# Eiropas Savienības C 80/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 80 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 18. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 80

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 18. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 80/01 | Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022) | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 80/01

Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 80/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS –

Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)

(2022/C 80/01)

Saturs

| 1. | IEVADS | 8 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Piemērošanas joma | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atbalsta pasākumi, uz ko attiecas šīs pamatnostādnes | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pamatnostādņu struktūra | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Definīcijas | 11 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LĪGUMA 107. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU | 21 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Pozitīvais nosacījums: atbalstam ir jāveicina saimnieciskās darbības attīstība | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Ar pasākumu veicinātās saimnieciskās darbības identifikācija, tās pozitīvā ietekme uz sabiedrību kopumā un – attiecīgā gadījumā – tās nozīmīgums konkrētām Savienības rīcībpolitikām | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Stimulējoša ietekme | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nav pārkāpts neviens relevants Savienības tiesību akta noteikums | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Negatīvais nosacījums: atbalsta pasākums nevar radīt tādu nepamatotu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.1.1. | Atbalsta nepieciešamība | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Piemērotība | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.2.1. | Piemērotība salīdzinājumā ar alternatīviem rīcībpolitikas instrumentiem | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.1.

| 3.2.1.2.2. | Piemērotība salīdzinājumā ar dažādiem atbalsta instrumentiem | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.2.

| 3.2.1.3. | Samērīgums | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.3.1. | Kumulācija | 27 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.1.

| 3.2.1.4. | Pārredzamība | 27 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.2. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 28 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Atbalsta pozitīvās ietekmes izsvēršana attiecībā pret negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | ATBALSTA KATEGORIJAS | 30 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei, arī ar atbalstu atjaunīgajai enerģijai un energoefektivitātei | 30 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Pamatojums | 30 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 31 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Atbalsts atjaunīgajai enerģijai | 31 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Cits atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei un energoefektivitātei | 31 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.1.3. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.3.1. | Atbalsta nepieciešamība | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Piemērotība | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.2.

| 4.1.3.3. | Atbilstība | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.3.

| 4.1.3.4. | Sabiedriskā apspriešana | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.4.

| 4.1.3.5. | Samērīgums | 34 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.5.

| 4.1.4. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 37 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Atbalsts ēku energosnieguma un vidiskā snieguma uzlabošanai | 40 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 40 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 40 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Stimulējoša ietekme | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Piemērotība | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Samērīgums | 41 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 42 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.3. | Atbalsts tīrai mobilitātei | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Atbalsts tīru transportlīdzekļu un tīra mobilo dienestu aprīkojuma iegādei un nomai, kā arī transportlīdzekļu un mobilo dienestu aprīkojuma modernizācijai | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.1.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.2.

| 4.3.1.3. | Stimulējoša ietekme | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3.

| 4.3.1.4. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.

| 4.3.1.4.1. | Piemērotība | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.1.

| 4.3.1.4.2. | Samērīgums | 44 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.2.

| 4.3.1.5 | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 46 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.5

| 4.3.2. | Atbalsts uzlādes vai uzpildes infrastruktūras ieviešanai | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.3.1. | Atbalsta nepieciešamība | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.1.

| 4.3.2.3.2. | Piemērotība | 48 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.2.

| 4.3.2.3.3. | Samērīgums | 48 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.3.

| 4.3.2.4 | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 49 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4

| 4.4. | Atbalsts resursefektivitātei un pārejai uz aprites ekonomiku | 51 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 51 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 51 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Stimulējoša ietekme | 52 |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.4.1. | Atbalsta nepieciešamība | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.1.

| 4.4.4.2. | Piemērotība | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.2.

| 4.4.4.3. | Samērīgums | 53 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.3.

| 4.4.5. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 55 |
| --- | --- | --- |

4.4.5.

| 4.5. | Atbalsts tāda piesārņojuma prevencijai vai samazināšanai, ko rada citi avoti, kuri nav siltumnīcefekta gāzes | 55 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 55 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 55 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Stimulējoša ietekme | 56 |
| --- | --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 56 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.4.1. | Atbalsta nepieciešamība | 56 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.1.

| 4.5.4.2. | Samērīgums | 57 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.2.

| 4.5.5. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 57 |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

| 4.6. | Atbalsts videi nodarīta kaitējuma remediācijai, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai vai atjaunošanai un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošanai | 58 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 58 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 58 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Stimulējoša ietekme | 59 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Samērīgums | 59 |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

| 4.7. | Atbalsts nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā | 59 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Atbalsts vides nodokļu un parafiskālo nodevu samazinājumu veidā | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.1.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

| 4.7.1.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

| 4.7.1.3. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 60 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

| 4.7.1.3.1. | Nepieciešamība | 61 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.1.

| 4.7.1.3.2. | Piemērotība | 61 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.2.

| 4.7.1.3.3. | Samērīgums | 61 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.3.

| 4.7.2. | Atbalsts vides aizsardzībai nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.2.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.1.

| 4.7.2.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2.

| 4.7.2.3. | Stimulējoša ietekme | 62 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.3.

| 4.7.2.4. | Samērīgums | 63 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.4.

| 4.7.2.5. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 63 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.5.

| 4.8. | Atbalsts elektroapgādes drošībai | 63 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 63 |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 63 |
| --- | --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Stimulējoša ietekme | 64 |
| --- | --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 64 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.4.1. | Nepieciešamība | 64 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.1.

| 4.8.4.2. | Piemērotība | 65 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.2.

| 4.8.4.3. | Atbilstība | 65 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.3.

| 4.8.4.4. | Sabiedriskā apspriešana | 66 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.4.

| 4.8.4.5. | Samērīgums | 67 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.5.

| 4.8.5. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 67 |
| --- | --- | --- |

4.8.5.

| 4.9. | Atbalsts energoinfrastruktūrai | 69 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 69 |
| --- | --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 70 |
| --- | --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.3.1. | Nepieciešamība un piemērotība | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.1.

| 4.9.3.2. | Atbalsta samērīgums | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.2.

| 4.9.4. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 71 |
| --- | --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Atbalsts centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei | 72 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 72 |
| --- | --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 72 |
| --- | --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | Nepieciešamība un piemērotība | 73 |
| --- | --- | --- |

4.10.3.

| 4.10.4. | Atbalsta pasākuma samērīgums | 73 |
| --- | --- | --- |

4.10.4.

| 4.10.5. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10.5.

| 4.11. | Atbalsts, ko piešķir kā elektroenerģijas nodevu samazinājumu energoietilpīgiem lietotājiem | 74 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 74 |
| --- | --- | --- |

4.11.1.

| 4.11.2. | Darbības joma – nodevas, kuru gadījumā var piešķirt samazinājumu | 75 |
| --- | --- | --- |

4.11.2.

| 4.11.3. | Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana | 75 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.

| 4.11.3.1. | Atbilstība | 75 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.1.

| 4.11.3.2. | Atbalsta pasākuma samērīgums | 76 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.2.

| 4.11.3.3. | Valsts atbalsta veids | 76 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.3.

| 4.11.3.4. | Energoauditi un vadības sistēmas | 77 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.4.

| 4.11.3.5. | Pārejas noteikumi | 77 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.5.

| 4.12. | Atbalsts to elektrostaciju slēgšanai, kurās izmanto ogles, kūdru vai degslānekli, un ar ogļu, kūdras vai degslānekļa ieguvi saistīto kalnrūpniecības darbību slēgšanai | 78 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | Atbalsts rentablu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju agrīnai slēgšanai | 78 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.1.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 78 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.1.

| 4.12.1.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.2.

| 4.12.1.3. | Stimulējoša ietekme | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.3.

| 4.12.1.4. | Nepieciešamība un piemērotība | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.4.

| 4.12.1.5. | Samērīgums | 79 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.5.

| 4.12.1.6. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.6.

| 4.12.2. | Atbalsts ārkārtas izmaksām, kas saistītas ar konkurētnespējīgu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanu | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.

| 4.12.2.1. | Atbalsta nepieciešamības pamatojums | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.1.

| 4.12.2.2. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.2.

| 4.12.2.3. | Nepieciešamība un piemērotība | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.3.

| 4.12.2.4. | Stimulējoša ietekme un samērīgums | 80 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.4.

| 4.12.2.5. | Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību | 81 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.5.

| 4.13. | Atbalsts pētījumiem vai konsultāciju pakalpojumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā | 81 |
| --- | --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Darbības joma un atbalstītās darbības | 81 |
| --- | --- | --- |

4.13.1.

| 4.13.2. | Stimulējoša ietekme | 81 |
| --- | --- | --- |

4.13.2.

| 4.13.3. | Samērīgums | 82 |
| --- | --- | --- |

4.13.3.

| 5. | IZVĒRTĒŠANA | 82 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ZIŅOŠANA UN UZRAUDZĪBA | 83 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | PIEMĒROJAMĪBA | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | PĀRSKATĪŠANA | 83 |
| --- | --- | --- |

8.

1.   IEVADS

| 1. | Komisija ir par vienu no galvenajām politiskajām prioritātēm noteikusi Eiropas zaļo kursu; tas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa, nevienu neatstājot novārtā. Komisijas vērienīgās klimatiskās ieceres tika nostiprinātas 2019. gadā ar paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (1), kurā izvirzīts mērķis panākt, ka siltumnīcefekta gāzu neto emisijas līdz 2050. gadam samazinās līdz nullei. Lai mūsu ekonomiku un sabiedrību ievirzītu uz taisnīga, zaļa un pārticīga ceļa uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, Komisija ir arī ierosinājusi siltumnīcefekta gāzu neto emisijas līdz 2030. gadam samazināt par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem (2). Šie vērienīgie mērķrādītāji ir nostiprināti Eiropas Klimata aktā (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tiesību aktu priekšlikumu pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” atbalsta šo mērķrādītāju (4) sasniegšanu un nodrošina Savienības virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lai sasniegtu mērķus attiecībā uz klimatneitralitāti, pielāgošanos klimata pārmaiņām jeb klimatadaptāciju, resursefektivitāti, energoefektivitāti, principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, apritīgumu, nulles piesārņojumu un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu un lai papildinātu šo zaļo pārkārtošanos, būs vajadzīgi ievērojami centieni un pienācīgs atbalsts. Lai sasniegto paziņojumā par Eiropas zaļo kursu noteiktās vērienīgās ieceres, būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas, arī atjaunīgajos energoresursos. Komisija ir aplēsusi, ka, lai sasniegtu nesen paaugstinātos 2030. gada klimata, enerģētikas un transporta mērķrādītājus, ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 390 miljardu EUR apmērā salīdzinājumā ar 2011.–2020. gada līmeni (5), kā arī papildu 130 miljardi EUR gadā pārējiem vides mērķiem, kā aplēsts iepriekš (6). Ņemot vērā šo investīciju apmēru, vajadzēs izmakslietderīgā veidā piesaistīt gan privātā, gan publiskā sektora līdzekļus. Tas ietekmēs visas nozares un tādējādi arī Savienības ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konkurences politikai un jo īpaši valsts atbalsta noteikumiem ir svarīga nozīme Savienības iespējošanā un atbalstīšanā, lai tā varētu sasniegt savus zaļā kursa rīcībpolitiskos mērķus. Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir konkrēti noteikts, ka valsts atbalsta noteikumi tiks pārskatīti tā, lai tiktu ņemti vērā minētie rīcībpolitiskie mērķi, atbalstītu izmakslietderīgu un taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un veicinātu pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū. Šīs pamatnostādnes atspoguļo minēto pārskatīšanu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lai novērstu to, ka valsts atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā ir noteikts princips, ka valsts atbalsts ir aizliegts. Tomēr atsevišķos gadījumos šāds atbalsts var būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstīm saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu jāpaziņo valsts atbalsts, izņemot pasākumus, kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Grupu atbrīvojuma regulā, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 1. pantu Padomes Regulā (ES) 2015/1588 (7). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šajās pamatnostādnēs ir sniegti norādījumi par to, kā Komisija novērtēs saderību attiecībā uz vides aizsardzību, arī klimata aizsardzību, un enerģētikas atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas paziņošanas prasība saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Visas atsauces uz “vides aizsardzību” šajās pamatnostādnēs būtu jāsaprot kā atsauces uz vides aizsardzību, kas ietver arī klimata aizsardzību. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalsta pasākumu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja ir izpildīti divi nosacījumi – pozitīvais un negatīvais. Pozitīvais nosacījums paredz, ka atbalstam ir jāveicina saimnieciskās darbības attīstība. Negatīvais nosacījums paredz, ka atbalstam nedrīkst būt tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ir vispāratzīts, ka tirgi, kuros valda konkurence, parasti rada efektīvus rezultātus cenu, izlaides un resursu izmantojuma ziņā. Tomēr var būt nepieciešama valsts iejaukšanās nolūkā veicināt tādu konkrētu saimniecisko darbību attīstību, kuras bez šāda atbalsta neattīstītos vai arī neattīstītos tādā pašā tempā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem. Šāda iejaukšanās tādējādi veicina gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vides aizsardzības kontekstā vidiskās eksternalitātes, informācijas nepilnības un koordinācijas nepilnības nozīmē to, ka tirgus dalībnieki, pieņemot lēmumus par patēriņu, investīcijām un ražošanu, varētu pilnībā neņemt vērā saimnieciskās darbības izmaksas un ieguvumus, neraugoties uz regulatīvu iejaukšanos. Šīs tirgus nepilnības, t. i., situācijas, kurās tirgi, ja tos atstāj pašplūsmā, visticamāk, neradīs efektīvus iznākumus, nenodrošina optimālu labklājību patērētājiem un sabiedrībai kopumā, kā rezultātā vides aizsardzības līmenis ir nepietiekams attiecībā pret veiktajām saimnieciskajām darbībām, ja nav valsts atbalsta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dalībvalstu iestādēm būtu jānodrošina, ka atbalsta pasākums, ar to saistītie nosacījumi, tā pieņemšanas kārtība un atbalstītā darbība nav pretrunā Savienības vides tiesībām. Dalībvalstu iestādēm būtu arī jānodrošina, ka lēmuma pieņemšanā par atbalstu ir iespējams apspriesties ar attiecīgo sabiedrības daļu. Visbeidzot, fiziskām personām un organizācijām būtu jānodrošina iespēja apstrīdēt atbalstu vai tā īstenošanas pasākumus valstu tiesās, kur tās var sniegt pierādījumus tam, ka Savienības vides tiesības nav ievērotas (8). |
| --- | --- |

11.

2.   PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

2.1.   Piemērošanas joma

| 12. | Šīs pamatnostādnes attiecas uz valsts atbalstu, ko piešķir, lai veicinātu saimniecisko darbību attīstību tādā veidā, ka tiek uzlabota vides aizsardzība, kā arī darbības enerģētikas nozarē, kuras reglamentē Līgums, ciktāl uz atbalsta pasākumiem attiecas šo pamatnostādņu 2.2. iedaļa. Tādējādi šīs pamatnostādnes ir piemērojamas arī tām nozarēm, uz kurām attiecas konkrēti Savienības noteikumi par valsts atbalstu, ja vien šādi konkrēti noteikumi neparedz citādi vai neietver normas par atbalstu vides aizsardzībai vai atbalstu enerģētikas nozarē, kuras piemērojamas tam pašam pasākumam, – tādā gadījumā noteicošie ir konkrētie nozares noteikumi. Šīs pamatnostādnes dominē pār Aviācijas pamatnostādņu (9) 17. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz vides atbalsta pasākumiem par labu lielām lidostām, kurās pasažieru skaits gadā pārsniedz 5 miljonus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Šīs pamatnostādnes nepiemēro šādām jomām:






  a) | valsts atbalsts tādu videi nekaitīgu produktu, iekārtu vai transportlīdzekļu projektēšanai un ražošanai, ko paredzēts darbināt, izmantojot mazāk dabas resursu, kā arī darbībām ražotnēs vai citos ražošanas blokos nolūkā uzlabot drošību vai higiēnu (10); |
| --- | --- | --- |

13.

a)

valsts atbalsts tādu videi nekaitīgu produktu, iekārtu vai transportlīdzekļu projektēšanai un ražošanai, ko paredzēts darbināt, izmantojot mazāk dabas resursu, kā arī darbībām ražotnēs vai citos ražošanas blokos nolūkā uzlabot drošību vai higiēnu (10);

| b) | valsts atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai, uz ko attiecas noteikumi, kuri izklāstīti nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (11); |
| --- | --- |

b)

valsts atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai, uz ko attiecas noteikumi, kuri izklāstīti nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (11);

| c) | valsts atbalsts, uz ko attiecas noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē (12) vai zvejniecības un akvakultūras nozarē (13); |
| --- | --- |

c)

valsts atbalsts, uz ko attiecas noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē (12) vai zvejniecības un akvakultūras nozarē (13);

| d) | valsts atbalsts kodolenerģētikai. |
| --- | --- |

d)

valsts atbalsts kodolenerģētikai.

| 14. | Atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai nedrīkst piešķirt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kā tie definēti Komisijas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Novērtējot atbalstu uzņēmumam, uz kuru attiecas neizpildīts atgūšanas rīkojums, kas izdots saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, Komisija ņems vērā vēl atgūstamo atbalsta summu (15). |
| --- | --- |

15.

2.2.   Atbalsta pasākumi, uz ko attiecas šīs pamatnostādnes

| 16. | Komisija ir noteikusi vairākas vides aizsardzības un enerģētikas pasākumu kategorijas, attiecībā uz kurām valsts atbalsts var būt saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ievērojot konkrētus nosacījumus:






  a) | atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei, arī piešķirot atbalstu atjaunīgajai enerģijai un energoefektivitātei; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei, arī piešķirot atbalstu atjaunīgajai enerģijai un energoefektivitātei;

| b) | atbalsts ēku energosnieguma un vidiskā snieguma uzlabošanai; |
| --- | --- |

b)

atbalsts ēku energosnieguma un vidiskā snieguma uzlabošanai;

| c) | atbalsts tīru transportlīdzekļu (ko izmanto gaisa, autoceļu, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un jūras transporta nozarē) un tīra mobilo dienestu aprīkojuma iegādei un nomai, kā arī transportlīdzekļu un mobilo dienestu aprīkojuma modernizācijai; |
| --- | --- |

c)

atbalsts tīru transportlīdzekļu (ko izmanto gaisa, autoceļu, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un jūras transporta nozarē) un tīra mobilo dienestu aprīkojuma iegādei un nomai, kā arī transportlīdzekļu un mobilo dienestu aprīkojuma modernizācijai;

| d) | atbalsts tīru transportlīdzekļu uzlādes vai uzpildes infrastruktūras ieviešanai; |
| --- | --- |

d)

atbalsts tīru transportlīdzekļu uzlādes vai uzpildes infrastruktūras ieviešanai;

| e) | atbalsts resursefektivitātei un pārejai uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

e)

atbalsts resursefektivitātei un pārejai uz aprites ekonomiku;

| f) | atbalsts tāda piesārņojuma prevencijai vai samazināšanai, kas nav siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

f)

atbalsts tāda piesārņojuma prevencijai vai samazināšanai, kas nav siltumnīcefekta gāzes;

| g) | atbalsts videi nodarīta kaitējuma remediācijai, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai vai atjaunošanai un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimatmitigācijas risinājumu īstenošanai; |
| --- | --- |

g)

atbalsts videi nodarīta kaitējuma remediācijai, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai vai atjaunošanai un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimatmitigācijas risinājumu īstenošanai;

| h) | atbalsts nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā; |
| --- | --- |

h)

atbalsts nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā;

| i) | atbalsts elektroapgādes drošībai; |
| --- | --- |

i)

atbalsts elektroapgādes drošībai;

| j) | atbalsts energoinfrastruktūrai; |
| --- | --- |

j)

atbalsts energoinfrastruktūrai;

| k) | atbalsts centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei; |
| --- | --- |

k)

atbalsts centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei;

| l) | atbalsts, ko piešķir kā elektroenerģijas nodevu samazinājumu energoietilpīgiem lietotājiem; |
| --- | --- |

l)

atbalsts, ko piešķir kā elektroenerģijas nodevu samazinājumu energoietilpīgiem lietotājiem;

| m) | atbalsts to elektrostaciju slēgšanai, kurās izmanto ogles, kūdru vai degslānekli, un ar ogļu, kūdras vai degslānekļa ieguvi saistīto kalnrūpniecības darbību slēgšanai; |
| --- | --- |

m)

atbalsts to elektrostaciju slēgšanai, kurās izmanto ogles, kūdru vai degslānekli, un ar ogļu, kūdras vai degslānekļa ieguvi saistīto kalnrūpniecības darbību slēgšanai;

| n) | atbalsts pētījumiem vai konsultāciju pakalpojumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

n)

atbalsts pētījumiem vai konsultāciju pakalpojumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā.

2.3.   Pamatnostādņu struktūra

| 17. | Šo pamatnostādņu 3. nodaļā ir izklāstīti saderības kritēriji, kas vispārīgi piemērojami dažādajām atbalsta kategorijām, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes. Pamatnostādņu 3.2.1.3.1. iedaļa kumulatīvi ir piemērojama visām atbalsta kategorijām, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes. Pamatnostādņu 4. nodaļā ir izklāstīti īpaši saderības kritēriji, kas piemērojami atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas minētās nodaļas dažādās iedaļas. Saderības kritēriji, kas paredzēti 3. nodaļā, ir piemērojami, ja vien 4. nodaļas īpašajās iedaļās nav noteikti konkrētāki noteikumi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Šajās pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi attiecas uz atbalsta shēmām un individuālu atbalstu neatkarīgi no tā, vai tā pamatā ir atbalsta shēma vai arī tas tiek piešķirts ad hoc, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

18.

2.4.   Definīcijas

| 19. | Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:






  1) | “ad hoc atbalsts” ir atbalsts, ko piešķir, neizmantojot atbalsta shēmu; |
| --- | --- | --- |

19.

