# Službeni list C 167/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 167 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.21. travnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 167

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.21. travnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 167/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 167/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 167/02 | Zaključci Vijeća o poboljšanju mobilnosti učitelja i nastavnika, posebno europske mobilnosti, tijekom njihova inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja | 2 |
| 2022/C 167/03 | Zaključci Vijeća o europskoj strategiji za osnaživanje visokih učilišta za budućnost Europe | 9 |
| | Europska komisija |
| 2022/C 167/04 | Tečajna lista eura — 20. travnja 2022. | 18 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 167/02

Zaključci Vijeća o poboljšanju mobilnosti učitelja i nastavnika, posebno europske mobilnosti, tijekom njihova inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja

2

2022/C 167/03

Zaključci Vijeća o europskoj strategiji za osnaživanje visokih učilišta za budućnost Europe

9

Europska komisija

2022/C 167/04

Tečajna lista eura — 20. travnja 2022.

18

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europski ured za odabir osoblja |
| 2022/C 167/05 | Obavijest o otvorenom natječaju | 19 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 167/06 | Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 20 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 167/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10634 – CVC / GAMING1) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 167/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 37 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja

2022/C 167/05

Obavijest o otvorenom natječaju

19

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2022/C 167/06

Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

20

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 167/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10634 – CVC / GAMING1) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 167/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 167/01)

Dana 7. travnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10678. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10678. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/2

---

Zaključci Vijeća o poboljšanju mobilnosti učitelja i nastavnika, posebno europske mobilnosti, tijekom njihova inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja

(2022/C 167/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

U KONTEKSTU:

1.

Zaključaka Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (1), u kojima se države članice pozivaju da motiviraju odgojno-obrazovne ustanove da ugrade mobilnost (2) učitelja i nastavnika u svoje strategije učenja, razvoja i internacionalizacije.

2.

Rezolucije Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), u kojoj se kao njezin drugi strateški prioritet utvrđuje „ostvarivanje cjeloživotnog učenja i mobilnosti za sve”, među ostalim za učitelje i nastavnike te edukatore učitelja i nastavnika, te kao njezin treći strateški prioritet „poboljšanje kompetencija i motivacije u nastavničkoj profesiji”.

3.

Socijalne obveze iz Porta od 7. svibnja 2021., koja se temelji na europskom stupu socijalnih prava proglašenom na socijalnom samitu u Göteborgu 2017. i koja poziva na ulaganje u vještine, cjeloživotno učenje i osposobljavanje u skladu s potrebama gospodarstva i društva kako bi se do 2030. ostvario cilj da najmanje 60 % Europljana godišnje sudjeluje u osposobljavanju.

4.

Zaključaka Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve, u kojima se države članice pozivaju da riješe pitanje nedostatka učitelja i nastavnika, posebno u obrazovanju učenika s posebnim potrebama te u multikulturnim i višejezičnim okruženjima. Mobilnost može pozitivno utjecati na nedostatak učitelja i nastavnika jer tu profesiju čini privlačnijom.

PODSJEĆAJUĆI NA politički kontekst naveden u Prilogu,

S OBZIROM NA:

5.

| a) | međunarodna mobilnost doprinosi razvoju širokog raspona kompetencija učitelja i nastavnika. „Samo je, međutim, manjina učitelja i nastavnika u Europi bila u inozemstvu radi stručnog usavršavanja. Godine 2018. 40,9 % nastavnika u EU-u sudjelovalo je u mobilnosti barem jednom kao student, kao nastavnik ili oboje.” (3) Postoje znatne razlike u stopi sudjelovanja među europskim zemljama, ali i među predmetima koji se podučavaju, dok mobilnost prečesto ostaje pravo učitelja jezika. Trendovi u mobilnosti učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ također pokazuju da ih većina sudjeluje u tečajevima u inozemstvu, dok se praćenje rada u školi i programi poučavanja manje upotrebljavaju unatoč njihovu snažnijem učinku (4). |
| --- | --- |

a)

međunarodna mobilnost doprinosi razvoju širokog raspona kompetencija učitelja i nastavnika. „Samo je, međutim, manjina učitelja i nastavnika u Europi bila u inozemstvu radi stručnog usavršavanja. Godine 2018. 40,9 % nastavnika u EU-u sudjelovalo je u mobilnosti barem jednom kao student, kao nastavnik ili oboje.” (3) Postoje znatne razlike u stopi sudjelovanja među europskim zemljama, ali i među predmetima koji se podučavaju, dok mobilnost prečesto ostaje pravo učitelja jezika. Trendovi u mobilnosti učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ također pokazuju da ih većina sudjeluje u tečajevima u inozemstvu, dok se praćenje rada u školi i programi poučavanja manje upotrebljavaju unatoč njihovu snažnijem učinku (4).

| b) | međunarodna mobilnost važna je kao dio inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika. Osim koristi za budućeg učitelja i nastavnika, takvom se mobilnošću povećava i sudjelovanje u mobilnosti u kasnijim fazama karijere. Međutim, mobilnost budućih učitelja i nastavnika tijekom studija nije raširena. Samo je oko petina učitelja i nastavnika u nižem sekundarnom obrazovanju (20,9 %) u EU-u 2018. izvijestila da su tijekom studija otišli u inozemstvo. Mobilnost učitelja i nastavnika promiče se i sponzorira na razini EU-a, a može se poduprijeti i programima financiranja na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

b)

međunarodna mobilnost važna je kao dio inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika. Osim koristi za budućeg učitelja i nastavnika, takvom se mobilnošću povećava i sudjelovanje u mobilnosti u kasnijim fazama karijere. Međutim, mobilnost budućih učitelja i nastavnika tijekom studija nije raširena. Samo je oko petina učitelja i nastavnika u nižem sekundarnom obrazovanju (20,9 %) u EU-u 2018. izvijestila da su tijekom studija otišli u inozemstvo. Mobilnost učitelja i nastavnika promiče se i sponzorira na razini EU-a, a može se poduprijeti i programima financiranja na nacionalnoj razini.

6.

| a) | U pogledu budućih učitelja i nastavnika, treba napomenuti da je vrijednost programa mobilnosti ponekad smanjena zbog niza prepreka njihovu akademskom priznavanju. U okviru kurikuluma za obrazovanje učitelja ne omogućuju se uvijek razdoblja mobilnosti u inozemstvu. Osim toga, nastavnici nisu uvijek uključeni u razdoblja mobilnosti tijekom svojeg obrazovnog puta. Stručna praksa provedena u drugim europskim zemljama, ako je to moguće, nije nužno priznata kao sastavni dio inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika, posebno kao jednakovrijedna usavršavanju u školi u nacionalnoj odgojno-obrazovnoj ustanovi. |
| --- | --- |

a)

U pogledu budućih učitelja i nastavnika, treba napomenuti da je vrijednost programa mobilnosti ponekad smanjena zbog niza prepreka njihovu akademskom priznavanju. U okviru kurikuluma za obrazovanje učitelja ne omogućuju se uvijek razdoblja mobilnosti u inozemstvu. Osim toga, nastavnici nisu uvijek uključeni u razdoblja mobilnosti tijekom svojeg obrazovnog puta. Stručna praksa provedena u drugim europskim zemljama, ako je to moguće, nije nužno priznata kao sastavni dio inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika, posebno kao jednakovrijedna usavršavanju u školi u nacionalnoj odgojno-obrazovnoj ustanovi.

| b) | Kad je riječ o aktivnim učiteljima i nastavnicima, prepreke uključuju obiteljske odgovornosti i poteškoće u organiziranju zamjenskih učitelja i nastavnika. |
| --- | --- |

b)

Kad je riječ o aktivnim učiteljima i nastavnicima, prepreke uključuju obiteljske odgovornosti i poteškoće u organiziranju zamjenskih učitelja i nastavnika.

| c) | Osim toga, nedostatak jezičnih kompetencija međusektorsko je pitanje. |
| --- | --- |

c)

Osim toga, nedostatak jezičnih kompetencija međusektorsko je pitanje.

| d) | Usto, postoji znatan stupanj regulacije na nacionalnoj razini u učiteljskoj struci i razlike u strukturiranju školskih godina među državama članicama. Iako je to znak raznolikosti i bogatstva nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja u EU-u, također može otežati organizaciju usavršavanja u školi kao što su praćenje rada, potpora u vidu gostujućeg nastavnika ili program poučavanja. |
| --- | --- |

d)

Usto, postoji znatan stupanj regulacije na nacionalnoj razini u učiteljskoj struci i razlike u strukturiranju školskih godina među državama članicama. Iako je to znak raznolikosti i bogatstva nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja u EU-u, također može otežati organizaciju usavršavanja u školi kao što su praćenje rada, potpora u vidu gostujućeg nastavnika ili program poučavanja.

7.

Pouke izvučene iz pandemije bolesti COVID-19, koja je pokazala potrebu za uključivanjem stjecanja i upotrebe digitalnih vještina i kompetencija u poučavanje i učenje tijekom inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika. Kombiniranim oblicima aktivnosti u kojima se objedinjuje fizička mobilnost s virtualnim učenjem ili internetskom razmjenom promiču se uvjeti za takav razvoj i omogućuje razmjena dobre prakse.

PREPOZNAJE SLJEDEĆE:

8.

Učitelji i nastavnici temelj su europskog prostora obrazovanja i imaju ključnu ulogu u našem društvu. Učitelji i nastavnici utjelovljuju ideal za olakšavanje stjecanja znanja i vrijednosti te promicanje aktivnog građanstva za sve učenike. Kako bi se potaknuli uključenost, pravičnost, visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje, pedagoške inovacije i bolja postignuća učenika, učitelji i nastavnici moraju biti visokokvalificirani i motivirani stručnjaci te ih mora podupirati rukovodstvo škole.

9.

Razmjene mišljenja i iskustava među kolegama te bliska suradnja među učiteljima i nastavnicima, kao i kombiniranje studija i rada i/ili radno iskustvo u inozemstvu znatno doprinose profesionalnom razvoju učitelja i nastavnika na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja.

10.

| a) | doprinijeti osobnom i akademskom razvoju učitelja i nastavnika, istodobno potičući njihovo samopouzdanje; |
| --- | --- |

a)

doprinijeti osobnom i akademskom razvoju učitelja i nastavnika, istodobno potičući njihovo samopouzdanje;

| b) | poboljšati stručnu praksu i pedagoško znanje učitelja i nastavnika, njihove vještine i kompetencije, prilagodljivost, zapošljivost i razvoj karijere; |
| --- | --- |

b)

poboljšati stručnu praksu i pedagoško znanje učitelja i nastavnika, njihove vještine i kompetencije, prilagodljivost, zapošljivost i razvoj karijere;

| c) | pomoći učiteljima i nastavnicima da razviju kapacitete za utjecanje na prakse i njihovo poboljšanje u vlastitim odgojno-obrazovnim ustanovama, kao i u širem sustavu obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

c)

pomoći učiteljima i nastavnicima da razviju kapacitete za utjecanje na prakse i njihovo poboljšanje u vlastitim odgojno-obrazovnim ustanovama, kao i u širem sustavu obrazovanja i osposobljavanja;

| d) | doprinijeti privlačnosti učiteljske struke. |
| --- | --- |

d)

doprinijeti privlačnosti učiteljske struke.

11.

| a) | jača kapacitet učitelja i nastavnika za inovacije i promišljanje o praksama kako bi se bolje ispunile potrebe učenika; |
| --- | --- |

a)

jača kapacitet učitelja i nastavnika za inovacije i promišljanje o praksama kako bi se bolje ispunile potrebe učenika;

| b) | pomaže u razvoju osjećaja pripadnosti učitelja i nastavnika europskoj zajednici za poučavanje i učenje putem veza koje se stvaraju tijekom i nakon iskustava mobilnosti, potiče mobilnost učenika i općenito doprinosi razvoju europske dimenzije u aktivnostima i projektima njihovih odgojno-obrazovnih ustanova, kao i međunarodnim strategijama, te stoga utječe na cijeli sustav obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

b)

pomaže u razvoju osjećaja pripadnosti učitelja i nastavnika europskoj zajednici za poučavanje i učenje putem veza koje se stvaraju tijekom i nakon iskustava mobilnosti, potiče mobilnost učenika i općenito doprinosi razvoju europske dimenzije u aktivnostima i projektima njihovih odgojno-obrazovnih ustanova, kao i međunarodnim strategijama, te stoga utječe na cijeli sustav obrazovanja i osposobljavanja;

| c) | mobilnost je snažno iskustvo učenja koje bi moglo imati vrlo velik učinak na buduće i aktivne učitelje i nastavnike. Oni bi trebali biti svjesni dostupnih mogućnosti mobilnosti i biti potaknuti na sudjelovanje u mobilnosti tijekom svojeg inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja; |
| --- | --- |

c)

mobilnost je snažno iskustvo učenja koje bi moglo imati vrlo velik učinak na buduće i aktivne učitelje i nastavnike. Oni bi trebali biti svjesni dostupnih mogućnosti mobilnosti i biti potaknuti na sudjelovanje u mobilnosti tijekom svojeg inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja;

| d) | podupire razvoj mreža učitelja i nastavnika diljem Europe. |
| --- | --- |

d)

podupire razvoj mreža učitelja i nastavnika diljem Europe.

12.

Mobilnost učitelja i nastavnika u Europi ključan je element u izgradnji povjerenja, jačanju suradnje i promicanju uzajamnog razumijevanja među državama članicama u odnosu na njihove sustave obrazovanja i osposobljavanja. Od ključne je važnosti i za poticanje zajedničkih europskih vrijednosti, kao i za promicanje višejezičnosti i multikulturalizma.

SLAŽE SE DA:

13.

Ambiciozan europski prostor obrazovanja trebao bi se temeljiti na visoko kompetentnim i motiviranim učiteljima i nastavnicima. Europsku mobilnost trebalo bi smatrati korisnom za obrazovanje i osposobljavanje učitelja i nastavnika kako bi se proširio pristup raznolikosti kvalitetnih pristupa poučavanju i ispunile potrebe učenika. Europska dimenzija može donijeti dodanu vrijednost stručnom usavršavanju i/ili praksi učitelja i nastavnika u okviru nacionalnih obrazovnih sustava.

14.

Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti budućim učiteljima i nastavnicima te njihovu pristupu mobilnosti, posebno europskoj mobilnosti, kao dijelu njihova inicijalnog obrazovanja i osposobljavanja u skladu s nacionalnim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Time se također utire put mobilnosti u kasnijim fazama njihove karijere.

15.

Kako bi europski prostor obrazovanja postao stvarnost do 2025. i kako bi prilike za mobilnost postale dostupne svim učiteljima i nastavnicima, potrebno je ukloniti postojeće prepreke, prema potrebi te u skladu s nacionalnim obrazovnim sustavima i politikama.

16.

| a) | europskih programa financiranja kao što je Erasmus+; |
| --- | --- |

a)

europskih programa financiranja kao što je Erasmus+;

| b) | buduće europske platforme za osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, koja će uključivati eTwinning i School Education Gateway, elektroničku platformu za obrazovanje odraslih u Europi (EPALE), kao i sve inicijative kojima se promiču partnerstva odgojno-obrazovnih ustanova u EU-u; |
| --- | --- |

b)

buduće europske platforme za osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, koja će uključivati eTwinning i School Education Gateway, elektroničku platformu za obrazovanje odraslih u Europi (EPALE), kao i sve inicijative kojima se promiču partnerstva odgojno-obrazovnih ustanova u EU-u;

| c) | akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+, koje će se ocijeniti s obzirom na daljnji razvoj događaja nakon 2025.; |
| --- | --- |

c)

akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+, koje će se ocijeniti s obzirom na daljnji razvoj događaja nakon 2025.;

| d) | inicijative Europska sveučilišta, prema potrebi. |
| --- | --- |

d)

inicijative Europska sveučilišta, prema potrebi.

17.

Mobilnost učitelja i nastavnika trebala bi se nastaviti promicati i širiti kako bi postala uobičajena praksa. Opseg mobilnosti učitelja i nastavnika u inicijalnom obrazovanju i stručnom usavršavanju mogao bi se pratiti na razini država članica i na razini EU-a. Stalna skupina za pokazatelje i mjerila trebala bi imati mandat za ispitivanje odgovarajućih načina prikupljanja podataka za mjerenje mobilnosti učitelja i nastavnika. Njezine bi zaključke trebalo uzeti u obzir u pogledu planiranog preispitivanja strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (5).

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA, U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA I NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI:

| 18. | Potiču mogućnosti za europsku mobilnost učitelja i nastavnika, na primjer uklanjanjem postojećih prepreka prema potrebi, pružanjem organizacijske i financijske potpore kada je to moguće, dijeljenjem rješenja u pogledu organiziranja zamjenskih učitelja i nastavnika te promicanjem programa mobilnosti. |
| --- | --- |

18.

Potiču mogućnosti za europsku mobilnost učitelja i nastavnika, na primjer uklanjanjem postojećih prepreka prema potrebi, pružanjem organizacijske i financijske potpore kada je to moguće, dijeljenjem rješenja u pogledu organiziranja zamjenskih učitelja i nastavnika te promicanjem programa mobilnosti.

| 19. | Potiču mogućnosti za mobilnost ravnatelja škola, u svrhu koristi koje će to donijeti njihovoj karijeri te njihovim ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, ali i kao sredstvo za podupiranje i promicanje mobilnosti učitelja i nastavnika. |
| --- | --- |

19.

Potiču mogućnosti za mobilnost ravnatelja škola, u svrhu koristi koje će to donijeti njihovoj karijeri te njihovim ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, ali i kao sredstvo za podupiranje i promicanje mobilnosti učitelja i nastavnika.

| 20. | Integriraju mobilnost u sustave obrazovanja i usavršavanja učitelja i nastavnika, prema potrebi, u okviru njihova inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja. Promiču sudjelovanje u aktivnostima programa Erasmus+, npr. akademijama za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ i inicijative Europska sveučilišta. Iskustva bilateralne suradnje mogu biti polazište i nadahnuće za daljnji razvoj. |
| --- | --- |

20.

Integriraju mobilnost u sustave obrazovanja i usavršavanja učitelja i nastavnika, prema potrebi, u okviru njihova inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja. Promiču sudjelovanje u aktivnostima programa Erasmus+, npr. akademijama za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ i inicijative Europska sveučilišta. Iskustva bilateralne suradnje mogu biti polazište i nadahnuće za daljnji razvoj.

| 21. | Olakšaju, prema potrebi, formalno priznavanje ishoda razdoblja mobilnosti, posebno razdoblja poučavanja i usavršavanja u inozemstvu, u inicijalnom obrazovanju učitelja i nastavnika, za profesionalni razvoj ili za napredovanje u karijeri. |
| --- | --- |

21.

Olakšaju, prema potrebi, formalno priznavanje ishoda razdoblja mobilnosti, posebno razdoblja poučavanja i usavršavanja u inozemstvu, u inicijalnom obrazovanju učitelja i nastavnika, za profesionalni razvoj ili za napredovanje u karijeri.

| 22. | Istraže načine za poticanje kvalitetnog učenja stranih jezika u sustavima inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika, prema potrebi, u svrhu povećanja njihova sudjelovanja u programima mobilnosti, razvoja kompetencija potrebnih za rad sa stranim resursima i materijalima. |
| --- | --- |

22.

Istraže načine za poticanje kvalitetnog učenja stranih jezika u sustavima inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika, prema potrebi, u svrhu povećanja njihova sudjelovanja u programima mobilnosti, razvoja kompetencija potrebnih za rad sa stranim resursima i materijalima.

| 23. | Da bi se učiteljima i nastavnicima koji to žele omogućilo da budu mobilni, utvrde i promiču, prema potrebi i vodeći računa o autonomiji ustanova, razdoblja mobilnosti za aktivne i buduće učitelje i nastavnike, odnosno preporučena razdoblja tijekom školske godine i/ili kurikulume za inicijalno obrazovanje učitelja i nastavnika osmišljene kako bi se omogućilo sudjelovanje u mobilnosti. To može uključivati utvrđivanje odgovarajućih razdoblja u kojima ustanove za obrazovanje i osposobljavanje mogu organizirati aktivnosti usavršavanja u školi za aktivne i buduće učitelje i nastavnike te obrazovne aktivnosti za nastavnike. |
| --- | --- |

23.

