīgā veidā, būtu pārdomātā veidā pakāpeniski jāatceļ pašreizējās valsts subsīdijas fosilās enerģijas ražošanai un patēriņam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tomēr EESK brīdina, ka ierosinātajā pieejā taisnīgums un izmaksu lietderība tiek apsvērti atsevišķi. Lai panāktu visefektīvāko rezultātu ES līmenī ar patiesu izmaksu lietderību taisnīgā veidā, aprēķiniem visaptverošā veidā būtu jāaptver abi aspekti visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Attiecībā uz zemes izmantošanu un mežsaimniecību – kas ir atsevišķa priekšlikuma temats, bet savā ziņā ietekmē arī citas nozares – Komisija ierosina, ka emisijām un piesaistei, ko aprēķina saskaņā ar uzskaites noteikumiem, katrā dalībvalstī jābūt līdzsvarā. Iekļaujot oglekļa piesaistītājus ES 2030. gada siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķī, neto siltumnīcefekta gāzu piesaiste ZIZIMM nozarē palielinātos līdz 310 miljoniem tonnu. Lai gan EESK uzskata, ka ir nepieciešami vērienīgāki mērķi, tā norāda, ka oglekļa piesaisti nevajadzētu uzskatīt par mehānismu citās nozarēs panākamo emisiju samazinājumu kompensēšanai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka ir nepieciešama efektīva un pārredzama sistēma, lai uzraudzītu elastības rezultātus. Tāpēc pašreizējā uzraudzības sistēma, kurā tiek izmantots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/1124 (3) izveidotais reģistrs, būtu jāuzlabo, lai nodrošinātu, ka darījumu dati, tostarp elastības iespēju izmantošana, ir pilnībā pieejami sabiedrībai (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Attiecībā uz valstu emisiju samazināšanas mērķiem EESK mudina Komisiju analizēt, kādas citas dalībvalstu iezīmes būtu jāņem vērā, nosakot valstu mērķus – proti, būtu jāņem vērā ne tikai IKP uz vienu iedzīvotāju, bet arī citi rādītāji (piemēram, oglekļa dioksīda emisiju intensitāte, mazāk aizsargātu reģionu esamība) –, arī tādēļ, lai sniegtu atbalstu no ES Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

3.6.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

1

(2)  IPCC (2021): kopsavilkums politikas veidotājiem. Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [MassonDelmotte V., P. Zhai, A. Pirani, S. L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M. I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J.B.R. Matthews, T.K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu un B. Zhou (red.)]. Cambridge University Press.

2

IPCC

Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [MassonDelmotte V., P. Zhai, A. Pirani, S. L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M. I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J.B.R.

Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu

B. Zhou

Cambridge University Press

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1124 (2019. gada 13. marts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2019/1122 attiecībā uz Savienības reģistra darbību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (OV L 177, 2.7.2019., 66. lpp.).

3

(4)  Pašlaik darījumu dati, tostarp elastības iespēju izmantošana, ir publiski pieejami šādā vietnē (Union Registry). Turklāt Komisija katru gadu ziņo par atbilstību visiem ES tiesību aktiem klimata jomā, izmantojot progresa ziņojumu par pasākumiem klimata politikas jomā.

4

Union Registry

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/192

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz darbības jomu, izpildes noteikumu vienkāršošanu, dalībvalstu 2030. gada mērķrādītāju noteikšanu un apņemšanos zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā līdz 2035. gadam kopīgi panākt klimatneitralitāti groza Regulu (ES) 2018/841 un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999”

(COM(2021) 554 final)

(2022/C 152/32)

| Ziņotājs: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Anastasis YIAPANIS

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
  Padome, 17.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants un 192. panta 1. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.11.2021. |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 145/1/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.9.2021.

Padome, 17.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants un 192. panta 1. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.11.2021.