1)

“ad hoc atbalsts” ir atbalsts, ko piešķir, neizmantojot atbalsta shēmu;

| 2) | “atbalsta intensitāte” ir atbalsta bruto summa, kas izteikta procentos no attiecināmajām izmaksām. Visi izmantojamie skaitļi ir pirms jebkādu nodokļu vai citu nodevu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summai jābūt atbalsta dotācijas bruto ekvivalentam. Pa daļām maksājams atbalsts jāaprēķina, balstoties uz tā vērtību piešķiršanas brīdī. Procentu likmei, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta summu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem (16), jābūt atsauces likmei, kas ir spēkā piešķiršanas brīdī. Atbalsta intensitāti aprēķina vienam atbalsta saņēmējam; |
| --- | --- |

2)

“atbalsta intensitāte” ir atbalsta bruto summa, kas izteikta procentos no attiecināmajām izmaksām. Visi izmantojamie skaitļi ir pirms jebkādu nodokļu vai citu nodevu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summai jābūt atbalsta dotācijas bruto ekvivalentam. Pa daļām maksājams atbalsts jāaprēķina, balstoties uz tā vērtību piešķiršanas brīdī. Procentu likmei, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta summu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem (16), jābūt atsauces likmei, kas ir spēkā piešķiršanas brīdī. Atbalsta intensitāti aprēķina vienam atbalsta saņēmējam;

| 3) | “atbalstāmie apgabali” ir apgabali, kas atbalsta piešķiršanas brīdī ir norādīti apstiprinātā reģionālā atbalsta plānā, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

3)

“atbalstāmie apgabali” ir apgabali, kas atbalsta piešķiršanas brīdī ir norādīti apstiprinātā reģionālā atbalsta plānā, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu;

| 4) | “balansēšana” attiecībā uz elektroenerģiju nozīmē balansēšanu, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/943 (17) 2. panta 10) punktā; |
| --- | --- |

4)

“balansēšana” attiecībā uz elektroenerģiju nozīmē balansēšanu, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/943 (17) 2. panta 10) punktā;

| 5) | “balansatbildīgā puse” (BAP) ir balansatbildīgā puse, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 14) punktā; |
| --- | --- |

5)

“balansatbildīgā puse” (BAP) ir balansatbildīgā puse, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 14) punktā;

| 6) | “bioloģiskā daudzveidība” ir bioloģiskā daudzveidība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (18) 2. panta 15) punktā; |
| --- | --- |

6)

“bioloģiskā daudzveidība” ir bioloģiskā daudzveidība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (18) 2. panta 15) punktā;

| 7) | “biodegviela” ir biodegviela, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (19) 2. panta 33) punktā; |
| --- | --- |

7)

“biodegviela” ir biodegviela, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (19) 2. panta 33) punktā;

| 8) | “biogāze” ir biogāze, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 28) punktā; |
| --- | --- |

8)

“biogāze” ir biogāze, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 28) punktā;

| 9) | “bioloģiskais šķidrais kurināmais” ir bioloģiskais šķidrais kurināmais, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 32) punktā; |
| --- | --- |

9)

“bioloģiskais šķidrais kurināmais” ir bioloģiskais šķidrais kurināmais, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 32) punktā;

| 10) | “biomasa” ir bioloģiskas izcelsmes produktu, atkritumu un atlikumu bioloģiski noārdāmā frakcija, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 24) punktā; |
| --- | --- |

10)

“biomasa” ir bioloģiskas izcelsmes produktu, atkritumu un atlikumu bioloģiski noārdāmā frakcija, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 24) punktā;

| 11) | “biomasas kurināmais/degviela” ir biomasas kurināmais/degviela, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27) punktā; |
| --- | --- |

11)

“biomasas kurināmais/degviela” ir biomasas kurināmais/degviela, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27) punktā;

| 12) | “jaudas mehānisms” ir jaudas mehānisms, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 22) punktā; |
| --- | --- |

12)

“jaudas mehānisms” ir jaudas mehānisms, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 22) punktā;

| 13) | “oglekļa uztveršana un uzglabāšana” (CCS) ir tehnoloģiju kopums, ar ko var uztvert oglekļa dioksīda (CO2) emisijas no rūpnieciskajām stacijām, arī tehnoloģiskiem procesiem raksturīgās emisijas, vai tās uztvert tieši no apkārtējā gaisa, transportēt uz uzglabāšanas vietu un ievadīt tās piemērotos pazemes ģeoloģiskajos veidojumos pastāvīgai glabāšanai; |
| --- | --- |

13)

“oglekļa uztveršana un uzglabāšana” (CCS) ir tehnoloģiju kopums, ar ko var uztvert oglekļa dioksīda (CO2) emisijas no rūpnieciskajām stacijām, arī tehnoloģiskiem procesiem raksturīgās emisijas, vai tās uztvert tieši no apkārtējā gaisa, transportēt uz uzglabāšanas vietu un ievadīt tās piemērotos pazemes ģeoloģiskajos veidojumos pastāvīgai glabāšanai;

| 14) | “oglekļa uztveršana un izmantošana” (CCU) ir tehnoloģiju kopums, ar ko var uztvert CO2 emisijas no rūpnieciskajām stacijām, arī tehnoloģiskiem procesiem raksturīgās emisijas, vai tās uztvert tieši no apkārtējā gaisa un transportēt uz CO2 patēriņa vai utilizēšanas vietu pilnīgai šā CO2 izmantošanai; |
| --- | --- |

14)

“oglekļa uztveršana un izmantošana” (CCU) ir tehnoloģiju kopums, ar ko var uztvert CO2 emisijas no rūpnieciskajām stacijām, arī tehnoloģiskiem procesiem raksturīgās emisijas, vai tās uztvert tieši no apkārtējā gaisa un transportēt uz CO2 patēriņa vai utilizēšanas vietu pilnīgai šā CO2 izmantošanai;

| 15) | “CO2 piesaiste” ir antropogēniskās darbības, ar kurām CO2 piesaista no atmosfēras un to ilgstoši glabā ģeoloģiskos, sauszemes vai okeānu rezervuāros vai produktos. Tā ietver bioloģisku vai ģeoķīmisku piesaistītāju esošo un potenciālo antropogēnisko uzlabošanu un tiešu uztveršanu no gaisa un uzglabāšanu, bet neietver dabisku CO2 uzņemšanu, ko tieši neizraisa cilvēka darbība; |
| --- | --- |

15)

“CO2 piesaiste” ir antropogēniskās darbības, ar kurām CO2 piesaista no atmosfēras un to ilgstoši glabā ģeoloģiskos, sauszemes vai okeānu rezervuāros vai produktos. Tā ietver bioloģisku vai ģeoķīmisku piesaistītāju esošo un potenciālo antropogēnisko uzlabošanu un tiešu uztveršanu no gaisa un uzglabāšanu, bet neietver dabisku CO2 uzņemšanu, ko tieši neizraisa cilvēka darbība;

| 16) | “piegādātāja pienākuma shēma” ir shēma, kurā preču vai pakalpojumu nodrošināšanai tiek radīta vērtība, šīs preces vai pakalpojumus sertificējot un piegādātājiem vai patērētājiem nosakot pienākumu pirkt sertifikātus; |
| --- | --- |

16)

“piegādātāja pienākuma shēma” ir shēma, kurā preču vai pakalpojumu nodrošināšanai tiek radīta vērtība, šīs preces vai pakalpojumus sertificējot un piegādātājiem vai patērētājiem nosakot pienākumu pirkt sertifikātus;

| 17) | “tīrs mobilais aprīkojums apkalpošanai uz zemes” ir mobilais aprīkojums, ko izmanto ar gaisa vai jūras transportu saistītās apkalpošanas darbībās un kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; |
| --- | --- |

17)

“tīrs mobilais aprīkojums apkalpošanai uz zemes” ir mobilais aprīkojums, ko izmanto ar gaisa vai jūras transportu saistītās apkalpošanas darbībās un kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas;

| 18) | “tīrs mobilo dienestu aprīkojums” ir tīras mobilās termināļa iekārtas un tīras mobilās iekārtas apkalpošanai uz zemes; |
| --- | --- |

18)

“tīrs mobilo dienestu aprīkojums” ir tīras mobilās termināļa iekārtas un tīras mobilās iekārtas apkalpošanai uz zemes;

| 19) | “tīras mobilās termināļa iekārtas” ir mobilās iekārtas, kuras izmanto kravu un intermodālo kravas vienību iekraušanai, izkraušanai un pārkraušanai, kā arī kravu pārvietošanai termināļa teritorijā, kuras nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas vai, ja nav alternatīvu, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, kurām ir ievērojami mazāk tiešo (izpūtēja) CO2 emisiju nekā parastajām termināļa iekārtām; |
| --- | --- |

19)

“tīras mobilās termināļa iekārtas” ir mobilās iekārtas, kuras izmanto kravu un intermodālo kravas vienību iekraušanai, izkraušanai un pārkraušanai, kā arī kravu pārvietošanai termināļa teritorijā, kuras nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas vai, ja nav alternatīvu, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, kurām ir ievērojami mazāk tiešo (izpūtēja) CO2 emisiju nekā parastajām termināļa iekārtām;

| 20) | “tīrs transportlīdzeklis” ir:






  a) | attiecībā uz divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļiem un kvadricikliem:






  i) | transportlīdzeklis, uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 168/2013 darbības joma un kuram ir nulles izpūtēja CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 24. pantā un V pielikumā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

“tīrs transportlīdzeklis” ir:

a)

attiecībā uz divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļiem un kvadricikliem:

i)

transportlīdzeklis, uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 168/2013 darbības joma un kuram ir nulles izpūtēja CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 24. pantā un V pielikumā noteiktajām prasībām;

| b) | attiecībā uz mazas noslodzes autotransporta līdzekļiem:






  i) | M1, M2 vai N1 kategorijas transportlīdzeklis ar nulles izpūtēja CO2 emisijām, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 (20); |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz mazas noslodzes autotransporta līdzekļiem:

i)

M1, M2 vai N1 kategorijas transportlīdzeklis ar nulles izpūtēja CO2 emisijām, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 (20);

| ii) | tīrs transportlīdzeklis, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/33/EK (21) 4. panta 4) punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

tīrs transportlīdzeklis, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/33/EK (21) 4. panta 4) punkta a) apakšpunktā;

| c) | attiecībā uz lielas noslodzes autotransporta līdzekļiem:






  i) | lielas noslodzes bezemisiju transportlīdzeklis, kā definēts Direktīvas 2009/33/EK 4. panta 5) punktā; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz lielas noslodzes autotransporta līdzekļiem:

i)

lielas noslodzes bezemisiju transportlīdzeklis, kā definēts Direktīvas 2009/33/EK 4. panta 5) punktā;

| ii) | līdz 2025. gada 31. decembrim – mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1242 (22) 3. panta 12) punktā; |
| --- | --- |

ii)

līdz 2025. gada 31. decembrim – mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1242 (22) 3. panta 12) punktā;

| iii) | līdz 2025. gada 31. decembrim – tīrs transportlīdzeklis, kas definēts Direktīvas 2009/33/EK 4. panta 4) punkta b) apakšpunktā un uz ko neattiecas Regula (ES) 2019/1242; |
| --- | --- |

iii)

līdz 2025. gada 31. decembrim – tīrs transportlīdzeklis, kas definēts Direktīvas 2009/33/EK 4. panta 4) punkta b) apakšpunktā un uz ko neattiecas Regula (ES) 2019/1242;

| d) | attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem:






  i) | iekšzemes ūdensceļu kuģis pasažieru vai kravu pārvadāšanai, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja/izplūdes) CO2 emisijas; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem:

i)

iekšzemes ūdensceļu kuģis pasažieru vai kravu pārvadāšanai, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja/izplūdes) CO2 emisijas;

| ii) | iekšzemes ūdensceļu kuģis pasažieru pārvadāšanai, kam ir hibrīddzinējs vai duālās degvielas dzinējs un kas vismaz 50 % no tā normālai ekspluatācijai nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla; |
| --- | --- |

ii)

iekšzemes ūdensceļu kuģis pasažieru pārvadāšanai, kam ir hibrīddzinējs vai duālās degvielas dzinējs un kas vismaz 50 % no tā normālai ekspluatācijai nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla;

| iii) | iekšzemes ūdensceļu kuģis kravu pārvadāšanai, kura tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas uz tonnkilometru (g CO2/tkm), ko aprēķina (vai – jaunu kuģu gadījumā – aplēš), izmantojot Starptautiskās Jūrniecības organizācijas operacionālo energoefektivitātes rādītāju (EEOI), ir par 50 % mazākas nekā vidējā CO2 emisiju atsauces vērtība, kas noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem (transportlīdzekļu apakšgrupa 5-LH) saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. pantu. |
| --- | --- |

iii)

iekšzemes ūdensceļu kuģis kravu pārvadāšanai, kura tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas uz tonnkilometru (g CO2/tkm), ko aprēķina (vai – jaunu kuģu gadījumā – aplēš), izmantojot Starptautiskās Jūrniecības organizācijas operacionālo energoefektivitātes rādītāju (EEOI), ir par 50 % mazākas nekā vidējā CO2 emisiju atsauces vērtība, kas noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem (transportlīdzekļu apakšgrupa 5-LH) saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. pantu.

Novērtējot to, vai kuģis uzskatāms par tīru transportlīdzekli, Komisija ņems vērā attiecīgās nozares attīstību, arī atsaucoties uz tehniskās pārbaudes kritērijiem, saskaņā ar kuriem darbība uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mīkstināšanu, kā noteikts attiecīgajā deleģētajā aktā atbilstīgi Regulai (ES) 2020/852;

| e) | attiecībā uz jūras kuģiem:






  i) | jūras vai piekrastes ūdeņu kuģis pasažieru vai kravu pārvadāšanai, kuģis operācijām ostā vai palīgdarbībām, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai |
| --- | --- | --- |

e)

attiecībā uz jūras kuģiem:

i)

jūras vai piekrastes ūdeņu kuģis pasažieru vai kravu pārvadāšanai, kuģis operācijām ostā vai palīgdarbībām, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai

| ii) | tāds jūras un piekrastes ūdeņu kuģis pasažieru vai kravu pārvadāšanai, ostas operācijām vai palīgdarbībām, kuram ir hibrīddzinējs vai duālās degvielas dzinējs, kura normālai ekspluatācijai jūrā un ostās vismaz 25 % enerģijas iegūst no degvielām, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla vai kurš ir sasniedzis Starptautiskās Jūrniecības organizācijas projektētās energoefektivitātes indeksa (EEDI) vērtību, kura ir par 10 % mazāka nekā prasītā EEDI vērtība, kas piemērojama 2022. gada 1. aprīlī, un kurš spēj darboties ar degvielām, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai atjaunīgo resursu degvielām; |
| --- | --- |

ii)

tāds jūras un piekrastes ūdeņu kuģis pasažieru vai kravu pārvadāšanai, ostas operācijām vai palīgdarbībām, kuram ir hibrīddzinējs vai duālās degvielas dzinējs, kura normālai ekspluatācijai jūrā un ostās vismaz 25 % enerģijas iegūst no degvielām, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla vai kurš ir sasniedzis Starptautiskās Jūrniecības organizācijas projektētās energoefektivitātes indeksa (EEDI) vērtību, kura ir par 10 % mazāka nekā prasītā EEDI vērtība, kas piemērojama 2022. gada 1. aprīlī, un kurš spēj darboties ar degvielām, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai atjaunīgo resursu degvielām;

| iii) | jūras un piekrastes ūdeņu kuģis kravu pārvadāšanai, ko izmanto vienīgi piekrastes un tuvsatiksmes pakalpojumu sniegšanai, lai kravas, ko patlaban transportē pa sauszemi, varētu pārcelt uz jūras transportu, ja šāda kuģa tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot EEDI, ir par 50 % mazākas nekā vidējā CO2 emisiju atsauces vērtība, kas noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem (transportlīdzekļu apakšgrupa 5-LH) saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. pantu. |
| --- | --- |

iii)

jūras un piekrastes ūdeņu kuģis kravu pārvadāšanai, ko izmanto vienīgi piekrastes un tuvsatiksmes pakalpojumu sniegšanai, lai kravas, ko patlaban transportē pa sauszemi, varētu pārcelt uz jūras transportu, ja šāda kuģa tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot EEDI, ir par 50 % mazākas nekā vidējā CO2 emisiju atsauces vērtība, kas noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem (transportlīdzekļu apakšgrupa 5-LH) saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. pantu.

Novērtējot to, vai kuģis uzskatāms par tīru transportlīdzekli, Komisija ņems vērā attiecīgās nozares attīstību, arī atsaucoties uz tehniskās pārbaudes kritērijiem, saskaņā ar kuriem darbība uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mīkstināšanu, kā noteikts attiecīgajā deleģētajā aktā atbilstīgi Regulai (ES) 2020/852;

| f) | attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu:






  i) | ritošais sastāvs, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; |
| --- | --- | --- |

f)

attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu:

i)

ritošais sastāvs, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas;

| ii) | ritošais sastāvs, kas nerada nekādas tiešās izpūtēja CO2 emisijas, ja to ekspluatē uz sliežu ceļa, kas aprīkots ar nepieciešamo infrastruktūru, bet, ja šāda infrastruktūra nav pieejama, izmanto parasto dzinēju (bimodālā tehnoloģija); |
| --- | --- |

ii)

ritošais sastāvs, kas nerada nekādas tiešās izpūtēja CO2 emisijas, ja to ekspluatē uz sliežu ceļa, kas aprīkots ar nepieciešamo infrastruktūru, bet, ja šāda infrastruktūra nav pieejama, izmanto parasto dzinēju (bimodālā tehnoloģija);

| g) | attiecībā uz gaisa kuģiem:






  i) | gaisa kuģis, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; |
| --- | --- | --- |

g)

attiecībā uz gaisa kuģiem:

i)

gaisa kuģis, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas;

| ii) | gaisa kuģis, kura vidiskais sniegums, salīdzinot ar gaisa kuģi, kuram ir tāda pati pacelšanās masa un kurš atbilst tirgū plaši pieejamai alternatīvai, ir būtiski uzlabots; |
| --- | --- |

ii)

gaisa kuģis, kura vidiskais sniegums, salīdzinot ar gaisa kuģi, kuram ir tāda pati pacelšanās masa un kurš atbilst tirgū plaši pieejamai alternatīvai, ir būtiski uzlabots;

| 21) | “koģenerācija” jeb kombinēta siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošana ir koģenerācija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (23) 2. panta 30) punktā; |
| --- | --- |

21)

“koģenerācija” jeb kombinēta siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošana ir koģenerācija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (23) 2. panta 30) punktā;

| 22) | “kontaminēta vieta” ir vieta, kurā ir apstiprināta cilvēka darbības izraisīta materiālu vai vielu klātbūtne tādā apmērā, kas rada ievērojamu risku cilvēka veselībai vai videi, ņemot vērā zemes, jūras gultnes vai upju pašreizējo un turpmāko apstiprināto izmantojumu; |
| --- | --- |

22)

“kontaminēta vieta” ir vieta, kurā ir apstiprināta cilvēka darbības izraisīta materiālu vai vielu klātbūtne tādā apmērā, kas rada ievērojamu risku cilvēka veselībai vai videi, ņemot vērā zemes, jūras gultnes vai upju pašreizējo un turpmāko apstiprināto izmantojumu;

| 23) | “demonstrējumprojekts” ir demonstrējumprojekts, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 24) punktā; |
| --- | --- |

23)

“demonstrējumprojekts” ir demonstrējumprojekts, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 24) punktā;

| 24) | “digitalizācija” ir tādu tehnoloģiju ieviešana ar elektronisku ierīču un/vai sistēmu palīdzību, kas sniedz iespēju palielināt produktu funkcionalitāti, izstrādāt tiešsaistes pakalpojumus, modernizēt procesus vai pāriet uz darījumdarbības modeļiem, kuri balstās uz atteikšanos no starpniecības preču ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, galu galā radot transformatīvu ietekmi; |
| --- | --- |

24)

“digitalizācija” ir tādu tehnoloģiju ieviešana ar elektronisku ierīču un/vai sistēmu palīdzību, kas sniedz iespēju palielināt produktu funkcionalitāti, izstrādāt tiešsaistes pakalpojumus, modernizēt procesus vai pāriet uz darījumdarbības modeļiem, kuri balstās uz atteikšanos no starpniecības preču ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, galu galā radot transformatīvu ietekmi;

| 25) | “likvidēšana” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (24) 3. panta 19) punktā definētā “apglabāšana”; |
| --- | --- |

25)

“likvidēšana” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (24) 3. panta 19) punktā definētā “apglabāšana”;

| 26) | “sadales sistēmas operators” (“SSO”) ir sadales sistēmas operators, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/944 (25) 2. panta 29) punktā; |
| --- | --- |

26)

“sadales sistēmas operators” (“SSO”) ir sadales sistēmas operators, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/944 (25) 2. panta 29) punktā;

| 27) | “centralizētā siltumapgāde” vai “centralizētā aukstumapgāde” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (26) 2. panta 19) punktā definētā “centralizētā siltumapgāde” vai “centralizētā dzesēšana”; |
| --- | --- |

27)

“centralizētā siltumapgāde” vai “centralizētā aukstumapgāde” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (26) 2. panta 19) punktā definētā “centralizētā siltumapgāde” vai “centralizētā dzesēšana”;

| 28) | “centralizētās siltumapgādes un/vai aukstumapgādes sistēmas” ir siltuma un/vai aukstuma ražošanas kompleksi, siltumenerģijas uzkrāšanas un sadales tīkls, ko veido gan primārais (pārvades), gan sekundārais cauruļvadu tīkls siltuma vai aukstuma piegādei patērētājiem. Atsauce uz centralizēto siltumapgādi ir jāinterpretē kā atsauce uz centralizētās siltumapgādes un/vai aukstumapgādes sistēmām atkarībā no tā, vai tīkli piegādā siltumu vai aukstumu kopā vai atsevišķi; |
| --- | --- |

28)

“centralizētās siltumapgādes un/vai aukstumapgādes sistēmas” ir siltuma un/vai aukstuma ražošanas kompleksi, siltumenerģijas uzkrāšanas un sadales tīkls, ko veido gan primārais (pārvades), gan sekundārais cauruļvadu tīkls siltuma vai aukstuma piegādei patērētājiem. Atsauce uz centralizēto siltumapgādi ir jāinterpretē kā atsauce uz centralizētās siltumapgādes un/vai aukstumapgādes sistēmām atkarībā no tā, vai tīkli piegādā siltumu vai aukstumu kopā vai atsevišķi;

| 29) | “ekoinovācija” ir visu veidu inovācijas pasākumi, arī jauni ražošanas procesi, jauni produkti vai pakalpojumi un jaunas pārvaldības un uzņēmējdarbības metodes, kuru rezultāts vai mērķis ir ievērojami uzlabota vides aizsardzība un ievērojami samazināta piesārņojuma ietekme uz vidi. Šajā definīcijā par inovāciju neuzskata






  a) | darbības, kuru rezultātā tiek ieviestas tikai nelielas izmaiņas vai uzlabojumi vides aizsardzībā; |
| --- | --- | --- |

29)