Da bi se učiteljima i nastavnicima koji to žele omogućilo da budu mobilni, utvrde i promiču, prema potrebi i vodeći računa o autonomiji ustanova, razdoblja mobilnosti za aktivne i buduće učitelje i nastavnike, odnosno preporučena razdoblja tijekom školske godine i/ili kurikulume za inicijalno obrazovanje učitelja i nastavnika osmišljene kako bi se omogućilo sudjelovanje u mobilnosti. To može uključivati utvrđivanje odgovarajućih razdoblja u kojima ustanove za obrazovanje i osposobljavanje mogu organizirati aktivnosti usavršavanja u školi za aktivne i buduće učitelje i nastavnike te obrazovne aktivnosti za nastavnike.

| 24. | Promiču, prema potrebi, upotrebu modula usavršavanja koji su relevantni i usmjereni na Europu, u okviru inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika, koji bi mogli uključivati programe kao što su aktivnosti Jean Monnet i u odnosu na osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje. |
| --- | --- |

24.

Promiču, prema potrebi, upotrebu modula usavršavanja koji su relevantni i usmjereni na Europu, u okviru inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika, koji bi mogli uključivati programe kao što su aktivnosti Jean Monnet i u odnosu na osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje.

| 25. | Potiču, prema potrebi, izgradnju kapaciteta promicanjem različitih oblika lokalne i regionalne suradnje, kao što su konzorciji Erasmus+, pod vodstvom regionalnih školskih/institucijskih tijela koja osiguravaju da projekti mobilnosti imaju širi učinak i podupiru fizičko ili online sudjelovanje učitelja i nastavnika iz manjih ili udaljenih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u prilikama za profesionalni razvoj u inozemstvu. |
| --- | --- |

25.

Potiču, prema potrebi, izgradnju kapaciteta promicanjem različitih oblika lokalne i regionalne suradnje, kao što su konzorciji Erasmus+, pod vodstvom regionalnih školskih/institucijskih tijela koja osiguravaju da projekti mobilnosti imaju širi učinak i podupiru fizičko ili online

| 26. | Podupiru, prema potrebi, ustanove za obrazovanje i osposobljavanje u poboljšanju njihovih kapaciteta za organiziranje aktivnosti mobilnosti aktivnih i budućih učitelja i nastavnika te za ostvarivanje koristi od tih aktivnosti. |
| --- | --- |

26.

Podupiru, prema potrebi, ustanove za obrazovanje i osposobljavanje u poboljšanju njihovih kapaciteta za organiziranje aktivnosti mobilnosti aktivnih i budućih učitelja i nastavnika te za ostvarivanje koristi od tih aktivnosti.

| 27. | Promiču upotrebu digitalnih alata i platformi, uključujući eTwinning i EPALE, kako bi se dopunila i pripremila fizička mobilnost, poboljšale digitalne vještine i kompetencije te promicala daljnja transnacionalna suradnja. |
| --- | --- |

27.

Promiču upotrebu digitalnih alata i platformi, uključujući eTwinning i EPALE, kako bi se dopunila i pripremila fizička mobilnost, poboljšale digitalne vještine i kompetencije te promicala daljnja transnacionalna suradnja.

| 28. | Potiču mogućnosti profesionalnog razvoja utemeljene na dokazima za učitelje i nastavnike, koji bi mogli imati koristi od aktivnosti mobilnosti, te promiču studije povezane s naporima koje države članice EU-a ulažu u mobilnost učitelja i nastavnika, istodobno tražeći druge aspekte sinergije s istraživanjem. |
| --- | --- |

28.

Potiču mogućnosti profesionalnog razvoja utemeljene na dokazima za učitelje i nastavnike, koji bi mogli imati koristi od aktivnosti mobilnosti, te promiču studije povezane s naporima koje države članice EU-a ulažu u mobilnost učitelja i nastavnika, istodobno tražeći druge aspekte sinergije s istraživanjem.

POZIVA KOMISIJU DA, U SKLADU S UGOVORIMA I UZ PUNO POŠTOVANJE SUPSIDIJARNOSTI:

| 29. | Promiče mogućnosti za mobilnost učitelja i nastavnika putem programa Erasmus+, među ostalim pružanjem potrebne potpore aktivnostima akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+, koje će se ocjenjivati s obzirom na daljnji razvoj događaja nakon 2025. |
| --- | --- |

29.

Promiče mogućnosti za mobilnost učitelja i nastavnika putem programa Erasmus+, među ostalim pružanjem potrebne potpore aktivnostima akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+, koje će se ocjenjivati s obzirom na daljnji razvoj događaja nakon 2025.

| 30. | Utvrdi postojeće alate za poticanje mobilnosti učitelja i nastavnika te promiče te alate, primjerice, s pomoću platformi kao što su buduća europska platforma za školsko obrazovanje (koja će uključivati eTwinning i trenutačni School Education Gateway) i EPALE. |
| --- | --- |

30.

Utvrdi postojeće alate za poticanje mobilnosti učitelja i nastavnika te promiče te alate, primjerice, s pomoću platformi kao što su buduća europska platforma za školsko obrazovanje (koja će uključivati eTwinning i trenutačni School Education Gateway) i EPALE.

| 31. | U suradnji s državama članicama istraži mogućnost razvoja okvira politika na europskoj razini za povećanje broja i kvalitete prilika za mobilnost u svrhu učenja za buduće i aktivne učitelje i nastavnike u Europi na temelju njihovih stvarnih potreba za mobilnošću. Takvim bi se okvirom, na primjer, moglo poduprijeti uklanjanje prepreka mobilnosti, pružiti državama članicama potporu za promicanje mobilnosti i europske dimenzije poučavanja u okviru inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika, dodatno razviti mogućnosti za mobilnost u svrhu učenja i pružiti informacije o mogućnostima financiranja i mobilnosti. |
| --- | --- |

31.

U suradnji s državama članicama istraži mogućnost razvoja okvira politika na europskoj razini za povećanje broja i kvalitete prilika za mobilnost u svrhu učenja za buduće i aktivne učitelje i nastavnike u Europi na temelju njihovih stvarnih potreba za mobilnošću. Takvim bi se okvirom, na primjer, moglo poduprijeti uklanjanje prepreka mobilnosti, pružiti državama članicama potporu za promicanje mobilnosti i europske dimenzije poučavanja u okviru inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika, dodatno razviti mogućnosti za mobilnost u svrhu učenja i pružiti informacije o mogućnostima financiranja i mobilnosti.

| 32. | Pristupi rješavanju pitanja mobilnosti u radu istražujući mogući razvoj, na dobrovoljnoj osnovi, europskih smjernica za razvoj nacionalnih okvira za karijeru i cjeloživotnog usmjeravanja, čime bi se podupro napredak u karijeri učitelja i nastavnika. |
| --- | --- |

32.

Pristupi rješavanju pitanja mobilnosti u radu istražujući mogući razvoj, na dobrovoljnoj osnovi, europskih smjernica za razvoj nacionalnih okvira za karijeru i cjeloživotnog usmjeravanja, čime bi se podupro napredak u karijeri učitelja i nastavnika.

| 33. | Nastavi promicati automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija, a posebno razdoblja mobilnosti u inozemstvu u obrazovanju i osposobljavanju učitelja i nastavnika (6). |
| --- | --- |

33.

Nastavi promicati automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija, a posebno razdoblja mobilnosti u inozemstvu u obrazovanju i osposobljavanju učitelja i nastavnika (6

| 34. | Surađuje s državama članicama na analizi izvedivosti i dodane vrijednosti razdoblja mobilnosti u studijskim programima za buduće učitelje i nastavnike. |
| --- | --- |

34.

Surađuje s državama članicama na analizi izvedivosti i dodane vrijednosti razdoblja mobilnosti u studijskim programima za buduće učitelje i nastavnike.

| 35. | Izvješćuje Odbor za obrazovanje o daljnjim odlukama o rezultatima rada Stalne skupine za pokazatelje i mjerila u pogledu praćenja mobilnosti učitelja i nastavnika, s ciljem promicanja i širenja potencijala za mobilnost. |
| --- | --- |

35.

Izvješćuje Odbor za obrazovanje o daljnjim odlukama o rezultatima rada Stalne skupine za pokazatelje i mjerila u pogledu praćenja mobilnosti učitelja i nastavnika, s ciljem promicanja i širenja potencijala za mobilnost.

---

(1)  U skladu s definicijom iz Zaključaka Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (SL C 193, 9.6.2020., str. 11.) za potrebe ovih zaključaka učitelj ili nastavnik osoba je za koju je priznato da ima status učitelja ili nastavnika (ili jednakovrijedan status) u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom, kao i bilo koja osoba koja obavlja jednu ili više aktivnosti povezanih s (teoretskom ili praktičnom) funkcijom osposobljavanja, u odgojno-obrazovnoj ustanovi ili na radnom mjestu. Obuhvaćeni su učitelji i nastavnici u općem obrazovanju, nastavnici u visokom obrazovanju, nastavnici u inicijalnom i trajnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, odgojitelji u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te nastavnici u obrazovanju odraslih.

1

Obrazovanje i strukture karijere učitelja i nastavnika znatno se razlikuju među različitim područjima obrazovanja i osposobljavanja. Stoga relevantnost nekih elemenata ovih zaključaka ovisi o strukturi nacionalnih sustava i pojedinačnih sektora obrazovanja i osposobljavanja.

(2)  Za potrebe ovih zaključaka „mobilnost” odgovara pojmu „mobilnost u svrhu učenja” kako je definiran u Uredbi (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013, odnosno fizičkom preseljenju u zemlju koja nije zemlja boravišta radi studiranja, osposobljavanja ili neformalnog ili informalnog učenja. Može se kombinirati s pojmom „virtualno učenje” koji znači stjecanje znanja, vještina i kompetencija upotrebom alata informacijske i komunikacijske tehnologije, kako bi se sudionicima pružilo smisleno transnacionalno ili međunarodno iskustvo učenja.

2

(3)  Eurydice, „Učitelji i nastavnici u Europi: karijere, razvoj i dobrobit”, 2021., str. 21.

3

(4)  Statistički prilog godišnjem izvješću o programu Erasmus+ za 2019. pokazuje da su u projektima KA 101 (mobilnost osoblja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom odgoju i obrazovanju) ugovorenima 2019. tečajevi i osposobljavanje obuhvaćali oko 40 600 predviđenih sudionika (oko 75 % aktivnosti mobilnosti), dok je u praćenju rada sudjelovalo 13 209 sudionika (oko 24 % aktivnosti mobilnosti), a u programima poučavanja 389 sudionika (manje od 1 % aktivnosti mobilnosti).

4

(5)  Kako je istaknuto u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), Komisija će 2025. objaviti cjelovito izvješće o europskom prostoru obrazovanja. „Na temelju te evaluacije Vijeće će preispitati strateški okvir, uključujući ciljeve, upravljačku strukturu i metode rada na razini EU-a” (SL C 66, 26.2.2021., str. 10.).

5

(6)  U skladu s Preporukom Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (SL C 444, 10.12.2018., str. 1.).

6

---

PRILOG

Politički kontekst

Europsko vijeće

| — | Zaključci predsjedništva – Lisabon, 23. i 24. ožujka 2000. |
| --- | --- |

—

Zaključci predsjedništva – Lisabon, 23. i 24. ožujka 2000.

Vijeće Europske unije

| — | Zaključci Vijeća od 26. studenoga 2009. o stručnom usavršavanju nastavnika i ravnatelja škola (SL C 302, 12.12.2009., str. 6.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća od 26. studenoga 2009. o stručnom usavršavanju nastavnika i ravnatelja škola (SL C 302, 12.12.2009., str. 6.)

| — | Zaključci Vijeća o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju: pružanje najboljih temelja svoj našoj djeci za svijet sutrašnjice (SL C 175, 15.6.2011., str. 8.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju: pružanje najboljih temelja svoj našoj djeci za svijet sutrašnjice (SL C 175, 15.6.2011., str. 8.)

| — | Zaključci Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika (SL C 183, 14.6.2014., str. 22.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika (SL C 183, 14.6.2014., str. 22.)

| — | Zaključci Vijeća o razvoju škola i izvrsnosti u poučavanju (SL C 421, 8.12.2017., str. 2.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o razvoju škola i izvrsnosti u poučavanju (SL C 421, 8.12.2017., str. 2.)

| — | Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 7.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 7.)

| — | Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (SL C 444, 10.12.2018., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (SL C 444, 10.12.2018., str. 1.)

| — | Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (SL C 189, 5.6.2019., str. 4.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (SL C 189, 5.6.2019., str. 4.)

| — | Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2019. o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezikâ (SL C 189, 5.6.2019., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2019. o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezikâ (SL C 189, 5.6.2019., str. 15.)

| — | Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti (SL C 389, 18.11.2019., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti (SL C 389, 18.11.2019., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (SL C 193, 9.6.2020., str. 11.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (SL C 193, 9.6.2020., str. 11.)

| — | Preporuka Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (SL C 417, 2.12.2020., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (SL C 417, 2.12.2020., str. 1.)

| — | Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (SL C 66, 26.2.2021., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (SL C 66, 26.2.2021., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve (SL C 221, 10.6.2021., str. 3.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve (SL C 221, 10.6.2021., str. 3.)

| — | Zaključci Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja (SL C 221, 10.6.2021., str. 14.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja (SL C 221, 10.6.2021., str. 14.)

| — | Rezolucija Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030. (SL C 504, 14.12.2021., str. 9.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030. (SL C 504, 14.12.2021., str. 9.)

Europska komisija

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020) 625 final)

| — | „Pregled obrazovanja i osposobljavanja 2021.: obrazovanje i dobrobit”, Ured za publikacije, 2021. |
| --- | --- |

—

„Pregled obrazovanja i osposobljavanja 2021.: obrazovanje i dobrobit”, Ured za publikacije, 2021.

---

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/9

---

Zaključci Vijeća o europskoj strategiji za osnaživanje visokih učilišta za budućnost Europe

(2022/C 167/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

podsjećajući na političku pozadinu ovog pitanja navedenu u Prilogu ovim zaključcima,

PODSJEĆAJUĆI NA TO DA:

1.

Visoka učilišta (1) u Europi uvelike sudjeluju u stvaranju, širenju i potvrđivanju znanja. Nezamjenjiv su element u uspostavi europskog prostora obrazovanja i novog europskog istraživačkog prostora, u sinergiji s Europskim prostorom visokog obrazovanja. Visoka učilišta ključna su za postizanje cilja utvrđenog u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) koji glasi da bi do 2030. najmanje 45 % osoba u dobi od 25 do 34 godine trebalo imati kvalifikaciju u tercijarnom obrazovanju.

2.

U predstojećim godinama porast broja upisa u visoko obrazovanje, što je bio temeljni globalni trend u posljednjih nekoliko desetljeća, dodatno će se povećati. Očekuje se da će do 2030. broj osoba u dobi od 25 do 34 godine s kvalifikacijama u tercijarnom obrazovanju u zemljama OECD-a i skupine G-20 dosegnuti 300 milijuna (2).

3.

Na budući razvoj visokih učilišta u Europi utjecat će brojne prilike i izazovi. Zbog svjetskih demografskih trendova i globalizacije dovest će se u pitanje položaj Europe kao važnog središta za stvaranje znanja. Globalno zagrijavanje i uništavanje okoliša, ubrzavanje tehnoloških promjena i sve intenzivnija utrka u području digitalnih tehnologija već utječu na strategije visokih učilišta i njihov položaj unutar Europe i u globalnom kontekstu. Kako bi Europa zadržala i učvrstila svoj položaj svjetskog predvodnika u kontekstu pojačanog globalnog natjecanja, dostupnost široke baze talenata s izvrsnim obrazovanjem i osposobljavanjem bit će od sve veće važnosti.

4.

U međuvremenu zbog sve veće potražnje za visokokvalitetnim i uključivim obrazovanjem te za izvrsnim istraživanjem i inovacijama u zemljama u razvoju dolazi do povećanja globalnog umrežavanja, dok se istodobno javljaju nove prijetnje za temeljne vrijednosti i načela koje europske demokracije nastoje poštovati. Sve veće nejednakosti i izazovi prouzročeni starenjem društava preobrazit će tržište rada i produbiti potrebu za uključivanjem i stjecanjem visokog obrazovanja, i na europskoj i na globalnoj razini, što će dovesti do novih očekivanja u pogledu cjeloživotnog učenja.

5.

Zbog gospodarskog oporavka nakon pandemije te brzog razvoja znanja, vještina i kompetencija povezanih s digitalnom i zelenom tranzicijom visoka učilišta morat će razmotriti daljnji razvoj svoje infrastrukture, početi primjenjivati nove pedagoške alate, nuditi fleksibilna i kratka iskustva učenja, pripremiti polaznike za promjenjivo društveno okružje i okružje na tržištu rada te omogućiti istraživačima da surađuju kako bi pronašli inovativna rješenja za aktualne globalne izazove.

6.

Da bi se postigle uključenost i izvrsnost, potrebna su znatna opća ulaganja u EU-ov sektor visokog obrazovanja, uzimajući u obzir trenutačnu prosječnu potrošnju na tercijarno obrazovanje u EU-u i s obzirom na sve veći broj studenata i polaznika te izazove s kojima se suočavaju visoka učilišta.

7.

Visoko obrazovanje u jedinstvenom je položaju da doprinosi intersekcijskim misijama obrazovanja, istraživanja, inovacija i pružanja usluga društvu, što je važna prilika koju treba iskoristiti kako bi se ostvario potencijal za sinergijom među tim četirima misijama.

8.

Iskorištavanje te sinergije ključno je za postizanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Bit će potrebno poticati višedionička partnerstva te suradnju među visokim učilištima i s njima.

9.

U tom kontekstu u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) poziva se na uspostavu „agende za preobrazbu visokog obrazovanja s naglaskom na uključenosti, inovacijama, povezivosti, digitalnoj i zelenoj spremnosti te međunarodnoj konkurentnosti, kao i temeljnim akademskim vrijednostima i visokim etičkim načelima, te na zapošljavanju i zapošljivosti”.

10.

U istom kontekstu u Zaključcima Vijeća o novom europskom istraživačkom prostoru „institucijske preobrazbe, istraživačke karijere, znanstveno obrazovanje, osposobljavanje, međunarodn[a] suradnj[a] i protok znanja” utvrđeni su „kao moguća područja pojačane suradnje” između europskog istraživačkog prostora, Europskog prostora visokog obrazovanja i dimenzije visokog obrazovanja u sklopu europskog prostora obrazovanja. Vijeće je ujedno primilo na znanje „prijedlog Komisije o izradi plana djelovanja za stvaranje sinergija između visokog obrazovanja i istraživanja” te je poduprlo „daljnji razvoj ‚europskih sveučilišnih saveza’ kao vodećeg primjera modernih i uključivih ustanova visokog obrazovanja budućnosti u Europi”. U Programu politike EIP-a za razdoblje 2022. – 2024., koji je priložen Zaključcima Vijeća o budućem upravljanju europskim istraživačkim prostorom (EIP), utvrđene su aktivnosti usmjerene na visoka učilišta.

11.

U Zaključcima o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja Vijeće je prepoznalo da bi se „europska sveučilišta” trebala usmjeriti na „doprinos jačanju dimenzija istraživanja i inovacija visokih učilišta u Europi razvojem zajedničkog programa, zajedničkih infrastruktura i resursa” te na „uspostavu sve snažnijih saveza istraživanjem izvedivosti zajedničkog upisa studenata i zajedničkog zapošljavanja akademika i istraživača, u okviru različitih nacionalnih sustava, kako bi njihove karijere u području obrazovanja i istraživanja u okviru saveza postale privlačnije, održivije i fleksibilnije”. Ujedno je pozvalo Komisiju i države članice da „razmotre održivije instrumente financiranja za ‚europska sveučilišta’, među ostalim iskorištavanjem sinergije između regionalnih i nacionalnih programa te europskih programa, kako bi se mogla ostvariti njihova ambiciozna strategija” te da izrađuju jasne prijedloge, počevši od 2022., „kako bi se po potrebi otklonile prepreke za suradnju na europskoj razini, primjerice ispitivanjem potrebe i izvedivosti u pogledu združenih europskih diploma u okviru savezâ ‚europskih sveučilišta’”.

12.