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

145/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK ir nopietni iesaistījusies cīņā pret klimata pārmaiņām un pilnībā piekrīt, ka ir jāievieš efektīvi un tūlītēji pasākumi. Gan valsts, gan privātajam sektoram ir saskaņoti jārūpējas, lai panāktu pilsoņu un vietējo kopienu aktīvu iesaistīšanos, atbalstu un ieinteresētību, kā arī jāveido papildu finansējums, lai atbalstītu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropu ir skāruši nepieredzēti mežu ugunsgrēki un plūdi vienlaikus ar ārkārtīgi postošiem sausuma un karstuma periodiem. Viedā un ilgtspējīgā veidā apsaimniekojot ūdens resursus, var ievērojami uzlabot Eiropas Savienības spēju mazināt un apkarot ugunsgrēkus un paaugstināt tās spēju izturēt spēcīgas lietusgāzes, plūdus un sausumu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Klimata pārmaiņas un biodaudzveidības samazināšanās ir savstarpēji saistītas problēmas, un tās jārisina kopā. Lai aizsargātu dabiskās ekosistēmas un lai ar zemes izmantošanu saistītās nozares varētu pildīt savu svarīgo sociālo un ekonomisko lomu, ir jānovērš dzīvotņu izzušana, piesārņošana, dabas resursu pārmērīga izmantošana un invazīvu sugu izplatīšanās. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā tiesiskais regulējums, kas mudinātu lauksaimniekus un mežu apsaimniekotājus izmantot jaunus ilgtspējīgus darījumdarbības modeļus, kuri veicinātu biodaudzveidību, piemērot aprites ekonomikas noteikumus un nodrošināt ilgtspējīgu biomasas ražošanu. EESK aicina izstrādāt valsts mēroga atjaunošanas programmas augstas kvalitātes mitrājiem un uzskata, ka mitrāju radītās emisijas būtu jāsāk uzskaitīt pēc iespējas drīzāk, nevis tikai no 2026. gada. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tā kā klimata pārmaiņu mazināšana ir pasaules mēroga izaicinājums, EESK uzskata, ka papildus ES darbam ir jānotiek mērķtiecīgām, efektīvām ārējām diskusijām par tūlītēju pasaules mēroga līdzdalību, taisnīgu sloga sadali un godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina plaši veicināt un atbalstīt ilgtspējīgus lauksaimniecības prakses veidus, piemēram, augseku, organisko atkritumu reģenerāciju, precīzo lauksaimniecību, permakultūru utt. Visās dalībvalstīs ir rūpīgi jāpārvalda zemes resursi, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp konkurētspēju un ilgtspēju, kā arī nepieciešamās finansēšanas iespējas. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt tiesisko regulējumu attiecībā uz oglekļa piesaisti lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | No koksnes ražotai bioenerģijai un cita veida bioenerģijai ir ļoti svarīga nozīme, un tās ražošana būtu jāturpina, bet biomasai jābūt ražotai ilgtspējīgi. Tomēr ar biomasas importu ir saistīti konkrēti riski, uz kuriem ES tiesiskais regulējums neattiecas. Ar ES tirdzniecības politikas palīdzību būtu jānovērš biomasas imports, kas izraisa atmežošanu izcelsmes valstīs. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par valstu inventarizācijas datu visaptverošu novērtējumu 2025. gadā, jo datu analīzē galvenokārt tiek izmantota informācija no meža valsts reģistriem, kuri ir savstarpēji nesaistīti un dažkārt nepilnīgi vai neprecīzi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lai nodrošinātu piekļuvi jaunākajām pieejamajām tehnoloģijām un digitālām prasmēm, kas sekmē ilgtspēju, kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas programmas ir nepieciešamas gan uzņēmējiem, gan darba ņēmējiem. Sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir svarīga nozīme, un tās ir jāiesaista gan paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” plānošanā, gan tās īstenošanā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ir nepieciešams atbalsts pētniecības un izstrādes projektiem ilgtspējīgas lauksaimniecības un meža biomasas ražošanas jomā. EESK aicina izveidot MVU īpaši pielāgotu, atbalstošu tiesisko regulējumu un aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest nodokļu atvieglojumus ar mērķi atvieglot minēto pāreju. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Visbeidzot, EESK pauž bažas par to, ka nav pilnībā ņemts vērā Eiropas zaļā kursa īstenošanas sociālais aspekts. Īpaša uzmanība jāpievērš reģioniem, rūpniecības nozarēm, darba ņēmējiem un iedzīvotājiem, kurus problēmas skars visvairāk. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīga informācija un ievads