“ekoinovācija” ir visu veidu inovācijas pasākumi, arī jauni ražošanas procesi, jauni produkti vai pakalpojumi un jaunas pārvaldības un uzņēmējdarbības metodes, kuru rezultāts vai mērķis ir ievērojami uzlabota vides aizsardzība un ievērojami samazināta piesārņojuma ietekme uz vidi. Šajā definīcijā par inovāciju neuzskata

a)

darbības, kuru rezultātā tiek ieviestas tikai nelielas izmaiņas vai uzlabojumi vides aizsardzībā;

| b) | tādu ražošanas vai pakalpojumu jaudas palielinājumu, kas panākts, pievienojot ražošanas vai loģistikas sistēmas, kas ir ļoti līdzīgas tām, kuras jau tiek lietotas; |
| --- | --- |

b)

tādu ražošanas vai pakalpojumu jaudas palielinājumu, kas panākts, pievienojot ražošanas vai loģistikas sistēmas, kas ir ļoti līdzīgas tām, kuras jau tiek lietotas;

| c) | tādas izmaiņas uzņēmējdarbībā, darba vietu organizēšanā vai ārējās attiecībās, kas balstās uz organizatoriskajām metodēm, kuras uzņēmumā jau izmanto; |
| --- | --- |

c)

tādas izmaiņas uzņēmējdarbībā, darba vietu organizēšanā vai ārējās attiecībās, kas balstās uz organizatoriskajām metodēm, kuras uzņēmumā jau izmanto;

| d) | izmaiņas pārvaldības stratēģijā; |
| --- | --- |

d)

izmaiņas pārvaldības stratēģijā;

| e) | apvienošanos un pārņemšanu; |
| --- | --- |

e)

apvienošanos un pārņemšanu;

| f) | kāda procesa izmantošanas izbeigšanu; |
| --- | --- |

f)

kāda procesa izmantošanas izbeigšanu;

| g) | vienkāršu kapitāla aizstāšanu vai paplašināšanu; |
| --- | --- |

g)

vienkāršu kapitāla aizstāšanu vai paplašināšanu;

| h) | izmaiņas, kas rodas tikai no izmaiņām resursu cenās, pielāgošanu, parastas sezonālās un citas cikliskas izmaiņas; |
| --- | --- |

h)

izmaiņas, kas rodas tikai no izmaiņām resursu cenās, pielāgošanu, parastas sezonālās un citas cikliskas izmaiņas;

| i) | jaunu vai būtiski uzlabotu produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

i)

jaunu vai būtiski uzlabotu produktu tirdzniecību;

| 30) | “ekosistēma” ir ekosistēma, kā definēts Direktīvas (ES) 2020/852 2. panta 13) punktā; |
| --- | --- |

30)

“ekosistēma” ir ekosistēma, kā definēts Direktīvas (ES) 2020/852 2. panta 13) punktā;

| 31) | “energoefektivitāte” ir energoefektivitāte, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 4) punktā; |
| --- | --- |

31)

“energoefektivitāte” ir energoefektivitāte, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 4) punktā;

| 32) | “enerģijas uzkrāšana” ir enerģijas uzkrāšana elektrosistēmā, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 59) punktā; |
| --- | --- |

32)

“enerģijas uzkrāšana” ir enerģijas uzkrāšana elektrosistēmā, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 59) punktā;

| 33) | “enerģijas uzkrātuve” ir enerģijas uzkrātuve elektrosistēmā, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 60) punktā; |
| --- | --- |

33)

“enerģijas uzkrātuve” ir enerģijas uzkrātuve elektrosistēmā, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 60) punktā;

| 34) | “efektīva centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde” ir efektīva centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41) punktā; |
| --- | --- |

34)

“efektīva centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde” ir efektīva centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41) punktā;

| 35) | “atjaunīgo energoresursu enerģija” jeb “no atjaunojamajiem energoresursiem iegūta enerģija” ir enerģija, kas ražota stacijās, kurās izmanto tikai atjaunīgos energoresursus, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1) punktā, kā arī tā daļa enerģijas, izteikta siltumspējas izteiksmē, kas saražota no atjaunīgajiem energoresursiem hibrīdstacijās, kurās izmanto arī konvencionālos energoresursus, un tā ietver atjaunīgo elektroenerģiju, ko izmanto, lai uzpildītu uzkrāšanas sistēmas, kuras pievienotas aiz skaitītāja (uzstādītas kopā vai kā papildinājums atjaunīgo energoresursu iekārtai), bet neietver elektroenerģiju, kas saražota, izmantojot uzkrāšanas sistēmas; |
| --- | --- |

35)

“atjaunīgo energoresursu enerģija” jeb “no atjaunojamajiem energoresursiem iegūta enerģija” ir enerģija, kas ražota stacijās, kurās izmanto tikai atjaunīgos energoresursus, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1) punktā, kā arī tā daļa enerģijas, izteikta siltumspējas izteiksmē, kas saražota no atjaunīgajiem energoresursiem hibrīdstacijās, kurās izmanto arī konvencionālos energoresursus, un tā ietver atjaunīgo elektroenerģiju, ko izmanto, lai uzpildītu uzkrāšanas sistēmas, kuras pievienotas aiz skaitītāja (uzstādītas kopā vai kā papildinājums atjaunīgo energoresursu iekārtai), bet neietver elektroenerģiju, kas saražota, izmantojot uzkrāšanas sistēmas;

| 36) | “energoinfrastruktūra” (27) ir jebkāds materiālais aprīkojums vai komplekss, kas atrodas Savienībā vai savieno Savienību ar vienu vai vairākām trešām valstīm un ietilpst kādā no šīm kategorijām:






  a) | attiecībā uz elektroenerģiju:






  i) | pārvades un sadales sistēmas, kur “pārvade” ir elektroenerģijas transportēšana starpsavienotā ļoti augsta sprieguma un augstsprieguma pārvades sistēmā gan pa sauszemi, gan pa jūru, lai to piegādātu galalietotājiem vai izplatītājiem, neietverot piegādi, savukārt “sadale” ir elektroenerģijas transportēšana augstsprieguma, vidēja sprieguma un zemsprieguma sadales sistēmās gan pa sauszemi, gan pa jūru, lai to piegādātu lietotājiem, neietverot piegādi; |
| --- | --- | --- | --- |

36)

“energoinfrastruktūra” (27) ir jebkāds materiālais aprīkojums vai komplekss, kas atrodas Savienībā vai savieno Savienību ar vienu vai vairākām trešām valstīm un ietilpst kādā no šīm kategorijām:

a)

attiecībā uz elektroenerģiju:

i)

pārvades un sadales sistēmas, kur “pārvade” ir elektroenerģijas transportēšana starpsavienotā ļoti augsta sprieguma un augstsprieguma pārvades sistēmā gan pa sauszemi, gan pa jūru, lai to piegādātu galalietotājiem vai izplatītājiem, neietverot piegādi, savukārt “sadale” ir elektroenerģijas transportēšana augstsprieguma, vidēja sprieguma un zemsprieguma sadales sistēmās gan pa sauszemi, gan pa jūru, lai to piegādātu lietotājiem, neietverot piegādi;

| ii) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir vajadzīga, lai i) apakšpunktā minētās sistēmas būtu ekspluatācijā drošas, neapdraudētas un efektīvas, arī aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas visiem sprieguma līmeņiem un apakšstacijām; |
| --- | --- |

ii)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir vajadzīga, lai i) apakšpunktā minētās sistēmas būtu ekspluatācijā drošas, neapdraudētas un efektīvas, arī aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas visiem sprieguma līmeņiem un apakšstacijām;

| iii) | pilnībā integrēti tīkla komponenti, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 51) punktā; |
| --- | --- |

iii)

pilnībā integrēti tīkla komponenti, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 51) punktā;

| iv) | viedie elektrotīkli, kas ir sistēmas un komponenti, kurās integrētas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, izmantojot operacionālās digitālās platformas, vadības sistēmas un sensoru tehnoloģijas gan pārvades, gan sadales līmenī, ar mērķi radīt drošāku, efektīvāku un intelektiskāku elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu, palielināt jaudu, lai integrētu jaunus ražošanas, uzglabāšanas un patēriņa veidus, un veicināt jaunus darījumdarbības modeļus un tirgus struktūras; |
| --- | --- |

iv)

viedie elektrotīkli, kas ir sistēmas un komponenti, kurās integrētas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, izmantojot operacionālās digitālās platformas, vadības sistēmas un sensoru tehnoloģijas gan pārvades, gan sadales līmenī, ar mērķi radīt drošāku, efektīvāku un intelektiskāku elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu, palielināt jaudu, lai integrētu jaunus ražošanas, uzglabāšanas un patēriņa veidus, un veicināt jaunus darījumdarbības modeļus un tirgus struktūras;

| v) | atkrastes energotīkli, kas ir jebkurš elektroenerģijas pārvades vai sadales infrastruktūras aprīkojums vai iekārta, kā iepriekš definēts i) apakšpunktā, kurām ir divējāda funkcionalitāte: atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas, kas iegūta no atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas vietām, starpsavienojums un pārvade vai sadale uz divām vai vairākām valstīm. Tas ietver arī veidos tīklus un jebkuru blakusesošu atkrastes aprīkojumu vai iekārtu, kas ir būtiska drošai, neapdraudētai un efektīvai ekspluatācijai, tai skaitā aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas, un nepieciešamās apakšstacijas, ja tās arī nodrošina tehnoloģiju sadarbspēju un cita starpā dažādu tehnoloģiju saskarņu saderību; |
| --- | --- |

v)

atkrastes energotīkli, kas ir jebkurš elektroenerģijas pārvades vai sadales infrastruktūras aprīkojums vai iekārta, kā iepriekš definēts i) apakšpunktā, kurām ir divējāda funkcionalitāte: atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas, kas iegūta no atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas vietām, starpsavienojums un pārvade vai sadale uz divām vai vairākām valstīm. Tas ietver arī veidos tīklus un jebkuru blakusesošu atkrastes aprīkojumu vai iekārtu, kas ir būtiska drošai, neapdraudētai un efektīvai ekspluatācijai, tai skaitā aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas, un nepieciešamās apakšstacijas, ja tās arī nodrošina tehnoloģiju sadarbspēju un cita starpā dažādu tehnoloģiju saskarņu saderību;

| b) | attiecībā uz gāzi (dabasgāzi, biogāzi – ieskaitot biometānu – un/vai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo gāzi):






  i) | gāzes pārvades un sadales cauruļvadi, kas ir daļa no tīkla, izņemot augstspiediena cauruļvadus, kurus izmanto dabasgāzes sadalei izpētes un ieguves vietās; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz gāzi (dabasgāzi, biogāzi – ieskaitot biometānu – un/vai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo gāzi):

i)

gāzes pārvades un sadales cauruļvadi, kas ir daļa no tīkla, izņemot augstspiediena cauruļvadus, kurus izmanto dabasgāzes sadalei izpētes un ieguves vietās;

| ii) | pazemes krātuves, kas savienotas ar i) apakšpunktā minētajiem augstspiediena gāzes cauruļvadiem; |
| --- | --- |

ii)

pazemes krātuves, kas savienotas ar i) apakšpunktā minētajiem augstspiediena gāzes cauruļvadiem;

| iii) | sašķidrinātas vai saspiestas gāzes pieņemšanas, glabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas iekārtas; |
| --- | --- |

iii)

sašķidrinātas vai saspiestas gāzes pieņemšanas, glabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas iekārtas;

| iv) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir vajadzīga, lai sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu jaudu, arī kompresoru stacijas; |
| --- | --- |

iv)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir vajadzīga, lai sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu jaudu, arī kompresoru stacijas;

| v) | viedie gāzes tīkli, t. i., jebkurš šāds aprīkojums vai iekārta, kā mērķis ir darīt iespējamu un veicināt atjaunīgo un mazoglekļa gāzu (tai skaitā ūdeņraža un nebioloģiskas izcelsmes gāzu) integrēšanu tīklā: digitālās sistēmas un komponenti, kuros integrētas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, vadības sistēmas un sensoru tehnoloģijas, kas ļauj gāzes tīklā nodrošināt interaktīvu un intelektisku gāzes ražošanas, pārvades, sadales un patēriņa monitoringu, uzskaiti, kvalitātes kontroli un pārvaldību. Turklāt viedie tīkli var ietvert arī aprīkojumu, kas nepieciešams, lai būtu iespējamas reversās plūsmas no sadales uz pārvades līmeni, un saistītos nepieciešamos modernizācijas darbus esošajā tīklā; |
| --- | --- |

v)

viedie gāzes tīkli, t. i., jebkurš šāds aprīkojums vai iekārta, kā mērķis ir darīt iespējamu un veicināt atjaunīgo un mazoglekļa gāzu (tai skaitā ūdeņraža un nebioloģiskas izcelsmes gāzu) integrēšanu tīklā: digitālās sistēmas un komponenti, kuros integrētas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, vadības sistēmas un sensoru tehnoloģijas, kas ļauj gāzes tīklā nodrošināt interaktīvu un intelektisku gāzes ražošanas, pārvades, sadales un patēriņa monitoringu, uzskaiti, kvalitātes kontroli un pārvaldību. Turklāt viedie tīkli var ietvert arī aprīkojumu, kas nepieciešams, lai būtu iespējamas reversās plūsmas no sadales uz pārvades līmeni, un saistītos nepieciešamos modernizācijas darbus esošajā tīklā;

| c) | attiecībā uz ūdeņradi (28):






  i) | pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai augstā spiedienā, kā arī cauruļvadi ūdeņraža vietējai sadalei, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz ūdeņradi (28):

i)

pārvades cauruļvadi ūdeņraža transportēšanai augstā spiedienā, kā arī cauruļvadi ūdeņraža vietējai sadalei, kas nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi vairākiem tīkla lietotājiem;

| ii) | krātuves, t. i., objekti augstas tīrības ūdeņraža uzkrāšanai, ietverot uzkrāšanai izmantotā ūdeņraža termināļa daļu, bet neietverot ražošanas operācijām izmantoto daļu, kā arī ietverot objektus, kas paredzēti tikai ūdeņraža tīklu operatoriem funkciju veikšanai. Ūdeņraža krātuves ietver pazemes krātuves, kas savienotas ar i) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža pārvades vai sadales cauruļvadiem; |
| --- | --- |

ii)

krātuves, t. i., objekti augstas tīrības ūdeņraža uzkrāšanai, ietverot uzkrāšanai izmantotā ūdeņraža termināļa daļu, bet neietverot ražošanas operācijām izmantoto daļu, kā arī ietverot objektus, kas paredzēti tikai ūdeņraža tīklu operatoriem funkciju veikšanai. Ūdeņraža krātuves ietver pazemes krātuves, kas savienotas ar i) apakšpunktā minētajiem augstspiediena ūdeņraža pārvades vai sadales cauruļvadiem;

| iii) | dispečēšanas, pieņemšanas, regazifikācijas vai dekompresijas kompleksi ūdeņradim vai ūdeņradim, kas ir citās ķīmiskās vielās, ar mērķi ūdeņradi ievadīt gāzes tīklā vai īpaši ūdeņradim paredzētā tīklā; |
| --- | --- |

iii)

dispečēšanas, pieņemšanas, regazifikācijas vai dekompresijas kompleksi ūdeņradim vai ūdeņradim, kas ir citās ķīmiskās vielās, ar mērķi ūdeņradi ievadīt gāzes tīklā vai īpaši ūdeņradim paredzētā tīklā;

| iv) | termināļi, t. i., iekārta, ko izmanto šķidrā ūdeņraža pārveidei par gāzveida ūdeņradi, lai to iesūknētu ūdeņraža tīklā. Termināļi ietver palīgaprīkojumu un pagaidu krātuvi, kas vajadzīga pārveides procesam, un vēlāku iesūknēšanu ūdeņraža tīklā, bet neietver nevienas ūdeņraža termināļa daļas izmantošanu uzkrāšanai; |
| --- | --- |

iv)

termināļi, t. i., iekārta, ko izmanto šķidrā ūdeņraža pārveidei par gāzveida ūdeņradi, lai to iesūknētu ūdeņraža tīklā. Termināļi ietver palīgaprīkojumu un pagaidu krātuvi, kas vajadzīga pārveides procesam, un vēlāku iesūknēšanu ūdeņraža tīklā, bet neietver nevienas ūdeņraža termināļa daļas izmantošanu uzkrāšanai;

| v) | starpsavienojums, t. i., ir ūdeņraža tīkls (vai tā daļa), kas šķērso dalībvalstu robežas vai dalībvalsts un trešās valsts robežu līdz dalībvalstu teritorijai vai attiecīgās dalībvalsts teritoriālajai jūrai; |
| --- | --- |

v)

starpsavienojums, t. i., ir ūdeņraža tīkls (vai tā daļa), kas šķērso dalībvalstu robežas vai dalībvalsts un trešās valsts robežu līdz dalībvalstu teritorijai vai attiecīgās dalībvalsts teritoriālajai jūrai;

| vi) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir vajadzīga, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu jaudu, arī kompresoru stacijas; |
| --- | --- |

vi)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir vajadzīga, lai ūdeņraža sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu jaudu, arī kompresoru stacijas;

| d) | attiecībā uz oglekļa dioksīdu (29):






  i) | cauruļvadi (izņemot augšposma cauruļvadu tīklus), kurus izmanto, lai no vairāk nekā viena avota, t. i., rūpnieciskām iekārtām (arī elektrostacijām), kur oglekļa dioksīds rodas sadedzināšanas procesā vai citās ķīmiskās reakcijās, kurās iesaistīti fosili vai nefosili oglekli saturoši savienojumi, oglekļa dioksīdu transportētu tā pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/31/EK (30) 3. pantu vai lai oglekļa dioksīdu izmantotu par ievadmateriālu, vai lai uzlabotu bioloģisku procesu ražību; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz oglekļa dioksīdu (29):

i)

cauruļvadi (izņemot augšposma cauruļvadu tīklus), kurus izmanto, lai no vairāk nekā viena avota, t. i., rūpnieciskām iekārtām (arī elektrostacijām), kur oglekļa dioksīds rodas sadedzināšanas procesā vai citās ķīmiskās reakcijās, kurās iesaistīti fosili vai nefosili oglekli saturoši savienojumi, oglekļa dioksīdu transportētu tā pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/31/EK (30) 3. pantu vai lai oglekļa dioksīdu izmantotu par ievadmateriālu, vai lai uzlabotu bioloģisku procesu ražību;

| ii) | iekārtas oglekļa dioksīda sašķidrināšanai un uzglabāšanai, lai to transportētu vai uzglabātu; |
| --- | --- |

ii)

iekārtas oglekļa dioksīda sašķidrināšanai un uzglabāšanai, lai to transportētu vai uzglabātu;

| iii) | infrastruktūra ģeoloģiskajos veidojumos, ko izmanto oglekļa dioksīda pastāvīgai ģeoloģiskajai uzglabāšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 3. pantu, un ar to saistītā virsma un iesūknēšanas iekārtas; |
| --- | --- |

iii)

infrastruktūra ģeoloģiskajos veidojumos, ko izmanto oglekļa dioksīda pastāvīgai ģeoloģiskajai uzglabāšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/31/EK 3. pantu, un ar to saistītā virsma un iesūknēšanas iekārtas;

| iv) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi un būtu ekspluatācijā neapdraudēta un efektīva, arī aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas. Tas var ietvert īpašas mobilās oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas iekārtas, ja šādas mobilās iekārtas atbilst “tīra transportlīdzekļa” definīcijai; |
| --- | --- |

iv)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi un būtu ekspluatācijā neapdraudēta un efektīva, arī aizsardzības, uzraudzības un vadības sistēmas. Tas var ietvert īpašas mobilās oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas iekārtas, ja šādas mobilās iekārtas atbilst “tīra transportlīdzekļa” definīcijai;

| e) | infrastruktūra, ko izmanto siltumenerģijas pārvadei vai sadalei tvaika, karstā ūdens vai atdzesētu šķidrumu veidā no vairākiem ražotājiem/lietotājiem, ja pamatā ir atjaunīgās enerģijas vai rūpnieciskā atlikumsiltuma izmantošana; |
| --- | --- |

e)

infrastruktūra, ko izmanto siltumenerģijas pārvadei vai sadalei tvaika, karstā ūdens vai atdzesētu šķidrumu veidā no vairākiem ražotājiem/lietotājiem, ja pamatā ir atjaunīgās enerģijas vai rūpnieciskā atlikumsiltuma izmantošana;

| f) | kopīgu interešu projekti, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (31) 2. panta 4) punktā, vai projekti, kas rada savstarpēju ieinteresētību, kas minēti Līguma 171. pantā; |
| --- | --- |

f)

kopīgu interešu projekti, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (31) 2. panta 4) punktā, vai projekti, kas rada savstarpēju ieinteresētību, kas minēti Līguma 171. pantā;

| g) | citas infrastruktūras kategorijas, proti, infrastruktūra, kas dara iespējamu fizisku vai bezvadu atjaunīgās vai bezoglekļa enerģijas savienojumu starp ražotājiem un lietotājiem no vairākiem piekļuves un izejas punktiem un kam var piekļūt trešās personas, kas nepieder pie infrastruktūras īpašnieku/pārvaldītāju uzņēmumiem; |
| --- | --- |

g)

citas infrastruktūras kategorijas, proti, infrastruktūra, kas dara iespējamu fizisku vai bezvadu atjaunīgās vai bezoglekļa enerģijas savienojumu starp ražotājiem un lietotājiem no vairākiem piekļuves un izejas punktiem un kam var piekļūt trešās personas, kas nepieder pie infrastruktūras īpašnieku/pārvaldītāju uzņēmumiem;

| 37) | “energosniegums” ir Direktīvas 2010/31/ES 2. panta 4) punktā definētā “ēkas energoefektivitāte”; |
| --- | --- |

37)

“energosniegums” ir Direktīvas 2010/31/ES 2. panta 4) punktā definētā “ēkas energoefektivitāte”;

| 38) | “enerģijas ietaupījums” ir enerģijas ietaupījums, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 5) punktā; |
| --- | --- |

38)

“enerģijas ietaupījums” ir enerģijas ietaupījums, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 5) punktā;

| 39) | “vides aizsardzība” ir jebkura darbība, kuras mērķis ir samazināt vai nepieļaut cilvēka darbību izraisītu piesārņojumu, negatīvu ietekmi uz vidi vai citu kaitējumu fiziskajai videi (ieskaitot gaisu, ūdeni un augsni), ekosistēmām vai dabas resursiem, tai skaitā mīkstināt klimata pārmaiņas, samazināt šāda kaitējuma risku, aizsargāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību vai veicināt dabas resursu efektīvāku izmantošanu, arī energotaupības pasākumus un atjaunīgo energoresursu un citu metožu izmantošanu siltumnīcefekta gāzu emisiju un citu piesārņotāju mazināšanai, kā arī pāriet uz aprites ekonomikas modeļiem, lai samazinātu primāro materiālu izmantojumu un palielinātu efektivitāti. Tas ietver arī darbības, ar kurām nostiprina pielāgotiesspēju un minimalizē neaizsargātību pret klimata ietekmi; |
| --- | --- |