U Zaključcima Vijeća naslovljenima „Produbljivanje europskog istraživačkog prostora: osiguravanje privlačnih i održivih istraživačkih karijera i radnih uvjeta za istraživače te ostvarivanje cirkulacije mozgova” Vijeće je pozvalo Komisiju „da podupre države članice u osmišljavanju političkih mjera za neometanu i ambicioznu transnacionalnu suradnju među visokim učilištima u Europi, posebno u području akademskih i istraživačkih karijera koje su često isprepletene, uz promicanje uključivosti, iskorištavanje izvrsnosti i povećanje međunarodne konkurentnosti europskog sektora visokog obrazovanja, čime bi se povećala privlačnost za talente iz Europe i izvan nje”. Ujedno se složilo da su savezi europskih sveučilišta i njihova partnerstva s lokalnim ekosustavima „prikladne platforme za ispitivanje mogućih modela kojima se potiče interoperabilnost istraživačkih karijera te za istraživanje mogućnosti za zajedničke programe zapošljavanja te sustave osposobljavanja i razvoja karijere u kojima se uzimaju u obzir aspekti istraživanja i podučavanja, kao i za ispitivanje novih sustava nagrađivanja i ocjenjivanja, među ostalim za podučavanje koje se temelji na istraživanju”.

SMATRA DA:

13.

Transnacionalna suradnja visokih učilišta iz cijele Europe dodatno će se ojačati, produbiti i pojednostavniti ako se za navedene izazove pronađe učinkovit odgovor na europskoj razini. Komisija je u vezi s time predstavila ambicioznu europsku strategiju za sveučilišta, kojom se te ustanove želi osnažiti i poduprijeti u svim njihovim misijama kako bi se unaprijedila njihova suradnja i povećale njihove prednosti, s obzirom na to da one pružaju ključan doprinos odgovoru Europe na predstojeće izazove. Trebalo bi pojačati različite oblike uspostavljene suradnje te dijeliti povezane ishode i najbolju praksu kako bi se nadahnuo cijeli sektor visokog obrazovanja u Europi, poštujući pritom nadležnosti država članica, akademsku slobodu i institucijsku autonomiju visokih učilišta.

14.

| — | jačanje europske dimenzije u visokom obrazovanju, istraživanju i inovacijama te jačanje sinergije među njima, |
| --- | --- |

—

jačanje europske dimenzije u visokom obrazovanju, istraživanju i inovacijama te jačanje sinergije među njima,

| — | poticanje globalne uloge i predvodništva Europe, |
| --- | --- |

—

poticanje globalne uloge i predvodništva Europe,

| — | jačanje oporavka Europe i njezina odgovora na digitalnu i zelenu tranziciju, |
| --- | --- |

—

jačanje oporavka Europe i njezina odgovora na digitalnu i zelenu tranziciju,

| — | produbljivanje europskog osjećaja pripadnosti na temelju zajedničkih vrijednosti. |
| --- | --- |

—

produbljivanje europskog osjećaja pripadnosti na temelju zajedničkih vrijednosti.

POZIVA KOMISIJU I DRŽAVE ČLANICE DA U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I UZ DUŽNO POŠTOVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI SURAĐUJU S VISOKIM UČILIŠTIMA I DIONICIMA KAKO BI SE POSTIGLI SLJEDEĆI KLJUČNI CILJEVI:

Jačanje europske dimenzije u visokom obrazovanju, istraživanju i inovacijama te jačanje sinergije među njima

Jačanje europske dimenzije u visokom obrazovanju, istraživanju i inovacijama te jačanje sinergije među njima

| 15. | Dublja transnacionalna suradnja doprinosi uspostavi europskog prostora obrazovanja i novog europskog istraživačkog prostora u punoj sinergiji jer se time jačaju visoka učilišta i povećava kvaliteta visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija u Europi u cjelini. Zahvaljujući novim dimenzijama, oblicima i mogućnostima za interdisciplinarnu, međusektorsku i prekograničnu mobilnost, u kombinaciji s privlačnim i održivim akademskim i istraživačkim karijerama te otvorenim obrazovanjem i otvorenom znanošću, tom suradnjom omogućuje se visokim učilištima da bolje odgovore na društvene izazove te pruže studentima, polaznicima programa cjeloživotnog učenja i istraživačima odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije za njihov budući profesionalni i osobni razvoj. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti studentima i mladim istraživačima čiji su studij i karijere snažno pogođeni pandemijom, kao i onima iz ruralnih i udaljenih područja, poput najudaljeniih regija. |
| --- | --- |

15.

Dublja transnacionalna suradnja doprinosi uspostavi europskog prostora obrazovanja i novog europskog istraživačkog prostora u punoj sinergiji jer se time jačaju visoka učilišta i povećava kvaliteta visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija u Europi u cjelini. Zahvaljujući novim dimenzijama, oblicima i mogućnostima za interdisciplinarnu, međusektorsku i prekograničnu mobilnost, u kombinaciji s privlačnim i održivim akademskim i istraživačkim karijerama te otvorenim obrazovanjem i otvorenom znanošću, tom suradnjom omogućuje se visokim učilištima da bolje odgovore na društvene izazove te pruže studentima, polaznicima programa cjeloživotnog učenja i istraživačima odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije za njihov budući profesionalni i osobni razvoj. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti studentima i mladim istraživačima čiji su studij i karijere snažno pogođeni pandemijom, kao i onima iz ruralnih i udaljenih područja, poput najudaljeniih regija.

| 16. | Savezi visokih učilišta, kao što su „europska sveučilišta”, mogu poslužiti kao primjer potencijala opsežne i dugoročne institucijske suradnje u području visokog obrazovanja. Takvi savezi imaju potencijal za stvaranje stvarne europske dodane vrijednosti jer se, zahvaljujući njima, dugoročnom predanošću svih uključenih strana može postići kritična masa na europskoj razini. Ti savezi olakšavaju slobodno kretanje Europom u svrhu studiranja, rada i istraživanja na temelju zajedničkih interesa. Zahvaljujući snažnom stupnju integracije, transparentnosti i otvorenosti, oni mogu imati transformativan učinak unutar Europe i za nju. Taj transformativni učinak povećat će se koordinacijom i komplementarnošću s drugim europskim, nacionalnim, regionalnim, lokalnim i, prema potrebi, međunarodnim inicijativama i mrežama. |
| --- | --- |

16.

Savezi visokih učilišta, kao što su „europska sveučilišta”, mogu poslužiti kao primjer potencijala opsežne i dugoročne institucijske suradnje u području visokog obrazovanja. Takvi savezi imaju potencijal za stvaranje stvarne europske dodane vrijednosti jer se, zahvaljujući njima, dugoročnom predanošću svih uključenih strana može postići kritična masa na europskoj razini. Ti savezi olakšavaju slobodno kretanje Europom u svrhu studiranja, rada i istraživanja na temelju zajedničkih interesa. Zahvaljujući snažnom stupnju integracije, transparentnosti i otvorenosti, oni mogu imati transformativan učinak unutar Europe i za nju. Taj transformativni učinak povećat će se koordinacijom i komplementarnošću s drugim europskim, nacionalnim, regionalnim, lokalnim i, prema potrebi, međunarodnim inicijativama i mrežama.

| 17. | Da bi se oslobodio puni potencijal savezâ visokih učilišta kao što su „europska sveučilišta”, potrebna je dodatna potpora na europskoj i, prema potrebi, nacionalnoj razini u okviru postupnog pristupa. Ti su savezi katalizatori institucijske preobrazbe te bi ih stoga trebalo, prema potrebi, podupirati u razvoju snažne dimenzije istraživanja i inovacija te u provedbi inovativnih združenih obrazovnih programa na svim razinama, primjenom pristupa usmjerenog na studente i utemeljenog na istraživanju i inovacijama, u okviru kojih bi se možda mogle izdavati združene diplome na temelju europskih kriterija koji su osmišljeni zajednički s državama članicama i relevantnim dionicima, u skladu s instrumentima Bolonjskog procesa. Te saveze također bi trebalo podupirati, prema potrebi, u boljem upravljanju ljudskim resursima u smislu mogućeg zajedničkog zapošljavanja pripadnika akademske zajednice i istraživača, u promicanju razvoja privlačnih i održivih karijera te u objedinjavanju resursa i struktura, primjerice laboratorija i platformi. |
| --- | --- |

17.

Da bi se oslobodio puni potencijal savezâ visokih učilišta kao što su „europska sveučilišta”, potrebna je dodatna potpora na europskoj i, prema potrebi, nacionalnoj razini u okviru postupnog pristupa. Ti su savezi katalizatori institucijske preobrazbe te bi ih stoga trebalo, prema potrebi, podupirati u razvoju snažne dimenzije istraživanja i inovacija te u provedbi inovativnih združenih obrazovnih programa na svim razinama, primjenom pristupa usmjerenog na studente i utemeljenog na istraživanju i inovacijama, u okviru kojih bi se možda mogle izdavati združene diplome na temelju europskih kriterija koji su osmišljeni zajednički s državama članicama i relevantnim dionicima, u skladu s instrumentima Bolonjskog procesa. Te saveze također bi trebalo podupirati, prema potrebi, u boljem upravljanju ljudskim resursima u smislu mogućeg zajedničkog zapošljavanja pripadnika akademske zajednice i istraživača, u promicanju razvoja privlačnih i održivih karijera te u objedinjavanju resursa i struktura, primjerice laboratorija i platformi.

| 18. | U potpunosti uvažavajući vrijednost učenja uživo i fizičke mobilnosti te potrebu za uravnoteženom cirkulacijom mozgova, visoka učilišta trebalo bi poticati da dodatno podupiru sve vrste mobilnosti studenata, osoblja i istraživača, što doprinosi akademskom uspjehu i osobnim postignućima, tako da svim studentima, osoblju i istraživačima omoguće stjecanje međunarodnih i međukulturnih kompetencija, i to internacionalizacijom kurikuluma ili pružanjem prilika za sudjelovanje u inovativnim međunarodnim okružjima u matičnim ustanovama. |
| --- | --- |

18.

U potpunosti uvažavajući vrijednost učenja uživo i fizičke mobilnosti te potrebu za uravnoteženom cirkulacijom mozgova, visoka učilišta trebalo bi poticati da dodatno podupiru sve vrste mobilnosti studenata, osoblja i istraživača, što doprinosi akademskom uspjehu i osobnim postignućima, tako da svim studentima, osoblju i istraživačima omoguće stjecanje međunarodnih i međukulturnih kompetencija, i to internacionalizacijom kurikuluma ili pružanjem prilika za sudjelovanje u inovativnim međunarodnim okružjima u matičnim ustanovama.

| 19. | Europska godina mladih ima poticajnu ulogu u tom pogledu. Valja podsjetiti na cilj da bi u Europskom prostoru visokog obrazovanja najmanje 20 % osoba s diplomom trebalo iskusiti razdoblje studiranja ili osposobljavanja u inozemstvu, kako je potvrđeno u Ministarskom priopćenju iz Rima od 19. studenoga 2020., kao i na to da inicijativu Europska sveučilišta treba podupirati u postizanju ambicioznog cilja od 50 % mobilnih studenata, kako je navedeno u Zaključcima Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja. |
| --- | --- |

19.

Europska godina mladih ima poticajnu ulogu u tom pogledu. Valja podsjetiti na cilj da bi u Europskom prostoru visokog obrazovanja najmanje 20 % osoba s diplomom trebalo iskusiti razdoblje studiranja ili osposobljavanja u inozemstvu, kako je potvrđeno u Ministarskom priopćenju iz Rima od 19. studenoga 2020., kao i na to da inicijativu Europska sveučilišta treba podupirati u postizanju ambicioznog cilja od 50 % mobilnih studenata, kako je navedeno u Zaključcima Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja.

| 20. | Kako bi se postigli ti ciljevi, države članice i Komisija ujedno bi trebale, u suradnji s visokim učilištima, nastojati pojednostavniti administrativne postupke za ustanove, među ostalim tako da dodatno prošire provedbu inicijative za uvođenje europske studentske iskaznice i dodatno provedu automatsko uzajamno priznavanje akademskih kvalifikacija i razdoblja studiranja u inozemstvu, u suradnji s Nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje. Visoka učilišta trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste digitalne alate za mobilnost i priznavanje, promiču višejezičnost, međukulturalnost i uključivanje studenata s manje mogućnosti u kampuse te da integriraju mobilnost u svoje kurikulume. |
| --- | --- |

20.

Kako bi se postigli ti ciljevi, države članice i Komisija ujedno bi trebale, u suradnji s visokim učilištima, nastojati pojednostavniti administrativne postupke za ustanove, među ostalim tako da dodatno prošire provedbu inicijative za uvođenje europske studentske iskaznice i dodatno provedu automatsko uzajamno priznavanje akademskih kvalifikacija i razdoblja studiranja u inozemstvu, u suradnji s Nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje. Visoka učilišta trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste digitalne alate za mobilnost i priznavanje, promiču višejezičnost, međukulturalnost i uključivanje studenata s manje mogućnosti u kampuse te da integriraju mobilnost u svoje kurikulume.

Poticanje globalne uloge i predvodništva Europe

Poticanje globalne uloge i predvodništva Europe

| 21. | Internacionalizacija visokog obrazovanja i istraživanja od strateške je geopolitičke važnosti za Europu, kako je navedeno u zajedničkoj komunikaciji naslovljenoj „Global Gateway”. Globalna suradnja u području visokog obrazovanja treba se zasnivati na temeljnim vrijednostima i načelima, a njezina okosnica trebaju biti akademska sloboda, institucijska autonomija, otvoreno obrazovanje i otvorena znanost. Preduvjet za međunarodnu suradnju trebala bi biti načela uzajamnosti i ravnopravnih uvjeta. U odnosima u području istraživanja i inovacija te u pregovorima s globalnim partnerima trebalo bi se pridržavati vodećeg načela „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”. Visoka učilišta trebalo bi podupirati u okviru koordiniranog europskog pristupa kako bi se te europske vrijednosti i načela promicali na globalnoj razini s ciljem postizanja uravnotežene i uzajamno korisne suradnje, koja je dio meke sile i sposobnosti Europe za određivanje standarda na globalnoj razini. Suradnja s trećim zemljama u području visokog obrazovanja i istraživanja treba se temeljiti na zajedničkom razumijevanju i dijeljenju tih vrijednosti i načela, koji se promiču na europskoj razini u skladu s drugim strateškim interesima Unije u skladu s Konferencijom iz Marseillea o globalnom pristupu. |
| --- | --- |

21.

Internacionalizacija visokog obrazovanja i istraživanja od strateške je geopolitičke važnosti za Europu, kako je navedeno u zajedničkoj komunikaciji naslovljenoj „Global Gateway”. Globalna suradnja u području visokog obrazovanja treba se zasnivati na temeljnim vrijednostima i načelima, a njezina okosnica trebaju biti akademska sloboda, institucijska autonomija, otvoreno obrazovanje i otvorena znanost. Preduvjet za međunarodnu suradnju trebala bi biti načela uzajamnosti i ravnopravnih uvjeta. U odnosima u području istraživanja i inovacija te u pregovorima s globalnim partnerima trebalo bi se pridržavati vodećeg načela „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”. Visoka učilišta trebalo bi podupirati u okviru koordiniranog europskog pristupa kako bi se te europske vrijednosti i načela promicali na globalnoj razini s ciljem postizanja uravnotežene i uzajamno korisne suradnje, koja je dio meke sile i sposobnosti Europe za određivanje standarda na globalnoj razini. Suradnja s trećim zemljama u području visokog obrazovanja i istraživanja treba se temeljiti na zajedničkom razumijevanju i dijeljenju tih vrijednosti i načela, koji se promiču na europskoj razini u skladu s drugim strateškim interesima Unije u skladu s Konferencijom iz Marseillea o globalnom pristupu.

| 22. | Dublja europska suradnja može biti korisna kako bi se pružila potpora visokim učilištima i kako bi se istraživačima, nastavnicima, studentima i osoblju omogućili alati potrebni za suočavanje s izazovima koji ugrožavaju pravednu globalnu suradnju, kao što su nejednakost, strano uplitanje i prepreke otvorenoj znanosti. Treba promicati i informirano i neovisno razumijevanje partnera iz trećih zemalja. Kako bi se Europska unija pozicionirala kao utočište za slobodu znanstvenih istraživanja i demokratske vrijednosti, visoka učilišta trebalo bi podupirati putem europskih i nacionalnih programa, uz potpuno poštovanje načela izvrsnosti, kako bi se primili studenti, istraživači i pripadnici akademske zajednice čija je sloboda ugrožena. |
| --- | --- |

22.

Dublja europska suradnja može biti korisna kako bi se pružila potpora visokim učilištima i kako bi se istraživačima, nastavnicima, studentima i osoblju omogućili alati potrebni za suočavanje s izazovima koji ugrožavaju pravednu globalnu suradnju, kao što su nejednakost, strano uplitanje i prepreke otvorenoj znanosti. Treba promicati i informirano i neovisno razumijevanje partnera iz trećih zemalja. Kako bi se Europska unija pozicionirala kao utočište za slobodu znanstvenih istraživanja i demokratske vrijednosti, visoka učilišta trebalo bi podupirati putem europskih i nacionalnih programa, uz potpuno poštovanje načela izvrsnosti, kako bi se primili studenti, istraživači i pripadnici akademske zajednice čija je sloboda ugrožena.

| 23. | Kako bi se povećala konkurentnost visokih učilišta na globalnoj razini, trebalo bi ih poticati da putem snažnih partnerstava s istraživačkim organizacijama, akterima u području inovacija, pružateljima financijskih sredstava te gospodarskim i socijalnim partnerima mobiliziraju lokalne ili regionalne ekosustave, čime se potiče teritorijalna kohezija, te da pritom unaprijede bliske kontakte s lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima. Radi promicanja raznolikosti i izvrsnosti europskih visokih učilišta na globalnoj razini trebalo bi poduzeti dodatne korake i pružiti dodatnu potporu na europskoj razini kako bi države članice promicale nacionalne politike, primjerice putem inicijativa za izvrsnost te regionalnih i lokalnih središta. |
| --- | --- |

23.

Kako bi se povećala konkurentnost visokih učilišta na globalnoj razini, trebalo bi ih poticati da putem snažnih partnerstava s istraživačkim organizacijama, akterima u području inovacija, pružateljima financijskih sredstava te gospodarskim i socijalnim partnerima mobiliziraju lokalne ili regionalne ekosustave, čime se potiče teritorijalna kohezija, te da pritom unaprijede bliske kontakte s lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima. Radi promicanja raznolikosti i izvrsnosti europskih visokih učilišta na globalnoj razini trebalo bi poduzeti dodatne korake i pružiti dodatnu potporu na europskoj razini kako bi države članice promicale nacionalne politike, primjerice putem inicijativa za izvrsnost te regionalnih i lokalnih središta.

| 24. | Zahvaljujući transnacionalnoj suradnji europskih visokih učilišta ona su privlačnija međunarodnim studentima, istraživačima i globalnim partnerima te se povećava kvaliteta obrazovnih programa i potencijal za istraživanje i inovacije. Postojeće europske programe, kao što su Erasmus+, instrumenti Unije za vanjsko djelovanje i Obzor Europa, trebalo bi upotrebljavati u okviru djelovanja obuhvaćenih njihovim pravnim osnovama te ih evaluirati na temelju njihovih evaluacijskih kriterija kako bi se savezima visokih učilišta, kao što su „europska sveučilišta”, i zajednicama znanja i inovacija (ZZI) pružila potpora u razvoju zajedničkih aktivnosti i strategija internacionalizacije u cijelom sektoru visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija. To bi im pomoglo da se pozicioniraju na međunarodnoj razini, izgrade mreže s ključnim partnerima iz cijeloga svijeta, ojačaju kapacitete partnera iz trećih zemalja i potaknu međunarodnu mobilnost studenata, istraživača, pripadnika akademske zajednice i osoblja (u oba smjera). Trebalo bi u potpunosti iskoristiti Globalnu konvenciju UNESCO-a o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju iz 2019. jer se njome olakšava međunarodna mobilnost studenata i tako oslobađa potencijal za internacionalizaciju europskog visokog obrazovanja. Zajedničkim europskim naporima usmjerenima na treće zemlje, u okviru pristupa Tima Europa, također bi se moglo dodatno promicati europsku ponudu visokog obrazovanja i sudjelovati u uzajamno korisnim aktivnostima izgradnje kapaciteta. |
| --- | --- |

24.