| 2.1. | Klimata mērķrādītāja plānā 2030. gadam (1), kas pieņemts 2020. gada septembrī, ir noteikti jauni un augstāki mērķrādītāji, proti, līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu attiecībā pret 1990. gada apjomu vismaz par 55 %, nevis neto samazinājumu 40 % apmērā, kā to paredzēja iepriekšējā vienošanās. Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (2), kas tika publicēta 2021. gada jūlijā, ir ietverti 13 leģislatīvi priekšlikumi, kuru mērķis ir pārskatīt pašreizējos tiesību aktus klimata jomā, tostarp 2018. gadā pieņemto ZIZIMM regulu (3), un nodrošināt taisnīgu, konkurētspējīgu un efektīvu zaļo pārkārtošanos līdz 2030. gadam un pēc tam. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zeme nodrošina pārtiku un lopbarību sabiedrības vajadzībām, kā arī izejvielas (šķiedras un koksni papīra, tekstilmateriālu, būvmateriālu un biodegvielas ražošanai) biobāzētai ekonomikai; tā nodrošina dzīvotnes biodaudzveidības pastāvēšanai, un tai piemīt svarīga spēja sekvestrēt atmosfērā esošo oglekli. Lauksaimniecības un mežsaimniecības darbības līdztekus rada siltumnīcefekta gāzu emisijas. ZIZIMM regulas darbības joma ir paplašināta un tagad aptver ne tikai mežus, bet gan visus zemes izmantošanas veidus (tostarp lauksaimniecības nozari no 2031. gada), un tajā visām dalībvalstīm ir noteikts saistošs pienākums ievērot debeta nepieļaušanas saistības. Tas būtu jāīsteno, iniciējot šajā nozarē leģislatīvus pasākumus, kas nodrošinātu, lai uzskaitītās zemes izmantošanas radītās emisijas pilnībā kompensētu atmosfērā esošā CO2 piesaistīšana līdzvērtīgā uzskaitītā apjomā. Tajā ierosināts arī jauns ES pārvaldības process, kura mērķis ir dalībvalstu emisiju uzraudzību un piesaistes apjomu aprēķinus padarīt precīzākus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Būtībā dalībvalstīm ir jānodrošina, lai 2021.–2025. gadā emisijas no ZIZIMM nozarēm nepārsniegtu piesaistīto apjomu, kopējā CO2 neto piesaiste līdz 2030. gadam sasniegtu vismaz 310 miljonus tonnu, līdz 2035. gadam tiktu sasniegta klimatneitralitāte visās ar zemes izmantošanu saistītās nozarēs un pēc tam bilance saglabātos negatīva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr dalībvalstīm būs jāiesniedz integrēti emisiju apjoma mazināšanas plāni attiecībā uz visām ar zemes izmantošanu saistītajām nozarēm, un tās tiek mudinātas monitoringa nolūkos izmantot progresīvas digitālās tehnoloģijas, tostarp tālizpētes novērojumus, kas ir pieejami ar programmas Copernicus starpniecību (visas teritorijas augstas izšķirtspējas satelītu dati), kā arī datus, kuru ievākšanu paredz kopējā lauksaimniecības politika (KLP). Turklāt regulas priekšlikumā paredzēta iespēja nodot apjomus no vienas dalībvalsts citai, mudinot tās censties palielināt piesaistītā CO2 apjomu, pārsniedzot tām noteiktos mērķrādītājus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) nozare, uzturot un uzlabojot oglekļa piesaistītājus un uzkrājumus, var mazināt klimata pārmaiņas. Komisija ir ierosinājusi rīcībpolitiku, kuras mērķis ir palīdzēt mežu apsaimniekotājiem nodrošināt, lai koksnes produktu ražošana notiktu klimatiski labvēlīgā veidā, un mudināt lauksaimniekus īstenot klimatiski pārdomātus un ilgtspējīgus lauksaimniecības prakses veidus. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas pilsoniskā sabiedrība ir nopietni iesaistījusies cīņā pret klimata pārmaiņām un pilnībā piekrīt, ka ir jāievieš efektīvi un tūlītēji pasākumi. EESK uzskata, ka valsts un privātajam sektoram ir jāpapūlas izprast nepieciešamību rīkoties nekavējoties un nodrošināt, lai pilsoņi un vietējās kopienas aktīvi iesaistītos un būtu ieinteresētas, kā arī ir jāveido papildu finansējums, lai atbalstītu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. ES vairs nedrīkst šķiest laiku ilgstošām diskusijām. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CO2 neto piesaiste ZIZIMM nozarē ir samazinājusies par piektdaļu (4), galvenokārt tāpēc, ka ir palielinājusies koksnes ieguve un trūkst stimulu. Turklāt Eiropu ir skāruši nepieredzēti mežu ugunsgrēki un plūdi vienlaikus ar ārkārtīgi postošiem sausuma un karstuma periodiem. Meži ir bijuši īpaši pakļauti kaitēkļu invāzijai, un ir notikusi nepārtraukta mitrāju degradācija. Lai gan ar salīdzinoši nelielām izmaksām iespējams ievērojami paplašināt ar zemi saistītas oglekļa dioksīda piesaistītājsistēmas, ir jāintensificē pasākumi saistībā ar visiem zemes izmantošanas veidiem, tostarp meža un aramzemes apsaimniekošanas uzlabošana un apmežošana. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK norāda, ka ir dažādi veidi, kā palielināt oglekļa sekvestrēšanu, tostarp zemes apsaimniekošana, mežu un citu dabisko ekosistēmu atjaunošana. Klimata pārmaiņas un biodaudzveidības samazināšanās ir savstarpēji saistītas problēmas, un tās jārisina kopā. Lai aizsargātu dabiskās ekosistēmas un lai ar zemes izmantošanu saistītās nozares varētu pildīt savu svarīgo sociālo un ekonomisko lomu, ir jānovērš dzīvotņu izzušana, piesārņošana, dabas resursu pārmērīga izmantošana un invazīvu sugu izplatīšanās. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā valsts stratēģijas augstas kvalitātes kūdrāju saglabāšanai un atjaunošanai, jo tie dod plašas iespējas saglabāt un palielināt oglekļa uzkrājumu organiskajās augsnēs un nodrošināt biodaudzveidības atjaunošanu. Tāpēc EESK ierosina noteikt, ka viens no svarīgākajiem mērķiem ir atjaunot augstas kvalitātes kūdrājus (izmantojot paludikultūru (5)) un mitrājus, un uzskata, ka mitrāju radītās emisijas būtu jāsāk uzskaitīt pēc iespējas drīzāk, nevis tikai no 2026. gada, kā to ierosinājusi Eiropas Komisija. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pētījumi norāda, ka lieli dabas ugunsgrēki gadu desmitiem ir palielinājuši oglekļa neto emisijas un kavējuši veģetācijas atjaunošanos. Ūdens resursu apsaimniekošana, jo īpaši ūdens saglabāšana augsnē un uzkrāšana rezervuāros, var ievērojami uzlabot spēju mazināt ugunsgrēku apmēru un tos novērst. Līdztekus tas uzlabo noturību pret intensīvām lietusgāzēm, plūdiem un sausumu. Tāpēc EESK iesaka Komisijai stimulēt un atbalstīt ūdens resursu apsaimniekošanas politikas pilnveidi dalībvalstīs nolūkā palielināt lauksaimniecības ražīgumu un spēju sekvestrēt oglekli. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lauksaimnieki un mežu apsaimniekotāji ir jāmudina izmantot jaunus ilgtspējīgus darījumdarbības modeļus, kas veicina biodaudzveidību, un piemērot aprites ekonomikas noteikumus. EESK jau ir aicinājusi izveidot vispusīgu un taisnīgu tiesisko regulējumu, kas “zemes īpašniekiem un apsaimniekotājiem dotu iespēju ekonomiskā ziņā jēgpilni īstenot efektīvus ZIZIMM pasākumus, kuri nenestu viņiem vienīgi zaudējumus” (6). Tagad šī svarīgā stimulējošā regulējuma izstrāde ir katras dalībvalsts ziņā atbilstoši tās konkrētajiem apstākļiem. EESK jau ir mudinājusi dalībvalstis “nodrošināt vērienīgas valstu augšupējas politikas un cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību šajā procesā valstu, reģionālā un vietējā līmenī” (7). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Jāturpina diskusijas par to, kā apsaimniekojami meži un kuras koku daļas izmantojamas enerģijas ražošanai. Lai gan Eiropas Komisijas priekšlikumā par Atjaunojamo energoresursu direktīvas (8) pārskatīšanu paredzēts aizliegums iegūt biomasu pirmatnējos mežos un ierobežojumi dažu koksnes veidu izmantošanai siltumenerģijas ieguvei, tajā nav atzīta pašreizējā labā prakse, saskaņā ar kuru dažādu veidi koki un dažādas koku daļas tiek izmantotas mērķim, kam tās ir vispiemērotākās, tādējādi radot vislielāko kopējo pievienoto vērtību un racionāli izmantojot dabas resursus. EESK aicina visās dalībvalstīs izveidot valsts tiesisko regulējumu, kas veicinātu un stimulētu biomasas ilgtspējīgu ražošanu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Turklāt prasmju, zināšanu un atbalsta veicināšana lauksaimnieku un mežu apsaimniekotāju līmenī var palīdzēt virzīties uz to, lai tiktu īstenoti jauni ilgtspējīgas prakses veidi un progresīvas tehnoloģijas (piemēram, precīzā lauksaimniecība, kontrolētās mašīnu kustības lauksaimniecība, pienācīga atkritumu likvidēšana, atturēšanās no ķīmisku pesticīdu lietošanas, ģenētiskās daudzveidības saglabāšana zemes resursu