39)

“vides aizsardzība” ir jebkura darbība, kuras mērķis ir samazināt vai nepieļaut cilvēka darbību izraisītu piesārņojumu, negatīvu ietekmi uz vidi vai citu kaitējumu fiziskajai videi (ieskaitot gaisu, ūdeni un augsni), ekosistēmām vai dabas resursiem, tai skaitā mīkstināt klimata pārmaiņas, samazināt šāda kaitējuma risku, aizsargāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību vai veicināt dabas resursu efektīvāku izmantošanu, arī energotaupības pasākumus un atjaunīgo energoresursu un citu metožu izmantošanu siltumnīcefekta gāzu emisiju un citu piesārņotāju mazināšanai, kā arī pāriet uz aprites ekonomikas modeļiem, lai samazinātu primāro materiālu izmantojumu un palielinātu efektivitāti. Tas ietver arī darbības, ar kurām nostiprina pielāgotiesspēju un minimalizē neaizsargātību pret klimata ietekmi;

| 40) | “vides nodoklis vai parafiskālā nodeva” ir nodoklis vai nodeva, ar kuru apliek vienu konkrētu nodokļu bāzi, produktus vai pakalpojumus, kam ir izteikti negatīva ietekme uz vidi, vai kura mērķis ir noteiktu darbību, preču vai pakalpojumu aplikšana ar nodokli tā, lai to cenā varētu iekļaut vidiskās izmaksas, vai tādā veidā, lai ražotājus un patērētājus rosinātu uz rīcību, kas labvēlīgāk ietekmē vidi; |
| --- | --- |

40)

“vides nodoklis vai parafiskālā nodeva” ir nodoklis vai nodeva, ar kuru apliek vienu konkrētu nodokļu bāzi, produktus vai pakalpojumus, kam ir izteikti negatīva ietekme uz vidi, vai kura mērķis ir noteiktu darbību, preču vai pakalpojumu aplikšana ar nodokli tā, lai to cenā varētu iekļaut vidiskās izmaksas, vai tādā veidā, lai ražotājus un patērētājus rosinātu uz rīcību, kas labvēlīgāk ietekmē vidi;

| 41) | “izvērtējuma plāns” ir dokuments, kas attiecas uz vienu vai vairākām atbalsta shēmām un ietver vismaz šādus elementus:






  a) | izvērtējamie mērķi, |
| --- | --- | --- |

41)

“izvērtējuma plāns” ir dokuments, kas attiecas uz vienu vai vairākām atbalsta shēmām un ietver vismaz šādus elementus:

a)

izvērtējamie mērķi,

| b) | izvērtējuma jautājumi, |
| --- | --- |

b)

izvērtējuma jautājumi,

| c) | rezultātu rādītāji, |
| --- | --- |

c)

rezultātu rādītāji,

| d) | izvērtējuma veikšanai paredzētā metode, |
| --- | --- |

d)

izvērtējuma veikšanai paredzētā metode,

| e) | datu vākšanas prasības, |
| --- | --- |

e)

datu vākšanas prasības,

| f) | paredzētais izvērtējuma grafiks, ieskaitot starpposma un galīgā izvērtējuma ziņojuma iesniegšanas datumu, |
| --- | --- |

f)

paredzētais izvērtējuma grafiks, ieskaitot starpposma un galīgā izvērtējuma ziņojuma iesniegšanas datumu,

| g) | tās neatkarīgās struktūras apraksts, kura veiks izvērtējumu, vai tās izraudzīšanai izmantojamo kritēriju izklāsts un kārtība, kādā izvērtējumam tiks nodrošināta publiska pieejamība; |
| --- | --- |

g)

tās neatkarīgās struktūras apraksts, kura veiks izvērtējumu, vai tās izraudzīšanai izmantojamo kritēriju izklāsts un kārtība, kādā izvērtējumam tiks nodrošināta publiska pieejamība;

| 42) | “paplašinātās ražotāja atbildības shēma” ir ražotāja paplašinātās atbildības shēma, kas definēta Direktīvas 2008/98/EK 2. panta 21) punktā; |
| --- | --- |

42)

“paplašinātās ražotāja atbildības shēma” ir ražotāja paplašinātās atbildības shēma, kas definēta Direktīvas 2008/98/EK 2. panta 21) punktā;

| 43) | “ražotājs” ir uzņēmums, kas ražo elektroenerģiju komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

43)

“ražotājs” ir uzņēmums, kas ražo elektroenerģiju komerciālos nolūkos;

| 44) | “siltumnīcefekta gāze” ir jebkura gāze, kas veicina siltumnīcefektu, absorbējot infrasarkano starojumu, tai skaitā oglekļa dioksīds, metāns, dislāpekļa oksīds un fluorētas gāzes, piemēram, daļēji halogenēti fluorogļūdeņraži; |
| --- | --- |

44)

“siltumnīcefekta gāze” ir jebkura gāze, kas veicina siltumnīcefektu, absorbējot infrasarkano starojumu, tai skaitā oglekļa dioksīds, metāns, dislāpekļa oksīds un fluorētas gāzes, piemēram, daļēji halogenēti fluorogļūdeņraži;

| 45) | “augstas efektivitātes koģenerācija” ir augstas efektivitātes koģenerācija, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34) punktā; |
| --- | --- |

45)

“augstas efektivitātes koģenerācija” ir augstas efektivitātes koģenerācija, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34) punktā;

| 46) | “ūdeņraža tīkla operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas nodrošina ūdeņraža tīkla transportēšanas funkciju un ir atbildīga par ūdeņraža tīkla ekspluatēšanu, apkopes nodrošināšanu un, ja nepieciešams, attīstīšanu noteiktā teritorijā, kā arī – attiecīgā gadījumā – par tā starpsavienojumiem ar citiem ūdeņraža tīkliem un par sistēmas ilgtermiņa spēju izpildīt ūdeņraža transportēšanas saprātīgas prasības; |
| --- | --- |

46)

“ūdeņraža tīkla operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas nodrošina ūdeņraža tīkla transportēšanas funkciju un ir atbildīga par ūdeņraža tīkla ekspluatēšanu, apkopes nodrošināšanu un, ja nepieciešams, attīstīšanu noteiktā teritorijā, kā arī – attiecīgā gadījumā – par tā starpsavienojumiem ar citiem ūdeņraža tīkliem un par sistēmas ilgtermiņa spēju izpildīt ūdeņraža transportēšanas saprātīgas prasības;

| 47) | “nebalanss” ir nebalanss, kā definēts Komisijas Regulas (ES) 2017/2195 2. panta 8) punktā; |
| --- | --- |

47)

“nebalanss” ir nebalanss, kā definēts Komisijas Regulas (ES) 2017/2195 2. panta 8) punktā;

| 48) | “nebalansa norēķini” ir nebalansa norēķini, kā definēts Komisijas Regulas (ES) 2017/2195 2. panta 9) punktā; |
| --- | --- |

48)

“nebalansa norēķini” ir nebalansa norēķini, kā definēts Komisijas Regulas (ES) 2017/2195 2. panta 9) punktā;

| 49) | “nebalansa norēķinu periods” ir nebalansa norēķinu periods, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 15) punktā; |
| --- | --- |

49)

“nebalansa norēķinu periods” ir nebalansa norēķinu periods, kā definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 15) punktā;

| 50) | “individuāls atbalsts” ir ad hoc atbalsts un saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirts atbalsts, par kuru ir jāziņo; |
| --- | --- |

50)

“individuāls atbalsts” ir ad hoc atbalsts un saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirts atbalsts, par kuru ir jāziņo;

| 51) | “pārtraucamības shēma” ir elektroapgādes drošības pasākums, kas paredzēts, lai nodrošinātu stabilu frekvenci elektrosistēmā vai risinātu elektroapgādes drošības īstermiņa problēmas, arī pārtraucot slodzi; |
| --- | --- |

51)

“pārtraucamības shēma” ir elektroapgādes drošības pasākums, kas paredzēts, lai nodrošinātu stabilu frekvenci elektrosistēmā vai risinātu elektroapgādes drošības īstermiņa problēmas, arī pārtraucot slodzi;

| 52) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst mikrouzņēmumiem piemērojamajiem nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (32); |
| --- | --- |

52)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst mikrouzņēmumiem piemērojamajiem nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (32);

| 53) | “dabā balstīts risinājums” ir risinājums, kuru iedvesmojusi un kura pamatā ir daba, kurš ir izmakslietderīgs, vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus, palīdz veidot noturību un ievieš vairākas un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus pilsētās, sauszemes un jūras ainavās, īstenojot vietējiem apstākļiem pielāgotas, resursefektīvas un sistēmiskas intervences; |
| --- | --- |

53)

“dabā balstīts risinājums” ir risinājums, kuru iedvesmojusi un kura pamatā ir daba, kurš ir izmakslietderīgs, vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus, palīdz veidot noturību un ievieš vairākas un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus pilsētās, sauszemes un jūras ainavās, īstenojot vietējiem apstākļiem pielāgotas, resursefektīvas un sistēmiskas intervences;

| 54) | “tīkla pārslodzes pasākums” ir elektroapgādes drošības pasākums, kas paredzēts, lai kompensētu elektroenerģijas pārvades vai sadales tīkla jaudas nepietiekamību; |
| --- | --- |

54)

“tīkla pārslodzes pasākums” ir elektroapgādes drošības pasākums, kas paredzēts, lai kompensētu elektroenerģijas pārvades vai sadales tīkla jaudas nepietiekamību;

| 55) | “piesārņotājs” ir piesārņotājs, kā definēts Regulas (ES) 2020/852 2. panta 10) punktā; |
| --- | --- |

55)

“piesārņotājs” ir piesārņotājs, kā definēts Regulas (ES) 2020/852 2. panta 10) punktā;

| 56) | “piesārņojuma radītājs” ir piesārņojuma radītājs, kā definēts Padomes Ieteikuma 75/436/Euratom, EOTK, EEK (33) pielikuma 3. punktā; |
| --- | --- |

56)

“piesārņojuma radītājs” ir piesārņojuma radītājs, kā definēts Padomes Ieteikuma 75/436/Euratom, EOTK, EEK (33) pielikuma 3. punktā;

| 57) | “piesārņojums” ir piesārņojums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (34) 3. panta 2) punktā; |
| --- | --- |

57)

“piesārņojums” ir piesārņojums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (34) 3. panta 2) punktā;

| 58) | “princips “piesārņotājs maksā”” nozīmē, ka piesārņojuma likvidēšanas pasākumu izmaksas būtu jāsedz piesārņojuma radītājam, kurš piesārņojumu izraisījis; |
| --- | --- |

58)

“princips “piesārņotājs maksā”” nozīmē, ka piesārņojuma likvidēšanas pasākumu izmaksas būtu jāsedz piesārņojuma radītājam, kurš piesārņojumu izraisījis;

| 59) | “sagatavošana atkalizmantošanai” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 16) punktā definētā “sagatavošana atkārtotai izmantošanai”; |
| --- | --- |

59)

“sagatavošana atkalizmantošanai” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 16) punktā definētā “sagatavošana atkārtotai izmantošanai”;

| 60) | “uzlādes infrastruktūra” ir fiksēta vai mobila infrastruktūra, kas tīrus transportlīdzekļus vai mobilo dienestu tīru aprīkojumu apgādā ar elektroenerģiju; |
| --- | --- |

60)

“uzlādes infrastruktūra” ir fiksēta vai mobila infrastruktūra, kas tīrus transportlīdzekļus vai mobilo dienestu tīru aprīkojumu apgādā ar elektroenerģiju;

| 61) | “atgūšana” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15) punktā definētā “reģenerācija”; |
| --- | --- |

61)

“atgūšana” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15) punktā definētā “reģenerācija”;

| 62) | “reciklēšana” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 17) punktā definētā “pārstrāde”; |
| --- | --- |

62)

“reciklēšana” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 17) punktā definētā “pārstrāde”;

| 63) | “atsauces projekts” ir paraugprojekts, kas raksturo vidusmēra projektu atbalsta shēmas atbalsttiesīgo atbalsta saņēmēju kategorijā; |
| --- | --- |

63)

“atsauces projekts” ir paraugprojekts, kas raksturo vidusmēra projektu atbalsta shēmas atbalsttiesīgo atbalsta saņēmēju kategorijā;

| 64) | “uzpildes infrastruktūra” ir stacionāra vai mobila infrastruktūra, ar kuru nodrošina ūdeņradi, gāzveida (saspiestā dabasgāze (CNG)) un sašķidrināto (sašķidrinātā dabasgāze (LNG)) dabasgāzi, biogāzi un biodegvielas, tai skaitā modernās biodegvielas, vai sintētiskās degvielas, kas ražotas ar atjaunīgo enerģiju vai mazoglekļa enerģiju; |
| --- | --- |

64)

“uzpildes infrastruktūra” ir stacionāra vai mobila infrastruktūra, ar kuru nodrošina ūdeņradi, gāzveida (saspiestā dabasgāze (CNG)) un sašķidrināto (sašķidrinātā dabasgāze (LNG)) dabasgāzi, biogāzi un biodegvielas, tai skaitā modernās biodegvielas, vai sintētiskās degvielas, kas ražotas ar atjaunīgo enerģiju vai mazoglekļa enerģiju;

| 65) | “atveseļošana” ir vidiskās pārvaldības darbības, kuru mērķis ir atjaunot ekosistēmas darbības līmeni degradētās vietās un kuru nolūks ir ekosistēmas pakalpojumu atjaunošana vai turpināšana, nevis noteiktas dabiskas vai pusdabiskas atsauces ekosistēmas bioloģiskā daudzveidība un integritāte; |
| --- | --- |

65)

“atveseļošana” ir vidiskās pārvaldības darbības, kuru mērķis ir atjaunot ekosistēmas darbības līmeni degradētās vietās un kuru nolūks ir ekosistēmas pakalpojumu atjaunošana vai turpināšana, nevis noteiktas dabiskas vai pusdabiskas atsauces ekosistēmas bioloģiskā daudzveidība un integritāte;

| 66) | “remediācija” ir vidiskās pārvaldības darbības, piemēram, kontaminātu vai barības vielu pārpalikuma likvidēšana no augsnes un ūdens vai detoksifikācija ar mērķi likvidēt degradācijas avotus; |
| --- | --- |

66)

“remediācija” ir vidiskās pārvaldības darbības, piemēram, kontaminātu vai barības vielu pārpalikuma likvidēšana no augsnes un ūdens vai detoksifikācija ar mērķi likvidēt degradācijas avotus;

| 67) | “atjaunīgā elektroenerģija” ir elektroenerģija, kas saražota no atjaunīgajiem energoresursiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1) punktā; |
| --- | --- |

67)

“atjaunīgā elektroenerģija” ir elektroenerģija, kas saražota no atjaunīgajiem energoresursiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1) punktā;

| 68) | “atjaunīgās enerģijas kopiena” ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 16) punktā definētā “atjaunojamās enerģijas kopiena”; |
| --- | --- |

68)

“atjaunīgās enerģijas kopiena” ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 16) punktā definētā “atjaunojamās enerģijas kopiena”;

| 69) | “atjaunīgā enerģija” ir atjaunīgo energoresursu enerģija jeb atjaunīgā enerģija, kas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1) punktā definēta kā “no atjaunojamajiem energoresursiem iegūta enerģija” jeb “atjaunojamā enerģija”; |
| --- | --- |

69)

“atjaunīgā enerģija” ir atjaunīgo energoresursu enerģija jeb atjaunīgā enerģija, kas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1) punktā definēta kā “no atjaunojamajiem energoresursiem iegūta enerģija” jeb “atjaunojamā enerģija”;

| 70) | “atjaunīgais ūdeņradis” ir ūdeņradis, kas ražots, izmantojot atjaunīgo enerģiju, saskaņā ar metodiku, kura Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikta nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām; |
| --- | --- |

70)

“atjaunīgais ūdeņradis” ir ūdeņradis, kas ražots, izmantojot atjaunīgo enerģiju, saskaņā ar metodiku, kura Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikta nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām;

| 71) | “nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās vai gāzveida transporta degvielas” ir no atjaunīgajiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās vai gāzveida transporta degvielas, kas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 36) punktā definētas kā “no atjaunojamiem energoresursiem ražota nebioloģiskas izcelsmes šķidrā vai gāzveida transporta degviela”; |
| --- | --- |

71)

“nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās vai gāzveida transporta degvielas” ir no atjaunīgajiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās vai gāzveida transporta degvielas, kas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 36) punktā definētas kā “no atjaunojamiem energoresursiem ražota nebioloģiskas izcelsmes šķidrā vai gāzveida transporta degviela”;

| 72) | “resursu pietiekamība” ir ražošanas jaudas līmenis, ko uzskata par pietiekamu, lai tirdzniecības zonā jebkurā konkrētā periodā apmierinātu pieprasījuma līmeņus, balstoties uz konvencionālu statistikas rādītāju, ko izmanto organizācijas, kuras Savienības iestādes atzīst par tādām, kam ir svarīga nozīme vienotā elektroenerģijas tirgus izveidē, piemēram, elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-E); |
| --- | --- |

72)

“resursu pietiekamība” ir ražošanas jaudas līmenis, ko uzskata par pietiekamu, lai tirdzniecības zonā jebkurā konkrētā periodā apmierinātu pieprasījuma līmeņus, balstoties uz konvencionālu statistikas rādītāju, ko izmanto organizācijas, kuras Savienības iestādes atzīst par tādām, kam ir svarīga nozīme vienotā elektroenerģijas tirgus izveidē, piemēram, elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-E);

| 73) | “resursefektivitāte” ir tā ielaides daudzuma samazināšana, kas vajadzīgs, lai saražotu izlaides vienību vai aizstātu primāro ielaidi ar sekundāro ielaidi; |
| --- | --- |

73)

“resursefektivitāte” ir tā ielaides daudzuma samazināšana, kas vajadzīgs, lai saražotu izlaides vienību vai aizstātu primāro ielaidi ar sekundāro ielaidi;

| 74) | “atjaunošana” ir process, kurā ekosistēmai palīdz atkopties, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un palielinātu ekosistēmu izturētspēju, jo īpaši noturību pret klimata pārmaiņām. Ekosistēmu atjaunošana ietver pasākumus, ko veic ekosistēmas stāvokļa uzlabošanai un ekosistēmas atkalradīšanai vai atkalizveidei, ja tās stāvoklis ir zudis, kā ekosistēmas izturētspējas un klimatadaptācijas uzlabošanai; |
| --- | --- |

74)

“atjaunošana” ir process, kurā ekosistēmai palīdz atkopties, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un palielinātu ekosistēmu izturētspēju, jo īpaši noturību pret klimata pārmaiņām. Ekosistēmu atjaunošana ietver pasākumus, ko veic ekosistēmas stāvokļa uzlabošanai un ekosistēmas atkalradīšanai vai atkalizveidei, ja tās stāvoklis ir zudis, kā ekosistēmas izturētspējas un klimatadaptācijas uzlabošanai;

| 75) | “atkalizmantošana” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 13) punktā definētā “atkārtotā izmantošana”, un ietver jebkuru darbību, ar kuru produkti vai sastāvdaļas, kas nav atkritumi, tiek izmantoti vēlreiz citiem mērķiem, nevis tiem, kuriem tie radīti; |
| --- | --- |

75)

“atkalizmantošana” ir Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 13) punktā definētā “atkārtotā izmantošana”, un ietver jebkuru darbību, ar kuru produkti vai sastāvdaļas, kas nav atkritumi, tiek izmantoti vēlreiz citiem mērķiem, nevis tiem, kuriem tie radīti;

| 76) | “mazs uzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst mazajiem uzņēmumiem piemērojamajiem nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju; |
| --- | --- |

76)

“mazs uzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst mazajiem uzņēmumiem piemērojamajiem nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju;

| 77) | “mazs vai vidējs uzņēmums” (“MVU”) ir uzņēmums, kas atbilst nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju; |
| --- | --- |

77)

“mazs vai vidējs uzņēmums” (“MVU”) ir uzņēmums, kas atbilst nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju;

| 78) | “mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav MVU un kura darbinieku skaits nepārsniedz 499, rēķinot saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 (35) I pielikuma 3.–6. pantu, un kura gada apgrozījums nepārsniedz 100 miljonus EUR vai kura gada bilance nepārsniedz 86 miljonus EUR. Vairākus subjektus uzskata par vienu uzņēmumu, ja ir izpildīts kāds no Regulas (ES) Nr. 651/2014 I pielikuma 3. panta 3. punktā uzskaitītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

78)

“mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav MVU un kura darbinieku skaits nepārsniedz 499, rēķinot saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 (35) I pielikuma 3.–6. pantu, un kura gada apgrozījums nepārsniedz 100 miljonus EUR vai kura gada bilance nepārsniedz 86 miljonus EUR. Vairākus subjektus uzskata par vienu uzņēmumu, ja ir izpildīts kāds no Regulas (ES) Nr. 651/2014 I pielikuma 3. panta 3. punktā uzskaitītajiem nosacījumiem;

| 79) | “viedā uzlāde” ir uzlādes operācija, kurā akumulatoram piegādātās elektroenerģijas intensitāte tiek koriģēta reāllaikā, balstoties uz informāciju, kas saņemta, izmantojot elektroniskos sakarus; |
| --- | --- |

79)

“viedā uzlāde” ir uzlādes operācija, kurā akumulatoram piegādātās elektroenerģijas intensitāte tiek koriģēta reāllaikā, balstoties uz informāciju, kas saņemta, izmantojot elektroniskos sakarus;

| 80) | “viedgatavība” ir ēku vai ēkas daļu spēja savu funkcionēšanu pielāgot iemītnieku vajadzībām, arī optimizējot energoefektivitāti un vispārējo sniegumu, un savu funkcionēšanu pielāgot, reaģējot uz signāliem no energotīkla; |
| --- | --- |

80)

“viedgatavība” ir ēku vai ēkas daļu spēja savu funkcionēšanu pielāgot iemītnieku vajadzībām, arī optimizējot energoefektivitāti un vispārējo sniegumu, un savu funkcionēšanu pielāgot, reaģējot uz signāliem no energotīkla;

| 81) | “balansēšanas standartpienākumi” ir uz visām tehnoloģijām attiecināmi nediskriminējoši balansēšanas pienākumi (“atbildība par balansēšanu”), no kuriem nav atbrīvots neviens ražotājs, kā noteikts Regulas (ES) 2019/943 5. pantā; |
| --- | --- |