Zahvaljujući transnacionalnoj suradnji europskih visokih učilišta ona su privlačnija međunarodnim studentima, istraživačima i globalnim partnerima te se povećava kvaliteta obrazovnih programa i potencijal za istraživanje i inovacije. Postojeće europske programe, kao što su Erasmus+, instrumenti Unije za vanjsko djelovanje i Obzor Europa, trebalo bi upotrebljavati u okviru djelovanja obuhvaćenih njihovim pravnim osnovama te ih evaluirati na temelju njihovih evaluacijskih kriterija kako bi se savezima visokih učilišta, kao što su „europska sveučilišta”, i zajednicama znanja i inovacija (ZZI) pružila potpora u razvoju zajedničkih aktivnosti i strategija internacionalizacije u cijelom sektoru visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija. To bi im pomoglo da se pozicioniraju na međunarodnoj razini, izgrade mreže s ključnim partnerima iz cijeloga svijeta, ojačaju kapacitete partnera iz trećih zemalja i potaknu međunarodnu mobilnost studenata, istraživača, pripadnika akademske zajednice i osoblja (u oba smjera). Trebalo bi u potpunosti iskoristiti Globalnu konvenciju UNESCO-a o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju iz 2019. jer se njome olakšava međunarodna mobilnost studenata i tako oslobađa potencijal za internacionalizaciju europskog visokog obrazovanja. Zajedničkim europskim naporima usmjerenima na treće zemlje, u okviru pristupa Tima Europa, također bi se moglo dodatno promicati europsku ponudu visokog obrazovanja i sudjelovati u uzajamno korisnim aktivnostima izgradnje kapaciteta.

Jačanje oporavka Europe i njezina odgovora na digitalnu i zelenu tranziciju

Jačanje oporavka Europe i njezina odgovora na digitalnu i zelenu tranziciju

| 25. | Visoka učilišta trebalo bi dodatno poticati da znanje pretvore u vještine, kompetencije i inovacije. To se može postići uz potpuno poštovanje akademske slobode razvijanjem bliske suradnje s partnerima iz gospodarstva, društva i industrije u okviru lokalnih i regionalnih istraživačkih i inovacijskih ekosustava te olakšavanjem međusektorske mobilnosti između visokih učilišta i drugih partnera, posebno na temelju strategija pametne specijalizacije, Europskog instituta za inovacije i tehnologiju te zajednica znanja i inovacija. Ta bi suradnja mogla biti veoma korisna i za lokalna poduzeća i MSP-ove te bi se njome studentima, istraživačima, pripadnicima akademske zajednice, nastavnicima i osoblju mogla pružiti mogućnost da ih se osposobi u, npr., području upravljanja intelektualnim vlasništvom, prijenosa znanja i poduzetništva, uključujući pristup financiranju, u bilo kojoj fazi njihove karijere. Pri vrednovanju karijere pripadnika akademske zajednice u obzir treba uzeti sve njihove razne aktivnosti, unutar i izvan akademske zajednice, u odnosu na sve dimenzije misija visokih učilišta. Visoka učilišta ujedno bi trebala poboljšati svoju sposobnost suradnje sa svojim ekosustavima gradeći potrebno znanje, vještine i kompetencije, posebno za strateške industrijske sektore, te poticanjem prijenosa znanja i tehnologije i stvaranjem poduzeća nastalih iz matičnih poduzeća (en. spin-offs). |
| --- | --- |

25.

Visoka učilišta trebalo bi dodatno poticati da znanje pretvore u vještine, kompetencije i inovacije. To se može postići uz potpuno poštovanje akademske slobode razvijanjem bliske suradnje s partnerima iz gospodarstva, društva i industrije u okviru lokalnih i regionalnih istraživačkih i inovacijskih ekosustava te olakšavanjem međusektorske mobilnosti između visokih učilišta i drugih partnera, posebno na temelju strategija pametne specijalizacije, Europskog instituta za inovacije i tehnologiju te zajednica znanja i inovacija. Ta bi suradnja mogla biti veoma korisna i za lokalna poduzeća i MSP-ove te bi se njome studentima, istraživačima, pripadnicima akademske zajednice, nastavnicima i osoblju mogla pružiti mogućnost da ih se osposobi u, npr., području upravljanja intelektualnim vlasništvom, prijenosa znanja i poduzetništva, uključujući pristup financiranju, u bilo kojoj fazi njihove karijere. Pri vrednovanju karijere pripadnika akademske zajednice u obzir treba uzeti sve njihove razne aktivnosti, unutar i izvan akademske zajednice, u odnosu na sve dimenzije misija visokih učilišta. Visoka učilišta ujedno bi trebala poboljšati svoju sposobnost suradnje sa svojim ekosustavima gradeći potrebno znanje, vještine i kompetencije, posebno za strateške industrijske sektore, te poticanjem prijenosa znanja i tehnologije i stvaranjem poduzeća nastalih iz matičnih poduzeća (en. spin-offs

| 26. | Visoka učilišta mogla bi se podupirati u svrhu poboljšanja učenja usmjerenog na studente i utemeljenog na istraživanju, čiji je cilj pružiti studentima najnovije kompetencije, vještine i znanje te razviti njihove vještine i iskustvo u području istraživanja. Studente bi trebalo podupirati i u interdisciplinarnom radu u pristupima utemeljenima na izazovima. |
| --- | --- |

26.

Visoka učilišta mogla bi se podupirati u svrhu poboljšanja učenja usmjerenog na studente i utemeljenog na istraživanju, čiji je cilj pružiti studentima najnovije kompetencije, vještine i znanje te razviti njihove vještine i iskustvo u području istraživanja. Studente bi trebalo podupirati i u interdisciplinarnom radu u pristupima utemeljenima na izazovima.

| 27. | Visoka učilišta mogu imati ključnu ulogu u cjeloživotnom učenju i u odgovoru na preobrazbu tržišta rada otvaranjem svim vrstama polaznika i poticanjem njihove zapošljivosti, među ostalim prekvalifikacijom i usavršavanjem. U tu svrhu visoka učilišta trebalo bi podupirati u upotrebi digitalizacije za poticanje inovativnih metoda učenja i poučavanja te u osmišljavanju i provedbi fleksibilnih i prilagođenih načina učenja, uključujući, prema potrebi, kraće tečajeve ili iskustva učenja koji mogu dovesti do mikrokvalifikacija, a da pritom ne odstupaju od temeljnog načela programâ koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije. Kako bi se razvile relevantne vještine, kompetencije, stavovi i poduzetnički duh polaznika, visoka učilišta trebalo bi poticati na suradnju sa svojim ekosustavima, na promicanje iskustava temeljenih na radu, kao što su stažiranja, naukovanja i mogućnosti za volontiranje i, prema potrebi, ne daljnji razvoj poduzetničkih putova koji studentima omogućuju provedbu poduzetničkih projekata tijekom studija. |
| --- | --- |

27.

Visoka učilišta mogu imati ključnu ulogu u cjeloživotnom učenju i u odgovoru na preobrazbu tržišta rada otvaranjem svim vrstama polaznika i poticanjem njihove zapošljivosti, među ostalim prekvalifikacijom i usavršavanjem. U tu svrhu visoka učilišta trebalo bi podupirati u upotrebi digitalizacije za poticanje inovativnih metoda učenja i poučavanja te u osmišljavanju i provedbi fleksibilnih i prilagođenih načina učenja, uključujući, prema potrebi, kraće tečajeve ili iskustva učenja koji mogu dovesti do mikrokvalifikacija, a da pritom ne odstupaju od temeljnog načela programâ koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije. Kako bi se razvile relevantne vještine, kompetencije, stavovi i poduzetnički duh polaznika, visoka učilišta trebalo bi poticati na suradnju sa svojim ekosustavima, na promicanje iskustava temeljenih na radu, kao što su stažiranja, naukovanja i mogućnosti za volontiranje i, prema potrebi, ne daljnji razvoj poduzetničkih putova koji studentima omogućuju provedbu poduzetničkih projekata tijekom studija.

| 28. | Visoka učilišta imaju ključnu ulogu u podupiranju zelene tranzicije i ispunjavanju ciljeva održivog razvoja kao posebne značajke kvalitete na globalnoj razini. U tom pogledu visoka učilišta diljem Europe trebalo bi podupirati u, prema potrebi, uvođenju održivih i zelenih pristupa primjenom cjelovitog institucijskog pristupa kao dijela njihovih misija, infrastruktura i operacija. |
| --- | --- |

28.

Visoka učilišta imaju ključnu ulogu u podupiranju zelene tranzicije i ispunjavanju ciljeva održivog razvoja kao posebne značajke kvalitete na globalnoj razini. U tom pogledu visoka učilišta diljem Europe trebalo bi podupirati u, prema potrebi, uvođenju održivih i zelenih pristupa primjenom cjelovitog institucijskog pristupa kao dijela njihovih misija, infrastruktura i operacija.

| 29. | Kako bi se uzelo u obzir pitanje zelene tranzicije, visoka učilišta trebalo bi poticati na razvoj interdisciplinarnog znanja, vještina i kompetencija, podupiranje stjecanja i primjene znanja o održivosti među svim polaznicima i zajednicama te uključivanje obrazovanja o održivosti u kurikulume u svim relevantnim sektorima. Trebalo bi ih poticati da naručuju i provode istraživanja koja se temelje na bazi znanja u vezi s održivošću. |
| --- | --- |

29.

Kako bi se uzelo u obzir pitanje zelene tranzicije, visoka učilišta trebalo bi poticati na razvoj interdisciplinarnog znanja, vještina i kompetencija, podupiranje stjecanja i primjene znanja o održivosti među svim polaznicima i zajednicama te uključivanje obrazovanja o održivosti u kurikulume u svim relevantnim sektorima. Trebalo bi ih poticati da naručuju i provode istraživanja koja se temelje na bazi znanja u vezi s održivošću.

| 30. | Kao što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, digitalne tehnologije snažan su alat za preobrazbu sustavâ visokog obrazovanja u Europi, a visoka učilišta ključna su za ubrzavanje digitalne tranzicije u Europi. |
| --- | --- |

30.

Kao što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, digitalne tehnologije snažan su alat za preobrazbu sustavâ visokog obrazovanja u Europi, a visoka učilišta ključna su za ubrzavanje digitalne tranzicije u Europi.

| 31. | Visokim učilištima potrebno je osigurati visoku povezivost i visokoučinkovite digitalne infrastrukture i usluge, koje bi u najvećoj mogućoj mjeri trebale biti interoperabilne i dijeljene diljem Europe, oslanjati se na europske standarde (3) i upotrebljavati pouzdane tehnologije u skladu s posebnim potrebama visokih učilišta, kao što su sigurni podaci. |
| --- | --- |

31.

Visokim učilištima potrebno je osigurati visoku povezivost i visokoučinkovite digitalne infrastrukture i usluge, koje bi u najvećoj mogućoj mjeri trebale biti interoperabilne i dijeljene diljem Europe, oslanjati se na europske standarde (3

| 32. | Ubrzavanje digitalne tranzicije Europe podrazumijeva pružanje digitalne i podatkovne pismenosti svim studentima, nastavnicima, osoblju, pripadnicima akademske zajednice i istraživačima te, prema potrebi, široj javnosti. Visoka učilišta imaju ključnu ulogu u tome jer polaznicima pružaju mogućnost stjecanja novih digitalnih kompetencija i znanja o njihovim etičkim komponentama, kao što su upravljanje podacima, umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi i kibersigurnost, te u provedbi istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

32.

Ubrzavanje digitalne tranzicije Europe podrazumijeva pružanje digitalne i podatkovne pismenosti svim studentima, nastavnicima, osoblju, pripadnicima akademske zajednice i istraživačima te, prema potrebi, široj javnosti. Visoka učilišta imaju ključnu ulogu u tome jer polaznicima pružaju mogućnost stjecanja novih digitalnih kompetencija i znanja o njihovim etičkim komponentama, kao što su upravljanje podacima, umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi i kibersigurnost, te u provedbi istraživanja i inovacija.

| 33. | Visoka učilišta bi, uz puno priznavanje vrijednosti učenja uživo, trebala u potpunosti iskoristiti digitalna sredstva kako bi se poboljšala kvaliteta iskustva učenja za studente, osoblje, pripadnike akademske zajednice i istraživače te kako bi se razmotrilo pitanje društvenih nejednakosti. Kako bi se premostio digitalni jaz, trebalo bi podupirati inicijative kojima se svima osigurava jednak pristup individualiziranim mogućnostima učenja, upotrebom, primjerice, virtualnog ili hibridnog poučavanja na udaljenim mjestima učenja. Visoka učilišta trebalo bi popratiti u njihovim naporima da dijele platforme i interoperabilne alate kojima se omogućuje razmjena podataka uz istodobno pružanje visokokvalitetnih obrazovnih resursa prilagođenih korisnicima, kao što su online tečajevi. |
| --- | --- |

33.

Visoka učilišta bi, uz puno priznavanje vrijednosti učenja uživo, trebala u potpunosti iskoristiti digitalna sredstva kako bi se poboljšala kvaliteta iskustva učenja za studente, osoblje, pripadnike akademske zajednice i istraživače te kako bi se razmotrilo pitanje društvenih nejednakosti. Kako bi se premostio digitalni jaz, trebalo bi podupirati inicijative kojima se svima osigurava jednak pristup individualiziranim mogućnostima učenja, upotrebom, primjerice, virtualnog ili hibridnog poučavanja na udaljenim mjestima učenja. Visoka učilišta trebalo bi popratiti u njihovim naporima da dijele platforme i interoperabilne alate kojima se omogućuje razmjena podataka uz istodobno pružanje visokokvalitetnih obrazovnih resursa prilagođenih korisnicima, kao što su online

Produbljivanje europskog osjećaja pripadnosti na temelju zajedničkih vrijednosti

Produbljivanje europskog osjećaja pripadnosti na temelju zajedničkih vrijednosti

| 34. | Kako bi se produbio europski osjećaj pripadnosti i promicao naš europski način života, ključno je očuvati i zaštititi europske demokratske vrijednosti, poticati raznolikost, uključivost i rodnu ravnopravnost te ojačati kvalitetu i relevantnost visokog obrazovanja za vještine otporne na buduće promjene. Visoka učilišta autonomna su, a akademska i znanstvena sloboda središnje su načelo njihovih misija i aktivnosti. |
| --- | --- |

34.

Kako bi se produbio europski osjećaj pripadnosti i promicao naš europski način života, ključno je očuvati i zaštititi europske demokratske vrijednosti, poticati raznolikost, uključivost i rodnu ravnopravnost te ojačati kvalitetu i relevantnost visokog obrazovanja za vještine otporne na buduće promjene. Visoka učilišta autonomna su, a akademska i znanstvena sloboda središnje su načelo njihovih misija i aktivnosti.

| 35. | Trebalo bi podupirati visoka učilišta u njihovim nastojanjima da zaštite obrazovanje i znanost od dezinformacija, podupiru otvorenu znanost i brane demokratske vrijednosti. U tom pogledu visoka učilišta zaštitnici su demokracije i primarni forum za građansku znanost, pripremajući studente za aktivno građanstvo i javni angažman. |
| --- | --- |

35.

Trebalo bi podupirati visoka učilišta u njihovim nastojanjima da zaštite obrazovanje i znanost od dezinformacija, podupiru otvorenu znanost i brane demokratske vrijednosti. U tom pogledu visoka učilišta zaštitnici su demokracije i primarni forum za građansku znanost, pripremajući studente za aktivno građanstvo i javni angažman.

| 36. | Visoka učilišta mogu pokrenuti javnu raspravu s utemeljenim i korisnim informacijama putem šireg pristupa publikacijama i istraživačkim podacima te organiziranjem javnih događanja radi širenja rezultata istraživanja i rasprave o njima. Visoka učilišta mogu biti ključni akteri u borbi protiv neprimjerene upotrebe istraživanja i biti poveznica između obrazovanja, istraživanja, inovacija, javnih tijela i civilnog društva. Visoka učilišta mogla bi dodatno ojačati i iskoristiti tu ulogu kako bi sustavnije surađivala sa svim društvenim akterima, što obuhvaća javne i privatne inovatore, regionalna i lokalna javna tijela, uključujući škole, medije, organizacije za popularizaciju znanosti te organizacije civilnog društva kao što su udruge potrošača, korisnika ili pacijenata. |
| --- | --- |

36.

Visoka učilišta mogu pokrenuti javnu raspravu s utemeljenim i korisnim informacijama putem šireg pristupa publikacijama i istraživačkim podacima te organiziranjem javnih događanja radi širenja rezultata istraživanja i rasprave o njima. Visoka učilišta mogu biti ključni akteri u borbi protiv neprimjerene upotrebe istraživanja i biti poveznica između obrazovanja, istraživanja, inovacija, javnih tijela i civilnog društva. Visoka učilišta mogla bi dodatno ojačati i iskoristiti tu ulogu kako bi sustavnije surađivala sa svim društvenim akterima, što obuhvaća javne i privatne inovatore, regionalna i lokalna javna tijela, uključujući škole, medije, organizacije za popularizaciju znanosti te organizacije civilnog društva kao što su udruge potrošača, korisnika ili pacijenata.

| 37. | Visoka učilišta trebala bi osigurati da studenti, pripadnici akademske zajednice, istraživači i osoblje sudjeluju u njihovu upravljanju kao punopravni članovi i konstruktivni partneri zajednice visokog obrazovanja. U tom pogledu studenti mogu biti uključeni u mehanizme donošenja odluka, među ostalim u pogledu kurikuluma, što je aspekt temeljnih akademskih vrijednosti, znak demokracije i kultura dijaloga u visokim učilištima. |
| --- | --- |

37.

Visoka učilišta trebala bi osigurati da studenti, pripadnici akademske zajednice, istraživači i osoblje sudjeluju u njihovu upravljanju kao punopravni članovi i konstruktivni partneri zajednice visokog obrazovanja. U tom pogledu studenti mogu biti uključeni u mehanizme donošenja odluka, među ostalim u pogledu kurikuluma, što je aspekt temeljnih akademskih vrijednosti, znak demokracije i kultura dijaloga u visokim učilištima.

| 38. | Visoka učilišta trebalo bi podupirati i poticati u njihovim nastojanjima da osiguraju uključenost i uspjeh svojih studenata, pripadnika akademske zajednice, istraživača i osoblja te da promiču jednake mogućnosti, bez obzira na rod, rasno ili etničko podrijetlo, vjeroispovijest ili uvjerenje, društveni i ekonomski status, zdravlje, invaliditet, dob, seksualnu orijentaciju, migrantsko podrijetlo i zemljopisni položaj. U tu bi svrhu visoka učilišta trebalo podupirati u osiguravanju dobrobiti svih u skladu s većom socijalnom raznolikošću. U tom bi pogledu trebalo poticati visoka učilišta da dopru do nedovoljno zastupljenih skupina kako bi se poboljšao njihov pristup visokom obrazovanju i pomoglo im se da završe studij, uzimajući u obzir studente i mlade istraživače čiji su studij i karijere snažno pogođeni pandemijom, kao i one iz ruralnih i udaljenih područja, poput najudaljenijih regija. |
| --- | --- |

38.

Visoka učilišta trebalo bi podupirati i poticati u njihovim nastojanjima da osiguraju uključenost i uspjeh svojih studenata, pripadnika akademske zajednice, istraživača i osoblja te da promiču jednake mogućnosti, bez obzira na rod, rasno ili etničko podrijetlo, vjeroispovijest ili uvjerenje, društveni i ekonomski status, zdravlje, invaliditet, dob, seksualnu orijentaciju, migrantsko podrijetlo i zemljopisni položaj. U tu bi svrhu visoka učilišta trebalo podupirati u osiguravanju dobrobiti svih u skladu s većom socijalnom raznolikošću. U tom bi pogledu trebalo poticati visoka učilišta da dopru do nedovoljno zastupljenih skupina kako bi se poboljšao njihov pristup visokom obrazovanju i pomoglo im se da završe studij, uzimajući u obzir studente i mlade istraživače čiji su studij i karijere snažno pogođeni pandemijom, kao i one iz ruralnih i udaljenih područja, poput najudaljenijih regija.

| 39. | Visoka učilišta trebalo bi podupirati i poticati da poduzmu relevantne korake za poboljšanje rodne ravnoteže u svojim studentskim tijelima i među osobljem, među ostalim u kontekstu napredovanja u akademskoj karijeri. |
| --- | --- |

39.