izmantošanā utt.). EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt tiesisko regulējumu attiecībā uz oglekļa piesaisti lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ir vajadzīga pasaules mēroga koordinēta rīcība, lai reakcija pret klimata pārmaiņām būtu ātra un efektīva. Kā norādīts 2021. gada IPCC ziņojumā (9), ir zinātniski pierādīts, ka nesenās biežās katastrofas Eiropā ir nepārprotami saistītas ar temperatūras paaugstināšanos un siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma palielināšanos. Turklāt ziņojumā norādīts, ka cilvēka darbības ietekmē “klimats ir kļuvis siltāks straujāk nekā jebkad vismaz pēdējo 2000 gadu laikā”. Tāpēc EESK uzskata, ka papildus ES ieguldījumam ir nepieciešami mērķtiecīgi un efektīvi pasākumi starptautiskā līmenī, lai panāktu līdzdalību pasaules mērogā, taisnīgu sloga sadali un godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir lielisks un pārliecinošs solis, un tā vēlreiz apliecina ES ir vadošās pozīcijas cīņā pret klimata pārmaiņām. Tas ir arī lielisks diskusiju temats, gatavojoties ANO 26. klimata pārmaiņu konferencei, kas notiks Glāzgovā un kurā ES būs jācenšas pārliecināt pārējās valstis, ka tām steidzami jāveic līdzīgi pasākumi. EESK norāda, ka saskaņota pasaules mēroga rīcība ir vienīgais efektīvais veids, kā risināt klimata pārmaiņu problēmu, un ka sadarbība ar partneriem G7, G20 un citās starptautiskajās struktūrās ir solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lauksaimniecības zemes platību samazināšanās augsnes degradācijas, urbanizācijas un nekopšanas dēļ jau daudzus gadus ir kompleksa problēma visās dalībvalstīs. ES ilgtspējīgai attīstībai būtiska ir zemes izmantošanas plānošana, un EESK aicina īpašu uzmanību pievērst efektīvai dabas resursu izmantošanai it īpaši tāpēc, ka, iedzīvotāju skaitam palielinoties, zemes kļūst mazāk. EESK jau ir ierosinājusi saskaņotu ES regulējumu lauksaimniecības zemes aizsardzībai (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lai palielinātu ražīgumu un oglekļa uzglabāšanu lauksaimniecības nozarē, EESK aicina plaši veicināt un atbalstīt ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses viedus, piemēram, augseku, organisko atkritumu reģenerāciju, precīzo lauksaimniecību utt. Ir jānodrošina arī nepieciešamās finansēšanas iespējas lauksaimniekiem un jāatjaunina informācija par labākajiem lauksaimniecības prakses veidiem un augsnes kvalitātes uzlabošanas iespējām. Visbeidzot, visās dalībvalstīs ir rūpīgi jāpārvalda zemes resursi, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp konkurētspēju un ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Eiropas Komisija 2021. gada martā publiskoja bioloģiskās ražošanas attīstības rīcības plānu (11) nolūkā palīdzēt dalībvalstīm līdz 2030. gadam sasniegt mērķrādītāju – 25 % lauksaimniecības zemes apsaimniekot bioloģiski. EESK norāda, ka ir svarīgi palielināt bioloģiskās lauksaimniecības mērogu, kas lauksaimniecības nozarei ļautu ievērojami samaināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu un saglabāt biodaudzveidību. EESK norāda arī uz citām zemes mākslīgas pārveidošanas riska samazināšanas iespējām, piemēram, agroekoloģiju, agromežsaimniecību, permakultūru, lauksaimniecību, neizmantojot aršanu, utt. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Skaitļi liecina, ka biomasas izmantošana siltumenerģijas ieguvei kopš 2000. gada ir divkāršojusies un pašlaik puse izstrādātās koksnes tiek izmantota šim nolūkam (12). EESK uzskata, ka šī nelabvēlīgā ietekme uz mežiem ir izraisījusi sekvestrētā oglekļa apjoma neseno samazinājumu, un pauž viedokli – lai gan no koksnes ražotai bioenerģijai un cita veida bioenerģijai ir ļoti liela nozīme, to vajadzētu izmantot tikai tad, ja biomasa tiek ražota ilgtspējīgi. Turklāt EESK jau ir norādījusi: lai “nepieļautu vidiskās integritātes apdraudējumu, emisijas no fosilā kurināmā, kuras radījušas citas nozares, nedrīkst kompensēt ar oglekļa dioksīda piesaistītājsistēmām, kas saistītas ar mežu, tādā veidā, kas samazinātu koksnes pieejamību bioekonomikas vajadzībām” (13). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK norāda, ka ar biomasas importu ir saistīti konkrēti riski, uz kuriem ES regula neattiecas. Tādēļ ir vajadzīgi visaptveroši starptautiski nolīgumi, lai vienotajā tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, savukārt ar ES tirdzniecības politikas palīdzību būtu jānovērš biomasas imports, kas izraisa atmežošanu izcelsmes valstīs. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Dalībvalstis drīkst neietvert uzskaitē emisijas, ko izraisījušas ārkārtējas dabas parādības, piemēram, vētras, ugunsgrēki vai kaitēkļu invāzijas. Steidzami ir jāpilnveido dabisku traucējumu uzraudzība mežos, lai būtu iespējams pareizi un efektīvi piemērot noteikumus par dabiskiem traucējumiem – tas ir tehniski sarežģīti, bet ārkārtīgi svarīgi. Dalībvalstīm, pildot ziņošanas pienākumus, būtu jāievēro standartizēts protokols, kas nodrošinātu datu efektīvu vākšanu un interpretāciju un rīcībpolitikas efektīvu īstenošanu un plānošanu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Datu analīzē dalībvalstīs galvenokārt tiek izmantota informāciju no meža valsts reģistriem, kuri ir savstarpēji nesaistīti un dažkārt nepilnīgi vai neprecīzi. Turklāt meža valsts reģistru inventarizācija visās dalībvalstīs nenotiek bieži. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu 2025. gadā veikt valstu reģistru datu visaptverošu novērtējumu, lai noteiktu precīzus mērķrādītājus laikposmam no 2026. gada līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ir nepieciešams atbalsts pētniecībai un attīstībai attiecībā uz meža biomasas ilgtspējīgāku ražošanu. EESK jau ir norādījusi – “lai atbalstītu šīs nozares, ir vajadzīga intensīva pētniecība un inovācija, kā arī atlīdzība par oglekļa piesaistītāju radīšanu, kas ir pierādīta” (14). EESK arī uzskata, ka katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā īpaša nodokļu stimulu sistēma, kas atvieglotu pāreju, un iesaka pilnībā izmantot pieejamo KLP finansējumu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Lai nodrošinātu piekļuvi jaunākajām pieejamajām tehnoloģijām un digitālām prasmēm, kas sekmē ilgtspēju, ir arī nepieciešamas uzņēmējiem un darba ņēmējiem paredzētas kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas programmas. Eiropas zaļā kursa programma gūs panākumus tikai tad, ja to papildinās izglītības un apmācības programmas, kas uzlabos Eiropas darba ņēmēju prasmes, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju un sociālo taisnīgumu. Tāpēc EESK aicina sociālos partnerus un attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas pilnībā iesaistīties paketes plānošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK uzskata, ka MVU ir nepieciešams īpaši pielāgots, atbalstošs tiesiskais regulējums, kas palīdzētu tiem ieviest jauninājumus, palielināt darbības mērogu un ilgtspējīgi attīstīties. Lai gan ir vairākas finansējuma iespējas pielāgošanās finansēšanai, EESK vēlreiz aicina “skaidrāk precizēt dažādās iespējas, kā arī ieviest ērti lietojamas procedūras, lai dalībnieku piekļuvi finansējumam nodrošinātu arī praktiski un savlaicīgi” (15). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Visbeidzot, EESK pauž bažas par to, ka saistībā ar Eiropas zaļā kursa īstenošanu (ar paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” starpniecību) nav ņemts vērā sociālais aspekts un ka visvairāk tas skars iedzīvotājus, jo viņiem nāksies iegadāties jaunus automobiļus, maksāt vairāk par mājokļu siltumapgādi, kā arī par pašiem lētākajiem lidojumiem brīvdienās utt. Tāpēc EESK pauž nopietnas bažas par to, ka pēc paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” īstenošanas mājsaimniecībām būs jāmaksā lielāki rēķini. EESK ir arī dziļi pārliecināta, ka šīs pārejas laikā īpaša uzmanība jāpievērš reģioniem, rūpniecības nozarēm un darba ņēmējiem, kas saskarsies ar vislielākajām problēmām, un ka pāreja ir “jāīsteno, izmantojot konkurētspējīgu, sociāli taisnīgu un daudzpusēju pieeju, un ka ir jāievieš piemēroti instrumenti, lai panāktu pilsoniskās sabiedrības, tostarp visu iedzīvotāju, uzņēmumu un organizāciju, pilnīgu iesaistīšanos un atbalstu” (16). |
| --- | --- |