81)

“balansēšanas standartpienākumi” ir uz visām tehnoloģijām attiecināmi nediskriminējoši balansēšanas pienākumi (“atbildība par balansēšanu”), no kuriem nav atbrīvots neviens ražotājs, kā noteikts Regulas (ES) 2019/943 5. pantā;

| 82) | “darbu sākums” ir pirmās stingri noteiktās saistības (piemēram, pasūtīt aprīkojumu vai sākt būvniecību), kas padara investīcijas neatgriezeniskas. Zemes pirkšanu un tādus sagatavošanās darbus kā atļauju saņemšanu un priekšizpētes veikšanu par darbu sākumu neuzskata. Attiecībā uz pārņemšanu “darbu sākums” ir brīdis, kad tiek iegādāti aktīvi, kas ir tieši saistīti ar iegādāto uzņēmējdarbības vietu; |
| --- | --- |

82)

“darbu sākums” ir pirmās stingri noteiktās saistības (piemēram, pasūtīt aprīkojumu vai sākt būvniecību), kas padara investīcijas neatgriezeniskas. Zemes pirkšanu un tādus sagatavošanās darbus kā atļauju saņemšanu un priekšizpētes veikšanu par darbu sākumu neuzskata. Attiecībā uz pārņemšanu “darbu sākums” ir brīdis, kad tiek iegādāti aktīvi, kas ir tieši saistīti ar iegādāto uzņēmējdarbības vietu;

| 83) | “stratēģiskā rezerve” ir jaudas mehānisms, kurā elektroenerģijas jauda (piemēram, ražošana, uzkrāšana vai pieprasījumreakcija) tiek turēta ārpus elektroenerģijas tirgus un tiek dispečēta tikai īpašos apstākļos; |
| --- | --- |

83)

“stratēģiskā rezerve” ir jaudas mehānisms, kurā elektroenerģijas jauda (piemēram, ražošana, uzkrāšana vai pieprasījumreakcija) tiek turēta ārpus elektroenerģijas tirgus un tiek dispečēta tikai īpašos apstākļos;

| 84) | “kopējās īpašumtiesību izmaksas” ir transportlīdzekļa iegādes un īpašumā turēšanas kopējās izmaksas visā tā ekspluatācijas laikā, arī ar transportlīdzekļa iegādi vai nomu saistītās izmaksas, degvielas izmaksas, tehniskās uzturēšanas un remonta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, finansēšanas izmaksas un nodokļi; |
| --- | --- |

84)

“kopējās īpašumtiesību izmaksas” ir transportlīdzekļa iegādes un īpašumā turēšanas kopējās izmaksas visā tā ekspluatācijas laikā, arī ar transportlīdzekļa iegādi vai nomu saistītās izmaksas, degvielas izmaksas, tehniskās uzturēšanas un remonta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, finansēšanas izmaksas un nodokļi;

| 85) | “pārvades sistēmas operators” (PSO) ir pārvades sistēmas operators, kas definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 35. punktā; |
| --- | --- |

85)

“pārvades sistēmas operators” (PSO) ir pārvades sistēmas operators, kas definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 35. punktā;

| 86) | “transportlīdzeklis” ir jebkurš no šiem:






  a) | M1, M2, N1, M3, N2, N3 vai L kategorijas autotransporta līdzeklis; |
| --- | --- | --- |

86)

“transportlīdzeklis” ir jebkurš no šiem:

a)

M1, M2, N1, M3, N2, N3 vai L kategorijas autotransporta līdzeklis;

| b) | iekšzemes vai jūras un piekrastes ūdeņu kuģis pasažieru vai kravas pārvadāšanai; |
| --- | --- |

b)

iekšzemes vai jūras un piekrastes ūdeņu kuģis pasažieru vai kravas pārvadāšanai;

| c) | ritošais sastāvs; |
| --- | --- |

c)

ritošais sastāvs;

| d) | gaisa kuģis; |
| --- | --- |

d)

gaisa kuģis;

| 87) | “apstrāde” ir apstrāde, kā definēts Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 14) punktā; |
| --- | --- |

87)

“apstrāde” ir apstrāde, kā definēts Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 14) punktā;

| 88) | “Savienības minimālais nodokļu līmenis” ir Savienības tiesību aktos noteiktais minimālais nodokļu līmenis; attiecībā uz energoproduktiem un elektroenerģiju tas ir minimālais nodokļu līmenis, kas noteikts Padomes Direktīvas 2003/96/EK I pielikumā (36); |
| --- | --- |

88)

“Savienības minimālais nodokļu līmenis” ir Savienības tiesību aktos noteiktais minimālais nodokļu līmenis; attiecībā uz energoproduktiem un elektroenerģiju tas ir minimālais nodokļu līmenis, kas noteikts Padomes Direktīvas 2003/96/EK I pielikumā (36);

| 89) | “Savienības standarts” ir:






  a) | obligāts Savienības standarts, ar ko nosaka līmeņus, kādi vides jomā jāsasniedz atsevišķiem uzņēmumiem, izņemot standartus vai mērķrādītājus, kas noteikti Savienības līmenī un ir saistoši dalībvalstīm, bet ne atsevišķiem uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

89)

“Savienības standarts” ir:

a)

obligāts Savienības standarts, ar ko nosaka līmeņus, kādi vides jomā jāsasniedz atsevišķiem uzņēmumiem, izņemot standartus vai mērķrādītājus, kas noteikti Savienības līmenī un ir saistoši dalībvalstīm, bet ne atsevišķiem uzņēmumiem;

| b) | pienākums izmantot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus (LPTP), kā noteikts Direktīvā 2010/75/ES, un nodrošināt, lai emisiju līmeņi nepārsniegtu tos, kas tiktu sasniegti, piemērojot LPTP; ja emisiju līmeņi, kas saistīti ar LPTP (37), ir noteikti īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES vai citām piemērojamām direktīvām, šie līmeņi ir piemērojami attiecībā uz šo pamatnostādņu tvērumu; ja šie līmeņi ir izteikti kā diapazons, piemēro robežvērtību, attiecībā uz kuru attiecīgajam uzņēmumam LPTP tiek noteikti vispirms; |
| --- | --- |

b)

pienākums izmantot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus (LPTP), kā noteikts Direktīvā 2010/75/ES, un nodrošināt, lai emisiju līmeņi nepārsniegtu tos, kas tiktu sasniegti, piemērojot LPTP; ja emisiju līmeņi, kas saistīti ar LPTP (37), ir noteikti īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES vai citām piemērojamām direktīvām, šie līmeņi ir piemērojami attiecībā uz šo pamatnostādņu tvērumu; ja šie līmeņi ir izteikti kā diapazons, piemēro robežvērtību, attiecībā uz kuru attiecīgajam uzņēmumam LPTP tiek noteikti vispirms;

| 90) | “atkritumi” ir atkritumi, kā definēts Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1) punktā; |
| --- | --- |

90)

“atkritumi” ir atkritumi, kā definēts Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1) punktā;

| 91) | “atlikumsiltums” ir atlikumsiltums, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 9) punktā. |
| --- | --- |

91)

“atlikumsiltums” ir atlikumsiltums, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 9) punktā.

3.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LĪGUMA 107. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU

| 20. | Šajās pamatnostādnēs ir noteikti saderības kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz atbalsta pasākumiem vides aizsardzības, ieskaitot klimata aizsardzību, un enerģētikas mērķiem, uz kuriem attiecas paziņošanas prasība, kas noteikta Līguma 108. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību Savienībā (pozitīvais nosacījums), ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm (negatīvais nosacījums). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Novērtējot to, vai vides aizsardzības un enerģētikas atbalsts var būt uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija analizēs šādus aspektus:






  a) | attiecībā uz pirmo (pozitīvo) nosacījumu, ka atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību:






  i) | ar pasākumu veicinātās saimnieciskās darbības identifikācija, tās pozitīvā ietekme uz sabiedrību kopumā un – attiecīgā gadījumā – tās nozīmīgums konkrētām Savienības rīcībpolitikām (sk. 3.1.1. iedaļu); |
| --- | --- | --- | --- |

22.

a)

attiecībā uz pirmo (pozitīvo) nosacījumu, ka atbalsts veicina saimnieciskās darbības attīstību:

i)

ar pasākumu veicinātās saimnieciskās darbības identifikācija, tās pozitīvā ietekme uz sabiedrību kopumā un – attiecīgā gadījumā – tās nozīmīgums konkrētām Savienības rīcībpolitikām (sk. 3.1.1. iedaļu);

| ii) | atbalsta stimulējošā ietekme (sk. 3.1.2. iedaļu); |
| --- | --- |

ii)

atbalsta stimulējošā ietekme (sk. 3.1.2. iedaļu);

| iii) | nav pārkāpts neviens relevants Savienības tiesību akta noteikums (sk. 3.1.3. iedaļu); |
| --- | --- |

iii)

nav pārkāpts neviens relevants Savienības tiesību akta noteikums (sk. 3.1.3. iedaļu);

| b) | attiecībā uz otro (negatīvo) nosacījumu, ka atbalsts nerada nepamatotu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm:






  i) | vajadzība pēc valsts iejaukšanās (sk. 3.2.1.1. iedaļu); |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz otro (negatīvo) nosacījumu, ka atbalsts nerada nepamatotu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm:

i)

vajadzība pēc valsts iejaukšanās (sk. 3.2.1.1. iedaļu);

| ii) | atbalsta piemērotība (sk. 3.2.1.2. iedaļu); |
| --- | --- |

ii)

atbalsta piemērotība (sk. 3.2.1.2. iedaļu);

| iii) | atbalsta samērīgums (atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams tā mērķa sasniegšanai), arī kumulācija (sk. 3.2.1.3. iedaļu); |
| --- | --- |

iii)

atbalsta samērīgums (atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams tā mērķa sasniegšanai), arī kumulācija (sk. 3.2.1.3. iedaļu);

| iv) | atbalsta pārredzamība (sk. 3.2.1.4. iedaļu); |
| --- | --- |

iv)

atbalsta pārredzamība (sk. 3.2.1.4. iedaļu);

| v) | izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (sk. 3.2.2. iedaļu); |
| --- | --- |

v)

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (sk. 3.2.2. iedaļu);

| vi) | atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes izsvēršana (sk. 3.3. iedaļu). |
| --- | --- |

vi)

atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes izsvēršana (sk. 3.3. iedaļu).

3.1.   Pozitīvais nosacījums: atbalstam ir jāveicina saimnieciskās darbības attīstība

3.1.1.   Ar pasākumu veicinātās saimnieciskās darbības identifikācija, tās pozitīvā ietekme uz sabiedrību kopumā un – attiecīgā gadījumā – tās nozīmīgums konkrētām Savienības rīcībpolitikām

| 23. | Paziņojot atbalstu, dalībvalstīm ir jāidentificē saimnieciskās darbības, kas tiks veicinātas atbalsta rezultātā, un tas, kā tiek atbalstīta minēto darbību attīstība. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Atbalsts, ko piešķir, lai novērstu vai mazinātu saimniecisko darbību negatīvo ietekmi uz klimatu vai vidi, var veicināt saimniecisko darbību attīstību, palielinot attiecīgās saimnieciskās darbības ilgtspēju. Atbalsts var arī nodrošināt, ka šī darbība var turpināties nākotnē, neradot neproporcionālu kaitējumu videi un atbalstot jaunu saimniecisko darbību un pakalpojumu radīšanu (atbalstot tā dēvētās “zaļās ekonomikas” attīstību). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Dalībvalstij ir arī jāapraksta, vai un kā tā sniegs ieguldījumu Savienības klimata rīcībpolitikas, vides rīcībpolitikas un enerģētikas rīcībpolitikas mērķu sasniegšanā, un jo īpaši paredzamie atbalsta sniegtie labumi, proti, tā būtiskais ieguldījums vides aizsardzībā, arī klimata pārmaiņu mīkstināšanā jeb klimatmitigācijā, vai iekšējā enerģijas tirgus efektīvā darbībā. |
| --- | --- |

25.

3.1.2.   Stimulējoša ietekme

| 26. | Uzskatīt, ka atbalsts veicina saimniecisku darbību, var tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme ir tad, ja atbalsts rosina atbalsta saņēmēju mainīt viņa uzvedību, iesaistīties papildu saimnieciskā darbībā vai videi nekaitīgākā saimnieciskā darbībā, ko atbalsta saņēmējs nedarītu, ja nebūtu atbalsta, vai darītu to ierobežotā vai atšķirīgā veidā. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Atbalsts nedrīkst segt darbības izmaksas, kas atbalsta saņēmējam rastos jebkurā gadījumā, un tas nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parasto darījumdarbības risku (38). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Stimulējošas ietekmes pierādīšana nozīmē arī identificēt faktisko scenāriju un varbūtējo hipotētisko scenāriju bez atbalsta (39). Komisija to izvērtēs, balstoties uz 3.2.1.3. iedaļā minēto skaitlisko aprēķinu. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Komisija uzskata, ka atbalstam nav atbalsta saņēmēju stimulējošas ietekmes, ja darbs pie projekta vai darbības jau ir uzsākts, pirms atbalsta saņēmējs iesniedz valsts iestādēm rakstisku atbalsta pieteikumu. Gadījumos, kad atbalsta saņēmējs sāk īstenot projektu pirms pieteikšanās atbalsta saņemšanai, atbalsts, kas piešķirts sakarā ar minēto projektu, principā netiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Atbalsta pieteikums var būt dažādos veidos, piemēram, kā piedāvājums konkurenci veicinošā konkursa procedūrā. Ikvienā pieteikumā ir jānorāda vismaz pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds vai nosaukums, projekta vai darbības apraksts, arī tā atrašanās vieta, un tā īstenošanai vajadzīgā atbalsta summa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Izņēmuma gadījumos atbalstam var būt stimulējoša ietekme pat attiecībā uz projektiem, kas sākti pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas. Uzskata, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme jo īpaši šādās situācijās:






  a) | atbalsts tiek piešķirts automātiski saskaņā ar mērķi un nediskriminējošiem kritērijiem, dalībvalstij neīstenojot nekādu tālāku rīcības brīvību, un pasākums ir pieņemts un ir stājies spēkā, pirms tiek sākts darbs pie atbalstāmā projekta vai darbības, izņemot pēctecīgo fiskālo shēmu gadījumā, ja uz darbību jau agrāk ir attiekušās iepriekšējas shēmas nodokļu atvieglojumu veidā; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

atbalsts tiek piešķirts automātiski saskaņā ar mērķi un nediskriminējošiem kritērijiem, dalībvalstij neīstenojot nekādu tālāku rīcības brīvību, un pasākums ir pieņemts un ir stājies spēkā, pirms tiek sākts darbs pie atbalstāmā projekta vai darbības, izņemot pēctecīgo fiskālo shēmu gadījumā, ja uz darbību jau agrāk ir attiekušās iepriekšējas shēmas nodokļu atvieglojumu veidā;

| b) | valsts iestādes pirms darbu sākšanas ir publicējušas paziņojumu par to nodomu noteikt, ka ierosinātais atbalsta pasākums tiks atbalstīts tikai tad, ja Komisija apstiprinās pasākumu, kā to paredz Līguma 108. panta 3. punkts. Minētais paziņojums jādara pieejams publiskā tīmekļa vietnē vai citā publiski pieejamā plašsaziņas līdzeklī ar pielīdzināmi plašu un vienkāršu piekļuvi tam, un tajā skaidri jānorāda to projektu veids, kurus dalībvalsts ierosina kā atbilstīgus, un laiks, no kura dalībvalsts plāno šādus projektus uzskatīt par atbilstīgiem. Ierosināto atbilstību nedrīkst nepamatoti ierobežot. Atbalsta saņēmējam pirms darbu sākšanas jābūt informējušam piešķīrēju iestādi, ka ierosinātais atbalsta pasākums tika uzskatīts par priekšnosacījumu pieņemtajiem investīciju lēmumiem. Ja dalībvalsts pamatojas uz šādu paziņojumu, lai pierādītu stimulējošu ietekmi, tai kā daļa no sava valsts atbalsta paziņojuma jāiesniedz paziņojuma kopija un jānorāda saite uz tīmekļa vietni, kurā tas publicēts, vai attiecīgs pierādījums par tā pieejamību sabiedrībai; |
| --- | --- |

b)

valsts iestādes pirms darbu sākšanas ir publicējušas paziņojumu par to nodomu noteikt, ka ierosinātais atbalsta pasākums tiks atbalstīts tikai tad, ja Komisija apstiprinās pasākumu, kā to paredz Līguma 108. panta 3. punkts. Minētais paziņojums jādara pieejams publiskā tīmekļa vietnē vai citā publiski pieejamā plašsaziņas līdzeklī ar pielīdzināmi plašu un vienkāršu piekļuvi tam, un tajā skaidri jānorāda to projektu veids, kurus dalībvalsts ierosina kā atbilstīgus, un laiks, no kura dalībvalsts plāno šādus projektus uzskatīt par atbilstīgiem. Ierosināto atbilstību nedrīkst nepamatoti ierobežot. Atbalsta saņēmējam pirms darbu sākšanas jābūt informējušam piešķīrēju iestādi, ka ierosinātais atbalsta pasākums tika uzskatīts par priekšnosacījumu pieņemtajiem investīciju lēmumiem. Ja dalībvalsts pamatojas uz šādu paziņojumu, lai pierādītu stimulējošu ietekmi, tai kā daļa no sava valsts atbalsta paziņojuma jāiesniedz paziņojuma kopija un jānorāda saite uz tīmekļa vietni, kurā tas publicēts, vai attiecīgs pierādījums par tā pieejamību sabiedrībai;

| c) | darbības atbalsts, kas piešķirts esošām iekārtām videi nekaitīgai ražošanai, ja darbi nav sākti, jo nav būtisku jaunu investīciju. Šādos gadījumos stimulējošo ietekmi var pierādīt, ieviešot izmaiņas, lai iekārtu ekspluatētu videi labvēlīgā veidā, nevis izmantojot lētāku alternatīvu ekspluatācijas režīmu, kas ir videi mazāk labvēlīgs. |
| --- | --- |

c)

darbības atbalsts, kas piešķirts esošām iekārtām videi nekaitīgai ražošanai, ja darbi nav sākti, jo nav būtisku jaunu investīciju. Šādos gadījumos stimulējošo ietekmi var pierādīt, ieviešot izmaiņas, lai iekārtu ekspluatētu videi labvēlīgā veidā, nevis izmantojot lētāku alternatīvu ekspluatācijas režīmu, kas ir videi mazāk labvēlīgs.

| 32. | Komisija uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts tikai, lai segtu izmaksas, kuras saistītas ar pielāgošanos Savienības standartiem, principā nav stimulējošas ietekmes. Stimulējoša ietekme var būt tikai atbalstam, kas pārsniedz Savienības standartus. Tomēr gadījumos, kad attiecīgais Savienības standarts jau ir pieņemts, bet vēl nav spēkā, atbalstam var būt stimulējoša ietekme, ja tas stimulē investīciju veikšanu un pabeigšanu vismaz 18 mēnešus pirms standarta stāšanās spēkā, ja vien 4.1.–4.13. iedaļā nav norādīts citādi. Lai neatturētu dalībvalstis noteikt obligātus valsts standartus, kas ir stingrāki vai plašāki nekā attiecīgie Savienības standarti, atbalsta pasākumiem var būt stimulējoša ietekme neatkarīgi no šādu valsts standartu esības. Šāda situācija pastāv arī tad, ja ir obligāti valsts standarti, kas pieņemti, ja Savienības standartu nav. |
| --- | --- |

32.

3.1.3.   Nav pārkāpts neviens relevants Savienības tiesību akta noteikums

| 33. | Ja atbalstītā darbība vai atbalsta pasākums vai ar to saistītie nosacījumi, arī tā finansēšanas metode, ja tā ir pasākuma neatņemama daļa, ir saistīti ar relevanta Savienības tiesību akta pārkāpumu, atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Tā var būt, piemēram, gadījumā, ja uz atbalstu attiecas klauzulas, kas nosaka, ka tā piešķiršana ir tieši vai netieši atkarīga no produktu vai aprīkojuma izcelsmes, piemēram, prasības atbalsta saņēmējam pirkt vietēji ražotus produktus. |
| --- | --- |

33.