Visoka učilišta trebalo bi podupirati i poticati da poduzmu relevantne korake za poboljšanje rodne ravnoteže u svojim studentskim tijelima i među osobljem, među ostalim u kontekstu napredovanja u akademskoj karijeri.

| 40. | Visoka učilišta mogu se koristiti inovativnim nastavnim alatima i pedagoškim metodama, uključujući digitalne alate, kako bi ponudila pristup učenju usmjeren na studenta bez obzira na socioekonomsko podrijetlo ili pozadinu u pogledu učenja. Kako bi se smanjila nejednakost i promicala osobna postignuća, visoka učilišta trebalo bi poticati da pružaju individualizirano usmjeravanje i usluge potpore, posebno novim polaznicima, uzimajući u obzir stil i način učenja te socioekonomsko podrijetlo svakog polaznika. |
| --- | --- |

40.

Visoka učilišta mogu se koristiti inovativnim nastavnim alatima i pedagoškim metodama, uključujući digitalne alate, kako bi ponudila pristup učenju usmjeren na studenta bez obzira na socioekonomsko podrijetlo ili pozadinu u pogledu učenja. Kako bi se smanjila nejednakost i promicala osobna postignuća, visoka učilišta trebalo bi poticati da pružaju individualizirano usmjeravanje i usluge potpore, posebno novim polaznicima, uzimajući u obzir stil i način učenja te socioekonomsko podrijetlo svakog polaznika.

KONKRETNIJE, POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I UZ DUŽNO POŠTOVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI PODUPIRU SAVEZE VISOKIH UČILIŠTA POPUT „EUROPSKIH SVEUČILIŠTA”:

| 41. | Sve vrste saveza visokih učilišta trebalo bi dodatno podupirati svim odgovarajućim i relevantnim sredstvima kako bi se olakšale aktivnosti suradnje utemeljene na visokoj kvaliteti, izvrsnosti, učinku, uključivosti i geografskoj ravnoteži te utvrdile prepreke i rješenja koji bi mogli biti zajednički svim savezima. Konkretnije, na temelju preispitivanja u sredini programskog razdoblja prvih pilot-projekata saveza, inicijativu Europska sveučilišta trebalo bi dodatno razviti. Time bi se omogućilo grupiranje aktivnosti u svrhu razmjene najbolje prakse u području visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija i pružanja usluga društvu. |
| --- | --- |

41.

Sve vrste saveza visokih učilišta trebalo bi dodatno podupirati svim odgovarajućim i relevantnim sredstvima kako bi se olakšale aktivnosti suradnje utemeljene na visokoj kvaliteti, izvrsnosti, učinku, uključivosti i geografskoj ravnoteži te utvrdile prepreke i rješenja koji bi mogli biti zajednički svim savezima. Konkretnije, na temelju preispitivanja u sredini programskog razdoblja prvih pilot-projekata saveza, inicijativu Europska sveučilišta trebalo bi dodatno razviti. Time bi se omogućilo grupiranje aktivnosti u svrhu razmjene najbolje prakse u području visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija i pružanja usluga društvu.

| 42. | U prvoj fazi saveze visokih učilišta trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste postojeće programe financiranja te alate koji omogućuju provedbu na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini u cilju povećanja i produbljivanja njihove suradnje. |
| --- | --- |

42.

U prvoj fazi saveze visokih učilišta trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste postojeće programe financiranja te alate koji omogućuju provedbu na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini u cilju povećanja i produbljivanja njihove suradnje.

| 43. | Prema potrebi i u bliskoj suradnji s nacionalnim tijelima, savezima visokih učilišta i dionicima, trebalo bi poduzeti korake kako bi se prevladale prepreke dubljoj, dugoročnoj i fleksibilnoj transnacionalnoj suradnji i osmislili instrumenti institucionalizirane suradnje, na temelju prethodne detaljne procjene njihove nužnosti, koristi i izvedivosti. Cilj je savezima na dobrovoljnoj osnovi dati slobodu za zajedničko djelovanje, donošenje zajedničkih strateških odluka, iskušavanje zajedničkog zapošljavanja, osmišljavanje zajedničkih kurikuluma ili udruživanje resursa i ljudskih, tehničkih, podatkovnih, obrazovnih, istraživačkih i inovacijskih kapaciteta. |
| --- | --- |

43.

Prema potrebi i u bliskoj suradnji s nacionalnim tijelima, savezima visokih učilišta i dionicima, trebalo bi poduzeti korake kako bi se prevladale prepreke dubljoj, dugoročnoj i fleksibilnoj transnacionalnoj suradnji i osmislili instrumenti institucionalizirane suradnje, na temelju prethodne detaljne procjene njihove nužnosti, koristi i izvedivosti. Cilj je savezima na dobrovoljnoj osnovi dati slobodu za zajedničko djelovanje, donošenje zajedničkih strateških odluka, iskušavanje zajedničkog zapošljavanja, osmišljavanje zajedničkih kurikuluma ili udruživanje resursa i ljudskih, tehničkih, podatkovnih, obrazovnih, istraživačkih i inovacijskih kapaciteta.

| 44. | Uz stavljanje naglaska na provedbu Europskog pristupa osiguravanju kvalitete združenih studija, trebalo bi poduzeti daljnje korake kako bi se prepoznala vrijednost inovativnih transnacionalnih iskustava učenja i povećali vidljivost, privlačnost i ugled, i u Europi i izvan nje, tih združenih studijskih programa koje izvode savezi visokih učilišta. Trebalo bi istražiti zajedničke kriterije koji bi mogli dovesti do potencijalne europske oznake za združene studijske programe. Kasnije bi se mogli predvidjeti dobrovoljan razvoj i dodjela, na nacionalnoj, regionalnoj ili institucijskoj razini, združenih diploma na svim razinama, na temelju zajednički stvorenih europskih kriterija, u skladu s postojećim instrumentima Bolonjskog procesa. Taj bi se postupak trebao odvijati u bliskoj suradnji s nacionalnim tijelima, savezima visokih učilišta i dionicima. |
| --- | --- |

44.

Uz stavljanje naglaska na provedbu Europskog pristupa osiguravanju kvalitete združenih studija, trebalo bi poduzeti daljnje korake kako bi se prepoznala vrijednost inovativnih transnacionalnih iskustava učenja i povećali vidljivost, privlačnost i ugled, i u Europi i izvan nje, tih združenih studijskih programa koje izvode savezi visokih učilišta. Trebalo bi istražiti zajedničke kriterije koji bi mogli dovesti do potencijalne europske oznake za združene studijske programe. Kasnije bi se mogli predvidjeti dobrovoljan razvoj i dodjela, na nacionalnoj, regionalnoj ili institucijskoj razini, združenih diploma na svim razinama, na temelju zajednički stvorenih europskih kriterija, u skladu s postojećim instrumentima Bolonjskog procesa. Taj bi se postupak trebao odvijati u bliskoj suradnji s nacionalnim tijelima, savezima visokih učilišta i dionicima.

| 45. | Vijeće će u svakom koraku biti obaviješteno o ishodima postupaka istraživanja navedenih u točkama 43. i 44. radi daljnje odluke. |
| --- | --- |

45.

Vijeće će u svakom koraku biti obaviješteno o ishodima postupaka istraživanja navedenih u točkama 43. i 44. radi daljnje odluke.

| 46. | Na nacionalnoj razini trebalo bi omogućiti djelotvorne i učinkovite postupke osiguravanja kvalitete kako bi se olakšao Europski pristup osiguravanju kvalitete za združene studije, u skladu sa Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (ESG), uzimajući u obzir važnost kvalitete, istraživanja i zapošljivosti. |
| --- | --- |

46.

Na nacionalnoj razini trebalo bi omogućiti djelotvorne i učinkovite postupke osiguravanja kvalitete kako bi se olakšao Europski pristup osiguravanju kvalitete za združene studije, u skladu sa Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (ESG), uzimajući u obzir važnost kvalitete, istraživanja i zapošljivosti.

| 47. | Kako bi se savezima visokih učilišta omogućilo da ostvare svoj puni potencijal rješavanjem pitanja financijskih troškova transnacionalne suradnje kako bi se dugoročnije pokrile sve njihove misije, trebalo bi poduzeti korake za prelazak na održiviju, sveobuhvatniju i integriraniju EU-ovu perspektivu financiranja. U tom pogledu Komisija bi do 2024. trebala, u bliskom savjetovanju s državama članicama i relevantnim dionicima, ispitati pilot-pristupe za moguća rješenja, nakon čega bi se izvijestilo Vijeće radi daljnje odluke. |
| --- | --- |

47.

Kako bi se savezima visokih učilišta omogućilo da ostvare svoj puni potencijal rješavanjem pitanja financijskih troškova transnacionalne suradnje kako bi se dugoročnije pokrile sve njihove misije, trebalo bi poduzeti korake za prelazak na održiviju, sveobuhvatniju i integriraniju EU-ovu perspektivu financiranja. U tom pogledu Komisija bi do 2024. trebala, u bliskom savjetovanju s državama članicama i relevantnim dionicima, ispitati pilot-pristupe za moguća rješenja, nakon čega bi se izvijestilo Vijeće radi daljnje odluke.

KAO SLJEDEĆE KORAKE, UZ DUŽNO POŠTOVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI I INSTITUCIJSKE AUTONOMIJE TE U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA:

| 48. | POZIVA Komisiju i države članice da promiču i štite temeljene akademske vrijednosti, uključujući akademsku slobodu i integritet, u skladu s Ministarskim priopćenjem iz Rima i Deklaracijom iz Bonna o slobodi znanstvenog istraživanja iz 2020.; |
| --- | --- |

48.

POZIVA Komisiju i države članice da promiču i štite temeljene akademske vrijednosti, uključujući akademsku slobodu i integritet, u skladu s Ministarskim priopćenjem iz Rima i Deklaracijom iz Bonna o slobodi znanstvenog istraživanja iz 2020.;

| 49. | POZIVA Komisiju i države članice da u suradnji s relevantnim dionicima zajednički poduzmu djelovanja za stvaranje sinergije između visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija unutar strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te upravljačkih struktura europskog istraživačkog prostora. Ta djelovanja trebala bi pokazati stvarnu dodanu vrijednost na europskoj razini i doprinositi ostvarenju navedenih ključnih ciljeva, a trebali bi ih provoditi Komisija i, na dobrovoljnoj osnovi, države članice bilo kojim odgovarajućim sredstvima u skladu s nacionalnim kontekstom; |
| --- | --- |

49.

POZIVA Komisiju i države članice da u suradnji s relevantnim dionicima zajednički poduzmu djelovanja za stvaranje sinergije između visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija unutar strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te upravljačkih struktura europskog istraživačkog prostora. Ta djelovanja trebala bi pokazati stvarnu dodanu vrijednost na europskoj razini i doprinositi ostvarenju navedenih ključnih ciljeva, a trebali bi ih provoditi Komisija i, na dobrovoljnoj osnovi, države članice bilo kojim odgovarajućim sredstvima u skladu s nacionalnim kontekstom;

| 50. | POZIVA Komisiju da Vijeću radi obavijesti i daljnje odluke do sredine 2022. podnese plan za zajedničko osmišljavanje novih instrumenata. U planu bi bile navedene ključne etape i uključene stručne skupine. U provedbi ključnih ciljeva u obzir će se uzeti sljedeće: djelovanja utvrđena u Komunikaciji Komisije o europskoj strategiji za sveučilišta; Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.); i relevantna djelovanja utvrđena u Programu politike europskog istraživačkog prostora za razdoblje 2022. – 2024. priloženom Zaključcima Vijeća o budućem upravljanu europskim istraživačkim prostorom (EIP), kao i vrijednosti i načela utvrđene u Preporuci Vijeća o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi; |
| --- | --- |

50.

POZIVA Komisiju da Vijeću radi obavijesti i daljnje odluke do sredine 2022. podnese plan za zajedničko osmišljavanje novih instrumenata. U planu bi bile navedene ključne etape i uključene stručne skupine. U provedbi ključnih ciljeva u obzir će se uzeti sljedeće: djelovanja utvrđena u Komunikaciji Komisije o europskoj strategiji za sveučilišta; Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.); i relevantna djelovanja utvrđena u Programu politike europskog istraživačkog prostora za razdoblje 2022. – 2024. priloženom Zaključcima Vijeća o budućem upravljanu europskim istraživačkim prostorom (EIP), kao i vrijednosti i načela utvrđene u Preporuci Vijeća o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi;

| 51. | POZIVA Komisiju, države članice i dionike da se uključe u pojačanu suradnju radi provedbe te sinergije, oslanjajući se na postojeće upravljačke strukture strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te europskog istraživačkog prostora, u bliskoj sinergiji s Europskim prostorom visokog obrazovanja, te iskorištavanjem najbolje prakse visokih učilišta. U tom bi se pogledu mogli razmotriti zajednički sastanci ravnatelja za visoko obrazovanje i ERAC-a, prema potrebi i s jasno definiranim temama od zajedničkog interesa i zajedničkim ciljem; |
| --- | --- |

51.

POZIVA Komisiju, države članice i dionike da se uključe u pojačanu suradnju radi provedbe te sinergije, oslanjajući se na postojeće upravljačke strukture strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te europskog istraživačkog prostora, u bliskoj sinergiji s Europskim prostorom visokog obrazovanja, te iskorištavanjem najbolje prakse visokih učilišta. U tom bi se pogledu mogli razmotriti zajednički sastanci ravnatelja za visoko obrazovanje i ERAC-a, prema potrebi i s jasno definiranim temama od zajedničkog interesa i zajedničkim ciljem;

| 52. | POZIVA Komisiju i države članice da rade na ostvarenju tih ključnih ciljeva bliskom suradnjom s krovnim organizacijama na razini EU-a i međunarodnim krovnim organizacijama, ili drugim odgovarajućim organizacijama koje su relevantne na razini EU-a te predstavnicima dionika, kao što su: visoka učilišta, uključujući saveze europskih visokih učilišta, studentske udruge, agencije za osiguravanje kvalitete, organizacije koje se bave istraživanjem i tehnologijom, poduzeća koja intenzivno ulažu u istraživanje i inovacije, uključujući MSP-ove, pojedinačni istraživači i inovatori, istraživačke infrastrukture, organizacije koje financiraju istraživanje i inovacije i akademije znanosti. Mogli bi se razmotriti redoviti sastanci kao što je Forum sveučilišta za budućnost Europe kako bi se raspravljalo o provedbi strategije i potaknula razmjena dobre prakse. Ishodi tog foruma trebali bi potaknuti daljnji razvoj i rad relevantnih skupina strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te europskog istraživačkog prostora, u sinergiji s Europskim prostorom visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

52.

POZIVA Komisiju i države članice da rade na ostvarenju tih ključnih ciljeva bliskom suradnjom s krovnim organizacijama na razini EU-a i međunarodnim krovnim organizacijama, ili drugim odgovarajućim organizacijama koje su relevantne na razini EU-a te predstavnicima dionika, kao što su: visoka učilišta, uključujući saveze europskih visokih učilišta, studentske udruge, agencije za osiguravanje kvalitete, organizacije koje se bave istraživanjem i tehnologijom, poduzeća koja intenzivno ulažu u istraživanje i inovacije, uključujući MSP-ove, pojedinačni istraživači i inovatori, istraživačke infrastrukture, organizacije koje financiraju istraživanje i inovacije i akademije znanosti. Mogli bi se razmotriti redoviti sastanci kao što je Forum sveučilišta za budućnost Europe kako bi se raspravljalo o provedbi strategije i potaknula razmjena dobre prakse. Ishodi tog foruma trebali bi potaknuti daljnji razvoj i rad relevantnih skupina strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te europskog istraživačkog prostora, u sinergiji s Europskim prostorom visokog obrazovanja;

| 53. | POZIVA države članice da iskoriste multilateralne razmjene uz potporu Komisije kako bi potaknule razmjenu dobre prakse i uzajamno učenje s drugim državama članicama; |
| --- | --- |

53.

POZIVA države članice da iskoriste multilateralne razmjene uz potporu Komisije kako bi potaknule razmjenu dobre prakse i uzajamno učenje s drugim državama članicama;

| 54. | PRIMA NA ZNANJE namjeru Komisije da racionalizira alate za praćenje visokog obrazovanja. To bi moglo povećati njihov potencijal i važnost za oblikovatelje politika, visoka učilišta, studente i istraživače, bez povećanja administrativnog opterećenja za države članice ili visoka učilišta, kako bi se pružile informacije o napretku ostvarenom u provedbi europske strategije za osnaživanje visokih učilišta i pomoglo državama članicama koje djelovanja kojima namjeravaju doprinositi žele izgraditi na čvrstim dokazima i podacima. Sudjelovanje država članica u tom procesu dobrovoljno je. PREDLAŽE da se daljnje rasprave temelje na studiji o pregledu stanja u pogledu potencijala i pravnog okvira relevantnih alata za praćenje. NAGLAŠAVA da bi tu zadaću trebalo razviti u sinergiji s postupkom koordinacije i praćenja politika EIP-a, uključujući pregled pokazatelja EIP-a; |
| --- | --- |

54.

PRIMA NA ZNANJE namjeru Komisije da racionalizira alate za praćenje visokog obrazovanja. To bi moglo povećati njihov potencijal i važnost za oblikovatelje politika, visoka učilišta, studente i istraživače, bez povećanja administrativnog opterećenja za države članice ili visoka učilišta, kako bi se pružile informacije o napretku ostvarenom u provedbi europske strategije za osnaživanje visokih učilišta i pomoglo državama članicama koje djelovanja kojima namjeravaju doprinositi žele izgraditi na čvrstim dokazima i podacima. Sudjelovanje država članica u tom procesu dobrovoljno je. PREDLAŽE da se daljnje rasprave temelje na studiji o pregledu stanja u pogledu potencijala i pravnog okvira relevantnih alata za praćenje. NAGLAŠAVA da bi tu zadaću trebalo razviti u sinergiji s postupkom koordinacije i praćenja politika EIP-a, uključujući pregled pokazatelja EIP-a;

| 55. | POZIVA Komisiju da državama članicama redovito predstavlja ažurirane informacije o napretku u provedbi navedenih djelovanja te da u cjelovitom izvješću Komisije o europskom prostoru obrazovanja u 2025. podnese sveobuhvatan pregled, uzimajući u obzir napredak ostvaren u provedbi europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- |

55.

POZIVA Komisiju da državama članicama redovito predstavlja ažurirane informacije o napretku u provedbi navedenih djelovanja te da u cjelovitom izvješću Komisije o europskom prostoru obrazovanja u 2025. podnese sveobuhvatan pregled, uzimajući u obzir napredak ostvaren u provedbi europskog istraživačkog prostora.

---

(1)  Za potrebe ovih zaključaka izraz „visoka učilišta” odnosi se na cijeli sektor i predstavlja cjelokupno područje tercijarnog obrazovanja te stoga obuhvaća sve vrste visokih učilišta, uključujući, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom, istraživačka sveučilišta, sastavnice sveučilišta, veleučilišta, ustanove za više strukovno obrazovanje i osposobljavanje te umjetničke akademije.

1

(2)  OECD (2020.), Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences (Izdvajanje resursa za visoko obrazovanje: izazovi, odluke i posljedice), Higher Education, OECD Publishing, Pariz.

2

Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences

(3)  Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. i Punie, Y., DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use (Okvir digitalnih kompetencija za građane, s osam razina stručnosti i primjerima upotrebe), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2017.