4.12.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”.

1

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti – COM(2021) 550 final.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.).

3

(4)  SWD(2021) 610 final.

4

(5)  Augkopība mitros apstākļos.

5

(6)  EESK atzinums par zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (ZIZIMM) (OV C 351, 15.11.2012., 85. lpp.).

6

(7)  EESK atzinums “Kopīgi centieni līdz 2030. gadam un zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF)” (OV C 75, 10.3.2017., 103. lpp.).

7

LULUCF

(8)  Eiropas Komisija, “Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšana”.

8

(9)  IPCC – AR6 Climate Change 2021: Physical Science Basis.

9

IPCC

AR6 Climate Change 2021: Physical Science Basis

(10)  EESK atzinums “Zemes izmantošana ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu pakalpojumiem” (OV C 81, 2.3.2018., 72. lpp.).

10

(11)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu”, COM(2021) 141 final.

11

(12)  Forests sacrificed for EU climate policy.

12

Forests sacrificed for EU climate policy

(13)  EESK atzinums “Kopīgi centieni līdz 2030. gadam un zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF)” (OV C 75, 10.3.2017., 103. lpp.).

13

LULUCF

(14)  EESK atzinums par tematu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (OV C 374, 16.9.2021., 84. lpp.).

14

(15)  EESK atzinums par tematu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”.

15

(16)  EESK atzinums “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (OV C 282, 20.8.2019., 51. lpp.).

16

---

| 6.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 152/197 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 152/197

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu”

(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

(2022/C 152/33)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 10.11.2021.
  Padome, 12.11.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 8.12.2021. |
| Plenārsesija Nr. | 565 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 230/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 10.11.2021.

Padome, 12.11.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

8.12.2021.

Plenārsesija Nr.

565

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

230/0/3

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 565. plenārsesijā, kas notika 2021. gada 8. un 9. decembrī (8. decembra sēdē), ar 230 balsīm par un 3 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---