3.2.   Negatīvais nosacījums: atbalsta pasākums nevar radīt tādu nepamatotu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm

3.2.1.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

3.2.1.1.   Atbalsta nepieciešamība

| 34. | Ierosinātajam valsts atbalsta pasākumam jābūt mērķorientētam uz situāciju, kurā tas var veicināt būtisku attīstību, ko tirgus viens pats nevar nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnības, kuras saistītas ar projektiem vai darbībām, par ko atbalsts tiek piešķirts. Lai gan ir vispāratzīts, ka tirgi, kuros valda konkurence, mēdz radīt efektīvus rezultātus saimniecisko darbību attīstības, cenu, izlaides un resursu izmantojuma ziņā, apstākļos, kad pastāv tirgus nepilnības, publiska iejaukšanās valsts atbalsta veidā var uzlabot tirgu efektīvu darbību un tādējādi veicināt saimnieciskās darbības attīstību, ciktāl tirgus viens pats nevar sniegt efektīvu iznākumu. Dalībvalstij būtu jāidentificē tirgus nepilnības, kas liedz sasniegt pietiekama līmeņa vides aizsardzību vai iekšējā enerģijas tirgus efektivitāti. Galvenās ar vides aizsardzību un enerģētiku saistītās tirgus nepilnības, kas var liegt panākt optimālu iznākumu un var novest pie neefektīva iznākuma, ir izklāstītas tālāk.






  a) | Negatīvās eksternalitātes: tās ir visizplatītākās vides atbalsta pasākumos un rodas, kad piesārņojums nav pienācīgi novērtēts, tas ir, attiecīgais uzņēmums nesedz visas piesārņojuma radītās izmaksas. Šādā gadījumā uzņēmumiem, kas darbojas savās interesēs, var nebūt pietiekamu stimulu ņemt vērā negatīvās eksternalitātes, kas rodas to saimnieciskās darbības rezultātā, tiem izvēloties konkrētu tehnoloģiju vai lemjot par izlaides līmeni. Citiem vārdiem sakot, izmaksas, ko sedz uzņēmums, pilnībā neatspoguļo izmaksas, ko sedz patērētāji un sabiedrība kopumā. Tādēļ uzņēmumiem parasti nav pietiekama stimula samazināt to radītā piesārņojuma līmeni vai piemērot individuālus pasākumus, lai aizsargātu vidi. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Negatīvās eksternalitātes: tās ir visizplatītākās vides atbalsta pasākumos un rodas, kad piesārņojums nav pienācīgi novērtēts, tas ir, attiecīgais uzņēmums nesedz visas piesārņojuma radītās izmaksas. Šādā gadījumā uzņēmumiem, kas darbojas savās interesēs, var nebūt pietiekamu stimulu ņemt vērā negatīvās eksternalitātes, kas rodas to saimnieciskās darbības rezultātā, tiem izvēloties konkrētu tehnoloģiju vai lemjot par izlaides līmeni. Citiem vārdiem sakot, izmaksas, ko sedz uzņēmums, pilnībā neatspoguļo izmaksas, ko sedz patērētāji un sabiedrība kopumā. Tādēļ uzņēmumiem parasti nav pietiekama stimula samazināt to radītā piesārņojuma līmeni vai piemērot individuālus pasākumus, lai aizsargātu vidi.

| b) | Pozitīvās eksternalitātes: fakts, ka daļēju ieguvumu no investīcijām gūs tirgus dalībnieki, kas nav investors, var izraisīt to, ka uzņēmumi investē pārāk maz. Pozitīvās eksternalitātes var rasties, piemēram, kad investē ekoinovācijās, sistēmas stabilitātē, jaunu un novatorisku atjaunīgo energoresursu tehnoloģijās un novatoriskos pieprasījumreakcijas pasākumos vai tādu energoinfrastruktūras vai elektroapgādes drošības pasākumu gadījumā, kas dod labumu daudzām dalībvalstīm vai lielākam patērētāju skaitam. |
| --- | --- |

b)

Pozitīvās eksternalitātes: fakts, ka daļēju ieguvumu no investīcijām gūs tirgus dalībnieki, kas nav investors, var izraisīt to, ka uzņēmumi investē pārāk maz. Pozitīvās eksternalitātes var rasties, piemēram, kad investē ekoinovācijās, sistēmas stabilitātē, jaunu un novatorisku atjaunīgo energoresursu tehnoloģijās un novatoriskos pieprasījumreakcijas pasākumos vai tādu energoinfrastruktūras vai elektroapgādes drošības pasākumu gadījumā, kas dod labumu daudzām dalībvalstīm vai lielākam patērētāju skaitam.

| c) | Informācijas asimetrija: šāda situācija parasti rodas tirgos, kuros nesaskan informācija, kas pieejama vienā tirgus pusē, un informācija, kas pieejama otrā tirgus pusē. Tā varētu rasties, piemēram, ja ārējiem finanšu investoriem trūkst informācijas par projekta iespējamo ienesīgumu un riskiem. Tas var notikt arī pārrobežu infrastruktūru sadarbībā, kurā vienai pusei ir informācijas trūkums, salīdzinot ar otru pusi. Lai gan risks vai nenoteiktība paši par sevi neizraisa tirgus nepilnību, informācijas asimetrijas problēma ir saistīta ar šāda riska un nenoteiktības pakāpi. Gan viens, gan otrs mēdz būt augstāks vides investīcijām, kam parasti ir ilgāks amortizācijas periods, pastiprinot koncentrēšanos uz īstermiņa perspektīvu, ko varētu pasliktināt šādu investīciju finansēšanas nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz MVU. |
| --- | --- |

c)

Informācijas asimetrija: šāda situācija parasti rodas tirgos, kuros nesaskan informācija, kas pieejama vienā tirgus pusē, un informācija, kas pieejama otrā tirgus pusē. Tā varētu rasties, piemēram, ja ārējiem finanšu investoriem trūkst informācijas par projekta iespējamo ienesīgumu un riskiem. Tas var notikt arī pārrobežu infrastruktūru sadarbībā, kurā vienai pusei ir informācijas trūkums, salīdzinot ar otru pusi. Lai gan risks vai nenoteiktība paši par sevi neizraisa tirgus nepilnību, informācijas asimetrijas problēma ir saistīta ar šāda riska un nenoteiktības pakāpi. Gan viens, gan otrs mēdz būt augstāks vides investīcijām, kam parasti ir ilgāks amortizācijas periods, pastiprinot koncentrēšanos uz īstermiņa perspektīvu, ko varētu pasliktināt šādu investīciju finansēšanas nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz MVU.

| d) | Koordinācijas nepilnības: tās var aizkavēt projekta attīstību vai tā efektīvu plānošanu, jo investoriem ir atšķirīgas intereses un stimuli (tā sauktās pretrunīgās intereses – split incentives), līguma slēgšanas izmaksas vai atbildības apdrošināšanas kārtība, neskaidrība par sadarbības iznākumu un tīkla ietekmi, piemēram, elektroapgādes nepārtrauktību. Šādas koordinācijas nepilnības var rasties, piemēram, attiecībās starp ēkas īpašnieku un īrnieku attiecībā uz energoefektīviem risinājumiem. Arī informācijas problēmas, jo īpaši tās, kas saistītas ar informācijas asimetriju, var saasināt koordinācijas nepilnības. Koordinācijas nepilnības var rasties arī tad, ja jāsasniedz konkrēta kritiskā masa, pirms rodas komerciāla interese sākt projektu, kas var būt īpaši svarīgs aspekts (pārrobežu) infrastruktūras projektos. |
| --- | --- |

d)

Koordinācijas nepilnības: tās var aizkavēt projekta attīstību vai tā efektīvu plānošanu, jo investoriem ir atšķirīgas intereses un stimuli (tā sauktās pretrunīgās intereses – split incentives), līguma slēgšanas izmaksas vai atbildības apdrošināšanas kārtība, neskaidrība par sadarbības iznākumu un tīkla ietekmi, piemēram, elektroapgādes nepārtrauktību. Šādas koordinācijas nepilnības var rasties, piemēram, attiecībās starp ēkas īpašnieku un īrnieku attiecībā uz energoefektīviem risinājumiem. Arī informācijas problēmas, jo īpaši tās, kas saistītas ar informācijas asimetriju, var saasināt koordinācijas nepilnības. Koordinācijas nepilnības var rasties arī tad, ja jāsasniedz konkrēta kritiskā masa, pirms rodas komerciāla interese sākt projektu, kas var būt īpaši svarīgs aspekts (pārrobežu) infrastruktūras projektos.

| 35. | Tomēr tikai tas vien, ka konkrētā kontekstā pastāv tirgus nepilnības, nav pietiekami, lai pierādītu valsts atbalsta nepieciešamību. Var jau būt ieviestas citas rīcībpolitikas un pasākumi, lai risinātu dažas no identificētajām tirgus nepilnībām. Kā piemēru var minēt nozares regulējumu, obligātos Savienības standartus attiecībā uz piesārņojumu, piegādes pienākumus, cenu noteikšanas mehānismus, piemēram, Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), un oglekļa nodokļus. Papildu pasākumus, arī valsts atbalstu, var vērst tikai uz atlikušajām tirgus nepilnībām, tas ir, tirgus nepilnībām, kas nav atrisinātas ar šādām citām rīcībpolitikām un pasākumiem. Svarīgi ir arī parādīt, kā valsts atbalsts nostiprina citas ieviestās rīcībpolitikas un pasākumus, kuru mērķis ir novērst tās pašas tirgus nepilnības. Tādējādi valsts atbalsta nepieciešamības apliecināšana ir sarežģītāka, ja tas mazina citu tādu rīcībpolitiku ietekmi, kuras ir vērstas uz tām pašām tirgus nepilnībām. Tāpēc dalībvalstij būtu arī jāidentificē jebkādas esošās rīcībpolitikas un pasākumi, kas jau ir vērsti uz identificētajām regulējuma vai tirgus nepilnībām. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Komisija uzskatīs, ka atbalsts ir nepieciešams, ja dalībvalsts pierādīs, ka tas tiek efektīvi vērsts pret atlikušajām tirgus nepilnībām, ņemot vērā arī visas citas rīcībpolitikas un pasākumus, kas jau ieviesti, lai pievērstos dažām no identificētajām tirgus nepilnībām. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ja valsts atbalsts tiek piešķirts projektiem vai darbībām, kas attiecībā uz to tehnoloģisko saturu, riska līmeni un apmēru ir līdzīgi tiem, kuri jau īstenoti Savienībā tirgus apstākļos, Komisija principā pieņems, ka tirgus nepilnības nepastāv, un pieprasīs papildu pierādījumus, kas apliecina vajadzību pēc valsts atbalsta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Lai pierādītu atbalsta nepieciešamību, dalībvalstij jāpierāda, ka projekts vai – shēmu gadījumā – atsauces projekts bez atbalsta netiktu īstenots. Komisija to novērtēs, balstoties uz 3.2.1.3. iedaļā minēto skaitlisko aprēķinu vai īpašu uz pierādījumiem balstītu analīzi, ko dalībvalsts iesniedz, pierādot atbalsta nepieciešamību. |
| --- | --- |

38.

3.2.1.2.   Piemērotība

| 39. | Ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt rīcībpolitikas instrumentam, kas ir piemērots paredzētā atbalsta mērķa sasniegšanai, proti, nedrīkst būt tādu mazāk kropļojošu rīcībpolitikas un atbalsta instrumentu, ar ko varētu sasniegt tādus pašus rezultātus. |
| --- | --- |

39.

3.2.1.2.1.   Piemērotība salīdzinājumā ar alternatīviem rīcībpolitikas instrumentiem

| 40. | Valsts atbalsts nav vienīgais rīcībpolitikas instruments, kas pieejams dalībvalstīm, lai veicinātu vides aizsardzības līmeņa paaugstināšanu vai nodrošinātu efektīvu iekšējo enerģijas tirgu. Var būt pieejami citi, piemērotāki instrumenti, piemēram, tirgus instrumenti vai pieprasījuma puses pasākumi, kas ietver regulējumu, atbilstību principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” (40), publisko iepirkumu vai standartizāciju, kā arī publiskās infrastruktūras finansējuma palielināšana un vispārēji fiskāli pasākumi. Nesaistošiem instrumentiem, piemēram, brīvprātīgam ekomarķējumam un videi nekaitīgu tehnoloģiju izplatīšanai, arī var būt svarīga nozīme, lai sasniegtu augstāku vides aizsardzības līmeni (41). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Dažādi pasākumi vienas tirgus nepilnības novēršanai var būt pretrunā cits citam. Tas ir gadījumā, kad ir ieviests efektīvs tirgus mehānisms, piemēram, Savienības ETS, lai konkrēti risinātu eksternalitāšu problēmu. Papildu atbalsta pasākums tās pašas tirgus nepilnības novēršanai varētu mazināt tirgus mehānisma efektivitāti. Tāpēc, ja atbalsta shēma ir vērsta uz atlikušo tirgus nepilnību risināšanu, atbalsta shēmai jābūt izstrādātai tā, lai nemazinātu tirgus mehānisma efektivitāti. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Principa “piesārņotājs maksā” ievērošana vides jomas tiesību aktos ir vērsta uz to, lai nodrošinātu, ka ar negatīvajām eksternalitātēm saistītās tirgus nepilnības tiks novērstas. Tāpēc valsts atbalsts nav piemērots instruments un to nevar piešķirt, ciktāl atbalsta saņēmēju var saukt pie atbildības par piesārņojuma radīšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības vai valstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

42.

3.2.1.2.2.   Piemērotība salīdzinājumā ar dažādiem atbalsta instrumentiem

| 43. | Valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai var piešķirt dažādos veidos. Tomēr dalībvalstij būtu jānodrošina, ka atbalsts tiek piešķirts tādā veidā, kas rada vismazākos tirdzniecības un konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Šajā sakarā dalībvalstij ir jāpierāda, kāpēc citi – potenciāli mazāk kropļojoši – atbalsta veidi ir mazāk piemēroti, piemēram, atmaksājami avansi salīdzinājumā ar tiešajām dotācijām, nodokļu kredīti salīdzinājumā ar nodokļu atlaidēm vai atbalsta veidi, kuru pamatā ir finanšu instrumenti, piemēram, parāds salīdzinājumā ar pašu kapitāla instrumentiem, arī, piemēram, aizdevumi ar zemu procentu likmi vai procentu likmes subsīdijas, valsts garantijas vai alternatīva finansējuma nodrošināšana ar izdevīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Atbalsta instrumenta izvēlei vajadzētu būt atbilstošai, ņemot vērā tirgus nepilnību, ko paredzēts novērst ar atbalsta pasākumu. Ja faktiskie ieņēmumi ir nenoteikti, piemēram, energotaupības pasākumu gadījumā, vispiemērotākais instruments var būt atmaksājams avansa maksājums. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Dalībvalstij jāpierāda, ka atbalsts un tā struktūra ir piemēroti, lai sasniegtu tā pasākuma mērķi, kuram atbalsts tiek piešķirts. |
| --- | --- |

46.

3.2.1.3.   Samērīgums

| 47. | Atbalstu uzskata par samērīgu, ja atbalsta summa katram atbalsta saņēmējam ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai īstenotu atbalstīto projektu vai darbību. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Saskaņā ar vispārējo principu atbalstu uzskatīs par ierobežotu līdz atbalstītās darbības vai projekta īstenošanai nepieciešamajam minimumam, ja atbalsts būs atbilstošs neto papildu izmaksām (finansējuma deficītam), kas nepieciešamas, lai sasniegtu atbalstītā pasākuma mērķi, salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju gadījumā, ja atbalstu nepiešķir. Neto papildu izmaksas nosaka, aprēķinot starpību starp atbalstāmā projekta ekonomiskajiem ieņēmumiem un izmaksām (ieskaitot investīcijas un darbību) un tāda alternatīva projekta ekonomiskajiem ieņēmumiem un izmaksām, kādu atbalsta saņēmējs, visticamāk, īstenotu, ja nebūtu atbalsta. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Šo neto papildu izmaksu sīks novērtējums nebūs vajadzīgs, ja atbalsta summas tiek noteiktas konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, jo tā nodrošina ticamu aplēsi par atbalsta minimumu, kas vajadzīgs iespējamiem atbalsta saņēmējiem (42). Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsta samērīgums ir nodrošināts, ja ir izpildīti šādi kritēriji:






  a) | konkursa procedūra ir konkurenci veicinoša, proti, tā ir atklāta, skaidra, pārredzama un nediskriminējoša, balstīta uz objektīviem kritērijiem, noteikta ex ante saskaņā ar pasākuma mērķi un līdz minimumam samazina stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas risku; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

konkursa procedūra ir konkurenci veicinoša, proti, tā ir atklāta, skaidra, pārredzama un nediskriminējoša, balstīta uz objektīviem kritērijiem, noteikta ex ante saskaņā ar pasākuma mērķi un līdz minimumam samazina stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas risku;

| b) | kritēriji tiek publiskoti pietiekamu laiku pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci (43); |
| --- | --- |

b)

kritēriji tiek publiskoti pietiekamu laiku pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci (43);

| c) | ar konkursa procedūru saistītais budžets vai apjoms ir saistošs ierobežojums, proti, var gaidīt, ka ne visi pretendenti saņems atbalstu, paredzamais piedāvājuma iesniedzēju skaits ir pietiekams efektīvas konkurences nodrošināšanai un to konkursa procedūru plānojums, kurās tiek saņemts nepietiekams skaits piedāvājumu, shēmas īstenošanas gaitā tiek koriģēts, lai atjaunotu efektīvu konkurenci turpmākās konkursa procedūrās vai, ja to nevar nodrošināt, tiklīdz tas ir iespējams; |
| --- | --- |

c)

ar konkursa procedūru saistītais budžets vai apjoms ir saistošs ierobežojums, proti, var gaidīt, ka ne visi pretendenti saņems atbalstu, paredzamais piedāvājuma iesniedzēju skaits ir pietiekams efektīvas konkurences nodrošināšanai un to konkursa procedūru plānojums, kurās tiek saņemts nepietiekams skaits piedāvājumu, shēmas īstenošanas gaitā tiek koriģēts, lai atjaunotu efektīvu konkurenci turpmākās konkursa procedūrās vai, ja to nevar nodrošināt, tiklīdz tas ir iespējams;

| d) | izvairās no konkursa procedūras iznākuma ex post korekcijām (piemēram, vēlākām sarunām par konkursa rezultātiem vai normēšanas), jo tās var mazināt procedūras iznākuma efektivitāti. |
| --- | --- |

d)

izvairās no konkursa procedūras iznākuma ex post korekcijām (piemēram, vēlākām sarunām par konkursa rezultātiem vai normēšanas), jo tās var mazināt procedūras iznākuma efektivitāti.

| 50. | Atlases kritērijiem, ko izmanto, lai sarindotu piedāvājumus un galu galā piešķirtu atbalstu konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, parasti vajadzētu pieteikuma iesniedzēja prasīto atbalsta summu tieši vai netieši izsvērt attiecībā pret devumu pasākuma galveno mērķu sasniegšanā. To var izteikt, piemēram, atbalstā uz vides aizsardzības vienību vai atbalstā uz enerģētikas vienību (44). Var būt lietderīgi arī iekļaut citus atlases kritērijus, kas nav tieši vai netieši saistīti ar pasākuma galvenajiem mērķiem. Šādos gadījumos šo citu kritēriju īpatsvars nedrīkst būt lielāks par 30 % no visu atlases kritēriju svēruma. Dalībvalstij jānorāda iemesli ierosinātajai pieejai un jānodrošina, ka tā ir piemērota izvirzītajam mērķim. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Ja atbalstu nepiešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, neto papildu izmaksas ir jānosaka, salīdzinot faktiskā scenārija un hipotētiskā scenārija rentabilitāti. Lai šādos gadījumos noteiktu finansējuma deficītu, dalībvalstij attiecībā uz faktisko scenāriju un ticamu hipotētisku scenāriju ir jāiesniedz skaitlisks aprēķins par visām galvenajām izmaksām un ieņēmumiem, aplēstā atbalsta saņēmēju vidējā svērtā kapitāla cena (WACC) turpmāko naudas plūsmu diskontēšanai, kā arī neto pašreizējā vērtība (NPV) par faktisko scenāriju un hipotētisko scenāriju par visu projekta laiku. Komisija pārbaudīs, vai šis hipotētiskais scenārijs ir reālistisks (45). Dalībvalstij ir jānorāda iemesli izmantotajiem pieņēmumiem par katru skaitliskā aprēķina aspektu un jāizskaidro un jāpamato izmantotā metodika. Parastās neto papildu izmaksas var aplēst kā starpību starp NPV par faktisko scenāriju un hipotētisko scenāriju visā atsauces projekta laikā. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Hipotētisks scenārijs var būt tad, ja atbalsta saņēmējs neveic darbību vai investīciju vai turpina savu darbību bez izmaiņām. Ja pierādījumi liecina, ka tas ir visticamākais hipotētiskais scenārijs, neto papildu izmaksas var aptuveni noteikt pēc projekta negatīvās NPV faktiskajā scenārijā bez atbalsta visā projekta laikā (tādējādi netieši pieņemot, ka NPV hipotētiskajā scenārijā ir nulle) (46). Tas jo īpaši ir iespējams attiecībā uz infrastruktūras projektiem. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Attiecībā uz individuālo atbalstu un atbalsta shēmām, no kurām labumu gūst īpaši ierobežots saņēmēju skaits, 51. punktā minētie aprēķini un prognozes ir jāiesniedz detalizētā projekta darījumdarbības plāna līmenī, bet attiecībā uz atbalsta shēmām – balstoties uz vienu vai vairākiem atsauces projektiem. Tāpat, ja piemēro 52. punktu, apliecinošie pierādījumi jāiesniedz detalizētā projekta darījumdarbības plāna līmenī, bet atbalsta shēmām – balstoties uz vienu vai vairākiem atsauces projektiem. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Atsevišķos apstākļos var būt grūti pilnībā identificēt ieguvumus un izmaksas atbalsta saņēmējam un tādējādi arī skaitliski noteikt NPV faktiskajā scenārijā un hipotētiskajā scenārijā. Šādos gadījumos var piemērot alternatīvas pieejas, kā detalizēti izklāstīts 4. nodaļā attiecībā uz konkrētiem atbalsta veidiem. Šādos gadījumos atbalstu var uzskatīt par samērīgu, ja atbalsta summa nepārsniedz maksimālo atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Ja neizmanto konkurenci veicinošu konkursa procedūru un turpmākās izmaksu un ieņēmumu norises ir saistītas ar augstu nenoteiktības pakāpi, un pastāv spēcīga informācijas asimetrija, dalībvalstij var prasīt ieviest kompensācijas modeļus, kas nav pilnībā ex ante. Minētie modeļi būs ex ante un ex post apvienojums, vai arī ar tiem ievieš ex post atgūšanas vai izmaksu uzraudzības mehānismus, vienlaikus saglabājot stimulus saņēmējiem minimalizēt izmaksas un laika gaitā efektīvāk attīstīt darbību. |
| --- | --- |

55.

3.2.1.3.1.   Kumulācija

| 56. | Atbalstu var piešķirt vienlaikus saskaņā ar vairākām atbalsta shēmām vai to kumulējot ar ad hoc vai de minimis atbalstu par tām pašām attiecināmajām izmaksām, ja atbalsta kopsumma projektam vai darbībai neizraisa pārmērīgu kompensāciju vai nepārsniedz maksimālo atbalsta summu, kas atļauta saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. Ja dalībvalsts atļauj atbalstu, ko piešķir viena pasākuma ietvaros, kumulēt ar atbalstu, ko piešķir citu pasākumu ietvaros, tai par katru pasākumu ir jānorāda metode, kas izmantota, lai nodrošinātu atbilstību šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Savienības finansējums, ko pārvalda centralizēti un kas nav tiešā vai netiešā dalībvalsts kontrolē, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Ja šādu Savienības finansējumu apvieno ar valsts atbalstu, ir jānodrošina, ka tā publiskā finansējuma kopējā summa, kuru piešķir sakarā ar tām pašām attiecināmajām izmaksām, neizraisa pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

57.

3.2.1.4.   Pārredzamība

| 58. | Lai mazinātu negatīvo ietekmi, nodrošinot, ka konkurentiem ir piekļuve relevantajai informācijai par atbalstītajām darbībām, attiecīgajai dalībvalstij ir jānodrošina, ka Komisijas atbalsta pārredzamības modulī (47) vai visaptverošā valsts atbalsta tīmekļa vietnē valsts vai reģionālā līmenī publicē:






  (a) | apstiprinātās atbalsta shēmas vai lēmuma par individuālā atbalsta piešķiršanu un tā īstenošanas noteikumu pilnu tekstu vai saiti uz to; |
| --- | --- | --- |

58.