3

The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use

---

PRILOG

Politička pozadina

Europsko vijeće

| — | Zaključci Europskog vijeća, 14. prosinca 2017. (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Zaključci Europskog vijeća, 14. prosinca 2017. (EUCO 19/1/17 REV 1)

Vijeće Europske unije

| — | Preporuka Vijeća (EU) 2021/2122 od 26. studenoga 2021. o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi (SL L 431, 2.12.2021., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća (EU) 2021/2122 od 26. studenoga 2021. o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi (SL L 431, 2.12.2021., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o budućem upravljanju europskim istraživačkim prostorom (EIP) (14308/21, 26. studenoga 2021.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o budućem upravljanju europskim istraživačkim prostorom (EIP) (14308/21, 26. studenoga 2021.)

| — | Zaključci Vijeća naslovljeni „Globalni pristup istraživanju i inovacijama – Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja” (12301/21, 28. rujna 2021.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća naslovljeni „Globalni pristup istraživanju i inovacijama – Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja” (12301/21, 28. rujna 2021.)

| — | Zaključci Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja (SL C 221, 10.6.2021., str. 14.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja (SL C 221, 10.6.2021., str. 14.)

| — | Zaključci Vijeća naslovljeni „Produbljivanje europskog istraživačkog prostora: osiguravanje privlačnih i održivih istraživačkih karijera i radnih uvjeta za istraživače te ostvarivanje cirkulacije mozgova” (9138/21, 28. svibnja 2021.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća naslovljeni „Produbljivanje europskog istraživačkog prostora: osiguravanje privlačnih i održivih istraživačkih karijera i radnih uvjeta za istraživače te ostvarivanje cirkulacije mozgova” (9138/21, 28. svibnja 2021.)

| — | Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (SL C 66, 26.2.2021., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (SL C 66, 26.2.2021., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o novom europskom istraživačkom prostoru (13567/20, 1. prosinca 2020.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o novom europskom istraživačkom prostoru (13567/20, 1. prosinca 2020.)

| — | Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (SL C 444, 10.12.2018., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (SL C 444, 10.12.2018., str. 1.)

| — | Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 7.) |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 7.)

| — | Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (SL C 195, 7.6.2018., str. 1.)

Europska komisija

| — | Rješavanje pitanja vanjskog uplitanja u istraživanje i inovacije (SWD(2022) 12 final) |
| --- | --- |

—

Rješavanje pitanja vanjskog uplitanja u istraživanje i inovacije (SWD(2022) 12 final)

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskoj strategiji za sveučilišta (COM(2022) 16 final) |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskoj strategiji za sveučilišta (COM(2022) 16 final)

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama – Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (COM(2021) 252 final/2) |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama – Europska strategija za međunarodnu suradnju u svijetu koji se mijenja (COM(2021) 252 final/2)

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi EIP za istraživanje i inovacije (COM(2020) 628 final) |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi EIP za istraživanje i inovacije (COM(2020) 628 final)

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020) 625 final)

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (COM(2020) 274 final)

Europska komisija i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku

| — | Zajednička komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Global Gateway (JOIN(2021) 30 final) |
| --- | --- |

—

Zajednička komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Global Gateway (JOIN(2021) 30 final)

Izjave

| — | Ministarsko priopćenje iz Rima (19. studenoga 2020.) |
| --- | --- |

—

Ministarsko priopćenje iz Rima (19. studenoga 2020.)

| — | Deklaracija iz Bonna o slobodi znanstvenog istraživanja (20. listopada 2020.) |
| --- | --- |

—

Deklaracija iz Bonna o slobodi znanstvenog istraživanja (20. listopada 2020.)

---

Europska komisija

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/18

---

Tečajna lista eura (1)

20. travnja 2022.

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0830 |
| JPY | japanski jen | 138,53 |
| DKK | danska kruna | 7,4405 |
| GBP | funta sterlinga | 0,82965 |
| SEK | švedska kruna | 10,2300 |
| CHF | švicarski franak | 1,0254 |
| ISK | islandska kruna | 139,20 |
| NOK | norveška kruna | 9,5443 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,409 |
| HUF | mađarska forinta | 371,36 |
| PLN | poljski zlot | 4,6338 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9436 |
| TRY | turska lira | 15,8892 |
| AUD | australski dolar | 1,4581 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3579 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4940 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5950 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4779 |
| KRW | južnokorejski von | 1 337,89 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,3019 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9448 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5610 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 537,05 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6415 |
| PHP | filipinski pezo | 56,747 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,567 |
| BRL | brazilski real | 5,0481 |
| MXN | meksički pezo | 21,6392 |
| INR | indijska rupija | 82,6348 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0830

JPY

japanski jen

138,53

DKK

danska kruna

7,4405

GBP

funta sterlinga

0,82965

SEK

švedska kruna

10,2300

CHF

švicarski franak

1,0254

ISK

islandska kruna

139,20

NOK

norveška kruna

9,5443

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,409

HUF

mađarska forinta

371,36

PLN

poljski zlot

4,6338

RON

rumunjski novi leu

4,9436

TRY

turska lira

15,8892

AUD

australski dolar

1,4581

CAD

kanadski dolar

1,3579

HKD

hongkonški dolar

8,4940

NZD

novozelandski dolar

1,5950

SGD

singapurski dolar

1,4779

KRW

južnokorejski von

1 337,89

ZAR

južnoafrički rand

16,3019

CNY

kineski renminbi-juan

6,9448

HRK

hrvatska kuna

7,5610

IDR

indonezijska rupija

15 537,05

MYR

malezijski ringit

4,6415

PHP

filipinski pezo

56,747

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,567

BRL

brazilski real

5,0481

MXN

meksički pezo

21,6392

INR

indijska rupija

82,6348

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/19

---

OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU

(2022/C 167/05)

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeći otvoreni natječaj:

EPSO/AST/152/22 - Jezični asistenti (AST 1) za sljedeće jezike:

estonski (ET), hrvatski (HR), talijanski (IT), nizozemski (NL), poljski (PL), portugalski (PT)

Obavijest o natječaju objavljena je na 24 jezika u
  Službenom listu Europske unije C 167 A od 21. travnja 2022.

Dodatne informacije dostupne su na EPSO-ovu portalu: https://epso.europa.eu/

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/20

---

Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

(2022/C 167/06)

Nakon objave Obavijesti o skorom isteku (1) antidampinških mjera na snazi za uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetna zemlja” ili „NRK”) Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (2) („osnovna uredba”).

1.   Zahtjev za reviziju

Zahtjev je 19. siječnja 2022. podnijelo Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana („podnositelj zahtjeva”) u ime industrije Unije koja proizvodi proizvode od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

Otvorena verzija zahtjeva i analiza razine potpore proizvođača iz Unije tom zahtjevu dostupne su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. U odjeljku 5.6. ove Obavijesti navedene su informacije o pristupu dokumentaciji za zainteresirane strane.

2.   Proizvod iz postupka revizije

Proizvod koji je predmet ove revizije jesu rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloge izrađene od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune („proizvod iz postupka revizije”), trenutačno razvrstane u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) i 7019 14 00 i 7019 15 00 (3). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe.

3.   Postojeće mjere

Mjera koja je trenutačno na snazi jest konačna antidampinška pristojba uvedena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/724 (4).

4.   Razlozi za reviziju

Zahtjev se temelji na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka štete za industriju Unije.

4.1.   
  Tvrdnja o vjerojatnosti nastavka dampinga

4.1.1.   Tvrdnja o vjerojatnosti nastavka dampinga iz NRK-a

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

Kako bi potkrijepio tvrdnje o znatnim poremećajima, podnositelj zahtjeva oslonio se na informacije sadržane u izvješću o predmetnoj zemlji od 20. prosinca 2017. koje su sastavile službe Komisije i u kojem su opisane posebne tržišne okolnosti u NRK-u (5). Konkretno, podnositelj zahtjeva pozvao se na poremećaje kao što su državne intervencije u gospodarstvu općenito i, konkretnije, u sektoru proizvoda iz postupka revizije te na poremećaje u pogledu zemljišta, energije, kapitala, sirovina i radne snage.

Osim toga, podnositelj zahtjeva oslonio se na javno dostupne informacije, osobito na 13. petogodišnji Plan razvoja industrije građevinskih materijala, Plan razvoja inteligentne proizvodnje, 13. petogodišnji Plan nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja NRK-a, 14. petogodišnji plan te inicijativu Made in China 2025. Prema podnositelju zahtjeva, tim se planovima potiču državna tijela na svim razinama i financijske institucije u državnom vlasništvu da se zalažu za napredak industrije rovinga od staklenih vlakana u NRK-u. Kad je riječ o specifičnim poremećajima u sektoru rovinga od staklenih vlakana, podnositelj zahtjeva pozvao se i na nalaze Komisije iz prethodnog antisubvencijskog ispitnog postupka u pogledu rovinga od staklenih vlakana iz NRK-a (6) te antidampinških i antisubvencijskih ispitnih postupaka u pogledu tkanina od staklenih vlakana iz NRK-a i Egipta (7).

U svjetlu dostupnih informacija Komisija smatra da postoji dovoljno dokaza na temelju članka 5. stavka 9. osnovne uredbe koji upućuju na to da zbog postojanja znatnih poremećaja koji utječu na cijene i troškove nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u predmetnoj zemlji, čime je opravdano pokretanje ispitnog postupka na osnovi članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

Izvješće o predmetnoj zemlji dostupno je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama te na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (8).

Shodno tome, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, tvrdnja o nastavku dampinga iz NRK-a temelji se na usporedbi izračunane uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji s izvoznom cijenom (na razini franko tvornica) proizvoda iz postupka revizije iz predmetne zemlje pri prodaji za izvoz u Uniju.

Dampinške marže izračunane na toj osnovi znatne su, što pokazuje nastavak dampinga.

4.2.   
  Tvrdnja o vjerojatnosti nastavka štete

Podnositelj zahtjeva tvrdi da postoji vjerojatnost nastavka štete. U tom je smislu podnositelj zahtjeva dostavio dostatne dokaze da je uvoz proizvoda iz postupka revizije iz predmetne zemlje u Uniju i dalje znatan u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela.

Dokazi koje je dostavio podnositelj zahtjeva upućuju na to da je obujam uvezenog proizvoda iz postupka revizije među ostalim negativno utjecao na prodane količine i visinu naplaćenih cijena industrije Unije, što je dovelo do znatnih štetnih učinaka na ukupne rezultate, financijsku situaciju i zaposlenost industrije Unije.

Podnositelj zahtjeva također tvrdi da će se šteta vjerojatno nastaviti i u budućnosti. U tom pogledu podnositelj zahtjeva dostavio je i dokaze da će, ako se dopusti istek mjera, trenutačna razina uvoza proizvoda iz postupka revizije iz predmetne zemlje u Uniju vjerojatno porasti zbog postojanja neiskorištenih kapaciteta u NRK-u.

Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdi da bi, ako se dopusti istek mjera, svaki daljnji znatni porast uvoza po dampinškim cijenama iz predmetne zemlje vjerojatno uzrokovao daljnju štetu za industriju Unije.

5.   Postupak

Nakon savjetovanja s odborom uspostavljenim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi o vjerojatnosti dampinga i štete koji opravdavaju pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te pokreće reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

Revizijom zbog predstojećeg isteka mjera utvrdit će se postoji li vjerojatnost da bi istek mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a te nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije.

Komisija također skreće pozornost strana da je objavljena Obavijest (9) o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke koja bi se mogla primjenjivati na ovaj postupak.

5.1.   
  Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete bit će obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

5.2.   
  Primjedbe na zahtjev i na pokretanje ispitnog postupka

Sve zainteresirane strane koje žele iznijeti primjedbe o zahtjevu (uključujući pitanja koja se odnose na nastavak štete i uzročnost) ili o bilo kojem aspektu povezanom s pokretanjem ispitnog postupka (uključujući razinu potpore zahtjevu) moraju to učiniti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije (10).

Zahtjev za saslušanje u vezi s pokretanjem ispitnog postupka mora se podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

5.3.   
  Postupak za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

U reviziji zbog predstojećeg isteka mjera Komisija ispituje izvoz u Uniju u razdoblju ispitnog postupka revizije te, bez obzira na izvoz u Uniju, razmatra je li stanje u pogledu društava koja proizvode i prodaju proizvod iz postupka revizije u predmetnoj zemlji takvo da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja izvoza po dampinškim cijenama u Uniju.

Stoga se svi proizvođači (11) proizvoda iz postupka revizije iz predmetne zemlje, uključujući one koji nisu surađivali u ispitnim postupcima koji su doveli do mjera na snazi, pozivaju na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

5.3.1.   Ispitivanje proizvođačâ u predmetnoj zemlji

S obzirom na velik broj proizvođača u NRK-u koji bi mogli biti obuhvaćeni ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj proizvođača koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi proizvođači ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime, uključujući one koji nisu surađivali u ispitnom postupku koji je doveo do mjera koje su predmet ove revizije, pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.9. u nastavku.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka proizvođača, Komisija će kontaktirati i s tijelima predmetne zemlje te može kontaktirati sa svim poznatim udruženjima proizvođača u predmetnoj zemlji.

Ako je odabir uzorka potreban, proizvođači će se odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Komisija će o društvima odabranima u uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače u predmetnoj zemlji, tijela predmetne zemlje i udruženja proizvođača, ako je potrebno putem tijela predmetne zemlje.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka proizvođača, obavijestit će predmetne strane o svojoj odluci o njihovu uključenju u uzorak. Proizvođači u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

Komisija će u dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama dodati bilješku koja odražava odabir uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Upitnik za proizvođače u predmetnoj zemlji dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

Ne dovodeći u pitanje moguću primjenu članka 18. osnovne uredbe, za društva koja su pristala na to da ih se uključi u uzorak, ali nisu u njega uključena, smatrat će se da surađuju.

5.3.2.   Dodatni postupak u vezi s Narodnom Republikom Kinom u kojoj postoje znatni poremećaji

U skladu s odredbama ove Obavijesti, sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze u pogledu primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Osim ako je određeno drukčije, te informacije i popratni dokazi moraju se dostaviti Komisiji u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

Komisija osobito poziva sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta o ulaznim elementima i oznakama Harmoniziranog sustava (HS) iz zahtjeva, da predlože odgovarajuće reprezentativne zemlje i dostave podatke o identitetu proizvođačâ proizvoda iz postupka revizije u tim zemljama. Te informacije i popratni dokazi moraju se dostaviti Komisiji u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe Komisija će ubrzo nakon pokretanja postupka, putem bilješke u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama, obavijestiti stranke u ispitnom postupku o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u NRK-u u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Bit će obuhvaćeni svi izvori, uključujući odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje prema potrebi. Strankama u ispitnom postupku daje se 10 dana za podnošenje primjedbi od datuma dodavanja navedene bilješke u dokumentaciju.

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, moguće reprezentativne zemlje za NRK u ovom su slučaju Brazil i Turska. U cilju konačnog odabira odgovarajuće reprezentativne zemlje Komisija će ispitati postoje li zemlje na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao NRK u kojima postoji proizvodnja i prodaja proizvoda iz postupka revizije i u kojima su dostupni relevantni podaci. Ako ima više takvih reprezentativnih zemalja, prednost će se, ako je to primjereno, dati zemljama s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

Kad je riječ o relevantnim izvorima, Komisija poziva sve proizvođače u NRK-u da u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti dostave informacije o materijalima (sirovinama i prerađenim materijalima) i energiji koje upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM

Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.9. u nastavku.

Nadalje, bilo kakve činjenične informacije povezane s vrijednostima troškova i cijenama u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe moraju se dostaviti u roku od 65 dana od datuma objave ove Obavijesti. Te činjenične informacije trebale bi potjecati isključivo iz javno dostupnih izvora.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija će također staviti na raspolaganje upitnik vladi NRK-a.

5.3.3.   Ispitivanje nepovezanih uvoznika (12) (13)

Nepovezani uvoznici proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a, uključujući one koji nisu surađivali u ispitnom postupku koji je doveo do mjera na snazi, pozivaju se na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku.

S obzirom na velik broj nepovezanih uvoznika koji bi mogli biti obuhvaćeni ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj nepovezanih uvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi nepovezani uvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime, uključujući one koji nisu surađivali u ispitnom postupku koji je doveo do mjera koje su predmet ove revizije, pozivaju se da se jave Komisiji. To moraju učiniti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti, i to tako da Komisiji dostave informacije o svojim društvima koje se traže u Prilogu ovoj Obavijesti.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka nepovezanih uvoznika, Komisija može kontaktirati i sa svim poznatim udruženjima uvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, uvoznici se mogu odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje proizvoda iz postupka revizije iz predmetne zemlje u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Komisija će o društvima odabranima u uzorak obavijestiti sve poznate nepovezane uvoznike i udruženja uvoznika.

Komisija će u dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama dodati i bilješku koja odražava odabir uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će upitnike staviti na raspolaganje nepovezanim uvoznicima u uzorku. Te stranke moraju dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije.

Upitnik za nepovezane uvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

5.4.   
  Postupak za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete

Kako bi se utvrdilo postojanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije, Komisija poziva proizvođače iz Unije koji proizvode proizvod iz postupka revizije da sudjeluju u ispitnom postupku.

5.4.1.   Ispitivanje proizvođača iz Unije

S obzirom na velik broj proizvođača iz Unije obuhvaćen ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija je odlučila broj proizvođača iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Komisija je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Pojedinosti su dostupne u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama.

Zainteresirane strane pozivaju se da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Osim toga, ostali proizvođači iz Unije ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime, uključujući proizvođače iz Unije koji nisu sudjelovali u ispitnim postupcima koji su doveli do mjera na snazi, a koji smatraju da postoje razlozi za njihovo uključenje u uzorak moraju kontaktirati s Komisijom u roku od 7 dana od datuma objave ove Obavijesti. Sve primjedbe u vezi s privremenim uzorkom moraju se dostaviti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

Komisija će o društvima odabranima u konačni uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače i/ili udruženja proizvođača iz Unije.

Proizvođači iz Unije u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

Upitnik za proizvođače iz Unije dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

5.5.   
  Postupak utvrđivanja interesa Unije

Ako se potvrdi vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga i štete, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe donijet će se odluka o tome bi li nastavak primjene antidampinških mjera bio protivan interesu Unije.

Proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati i organizacije koje zastupaju potrošače pozivaju se da Komisiji dostave informacije o interesu Unije.

Informacije u vezi s utvrđivanjem interesa Unije moraju se dostaviti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. Te informacije mogu se dostaviti u slobodnom obliku ili ispunjavanjem upitnika koji je pripremila Komisija.

Upitnici, uključujući upitnik za korisnike proizvoda iz postupka revizije dostupni su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

U svakom slučaju, informacije dostavljene u skladu s člankom 21. osnovne uredbe uzimaju se u obzir samo ako su u trenutku dostavljanja potkrijepljene činjeničnim dokazima kojima se potkrepljuje njihova valjanost.

5.6.   
  Zainteresirane strane

Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, zainteresirane strane kao što su proizvođači u predmetnoj zemlji, proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati te organizacije koje zastupaju potrošače prvo moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz postupka revizije.

Proizvođači u predmetnoj zemlji, proizvođači iz Unije, uvoznici i predstavnička udruženja koji su na raspolaganje stavili informacije u skladu s postupcima opisanima u odjeljcima 5.3.1., 5.3.3. i 5.4.1. smatrat će se zainteresiranim stranama ako postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz postupka revizije.

Druge osobe moći će sudjelovati u ispitnom postupku kao zainteresirane strane tek od trenutka kada se jave i uz uvjet da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz postupka revizije. Status zainteresirane strane ne dovodi u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe.

Pristup dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama moguć je putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Slijedite upute na stranici da biste joj mogli pristupiti (14).

5.7.   
  Ostali podnesci

Podložno odredbama ove Obavijesti, sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze. Osim ako je određeno drukčije, te informacije i popratni dokazi moraju se dostaviti Komisiji u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

5.8.   
  Mogućnost saslušanja pred ispitnim službama Komisije

Sve zainteresirane strane mogu zatražiti saslušanje pred ispitnim službama Komisije. Svi zahtjevi za saslušanje moraju se podnijeti u pisanom obliku i moraju sadržavati razloge za njihovo podnošenje, kao i sažetak pitanja o kojima zainteresirana strana želi raspravljati tijekom saslušanja. Saslušanje se ograničava na pitanja koja su zainteresirane strane unaprijed iznijele u pisanom obliku.

Saslušanja u načelu neće služiti izlaganju činjeničnih informacija koje još nisu unesene u dokumentaciju. Međutim, u interesu dobrog upravljanja te kako bi službe Komisije mogle ostvariti napredak u provedbi ispitnog postupka, zainteresirane strane mogu se pozvati da dostave nove činjenične informacije nakon saslušanja.

5.9.   
  Upute za dostavu podnesaka i ispunjenih upitnika te korespondenciju

Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne smiju podlijegati autorskim pravima. Prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, zainteresirane strane moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite i b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

Svi podnesci (uključujući informacije koje se traže u ovoj Obavijesti), ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje, moraju imati oznaku „Sensitive” (15) (osjetljivo). Strane koje dostavljaju informacije tijekom ovog ispitnog postupka pozivaju se da obrazlože svoj zahtjev za povjerljivo postupanje.