(a)

apstiprinātās atbalsta shēmas vai lēmuma par individuālā atbalsta piešķiršanu un tā īstenošanas noteikumu pilnu tekstu vai saiti uz to;

| (b) | informāciju par katru individuālo atbalstu, kas piešķirts ad hoc vai saskaņā ar atbalsta shēmu, kura apstiprināta, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, un kas pārsniedz 100 000 EUR (48). |
| --- | --- |

(b)

informāciju par katru individuālo atbalstu, kas piešķirts ad hoc vai saskaņā ar atbalsta shēmu, kura apstiprināta, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, un kas pārsniedz 100 000 EUR (48).

| 59. | Dalībvalstīm savas visaptverošās valsts atbalsta tīmekļa vietnes, kurās publicējama šajā iedaļā prasītā informācija, jāorganizē tādā veidā, lai informācijai varētu viegli piekļūt. Informācija jāpublicē izklājlapās bezīpašnieka formātā, kas nodrošina efektīvu iespēju datus meklēt, izgūt, lejupielādēt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā. Plašai sabiedrībai jāvar piekļūt tīmekļa vietnei bez ierobežojumiem. Lai piekļūtu tīmekļa vietnei, nedrīkst būt nepieciešama lietotāja iepriekšēja reģistrācija. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Attiecībā uz shēmām nodokļu vai parafiskālo nodevu atvieglojumu veidā 58. punkta b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus uzskata par izpildītiem, ja dalībvalstis prasīto informāciju par individuālā atbalsta summām publicē pa šādiem diapazoniem (miljonos euro): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

60.

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; |
| --- | --- |

100–250;

| | 250 un vairāk. |
| --- | --- |

250 un vairāk.

| 61. | Informācija, kas minēta 58. punkta b) apakšpunktā, jāpublicē sešu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas dienas vai – atbalstam nodokļu atvieglojumu veidā – viena gada laikā no dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija (49). Nelikumīga, bet saderīga atbalsta gadījumā dalībvalstīm būs jānodrošina, ka šī informācija tiek publicēta ex post sešu mēnešu laikā no dienas, kad Komisija pieņēmusi lēmumu, ar kuru apliecina atbalsta saderīgumu. Lai varētu nodrošināt Līgumā paredzēto valsts atbalsta noteikumu izpildi, minētajai informācijai jābūt pieejamai vismaz 10 gadus no atbalsta piešķiršanas dienas. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Komisija savā tīmekļa vietnē publicē saites uz visām valsts atbalsta tīmekļa vietnēm, kas minētas 59. punktā. |
| --- | --- |

62.

3.2.2.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 63. | Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts ļauj Komisijai atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, atzīt par saderīgu, taču tikai tad, “ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Lai piemērotu šo negatīvo nosacījumu, vispirms ir jānovērtē attiecīgā atbalsta kropļojošā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem. Jebkurš atbalsta pasākums pēc savas būtības radīs vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un tam būs ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tas nostiprina atbalsta saņēmēju konkurences stāvokli, pat ja atbalsta pasākums ir nepieciešams, piemērots, samērīgs un pārredzams. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Atbalsts vides mērķiem pēc savas būtības sliecas atbalstīt videi nekaitīgus produktus un tehnoloģijas uz citu, vairāk piesārņojošu produktu un tehnoloģiju rēķina, un šāda ietekme principā netiks uzskatīta par nepamatotu konkurences izkropļojumu, jo tā ir vērsta pret tirgus nepilnībām, kuru dēļ ir vajadzīgs atbalsts. Turklāt atbalsts klimatam nekaitīgiem produktiem un tehnoloģijām veicina 2030. un 2050. gadam noteikto Eiropas Klimata akta mērķu sasniegšanu. Tāpēc attiecībā uz vides aizsardzības pasākumiem Komisija jo īpaši ņems vērā kropļojošo ietekmi uz konkurentiem, kas tāpat darbojas videi draudzīgi, arī tad, ja nesaņem atbalstu. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Komisija uzskata, ka shēmām, kas ir pieejamas plašākam potenciālo atbalsta saņēmēju lokam, ir vai var būt ierobežotāka kropļojošā ietekme uz konkurenci nekā atbalstam, kas vērsts tikai uz ierobežotu konkrētu atbalsta saņēmēju skaitu, jo īpaši tad, ja atbalsta pasākuma darbības joma ietver visus konkurentus, kas vēlas sniegt to pašu pakalpojumu, produktu vai ieguvumu. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Valsts atbalstam, ko piešķir vides un enerģētikas mērķiem, var būt tāda neparedzēta ietekme, ka tas grauj tirgus atalgojumu visefektīvākajiem un visinovatīvākajiem ražotājiem, kā arī stimulus vismazāk efektīvajiem ražotājiem īstenot uzlabojumus, pārstrukturēšanu vai pamest tirgu. Tas var arī izraisīt nevajadzīgus šķēršļus visefektīvāko un visinovatīvāko potenciālo konkurentu ienākšanai tirgū. Ilgtermiņā šādi izkropļojumi var kavēt inovāciju, efektivitāti un tīrāku tehnoloģiju pieņemšanu. Šai kropļojošajai ietekmei var būt īpaši svarīga nozīme, kad atbalstu piešķir projektiem, kuri rada ierobežotu pārejošu ieguvumu, bet ilgākā termiņā neļauj tirgū ienākt tīrākām tehnoloģijām, arī tām, kas nepieciešamas, lai sasniegtu Eiropas Klimata aktā noteiktos vidēja termiņa un ilgtermiņa klimata mērķrādītājus. Tā var būt, piemēram, gadījumā, kad atbalstu piešķir konkrētām darbībām, kurās izmanto fosilo kurināmo, kas ļauj tūlītēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet palēnina emisiju samazinājumu ilgtermiņā. Visiem citiem apstākļiem esot vienādiem, jo tuvāk laika ziņā attiecīgajam mērķdatumam ir atbalstītās investīcijas, jo lielāka varbūtība, ka to pārejošie ieguvumi atsvērs iespējamos antistimulus virzīties uz tīrākām tehnoloģijām. Tāpēc Komisija savā novērtējumā ņems vērā šo iespējamo īstermiņa un ilgtermiņa negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Atbalsts var arī izkropļot konkurenci, nostiprinot vai saglabājot ievērojamu atbalsta saņēmēja ietekmi tirgū. Pat tad, ja atbalsts tieši nenostiprina ievērojamu ietekmi tirgū, tas šādu ietekmi var radīt netieši, nemotivējot esošos konkurentus paplašināt darbību vai veicinot to aiziešanu no tirgus, vai atturot jaunu konkurentu ienākšanu tirgū. Šis aspekts ir jo īpaši jāņem vērā tad, ja atbalsta pasākums ir vērsts uz konkrētu atbalsta saņēmēju ierobežotu skaitu vai ja esošie tirgus dalībnieki ir guvuši ietekmi tirgū pirms tirgus liberalizācijas, kā tas dažkārt ir, piemēram, enerģijas tirgu gadījumā. Tas ir būtiski arī konkurenci veicinošās konkursa procedūrās jaunos tirgos, kur pastāv risks, ka tirgus dalībnieks ar spēcīgu ietekmi tirgū gūs panākumus lielākajā daļā piedāvājumu un ievērojami traucēs jauniem dalībniekiem ienākt tirgū. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Neatkarīgi no izkropļojumiem produktu tirgos atbalsts var ietekmēt arī tirdzniecību un atrašanās vietas izvēli. Šādi izkropļojumi var rasties starp dalībvalstīm, ja uzņēmumi iesaistās pārrobežu konkurencē vai ja tie apsver citas vietas investīciju veikšanai. Atbalsts, kura nolūks ir saglabāt saimniecisko darbību kādā reģionā vai pārcelt to no citiem iekšējā tirgus reģioniem, var izraisīt darbību vai investīciju pārcelšanu no viena reģiona uz citu, neradot tiešu pozitīvu ietekmi uz vidi. Komisija pārbaudīs, vai atbalsts nerada acīm redzami negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Piemēram, par saderīgu ar iekšējo tirgu netiks uzskatīts atbalsts vides un enerģētikas mērķiem, kas tikai izraisa saimnieciskās darbības atrašanās vietas maiņu, neuzlabojot esošo vides aizsardzības līmeni dalībvalstīs. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisija apstiprinās pasākumus saskaņā ar šīm pamatnostādnēm uz laiku, kas nepārsniedz 10 gadus, lai gan dažos gadījumos tas var būt vēl vairāk ierobežots (sk. 76. punktu). Ja dalībvalsts vēlas pagarināt pasākuma ilgumu, pārsniedzot šo maksimālo laikposmu, tā var paziņot par pasākumu atkārtoti. Tas nozīmē, ka atbalstu saskaņā ar apstiprinātajiem pasākumiem varētu piešķirt ne ilgāk kā 10 gadu laikposmā no dienas, kad paziņots par Komisijas lēmumu, ar kuru apliecina atbalsta saderīgumu. |
| --- | --- |

70.

3.3.   Atbalsta pozitīvās ietekmes izsvēršana attiecībā pret negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību

| 71. | Visbeidzot, Komisija izsvērs identificēto atbalsta pasākuma negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecības apstākļiem attiecībā pret plānotā atbalsta pozitīvo ietekmi uz atbalstītajām saimnieciskajām darbībām, arī tā devumu vides aizsardzībā un enerģētikas rīcībpolitikas mērķu sasniegšanā un – konkrētāk – pārejā uz vidiski ilgtspējīgām darbībām un virzībā uz juridiski saistošo mērķrādītāju sasniegšanu saskaņā ar Eiropas Klimata aktu un 2030. gadam izvirzīto Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Šajā izsvēršanā Komisija īpašu uzmanību pievērsīs Regulas (ES) 2020/852 3. pantam, arī principam “nenodarīt būtisku kaitējumu” (50), vai citām salīdzināmām metodēm. Turklāt, novērtējot negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Komisija attiecīgā gadījumā ņems vērā atbalstītās darbībās negatīvās eksternalitātes, ja tās var nelabvēlīgi iespaidot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm pretrunā kopīgām interesēm, radot vai palielinot tirgus nepilnības, to vidū jo īpaši tās eksternalitātes, kas var traucēt sasniegt atbilstīgi Savienības tiesību aktiem noteiktos klimata mērķus (51). |
| --- | --- |

72.

| 73. | Komisija uzskatīs atbalsta pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja pozitīvā ietekme būs lielāka par negatīvo ietekmi. Gadījumos, kad ierosinātais atbalsta pasākums nav vērsts uz pienācīgi identificētu tirgus nepilnību piemērotā un samērīgā veidā, piemēram, ieguvuma pārejošā rakstura dēļ un ar to saistīto ilgtermiņa izkropļojumu dēļ, kā izklāstīts 67. punktā, negatīvā kropļojošā ietekme uz konkurenci parasti būs lielāka par pasākuma pozitīvo ietekmi. Tāpēc Komisija, visticamāk, secinās, ka ierosinātais atbalsta pasākums ir nesaderīgs. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Pasākumi, kas tieši vai netieši ietver atbalstu fosilajam kurināmajam, jo īpaši vispiesārņojošākajam, visticamāk, neradīs pozitīvu ietekmi uz vidi, un tiem bieži ir būtiska negatīva ietekme, jo tie var palielināt negatīvās vidiskās eksternalitātes tirgū. Tas pats attiecas uz pasākumiem, kas ietver jaunas investīcijas dabasgāzē, ja vien netiek pierādīts, ka nav iesīkstes efekta (52). Tas pozitīvo līdzsvarošanu attiecībā uz šādiem pasākumiem padara maz iespējamu, kā plašāk izskaidrots 4. nodaļā. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisija kopumā labvēlīgi vērtēs dalībvalstu ierosinātos pasākumu elementus, ar kuriem atvieglo MVU un attiecīgā gadījumā atjaunīgās enerģijas kopienu dalību konkurenci veicinošās konkursa procedūrās, ar nosacījumu, ka dalības nodrošināšanas un pieņemšanas pozitīvā ietekme ir lielāka nekā iespējamā kropļojošā ietekme. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Papildu faktori, kas jāņem vērā, lai noteiktu konkrētu atbalsta shēmu kategoriju vispārējo līdzsvaru konkrētos gadījumos, ir šādi:






  a) | ex post novērtējuma prasība, kā aprakstīts 5. nodaļā; tādos gadījumos Komisija var ierobežot šo shēmu darbības ilgumu (parasti uz laikposmu līdz četriem gadiem vai mazāk) ar iespēju pēc tam atkal paziņot par to darbības ilguma pagarināšanu; |
| --- | --- | --- |

76.

a)

ex post novērtējuma prasība, kā aprakstīts 5. nodaļā; tādos gadījumos Komisija var ierobežot šo shēmu darbības ilgumu (parasti uz laikposmu līdz četriem gadiem vai mazāk) ar iespēju pēc tam atkal paziņot par to darbības ilguma pagarināšanu;

| b) | prasība – ja netiek rīkota konkurenci veicinoša konkursa procedūra – individuāli paziņot noteikta lieluma atbalsta projektus vai projektus, kam ir konkrētas iezīmes; |
| --- | --- |

b)

prasība – ja netiek rīkota konkurenci veicinoša konkursa procedūra – individuāli paziņot noteikta lieluma atbalsta projektus vai projektus, kam ir konkrētas iezīmes;

| c) | prasība piemērot atbalsta pasākumiem laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

c)

prasība piemērot atbalsta pasākumiem laika ierobežojumu.

4.   ATBALSTA KATEGORIJAS

4.1.   Atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei, arī ar atbalstu atjaunīgajai enerģijai un energoefektivitātei

4.1.1.   Pamatojums

| 77. | Eiropas Klimata aktā Eiropas Savienība ir noteikusi saistošus un vērienīgus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus 2030. un 2050. gadam. Regulā (ES) 2018/1999 Savienība ir noteikusi 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus. Energoefektivitātes direktīvā Savienība ir noteikusi saistošus energoefektivitātes mērķrādītājus 2030. gadam. Lai sasniegtu šos Savienības mērķrādītājus un saistītos valstu devumus, var būt nepieciešams valsts atbalsts. |
| --- | --- |

77.

4.1.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 78. | Pamatnostādņu 4.1. iedaļā ir izklāstīti saderības noteikumi atjaunīgo energoresursu enerģijas pasākumiem, arī atbalstam atjaunīgās enerģijas ražošanai vai tādu sintētisko degvielu ražošanai, kuras iegūtas ar atjaunīgo enerģiju. Tajā ir izklāstīti arī saderības noteikumi atbalsta pasākumiem, kuri aptver plašu klāstu citu tehnoloģiju, kas galvenokārt vērstas uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu (53). |
| --- | --- |

78.

4.1.2.1.   Atbalsts atjaunīgajai enerģijai

| 79. | Šajā iedaļā ir izklāstīti saderības noteikumi pasākumiem, ar kuriem atbalsta visu veidu atjaunīgo enerģiju. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Atbalstu biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam, biogāzei (arī biometānam) un biomasas kurināmajam var apstiprināt tikai tad, ja atbalstāmais kurināmais atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kritērijiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001 un tās īstenošanas vai deleģētajos aktos. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Atbalstu enerģijas ražošanai no atkritumiem var atzīt par saderīgu saskaņā ar šo iedaļu, ciktāl tas attiecas tikai uz atkritumiem, kas atbilst atjaunīgo energoresursu definīcijai. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Saskaņā ar šo iedaļu var novērtēt atbalstu atjaunīgā ūdeņraža ražošanai (54). |
| --- | --- |

82.

4.1.2.2.   Cits atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei un energoefektivitātei

| 83. | Visas tehnoloģijas, kas veicina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, principā ir atbalsttiesīgas, arī atbalsts mazoglekļa enerģijas ražošanai vai sintētisko degvielu ražošanai, izmantojot mazoglekļa enerģiju, atbalsts energoefektivitātei, tai skaitā augstas efektivitātes koģenerācijai, atbalsts CCS/CCU, atbalsts pieprasījumreakcijai un enerģijas uzkrāšanai, ja tā samazina emisijas, kā arī atbalsts rūpniecisko procesu (arī izejvielu apstrādes) radīto emisiju samazināšanai vai novēršanai. Tas ietver arī atbalstu siltumnīcefekta gāzu piesaistei no vides. Šī iedaļa neattiecas uz pasākumiem, kuru galvenais mērķis nav samazināt vai piesaistīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Ja pasākums veicina gan siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, gan tāda piesārņojuma prevenciju vai samazināšanu, ko rada citi avoti, kuri nav siltumnīcefekta gāzu emisijas, pasākuma saderību novērtē, balstoties uz šo iedaļu vai 4.5. iedaļu atkarībā no tā, kurš no abiem mērķiem ir dominējošais. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Šī iedaļa attiecas arī uz mērķorientētas infrastruktūras projektiem (arī ūdeņradim, citām mazoglekļa gāzēm un oglekļa dioksīda uzkrāšanai/izmantošanai), kas neietilpst energoinfrastruktūras definīcijā, kā arī projektiem, kas ietver mērķorientētu infrastruktūru vai energoinfrastruktūru apvienojumā ar ražošanu vai patēriņu/izmantošanu. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Ciktāl atbalsts atvieglo investīcijas, lai uzlabotu rūpniecisko darbību energosniegumu, šī iedaļa attiecas arī uz atbalstu MVU un maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, kas ir energosnieguma uzlabošanas pasākumu veicēji, lai veicinātu energosnieguma līgumu jeb energoefektivitātes līgumu slēgšanu Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 27) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Atbalstu enerģijas ražošanai no atkritumiem var atzīt par saderīgu saskaņā ar šo iedaļu, ciktāl tas attiecas tikai uz atkritumiem, ko izmanto kā kurināmo iekārtās, kuras atbilst augstas efektivitātes koģenerācijas definīcijai. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Saskaņā ar šo iedaļu var novērtēt atbalstu mazoglekļa ūdeņraža ražošanai. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Saskaņā ar šo iedaļu var novērtēt arī atbalstu elektrifikācijai, kurā izmanto atjaunīgo elektroenerģiju un/vai mazoglekļa elektroenerģiju, kā arī atbalstu siltumapgādei un rūpnieciskajiem procesiem. |
| --- | --- |

88.

4.1.3.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.1.3.1.   Atbalsta nepieciešamība

| 89. | Šo pamatnostādņu 34.–37. punkts nav piemērojams pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. Dalībvalstij ir jāidentificē rīcībpolitikas pasākumi, kas jau ieviesti, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tomēr, lai gan Savienības ETS un saistītās rīcībpolitikas un pasākumi internalizē daļu siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu, tie vēl nevar internalizēt šīs izmaksas pilnā apjomā. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Dalībvalstīm būtu jāpierāda, ka atbalsts ir vajadzīgs ierosinātajām darbībām, kā prasīts 38. punktā, ņemot vērā hipotētisko situāciju (55), kā arī attiecīgās izmaksas un ieņēmumus, arī tos, kas saistīti ar ETS un saistītām rīcībpolitikām un pasākumiem, kuri norādīti 89. punktā. Ja pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz turpmāko tirgus attīstību, kas saistīta ar lielu ekonomiskā pamatojuma daļu (kā var būt, piemēram, attiecībā uz investīcijām atjaunīgajā enerģijā, kur ieņēmumi no elektroenerģijas nav sasaistīti ar resursu ielaides izmaksām), var uzskatīt, ka, lai nodrošinātu privātās investīcijas, ir vajadzīgs atbalsts noteiktas garantētas atlīdzības veidā ar mērķi ierobežot negatīvu scenāriju risku. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu samērīgumu, var būt vajadzīgi rentabilitātes ierobežojumi un/vai atgūšana iespējamu pozitīvu scenāriju gadījumā. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Ja dalībvalsts pierāda, ka ir vajadzīgs 90. punktā noteiktais atbalsts, Komisija pieņem, ka vēl joprojām pastāv tirgus nepilnības, ko var novērst, piešķirot atbalstu dekarbonizācijai, ja vien tai nav pierādījumu par pretējo. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Attiecībā uz shēmām, kas ilgst vairāk nekā trīs gadus, dalībvalstij jāapstiprina, ka tā atjauninās attiecīgo izmaksu un ieņēmumu analīzi vismaz reizi trijos gados vai – attiecībā uz shēmām, kas saistītas ar retāku atbalsta piešķiršanu, – pirms atbalsta piešķiršanas, lai nodrošinātu, ka atbalsts joprojām ir vajadzīgs katrai atbalsttiesīgo saņēmēju kategorijai. Ja atbalsts kādai atbalsta saņēmēju kategorijai vairs nav vajadzīgs, attiecīgā kategorija būtu jāizslēdz, pirms tiek piešķirts turpmāks atbalsts (56). |
| --- | --- |

92.

4.1.3.2.   Piemērotība

| 93. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.2. iedaļa nav piemērojama pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. Komisija pieņem, ka valsts atbalsts principā var būt piemērots pasākums dekarbonizācijas mērķu sasniegšanai, ņemot vērā, ka citi rīcībpolitikas instrumenti parasti nav pietiekami šo mērķu sasniegšanai, ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi citi saderības nosacījumi. Ņemot vērā dekarbonizācijas problēmas mērogu un steidzamību, var izmantot dažādus instrumentus, arī tiešās dotācijas. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Atbalsts energosnieguma līgumu slēgšanas veicināšanai, kā minēts 85. punktā, var būt tikai kāds no šādiem:






  a) | aizdevums vai garantija energosnieguma uzlabošanas pasākumu veicējam saskaņā ar energosnieguma līgumu; |
| --- | --- | --- |

94.

a)

aizdevums vai garantija energosnieguma uzlabošanas pasākumu veicējam saskaņā ar energosnieguma līgumu;

| b) | finanšu produkts, kura mērķis ir refinansēt attiecīgo pakalpojumu sniedzēju (piemēram, faktorings vai forfeitings). |
| --- | --- |

b)

finanšu produkts, kura mērķis ir refinansēt attiecīgo pakalpojumu sniedzēju (piemēram, faktorings vai forfeitings).