Stranke koje dostavljaju informacije s oznakom „Sensitive” dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe dostaviti sažetke tih informacija u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” (na uvid zainteresiranim stranama). Ti sažeci moraju biti dovoljno detaljni da se može razumjeti bit informacija koje su dostavljene kao povjerljive. Ako strana koja dostavlja povjerljive informacije ne navede dobar razlog za traženje povjerljivog postupanja ili ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i tražene kvalitete, Komisija te informacije ne mora uzeti u obzir, osim ako se iz odgovarajućih izvora može na zadovoljavajući način dokazati da su te informacije točne.

Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve dostave putem stranice TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), uključujući zahtjeve da ih se registrira kao zainteresirane strane, skenirane punomoći i potvrde. Uporabom stranice TRON.tdi ili e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske, sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf . Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime, adresu, broj telefona i valjanu e-adresu te osigurati da je dostavljena e-adresa ispravna službena e-adresa koja se svakodnevno provjerava. Nakon što primi podatke za kontakt, Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo putem stranice TRON.tdi ili e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako vrsta dokumenta zahtijeva slanje preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane putem stranice TRON.tdi i e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno navedenim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

| Adresa Komisije za korespondenciju: |
| --- |
| Europska komisija |
| Glavna uprava za trgovinu |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIJA |

Adresa Komisije za korespondenciju:

Europska komisija

Glavna uprava za trgovinu

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles

BELGIJA

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-adresa za pitanja o dampingu:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

E-adresa za pitanja o šteti i interesu Unije:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Vremenski okvir ispitnog postupka

Ispitni postupak u pravilu završava u roku od 12 mjeseci i u svakom slučaju ne kasnije od 15 mjeseci od datuma objave ove Obavijesti, u skladu s člankom 11. stavkom 5. osnovne uredbe.

7.   Dostavljanje informacija

U pravilu zainteresirane strane mogu dostaviti informacije samo u rokovima navedenima u odjeljku 5. ove Obavijesti.

Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu.

8.   Mogućnost dostave primjedbi na podneske drugih strana

Kako bi se zajamčila prava na obranu, zainteresirane strane trebale bi imati mogućnost iznošenja primjedbi na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane. Zainteresirane strane pritom smiju iznositi primjedbe samo na pitanja iz podnesaka drugih zainteresiranih strana i ne smiju postavljati nova pitanja.

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu konačnih nalaza treba podnijeti u roku od pet dana od isteka roka za iznošenje primjedbi o konačnim nalazima, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu dodatnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu dodatnu objavu, osim ako je određeno drukčije.

Navedeni rokovi ne dovode u pitanje pravo Komisije da zatraži dodatne informacije od zainteresiranih strana u propisno opravdanim slučajevima.

9.   Produljenje rokova navedenih u ovoj Obavijesti

Produljenje rokova predviđenih ovom Obavijesti može se odobriti na zahtjev zainteresiranih strana koje navedu valjan razlog.

Svako produljenje rokova predviđenih u ovoj Obavijesti može se zatražiti samo u iznimnim okolnostima te će se odobriti samo ako je propisno opravdano. U svakom slučaju, produljenje roka za odgovor na upitnike obično je ograničeno na tri dana, a u pravilu ne prelazi sedam dana. U pogledu rokova za dostavljanje drugih informacija navedenih u Obavijesti o pokretanju postupka, produljenja će biti ograničena na tri dana, osim u dokazano iznimnim okolnostima.

10.   Nesuradnja

Ako zainteresirana strana odbije odobriti pristup potrebnim informacijama ili ih ne dostavi u roku ili ako znatno ometa ispitni postupak, nalazi, bili pozitivni ili negativni, mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće informacije, te se informacije ne moraju uzeti u obzir i mogu se upotrijebiti raspoloživi podaci.

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. Zainteresirana strana trebala bi o tome odmah obavijestiti Komisiju.

11.   Službenik za saslušanje

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup dokumentaciji, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i sve druge zahtjeve povezane s pravima na obranu zainteresiranih strana i trećih strana koji se mogu podnijeti tijekom postupka.

Službenik za saslušanje može organizirati saslušanja sa zainteresiranim stranama i službama Komisije te posredovati među njima kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. Zahtjevi za saslušanje pred službenikom za saslušanje trebaju se podnijeti u pisanom obliku i trebaju sadržavati razloge za podnošenje. Službenik za saslušanje ispitat će razloge za podnošenje zahtjevâ. Ta bi se saslušanja trebala održati samo ako pitanja nisu pravodobno riješena sa službama Komisije.

Svi zahtjevi moraju se podnijeti pravovremeno i žurno kako se ne bi ugrozilo uredno odvijanje postupka. U tu svrhu zainteresirane strane trebale bi zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u najkraćem roku nakon nastanka događaja koji opravdava takvu intervenciju. Ako se zahtjevi za saslušanje ne podnesu u važećem roku, službenik za saslušanje ispitat će i razloge kašnjenja, prirodu postavljenih pitanja i utjecaj tih pitanja na pravo na obranu, vodeći računa o interesu dobrog upravljanja i pravovremenom završetku ispitnog postupka.

Dodatne informacije i podatke za kontakt zainteresirane strane mogu pronaći na stranicama službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Mogućnost zahtjeva za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe

S obzirom na to da je ova revizija zbog predstojećeg isteka mjera pokrenuta u skladu s odredbama članka 11. stavka 2. osnovne uredbe, njezini nalazi neće dovesti do izmjene postojećih mjera, nego do stavljanja izvan snage ili nastavka primjene tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 6. osnovne uredbe.

Ako zainteresirana strana smatra da je revizija mjera opravdana radi omogućivanja izmjene mjera, ta strana može zatražiti reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe.

Stranke koje žele zatražiti takvu reviziju, koja bi se provela neovisno od revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz ove Obavijesti, mogu se obratiti Komisiji na prethodno navedenu adresu.

13.   Obrada osobnih podataka

Osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

Obavijest o zaštiti podataka kojom se pojedinci obavješćuju o obradi osobnih podataka u okviru djelovanja Komisije u području trgovinske zaštite dostupna je na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  SL C 311, 3.8.2021., str. 5.

(2)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(3)  Od 1. siječnja 2022. podloge se više ne razvrstavaju u oznaku KN 7019 31 00 nego u oznake KN 7019 14 00 i 7019 15 00. Do 31. prosinca 2021. primjenjive oznake TARIC glasile su 7019310010 i 7019310090. Od 1. siječnja 2022. zamijenjene su oznakama TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 i 7019150090.

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 оd 24. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 107, 25.4.2017., str. 4.).

(5)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017.., SWD(2017) 483 final/2, dostupan na: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/328 оd 24. veljače 2021. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 65, 25.2.2021., str. 1.).

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 od 1. travnja 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (SL L 108, 6.4.2020., str. 1.).

(8)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017.., SWD(2017) 483 final/2, dostupan na: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020XC0316(02)&from=EN

(10)  Sva upućivanja na objavu ove Obavijesti bit će upućivanja na objavu ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije, osim ako je određeno drukčije.

(11)  Proizvođač je svako društvo u predmetnoj zemlji koje proizvodi proizvod iz postupka revizije, uključujući svako njegovo povezano društvo uključeno u proizvodnju, domaću prodaju ili izvoz proizvoda iz postupka revizije.

(12)  Samo uvoznici koji nisu povezani s proizvođačima u predmetnim zemljama mogu biti odabrani u uzorak. Uvoznici koji su povezani s proizvođačima moraju ispuniti Prilog I. upitniku za te proizvođače. U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(13)  Podaci koje dostave nepovezani uvoznici mogu se osim za utvrđivanje dampinga upotrebljavati i za ostale aspekte ispitnog postupka.

(14)  U slučaju tehničkih problema obratite se uredu za podršku Trade Service Desk e-poštom na trade-service-desk@ec.europa.eu ili telefonom na +32 22979797.

(15)  Dokument s oznakom „Sensitive” dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). To je ujedno zaštićeni dokument u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(16)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

---

PRILOG

| ☐ | Verzija „Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | Verzija „For inspection by interested parties” |
| (označite odgovarajuću rubriku) |

☐

Verzija „Sensitive”

☐

Verzija „For inspection by interested parties”

(označite odgovarajuću rubriku)

ANTIDAMPINŠKI POSTUPAK U VEZI S UVOZOM PROIZVODA OD BESKONAČNIH FILAMENTNIH STAKLENIH VLAKANA PODRIJETLOM IZ NARODNE REPUBLIKE KINE

INFORMACIJE ZA ODABIR UZORKA NEPOVEZANIH UVOZNIKA

Ovaj obrazac namijenjen je za pomoć nepovezanim uvoznicima pri odgovaranju na zahtjev za informacije za odabir uzorka iz točke 5.3.3. Obavijesti o pokretanju postupka.

Obje verzije, „Sensitive” i „For inspection by interested parties”, treba poslati Komisiji kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka.

1.   PODACI O DRUŠTVU I PODACI ZA KONTAKT

Navedite sljedeće podatke o društvu:

| Naziv društva | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Osoba za kontakt | |
| Adresa e-pošte | |
| Telefon | |

Naziv društva

Adresa

Osoba za kontakt

Adresa e-pošte

Telefon

2.   PROMET I OBUJAM PRODAJE

Navedite ukupni promet društva u eurima (EUR) te vrijednost u eurima (EUR) i obujam u tonama ostvaren uvozom proizvoda iz postupka revizije kako je definiran u Obavijesti o pokretanju postupka i njegovom preprodajom na tržištu Unije nakon uvoza iz NRK-a, u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| | Tone | Vrijednost u eurima (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni promet društva u eurima (EUR) | | |
| Uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a | | |
| Uvoz proizvoda iz postupka revizije (podrijetlom iz bilo koje zemlje) | | |
| Preprodaja proizvoda iz postupka revizije na tržištu Unije nakon uvoza iz NRK-a | | |

Tone

Vrijednost u eurima (EUR)

Ukupni promet društva u eurima (EUR)

Uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a

Uvoz proizvoda iz postupka revizije (podrijetlom iz bilo koje zemlje)

Preprodaja proizvoda iz postupka revizije na tržištu Unije nakon uvoza iz NRK-a

3.   DJELATNOSTI DRUŠTVA I POVEZANIH DRUŠTAVA (1)

Podrobno i precizno opišite djelatnosti društva i svih povezanih društava (nabrojite društva i navedite vrstu njihove povezanosti s vašim društvom) uključenih u proizvodnju i/ili prodaju (izvozna i/ili domaća) proizvoda iz postupka revizije. Te djelatnosti mogu uključivati kupnju proizvoda iz postupka revizije ili njegovu proizvodnju u okviru podugovora, njegovu preradu ili trgovanje njime, ali nisu na to ograničene.

| Naziv i lokacija društva | Djelatnosti | Vrsta povezanosti |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Naziv i lokacija društva

Djelatnosti

Vrsta povezanosti

4.   OSTALE INFORMACIJE

Navedite sve ostale relevantne informacije za koje društvo smatra da bi Komisiji mogle biti korisne pri odabiru uzorka.

5.   POTVRDA O SUGLASNOSTI

Dostavljanjem prethodno navedenih informacija društvo daje suglasnost za svoje moguće uključenje u uzorak. Ako društvo bude odabrano u uzorak, od njega će se tražiti da ispuni upitnik i dopusti posjet svojim poslovnim prostorima radi provjere dostavljenih odgovora. Ako društvo navede da ne želi biti uključeno u uzorak, smatrat će se da nije surađivalo u ispitnom postupku. Nalazi Komisije za uvoznike koji ne surađuju temelje se na raspoloživim podacima te ishod za predmetno društvo može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivalo.

Potpis ovlaštene osobe:

Ime i titula ovlaštene osobe:

Datum:

---

(1)  U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/32

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10634 – CVC / GAMING1)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 167/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A („CVC”, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A („CVC”, Luksemburg),

| — | određene subjekte koji pripadaju grupi Gaming1 („ciljni poduzetnik”, Belgija). |
| --- | --- |

—

određene subjekte koji pripadaju grupi Gaming1 („ciljni poduzetnik”, Belgija).

Poduzetnik CVC steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim ciljnim poduzetnikom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | CVC: fond privatnog vlasničkog kapitala koji pruža usluge investicijskog savjetovanja i upravlja ulaganjima u ime investicijskih fondova; ima udjele u društvima u raznim industrijama, uključujući kemikalije, komunalne usluge, proizvodnju, maloprodaju i distribuciju |
| --- | --- |

—

CVC: fond privatnog vlasničkog kapitala koji pruža usluge investicijskog savjetovanja i upravlja ulaganjima u ime investicijskih fondova; ima udjele u društvima u raznim industrijama, uključujući kemikalije, komunalne usluge, proizvodnju, maloprodaju i distribuciju

| — | ciljni poduzetnik: vlasnik je klasičnih kasina, dvorana za igre na sreću i agencija za klađenje u Belgiji, Francuskoj i Švicarskoj te djeluje u području upravljanja internetskim igrama na sreću (kasina i sportsko klađenje) i mobilnim aplikacijama u Belgiji, na Malti, u Portugalu, Francuskoj, Švicarskoj, Španjolskoj, Srbiji, Kolumbiji i SAD-u. |
| --- | --- |

—

ciljni poduzetnik: vlasnik je klasičnih kasina, dvorana za igre na sreću i agencija za klađenje u Belgiji, Francuskoj i Švicarskoj te djeluje u području upravljanja internetskim igrama na sreću (kasina i sportsko klađenje) i mobilnim aplikacijama u Belgiji, na Malti, u Portugalu, Francuskoj, Švicarskoj, Španjolskoj, Srbiji, Kolumbiji i SAD-u.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10634 – CVC / GAMING1

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/34

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 167/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | HSBC Bank (Singapore) Limited („HSBC Singapore”, Singapur), u potpunom vlasništvu poduzetnika HSBC Holdings plc („HSBC”, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

HSBC Bank (Singapore) Limited („HSBC Singapore”, Singapur), u potpunom vlasništvu poduzetnika HSBC Holdings plc („HSBC”, Ujedinjena Kraljevina),

| — | Kovan Investments Pte. Ltd. („Kovan”, Singapur), u potpunom vlasništvu poduzetnika Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek”, Singapur), |
| --- | --- |

—

Kovan Investments Pte. Ltd. („Kovan”, Singapur), u potpunom vlasništvu poduzetnika Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek”, Singapur),

| — | Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD („Zajednički pothvat”, Singapur). |
| --- | --- |

—

Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD („Zajednički pothvat”, Singapur).

Poduzetnici HSBC Singapore i Kovan steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad Zajedničkim pothvatom sa značenjem koncentracije.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | HSBC je društvo za bankarske i financijske usluge sa sjedištem u Londonu, Ujedinjena Kraljevina. HSBC djeluje u tri osnovna područja poslovanja: imovina i osobno bankarstvo (WPB); poslovno bankarstvo (CMB) i globalno bankarstvo i tržišta (GBM). CMB i GBM pružaju korporativne bankarske usluge poslovnim i institucionalnim korisnicima različite veličine. |
| --- | --- |

—

HSBC je društvo za bankarske i financijske usluge sa sjedištem u Londonu, Ujedinjena Kraljevina. HSBC djeluje u tri osnovna područja poslovanja: imovina i osobno bankarstvo (WPB); poslovno bankarstvo (CMB) i globalno bankarstvo i tržišta (GBM). CMB i GBM pružaju korporativne bankarske usluge poslovnim i institucionalnim korisnicima različite veličine.

| — | Temasek je investicijsko društvo sa sjedištem u Singapuru koje uglavnom posluje u Singapuru i ostatku Azije. Temasekov globani portfelj obuhvaća širok spektar djelatnosti: financijske usluge, telekomunikacije, mediji i tehnologija, prijevoz i industrija, roba široke potrošnje i nekretnine, biološke znanosti i poljoprivredno-prehrambena industrija. |
| --- | --- |

—

Temasek je investicijsko društvo sa sjedištem u Singapuru koje uglavnom posluje u Singapuru i ostatku Azije. Temasekov globani portfelj obuhvaća širok spektar djelatnosti: financijske usluge, telekomunikacije, mediji i tehnologija, prijevoz i industrija, roba široke potrošnje i nekretnine, biološke znanosti i poljoprivredno-prehrambena industrija.

| — | Zajednički pothvat je greenfield zajednički pothvat sa značenjem koncentracije koji će biti osnovan u Singapuru i kojim će se osigurati financiranje zaduživanjem za održive infrastrukturne projekte u sektorima kao što su obnovljivi izvori energije, skladištenje energije, voda i otpad (gospodarenje otpadnim vodama i krutim otpadom) i održivi promet u Aziji, s početnim naglaskom na jugoistočnu Aziju. |
| --- | --- |

—

Zajednički pothvat je greenfield zajednički pothvat sa značenjem koncentracije koji će biti osnovan u Singapuru i kojim će se osigurati financiranje zaduživanjem za održive infrastrukturne projekte u sektorima kao što su obnovljivi izvori energije, skladištenje energije, voda i otpad (gospodarenje otpadnim vodama i krutim otpadom) i održivi promet u Aziji, s početnim naglaskom na jugoistočnu Aziju.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/36

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 167/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Etex NV („Etex”, Belgija), |
| --- | --- |

—

Etex NV („Etex”, Belgija),

| — | URSA Deutschland GmbH i URSA Insulation, S.A. („Ursa”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika Lone Star Fund X (SAD) L.P. i Lone Star Fund X (Bermudi) L.P. |
| --- | --- |

—

URSA Deutschland GmbH i URSA Insulation, S.A. („Ursa”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika Lone Star Fund X (SAD) L.P. i Lone Star Fund X (Bermudi) L.P.

Etex steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Ursa.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Etex je međunarodno društvo za građevinske materijale s raznovrsnim portfeljem proizvoda, |
| --- | --- |

—

Etex je međunarodno društvo za građevinske materijale s raznovrsnim portfeljem proizvoda,

| — | Ursa je dobavljač izolacijskog materijala čiji glavni proizvodi uključuju staklenu vunu i ekstrudirani polistiren koji se koriste za izolaciju stambenih i nestambenih zgrada. |
| --- | --- |

—

Ursa je dobavljač izolacijskog materijala čiji glavni proizvodi uključuju staklenu vunu i ekstrudirani polistiren koji se koriste za izolaciju stambenih i nestambenih zgrada.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| Europska komisija |
| --- |
| Glavna uprava za tržišno natjecanje |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europska komisija

Glavna uprava za tržišno natjecanje

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 21.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 167/37

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 167/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Vallegarcía”

PDO-ES-02085-AM01

Datum obavijesti: 25.1.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Usklađivanje terminologije koja se upotrebljava za analitički parametar „sadržaj neprevrelog šećera” s važećim zakonodavstvom

OPIS:

Naziv analitičkog parametra „sadržaj neprevrelog šećera” mijenja se u „ukupan sadržaj šećera, izražen kao glukoza i fruktoza”.

Izmjena se odnosi na točku 2.1.1. specifikacije proizvoda i njome se ne mijenja jedinstveni dokument.

Izmjenom se prilagođava terminologija fizikalnih i kemijskih svojstava. Njome se ne mijenja konačni proizvod koji zadržava svojstva i profil koji su posljedica međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika kao što je opisano u odjeljku o povezanosti. Stoga smatramo da je izmjena standardna jer ne odgovara nijednoj vrsti izmjene iz članka 14. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOZI:

Izmjena se uvodi radi usklađivanja s člankom 20. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 od 17. listopada 2018., u kojem se navodi da treba izmjeriti ukupne šećere izražene kao fruktoza i glukoza.

2.   Revizija analitičkih parametara

OPIS:

Najmanje ograničenje boje kod crnih vina smanjuje se s 12 na 10 AU.

U skladu s time mijenjaju se točke 2. i 7. specifikacije proizvoda te točka 8. jedinstvenog dokumenta.

Ovom izmjenom ne mijenja se konačni proizvod koji zadržava svojstva i profil koji su posljedica međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika kao što je opisano u odjeljku o povezanosti. Stoga smatramo da je izmjena standardna jer ne odgovara nijednoj vrsti izmjene iz članka 14. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOZI:

Na proizvodnom području oznake izvornosti „Vallegarcía” zajedno raste nekoliko različitih sorti grožđa. Jedna je Cabernet Sauvignon koja prirodno daje vina vrlo visokog potencijala boje, a druge dvije su Monastrell i Garnacha Tinta koje daju nježnija vina srednjeg intenziteta boje.

Općenito gledano, na tržištima je u posljednjem desetljeću postojala potražnja za voćnijim vinima, koja odgovaraju novim generacijama potrošača koje se tek upoznaju s vinima.

Enolozi moraju imati alate neophodne za proizvodnju vina privlačnih nacionalnom i međunarodnom tržištu koja istodobno zadržavaju svojstva proizvodnog područja i sorti.

Zbog sniženja najmanjeg ograničenja intenziteta boje kod crnih vina kvaliteta ne pada. Štoviše, time se proširuje opseg mogućnosti koje nude pojedine sorte grožđa s predmetnog područja pa se zbog toga mogu proizvesti suptilnija, složenija i privlačnija vina.

Budući da se intenzitet boje i ograničenje intenziteta boje navode u odjeljku o povezanosti, i taj je tekst trebalo izmijeniti zbog promjene ograničenja.

3.   Dodavanje sorti

OPIS:

U specifikaciju proizvoda dodaju se sljedeće sorte grožđa koje se upotrebljavaju za proizvodnju vina: Garnacha Tinta, Mazuela ili Cariñena i Monastrell.

U skladu s time mijenjaju se točka 6. specifikacije proizvoda i točka 7. jedinstvenog dokumenta.

Tom izmjenom ne mijenja se konačni proizvod koji zadržava svojstva i profil koji su posljedica međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika kao što je opisano u odjeljku o povezanosti. Stoga smatramo da je izmjena standardna jer ne odgovara nijednoj vrsti izmjene iz članka 14. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOZI:

Prethodno navedene sorte uzgajaju se u Vallegarcíji niz godina i pokazalo se da daju visokokvalitetna vina. Odbor za kušanje vina s oznakom izvornosti „Vallegarcía” godinama je pratio njihov razvoj i kvalitetu. Pokazalo se da te sorte grožđa daju vina čija kvaliteta odgovara našim specifikacijama, što znači da se mogu uvrstiti među dopuštene sorte za oznaku izvornosti „Vallegarcía”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Vallegarcía

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Bijelo vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Bijela vina intenzivne žute boje s aromom koštuničavog voća, tropskog voća i bijelog cvijeća srednje visokog intenziteta. Arome aromatičnog bilja: lavanda, ružmarin u pozadini, a na kraju aroma prepečenca. Blaga, bogatog okusa, svježa i zaokružena. Ugodnog okusa s aromom koštuničavog voća, na kraju s aromom prepečenca i pomalo gorkog.

| * | Najveća ukupna volumna alkoholna jakost mora biti u granicama utvrđenima u relevantnom zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,1 gram po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 12,5 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 160 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,5

Najmanja ukupna kiselost

4,1 gram po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

12,5

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

160

2.   Crno vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Crno vino intenzivne crvene boje, na rubovima granatnocrvene boje ili granatnocrvene s nijansama rubincrvene i elegantnog izgleda. Srednje visokog intenziteta s aromama crvenog voća, sredozemne makije i minerala ili s balzamičnim notama lavande i aroma prepečenog drva. Zaobljeno, blago, uravnoteženo i pomalo tanično.

| * | Najveća ukupna volumna alkoholna jakost mora biti u granicama utvrđenima u relevantnom zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,2 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12

Najmanja ukupna kiselost

4,2 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Postupak uzgoja

Grožđe se u cijelosti ručno bere i stavlja u sanduke. Prvi put se razvrstava u vinogradu kad se režu grane, a drugi put na stolu u razvrstavaonici u vinariji.

2.   Relevantno ograničenje u proizvodnji vina

Grožđe se zaprima na razini iznad gornjeg otvora spremnika, što znači da u cjevovodu nema niskog tlaka pa je obrada grožđa manje agresivna.

Tijekom punjenja u spremnik pulpa prolazi cjevastim izmjenjivačem topline u kojem je niža temperatura. Tako spremnici ostaju hladni tijekom razdoblja koje, prema potrebi, odredi tim enologa. Ta maceracija prije fermentacije omogućuje ekstrahiranje svih aroma iz grožđa u vodenu otopinu, a boju čini stabilnijom.

Nakon postupka hladne maceracije bijelo se grožđe preša, a dobiveni mošt odležava dok se ne postigne odgovarajuća mutnoća od 400 do 800 NTU. Kad započne fermentacija, varijabilni dio mošta prenosi se u nekorištene francuske hrastove bačve u kojima fermentira i stari na talogu od četiri do šest mjeseci. U alkoholnoj fermentaciji bijelih i crnih vina upotrebljavaju se prirodni i namjenski kvasac. Bijela vina fermentiraju na niskim temperaturama: najmanje 15 °C, najviše 26 °C. Važan je i omjer mošta koji fermentira u bačvama. Crna vina fermentiraju na najmanje 15 °C i najviše 30 °C. Vrijeme punjenja u spremnike i vrijeme maceracije ovise o tehničkoj procjeni tima enologa, a može trajati od 7 do 28 dana.

3.   Relevantno ograničenje u proizvodnji vina

Crna se vina ručno ispuštaju iz spremnika. Komina se preša u pneumatskoj preši s pomoću gravitacije, bez pumpi, te se prenosi u korištene bačve u kojima se čuva do kušanja. Nakon dobivanja vina bez prešanja i vina prešanjem i nakon malolaktične fermentacije sva vina kuša skupina enologa te priprema različite mješavine. Nakon toga vina odležavaju u francuskim hrastovim bačvama.

Vrijeme odležavanja vina u boci prije stavljanja na tržište ovisi o mješavini.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Sorte Viognier, Cabernet Franc, Garnacha Tinta, Mazuela ili Cariñena i Monastrell
  11 500 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

1.

Sorte Viognier, Cabernet Franc, Garnacha Tinta, Mazuela ili Cariñena i Monastrell

11 500 kilograma grožđa po hektaru

| 2. | 75 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

2.

75 hektolitara po hektaru

| 3. | Sorta Syrah
  9 250 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

Sorta Syrah

9 250 kilograma grožđa po hektaru

| 4. | 60 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

4.

60 hektolitara po hektaru

| 5. | Sorte Merlot i Cabernet Sauvignon
  8 500 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

5.

Sorte Merlot i Cabernet Sauvignon

8 500 kilograma grožđa po hektaru

| 6. | 55 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

6.

55 hektolitara po hektaru

| 7. | Sorta Petit Verdot
  14 600 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7.

Sorta Petit Verdot

14 600 kilograma grožđa po hektaru

| 8. | 95 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

8.

95 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Zemljopisno područje odgovara katastarskoj čestici 448 u zoni 9 općine Retuerta del Bullaque, koja se nalazi u pokrajini Ciudad Real. Obuhvaća 1 521 hektar.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | CABERNET FRANC |
| --- | --- |

CABERNET FRANC

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MAZUELA – CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA – CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MONASTRELL |
| --- | --- |

MONASTRELL

| | PETIT VERDOT |
| --- | --- |

PETIT VERDOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | VIOGNIER |
| --- | --- |

VIOGNIER

8.   Opis povezanosti

8.1.   Okoliš (prirodni i ljudski čimbenici)

Sljedeće značajke zemljopisnog područja imaju ključan utjecaj na kvalitetu vina:

| a) | Geološka podloga na kojoj je zasađen vinograd, poznata kao Raña del Fresno, formacija je jedinstvena u svijetu i postoji samo na tom području. Zbog toga grožđe uzgojeno na tom području ima niz jedinstvenih značajki (velik intenzitet, kvalitetnu aromu i dugotrajan okus). Nadalje, visoka kiselost i niska vrijednost pH tla područja Vallegarcía nisu uobičajene u usporedbi sa sličnim klimatskim područjima. Za razliku od drugih vinograda u pokrajini Kastilja–La Mancha, vinogradi Vallegarcía zasađeni su u tlima s jedinstvenom edafološkom klasifikacijom. U istraživačkom projektu Sveučilišta u pokrajini Kastilja-La Mancha (UCLM) pod nazivom „Vinorodna tla u pokrajini Kastilja-La Mancha: utjecaj na sastav grožđa”, profili proučavani u Vallegarcíji, u skladu s taksonomijom tla, klasificirani su kao „Typic Palexerult” (Soil Survey Staff, 2006.), a klasa „Ultisol” tipična je za tla „raña” (Vidal et al., 2004.). Od vinorodnih tala analiziranih u okviru navedenog istraživačkog projekta, samo tri profila iz područja Vallegarcía pripadaju toj klasi. Prema klasifikacijskom sustavu FAO-a (2007.), P1, P2 i P3, tri profila analizirana u izvješću UCLM-a, razvrstana su kao Cutanic Alisol (Ferric, Chromic), Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic) i Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic).
  Osim toga, jedinstvenima ih čini velika raznolikost vrijednosti pH tala. Ono što se prvo uočava u vrijednostima pH svakog profila istaknuta je raznolikost. To se odražava u razinama vrijednosti pH vina i njihove ravnoteže na nepcu.
  Mali udio kalcija i velik udio silicija, željeza i aluminija potpuno su nekarakteristični za vinorodna tla Kastilje–La Manche. Zanimljivo je usporediti te razine s onima u vapnenačkom tlu tog područja, koja se obično upotrebljavaju za uzgoj vinove loze. Prema podacima iz Amorós et al. (2012.b) udio kalcija u tlu područja Vallegarcía vrlo je različit od razina koje se mogu pronaći u površinskim slojevima vapnenačkih tala (10,4 g•kg-1 odnosno 230 g•kg-1). S druge strane, razine silicija (345,9 g•kg-1) i željeza (26,5 g•kg-1) znatno su veće u tlima razgraničenog područja u usporedbi s vapnenačkim tlima iz pokrajine Kastilja-La Mancha (127,5 odnosno 16,65 g•kg-1). Razina aluminija koja je prisutna u površinskom sloju vapnenačkog tla iznosi oko 33,4 g•kg-1, dok u tlu područja Vallegarcía iznosi 57,8 g• kg-1. Mali udio kalcija u tlu karakterističan je za vina područja Vallegarcía i razlikuje ih od ostalih vina iz pokrajine Kastilja-La Mancha.
  Važno je napomenuti veliku prosječnu količinu elemenata koji su razvrstani kao rijetki zemni elementi (cerij, lantan i neodimij) u tlu područja Vallegarcía (83,5, 44,5 odnosno 36,5 mg•kg-1) u usporedbi s prosječnim razinama u ostatku regije (57,7, 23,5 i 21,6 mg•kg-1) i općenito (55, 35,5 odnosno 30,5 mg•kg-1). Općenito, razine tih elemenata veće su u kiselim tlima nego u vapnenačkima (Amorós et al., 2012.a). |
| --- | --- |

a)

Geološka podloga na kojoj je zasađen vinograd, poznata kao Raña del Fresno, formacija je jedinstvena u svijetu i postoji samo na tom području. Zbog toga grožđe uzgojeno na tom području ima niz jedinstvenih značajki (velik intenzitet, kvalitetnu aromu i dugotrajan okus). Nadalje, visoka kiselost i niska vrijednost pH tla područja Vallegarcía nisu uobičajene u usporedbi sa sličnim klimatskim područjima. Za razliku od drugih vinograda u pokrajini Kastilja–La Mancha, vinogradi Vallegarcía zasađeni su u tlima s jedinstvenom edafološkom klasifikacijom. U istraživačkom projektu Sveučilišta u pokrajini Kastilja-La Mancha (UCLM) pod nazivom „Vinorodna tla u pokrajini Kastilja-La Mancha: utjecaj na sastav grožđa”, profili proučavani u Vallegarcíji, u skladu s taksonomijom tla, klasificirani su kao „Typic Palexerult” (Soil Survey Staff, 2006.), a klasa „Ultisol” tipična je za tla „raña” (Vidal et al., 2004.). Od vinorodnih tala analiziranih u okviru navedenog istraživačkog projekta, samo tri profila iz područja Vallegarcía pripadaju toj klasi. Prema klasifikacijskom sustavu FAO-a (2007.), P1, P2 i P3, tri profila analizirana u izvješću UCLM-a, razvrstana su kao Cutanic Alisol (Ferric, Chromic), Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic) i Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic).

Osim toga, jedinstvenima ih čini velika raznolikost vrijednosti pH tala. Ono što se prvo uočava u vrijednostima pH svakog profila istaknuta je raznolikost. To se odražava u razinama vrijednosti pH vina i njihove ravnoteže na nepcu.

Mali udio kalcija i velik udio silicija, željeza i aluminija potpuno su nekarakteristični za vinorodna tla Kastilje–La Manche. Zanimljivo je usporediti te razine s onima u vapnenačkom tlu tog područja, koja se obično upotrebljavaju za uzgoj vinove loze. Prema podacima iz Amorós et al. (2012.b) udio kalcija u tlu područja Vallegarcía vrlo je različit od razina koje se mogu pronaći u površinskim slojevima vapnenačkih tala (10,4 g•kg-1 odnosno 230 g•kg-1). S druge strane, razine silicija (345,9 g•kg-1) i željeza (26,5 g•kg-1) znatno su veće u tlima razgraničenog područja u usporedbi s vapnenačkim tlima iz pokrajine Kastilja-La Mancha (127,5 odnosno 16,65 g•kg-1). Razina aluminija koja je prisutna u površinskom sloju vapnenačkog tla iznosi oko 33,4 g•kg-1, dok u tlu područja Vallegarcía iznosi 57,8 g• kg-1. Mali udio kalcija u tlu karakterističan je za vina područja Vallegarcía i razlikuje ih od ostalih vina iz pokrajine Kastilja-La Mancha.

Važno je napomenuti veliku prosječnu količinu elemenata koji su razvrstani kao rijetki zemni elementi (cerij, lantan i neodimij) u tlu područja Vallegarcía (83,5, 44,5 odnosno 36,5 mg•kg-1) u usporedbi s prosječnim razinama u ostatku regije (57,7, 23,5 i 21,6 mg•kg-1) i općenito (55, 35,5 odnosno 30,5 mg•kg-1). Općenito, razine tih elemenata veće su u kiselim tlima nego u vapnenačkima (Amorós et al., 2012.a).

| b) | Utjecaj rijeke Bullaque i njezinih pritoka koji okružuju razgraničeno područje, svježina u dolinama i zaštita od sjevernih vjetrova koju pružaju planine stvaraju mikroklimu za vinograd bez ekstremnih zimskih i ljetnih uvjeta. To je pogodno za pravilno i potpuno zrenje grožđa. |
| --- | --- |

b)

Utjecaj rijeke Bullaque i njezinih pritoka koji okružuju razgraničeno područje, svježina u dolinama i zaštita od sjevernih vjetrova koju pružaju planine stvaraju mikroklimu za vinograd bez ekstremnih zimskih i ljetnih uvjeta. To je pogodno za pravilno i potpuno zrenje grožđa.

| c) | Velike razlike u temperaturi dana i noći, uzrokovane nadmorskom visinom područja Vallegarcía u kombinaciji s velikim količinama kiše u odnosu na druge dijelove regije, pridonose odličnoj taninskoj strukturi grožđa koja povećava prikladnost vina za starenje u bačvi i boci. |
| --- | --- |

c)

Velike razlike u temperaturi dana i noći, uzrokovane nadmorskom visinom područja Vallegarcía u kombinaciji s velikim količinama kiše u odnosu na druge dijelove regije, pridonose odličnoj taninskoj strukturi grožđa koja povećava prikladnost vina za starenje u bačvi i boci.

8.2.   Opis vina

Vina Vallegarcía karakterizira zaokružen okus. Imaju i izvrsnu taninsku strukturu koja im daje iznimnu prikladnost za dozrijevanje i skladištenje. Mogu doseći vrijednosti polifenola veće od 50 meq/l i intenzitet boje veći od 10 AU.

Intenzitet i kvaliteta arome vina definirane su intenzivnim aromama sredozemne makije (bušini, vrijesak) i balzamičnim notama (majčina dušica, ružmarin, lavanda) te visokom razinom minerala (crni škriljevac, kvarcit). Ostavljaju gorak trag u stražnjem dijelu grla, što produljuje okus vina.

8.3.   Povezanost

Geološka podloga na kojoj je zasađen vinograd, poznata kao raña , formacija je jedinstvena u svijetu. Visoka kiselost i niska vrijednost pH tla razgraničenog područja isto su tako neuobičajene. Ta kombinacija vinima daje gorak trag u stražnjem dijelu grla i produljuje okus vina.

Svježina u dolinama i zaštita od sjevernih vjetrova koju pružaju planine ublažuju klimu i pridonose zaokruženosti okusa. Velike razlike u temperaturi dana i noći, uzrokovane nadmorskom visinom razgraničenog područja u kombinaciji s velikim količinama kiše, pridonose odličnoj taninskoj strukturi grožđa koja vinima omogućuje vrijednosti polifenola veće od 50 meq/l i intenzitet boje veći od 10 AU.

Iako je razgraničeno područje okruženo područjem ZOZP-a „Castilla”, njegove se značajke znatno razlikuju od susjednog razgraničenog područja zbog sljedećeg:

PRIRODNI ČIMBENICI:

Geološka podloga raña, jedinstvena u svijetu, odlikuje se visokom kiselošću i niskom vrijednosti pH, svježinom u dolinama, velikim količinama kiše i zaštitom od sjevernih vjetrova koju pružaju planine, zahvaljujući čemu se stvara mikroklima koja se vrlo razlikuje od susjednog područja.

Velike razlike u vrijednosti pH površinskog sloja tla i dubinskih slojeva tla, s najvećom razlikom od 4,1 boda u profilu 2 (pH = 8,9 u Ap i pH = 4,8 u Btg1) te mali udio kalcija, velik udio silicija, željeza i aluminija te velike količine rijetkih zemnih elemenata razlikuju područje Vallegarcía od ostatka pokrajine Kastilja–La Mancha.

LJUDSKI ČIMBENICI:

Najočitije razlike u metodi proizvodnje vina „Vallegarcía” i onih na susjednim područjima, koja su obuhvaćena ZOZP-om „Castilla”, jesu sljedeće:

| ZOZP „CASTILLA” | VALLEGARCÍA | RAZLIKE |
| --- | --- | --- |
| Bijela vina: ≥ 9 % vol. | ≥ 12 % vol. | veći udio alkohola |
| Crna vina: ≥ 10 % vol. | ≥ 12 % vol. | veći udio alkohola |
| Crna vina: ≤ 18 meq/l | ≤ 20 meq/l | veći udio hlapljivih kiselina |
| Bijela vina: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 11 500  kg/ha | manja proizvodnja po hektaru |
| Crna vina: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 14 600  kg/ha | manja proizvodnja po hektaru |
| --- | > 50 meq/l | više polifenola |
| --- | > 10 AU | više boje |

ZOZP „CASTILLA”

VALLEGARCÍA

RAZLIKE

Bijela vina: ≥ 9 % vol.

≥ 12 % vol.

veći udio alkohola

Crna vina: ≥ 10 % vol.

≥ 12 % vol.

veći udio alkohola

Crna vina: ≤ 18 meq/l

≤ 20 meq/l

veći udio hlapljivih kiselina

Bijela vina: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 11 500  kg/ha

manja proizvodnja po hektaru

Crna vina: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 14 600  kg/ha

manja proizvodnja po hektaru

---

> 50 meq/l

više polifenola

---

> 10 AU

više boje

To je područje razgraničeno u skladu s okolišem (geološka podloga raña visoke kiselosti i niske vrijednosti pH te zaštita koju pružaju planine). Na njemu postoji samo jedna vinarija koja proizvodi vino, a u vlasništvu je podnositelja zahtjeva.

Valja napomenuti da razgraničeno područje obuhvaća 1 521 hektar i da sva vinova loza i vinarije na tom području pripadaju podnositelju zahtjeva.

Nadalje, drugi proizvođači koji u budućnosti započnu uzgoj na tom razgraničenom području mogu upotrebljavati registrirani naziv ako ispunjavaju uvjete navedene u specifikaciji proizvoda. Taj je scenarij u potpunosti moguć s obzirom na to da razgraničeno područje obuhvaća 1 521 hektar i stoga ima prostora za više vinarija.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina se moraju puniti u boce na proizvodnom području jer se u svim slučajevima postupak završava drugom fazom starenja u bocama. U tom razdoblju dolazi do postupka redukcije, čime se povećava kvaliteta vina i zaokružuje njihov okus. Vina su spremna za potrošnju kad postignu organoleptička svojstva navedena u specifikacijama za svaku vrstu vina.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---