4.1.3.3.   Atbilstība

| 95. | Paredzams, ka dekarbonizācijas pasākumi, kas vērsti uz konkrētām darbībām, kuras konkurē ar citām nesubsidētām darbībām, radīs lielākus konkurences izkropļojumus, salīdzinot ar visām konkurējošām darbībām pieejamajiem pasākumiem. Tāpēc dalībvalstij būtu jānorāda iemesli pasākumiem, kas neaptver visas konkurējošās tehnoloģijas un projektus, piemēram, visus projektus elektroenerģijas tirgū vai visus uzņēmumus, kas ražo aizstājamus produktus un kas tehniski spēj efektīvi veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu (57). Šiem iemesliem vajadzētu būt balstītiem uz objektīviem apsvērumiem, kas saistīti, piemēram, ar efektivitāti vai izmaksām vai citiem relevantiem apstākļiem. Šādi iemesli attiecīgā gadījumā var būt balstīti uz pierādījumiem, kas savākti sabiedriskajā apspriešanā saskaņā ar 4.1.3.4. iedaļu. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Komisija novērtēs sniegtos iemeslus un uzskatīs, ka ierobežotāki atbilstības kritēriji nepamatoti neizkropļo konkurenci, piemēram, šādos gadījumos:






  a) | pasākums ir vērsts uz konkrētu Savienības tiesību aktos (58) noteiktu nozares vai tehnoloģijas mērķrādītāju, piemēram, atjaunīgo enerģiju vai energoefektivitātes shēmu (59); |
| --- | --- | --- |

96.

a)

pasākums ir vērsts uz konkrētu Savienības tiesību aktos (58) noteiktu nozares vai tehnoloģijas mērķrādītāju, piemēram, atjaunīgo enerģiju vai energoefektivitātes shēmu (59);

| b) | pasākuma mērķis ir īpaši atbalstīt demonstrējumprojektus; |
| --- | --- |

b)

pasākuma mērķis ir īpaši atbalstīt demonstrējumprojektus;

| c) | pasākuma mērķis ir risināt ne tikai dekarbonizācijas problēmu, bet arī gaisa kvalitātes vai cita piesārņojuma jautājumu; |
| --- | --- |

c)

pasākuma mērķis ir risināt ne tikai dekarbonizācijas problēmu, bet arī gaisa kvalitātes vai cita piesārņojuma jautājumu;

| d) | dalībvalsts nosaka iemeslus uzskatīt, ka atbalsttiesīgās nozares vai inovatīvas tehnoloģijas ilgtermiņā var dot nozīmīgu un izmakslietderīgu ieguldījumu vides aizsardzībā un visaptverošajā dekarbonizācijā; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts nosaka iemeslus uzskatīt, ka atbalsttiesīgās nozares vai inovatīvas tehnoloģijas ilgtermiņā var dot nozīmīgu un izmakslietderīgu ieguldījumu vides aizsardzībā un visaptverošajā dekarbonizācijā;

| e) | pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu diversifikāciju, kas nepieciešama, lai izvairītos no tādu jautājumu saasināšanās, kuri saistīti ar tīkla stabilitāti (60); |
| --- | --- |

e)

pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu diversifikāciju, kas nepieciešama, lai izvairītos no tādu jautājumu saasināšanās, kuri saistīti ar tīkla stabilitāti (60);

| f) | paredzams, ka selektīvāka pieeja samazinās vides aizsardzības mērķa sasniegšanas izmaksas (piemēram, sistēmas integrācijas izmaksas samazinās diversifikācija (arī atjaunīgo energoresursu starpā), kas varētu ietvert arī pieprasījumreakciju un/vai uzkrāšanu) un/vai radīs mazākus konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

f)

paredzams, ka selektīvāka pieeja samazinās vides aizsardzības mērķa sasniegšanas izmaksas (piemēram, sistēmas integrācijas izmaksas samazinās diversifikācija (arī atjaunīgo energoresursu starpā), kas varētu ietvert arī pieprasījumreakciju un/vai uzkrāšanu) un/vai radīs mazākus konkurences izkropļojumus;

| g) | projekts ir izraudzīts pēc atklāta uzaicinājuma ar mērķi to iekļaut lielā integrētā pārrobežu projektā, kuru kopīgi izstrādājušas vairākas dalībvalstis un kura mērķis ir dot būtisku devumu vides aizsardzībā Savienības kopīgajās interesēs, un vai nu tas piemēro inovatīvu tehnoloģiju, kas izriet no pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kuru veicis atbalsta saņēmējs vai cits subjekts, ja vien atbalsta saņēmējs ir ieguvis tiesības izmantot iepriekšējās pētniecības, izstrādes un inovācijas rezultātus, vai ir viens no inovatīvas tehnoloģijas pirmlietotājiem attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

g)

projekts ir izraudzīts pēc atklāta uzaicinājuma ar mērķi to iekļaut lielā integrētā pārrobežu projektā, kuru kopīgi izstrādājušas vairākas dalībvalstis un kura mērķis ir dot būtisku devumu vides aizsardzībā Savienības kopīgajās interesēs, un vai nu tas piemēro inovatīvu tehnoloģiju, kas izriet no pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kuru veicis atbalsta saņēmējs vai cits subjekts, ja vien atbalsta saņēmējs ir ieguvis tiesības izmantot iepriekšējās pētniecības, izstrādes un inovācijas rezultātus, vai ir viens no inovatīvas tehnoloģijas pirmlietotājiem attiecīgajā nozarē.

| 97. | Dalībvalstīm atbilstības noteikumi un ar to saistītie noteikumi regulāri jāizskata, lai nodrošinātu, ka ierobežotākas atbilstības pamatojuma iemesli joprojām ir spēkā katrai shēmai visā tās darbības laikā, tas ir, lai nodrošinātu, ka jebkādus atbilstības ierobežojumus joprojām var pamatot, kad tiek izstrādātas jaunas tehnoloģijas vai pieejas vai kļūst pieejams lielāks daudzums datu. |
| --- | --- |

97.

4.1.3.4.   Sabiedriskā apspriešana

| 98. | Šo pamatnostādņu 4.1.3.4. iedaļu piemēro no 2023. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Pirms atbalsta paziņošanas, izņemot pienācīgi pamatotos izņēmuma apstākļos, dalībvalstīm ir publiski jāapspriežas par to pasākumu ietekmi uz konkurenci un samērīgumu, par kuriem jāpaziņo saskaņā ar šo iedaļu. Apspriešanās pienākums neattiecas uz jau apstiprinātu pasākumu izmaiņām, kas nemaina to darbības jomu vai atbalsttiesības vai nepagarina to ilgumu ilgāk par 10 gadiem no dienas, kad paziņots par Komisija sākotnējo lēmumu par atbalsta saderīgumu, kā arī uz gadījumiem, kas minēti 100. punktā. Lai noteiktu, vai pasākums ir pamatots, paturot prātā šajās pamatnostādnēs noteiktos kritērijus, ir vajadzīga šāda sabiedriskā apspriešana (61):






  a) | par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir 150 miljoni EUR gadā vai lielāks, – vismaz sešas nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:






  i) | atbilstība; |
| --- | --- | --- | --- |

99.

a)

par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir 150 miljoni EUR gadā vai lielāks, – vismaz sešas nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:

i)

atbilstība;

| ii) | subsīdijas metode un aplēse par novērsto CO2 ekvivalenta (62) emisiju tonnu (katram projektam vai atsauces projektam); |
| --- | --- |

ii)

subsīdijas metode un aplēse par novērsto CO2 ekvivalenta (62) emisiju tonnu (katram projektam vai atsauces projektam);

| iii) | konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi; |
| --- | --- |

iii)

konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi;

| iv) | atbalsta piešķiršanas procedūras galvenie parametri (63), arī konkurences veicināšanai starp dažādu veidu atbalsta saņēmējiem paredzētajiem (64); |
| --- | --- |

iv)

atbalsta piešķiršanas procedūras galvenie parametri (63), arī konkurences veicināšanai starp dažādu veidu atbalsta saņēmējiem paredzētajiem (64);

| v) | galvenie pieņēmumi skaitliskā aprēķina pamatojumam, kas izmantoti, lai parādītu stimulējošu ietekmi, nepieciešamību un samērīgumu; |
| --- | --- |

v)

galvenie pieņēmumi skaitliskā aprēķina pamatojumam, kas izmantoti, lai parādītu stimulējošu ietekmi, nepieciešamību un samērīgumu;

| vi) | gadījumos, kad iespējams atbalstīt jaunas investīcijas dabasgāzes ražošanā vai rūpnieciskajā ražošanā, piedāvātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu saderību ar Savienības klimata mērķrādītājiem (sk. 129. punktu); |
| --- | --- |

vi)

gadījumos, kad iespējams atbalstīt jaunas investīcijas dabasgāzes ražošanā vai rūpnieciskajā ražošanā, piedāvātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu saderību ar Savienības klimata mērķrādītājiem (sk. 129. punktu);

| b) | par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir mazāks par 150 miljoniem EUR gadā, – vismaz četras nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:






  i) | atbilstība; |
| --- | --- | --- |

b)

par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir mazāks par 150 miljoniem EUR gadā, – vismaz četras nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:

i)

atbilstība;

| ii) | konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi;

| iii) | gadījumos, kad iespējams atbalstīt jaunas investīcijas dabasgāzes ražošanā vai rūpnieciskajā ražošanā, piedāvātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu saderību ar Savienības klimata mērķrādītājiem (sk. 129. punktu). |
| --- | --- |

iii)

gadījumos, kad iespējams atbalstīt jaunas investīcijas dabasgāzes ražošanā vai rūpnieciskajā ražošanā, piedāvātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu saderību ar Savienības klimata mērķrādītājiem (sk. 129. punktu).

| 100. | Sabiedriskā apspriešana nav vajadzīga pasākumiem, uz kuriem attiecas 99. punkta b) apakšpunkts, ja tiek izmantotas konkurenci veicinošās konkursa procedūras un pasākums neatbalsta investīcijas enerģijas ražošanā, izmantojot fosilo kurināmo, rūpnieciskajā ražošanā vai citās darbībās. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Apspriešanas anketas jāpublicē publiskā tīmekļa vietnē. Dalībvalstīm jāpublicē atbilde uz apspriešanu, apkopojot un iztirzājot saņemtās atbildes. Tajā būtu jāietver paskaidrojums, kā iespējamā negatīvā ietekme uz konkurenci ir minimalizēta ar ierosinātā pasākuma darbības jomas / atbilstības starpniecību. Dalībvalstīm, paziņojot par atbalsta pasākumiem saskaņā ar šo iedaļu, jāsniedz saite uz apspriešanas gaitā saņemtajām atbildēm. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija varētu apsvērt alternatīvu apspriešanās metožu izmantošanu, ja vien atbalsta (turpināšanas) īstenošanā tiek ņemts vērā ieinteresēto personu viedoklis. Šādos gadījumos alternatīvās metodes var būt jāapvieno ar koriģējošām darbībām, lai līdz minimumam samazinātu pasākuma iespējamo kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

102.

4.1.3.5.   Samērīgums

| 103. | Atbalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai parasti būtu jāpiešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, kā aprakstīts 49. un 50. punktā, lai pasākuma (65) mērķus varētu sasniegt samērīgā veidā, kas mazina konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Ar konkursa procedūru saistītais budžets vai apjoms ir saistošs ierobežojums, proti, var gaidīt, ka ne visi pretendenti saņems atbalstu, paredzamais piedāvājuma iesniedzēju skaits ir pietiekams efektīvas konkurences nodrošināšanai un to konkursa procedūru plānojums, kurās tiek saņemts nepietiekams skaits piedāvājumu, shēmas īstenošanas gaitā tiek koriģēts, lai atjaunotu efektīvu konkurenci nākamajās konkursa procedūrās vai, ja to nevar nodrošināt, tiklīdz tas ir iespējams (66). |
| --- | --- |

103.

| 104. | Konkursa procedūrai principā vajadzētu būt atvērtai visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem, lai ļautu izmakslietderīgi sadalīt atbalstu un mazinātu konkurences izkropļojumus. Tomēr konkursa procedūru var attiecināt tikai uz vienu vai vairākām īpašām atbalsta saņēmēju kategorijām, ja ir iesniegti pierādījumi, arī visi relevantie sabiedriskajā apspriešanā savāktie pierādījumi, piemēram, par to, ka






  a) | vienots, visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem pieejams process, radītu neoptimālu rezultātu vai neļautu sasniegt pasākuma mērķus; šajā pamatojumā var atsaukties uz 96. punktā minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

104.

a)

vienots, visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem pieejams process, radītu neoptimālu rezultātu vai neļautu sasniegt pasākuma mērķus; šajā pamatojumā var atsaukties uz 96. punktā minētajiem kritērijiem;

| b) | pastāv būtiska atšķirība starp piedāvājuma līmeņiem, ko dažādu kategoriju atbalsta saņēmēji varētu piedāvāt (parasti tas būtu gadījums, kad paredzamie konkurētspējīgo piedāvājumu līmeņi, kas noteikti, balstoties uz 90. punktā prasīto analīzi, atšķiras par vairāk nekā 10 %); šādā gadījumā var izmantot atsevišķas konkurenci veicinošas konkursa procedūras, lai atbalsta saņēmēju kategorijas ar līdzīgām izmaksām konkurētu savā starpā. |
| --- | --- |

b)

pastāv būtiska atšķirība starp piedāvājuma līmeņiem, ko dažādu kategoriju atbalsta saņēmēji varētu piedāvāt (parasti tas būtu gadījums, kad paredzamie konkurētspējīgo piedāvājumu līmeņi, kas noteikti, balstoties uz 90. punktā prasīto analīzi, atšķiras par vairāk nekā 10 %); šādā gadījumā var izmantot atsevišķas konkurenci veicinošas konkursa procedūras, lai atbalsta saņēmēju kategorijas ar līdzīgām izmaksām konkurētu savā starpā.

| 105. | Ja dalībvalsts paļaujas uz 104. punkta b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem attiecībā uz shēmu, kas darbosies ilgāk nekā trīs gadus, 92. punktā prasītajā analīzē būtu jāapsver arī tas, vai uz šiem izņēmumiem joprojām var paļauties. Jo īpaši dalībvalstīm jāapstiprina, ka šādas shēmas laika gaitā tiks pielāgotas, lai nodrošinātu, ka tehnoloģijas, kuru gadījumā piedāvājumi savstarpēji būs 10 % robežās, tiek piedāvātas, izmantojot vienu un to pašu konkurenci veicinošu konkursa procedūru. Tāpat, ja atjauninātā analīze saskaņā ar 92. punktu liecina, ka izmaksas mainījušās tā, ka piedāvājumi atšķiras par vairāk nekā 10 %, dalībvalsts var izvēlēties rīkot atsevišķus konkursus. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Ja 90. punktā prasītā analīze liecina, ka varētu pastāvēt būtiska atšķirība starp piedāvājuma līmeņiem, ko dažādu kategoriju atbalsta saņēmēji varētu piedāvāt, dalībvalstīm būtu jāņem vērā lētāku tehnoloģiju pārmērīgas kompensācijas risks. Arī Komisija ņems to vērā savā novērtējumā. Attiecīgā gadījumā var būt nepieciešami cenu ierobežojumi, kas konkrētu kategoriju individuālajiem pretendentiem nosaka maksimālo cenu. Visi cenu ierobežojumi būtu jāpamato, atsaucoties uz 51., 52. un 53. punktā minēto atsauces projektu skaitlisko aprēķinu. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Izņēmumus prasībai piešķirt atbalstu un noteikt atbalsta līmeni konkurenci veicinošā konkursa procedūrā var pamatot, iesniedzot pierādījumus, arī sabiedriskajā apspriešanā savāktos pierādījumus, ka ir piemērojams kāds no šiem apstākļiem:






  a) | potenciālais piedāvājums vai potenciālo pretendentu skaits nav pietiekams, lai nodrošinātu konkurenci; tādā gadījumā dalībvalstij jāpierāda, ka konkurenci nav iespējams palielināt, attiecīgi samazinot budžetu vai atvieglojot dalību konkursa procesā (piemēram, nosakot papildu zemi apbūvei vai pielāgojot pirmskvalifikācijas prasības); |
| --- | --- | --- |

107.

a)

potenciālais piedāvājums vai potenciālo pretendentu skaits nav pietiekams, lai nodrošinātu konkurenci; tādā gadījumā dalībvalstij jāpierāda, ka konkurenci nav iespējams palielināt, attiecīgi samazinot budžetu vai atvieglojot dalību konkursa procesā (piemēram, nosakot papildu zemi apbūvei vai pielāgojot pirmskvalifikācijas prasības);

| b) | atbalsta saņēmēji ir mazi projekti, kas definēti šādi:






  i) | elektroenerģijas ražošanas vai uzkrāšanas projektiem – projekti, kuru uzstādītā jauda ir 1 MW vai mazāka; |
| --- | --- | --- |

b)

atbalsta saņēmēji ir mazi projekti, kas definēti šādi:

i)

elektroenerģijas ražošanas vai uzkrāšanas projektiem – projekti, kuru uzstādītā jauda ir 1 MW vai mazāka;

| ii) | elektroenerģijas patēriņam – projekti, kuru maksimālais pieprasījums ir 1 MW vai mazāks; |
| --- | --- |

ii)

elektroenerģijas patēriņam – projekti, kuru maksimālais pieprasījums ir 1 MW vai mazāks;

| iii) | siltuma un gāzes ražošanas tehnoloģijām – projekti, kuru uzstādītā jauda ir 1 MW vai mazāka, vai tiem līdzvērtīgi risinājumi; |
| --- | --- |

iii)

siltuma un gāzes ražošanas tehnoloģijām – projekti, kuru uzstādītā jauda ir 1 MW vai mazāka, vai tiem līdzvērtīgi risinājumi;

| iv) | 100 % MVU vai atjaunīgās enerģijas kopienas projektiem – projekti, kuru uzstādītā jauda vai maksimālais pieprasījums ir 6 MW vai mazāks; |
| --- | --- |

iv)

100 % MVU vai atjaunīgās enerģijas kopienas projektiem – projekti, kuru uzstādītā jauda vai maksimālais pieprasījums ir 6 MW vai mazāks;

| v) | 100 % mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu vai atjaunīgās enerģijas kopienu projektiem tikai vēja enerģijas ražošanai – projekti, kuru uzstādītā jauda ir 18 MW vai mazāka; |
| --- | --- |

v)

100 % mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu vai atjaunīgās enerģijas kopienu projektiem tikai vēja enerģijas ražošanai – projekti, kuru uzstādītā jauda ir 18 MW vai mazāka;

| vi) | energoefektivitātes pasākumiem, kuri neietver enerģijas ražošanu, kas sniedz labumu MVU, – projekti, kuros atbalsta saņēmēji saņem mazāk nekā 300 000 EUR par projektu; |
| --- | --- |

vi)

energoefektivitātes pasākumiem, kuri neietver enerģijas ražošanu, kas sniedz labumu MVU, – projekti, kuros atbalsta saņēmēji saņem mazāk nekā 300 000 EUR par projektu;

| c) | individuāli projekti atbilst abiem šādiem nosacījumiem:






  i) | projekts ir izraudzīts pēc atklāta uzaicinājuma ar mērķi to iekļaut lielā integrētā pārrobežu projektā, kuru kopīgi izstrādājušas vairākas dalībvalstis un kura mērķis ir sniegt būtisku devumu vides aizsardzībā Savienības kopīgajās interesēs; |
| --- | --- | --- |

c)

individuāli projekti atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

i)

projekts ir izraudzīts pēc atklāta uzaicinājuma ar mērķi to iekļaut lielā integrētā pārrobežu projektā, kuru kopīgi izstrādājušas vairākas dalībvalstis un kura mērķis ir sniegt būtisku devumu vides aizsardzībā Savienības kopīgajās interesēs;

| ii) | vai nu projekts piemēro inovatīvu tehnoloģiju, kas izriet no pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kuru veicis atbalsta saņēmējs vai cits subjekts, ja vien atbalsta saņēmējs ir ieguvis tiesības izmantot iepriekšējās pētniecības, izstrādes un inovācijas rezultātus, vai tas ir viens no inovatīvas tehnoloģijas pirmlietotājiem attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

ii)

vai nu projekts piemēro inovatīvu tehnoloģiju, kas izriet no pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kuru veicis atbalsta saņēmējs vai cits subjekts, ja vien atbalsta saņēmējs ir ieguvis tiesības izmantot iepriekšējās pētniecības, izstrādes un inovācijas rezultātus, vai tas ir viens no inovatīvas tehnoloģijas pirmlietotājiem attiecīgajā nozarē.

| 108. | Lai noteiktu atbalsta summu un piešķirtu atbalstu, dalībvalstis var arī izmantot konkurenci veicinošas sertifikātu / piegādātāja pienākuma shēmas ar nosacījumu, ka:






  a) | pieprasījums shēmā ir noteikts zem potenciālā piedāvājuma līmeņa; |
| --- | --- | --- |

108.

a)

pieprasījums shēmā ir noteikts zem potenciālā piedāvājuma līmeņa;

| b) | pārpirkšanas vai sankcijas cena, ko piemēro patērētājam vai piegādātājam, kurš nav nopircis nepieciešamo sertifikātu skaitu (tas ir, cena, kas veido maksimālo summu, kuru var maksāt par atbalstu), ir noteikta pietiekami augstā līmenī, lai stimulētu šā pienākuma izpildi. Tomēr sankcijas cenai vajadzētu būt balstītai uz 51., 52. un 53. punktā noteikto skaitlisko aprēķinu, lai izvairītos no tā, ka pārmērīgi augsts līmenis izraisa pārmērīgu kompensāciju; |
| --- | --- |

b)

pārpirkšanas vai sankcijas cena, ko piemēro patērētājam vai piegādātājam, kurš nav nopircis nepieciešamo sertifikātu skaitu (tas ir, cena, kas veido maksimālo summu, kuru var maksāt par atbalstu), ir noteikta pietiekami augstā līmenī, lai stimulētu šā pienākuma izpildi. Tomēr sankcijas cenai vajadzētu būt balstītai uz 51., 52. un 53. punktā noteikto skaitlisko aprēķinu, lai izvairītos no tā, ka pārmērīgi augsts līmenis izraisa pārmērīgu kompensāciju;

| c) | ja shēmas ietver atbalstu biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, dalībvalstīm, lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas, ir jāņem vērā informācija par atbalstu, kas jau iegūta no masas bilances sistēmas dokumentācijas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu. |
| --- | --- |

c)

ja shēmas ietver atbalstu biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, dalībvalstīm, lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas, ir jāņem vērā informācija par atbalstu, kas jau iegūta no masas bilances sistēmas dokumentācijas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu.

| 109. | Dalībvalstis var arī izstrādāt atbalsta shēmas, kas vērstas uz dekarbonizāciju vai energoefektivitāti, samazinot nodokļus vai parafiskālās nodevas, piemēram, nodevas vides rīcībpolitikas mērķu finansēšanai. Šādām shēmām nav obligāti jāpiemēro konkurenci veicinoša konkursa procedūra. Tomēr šādu atbalstu principā piešķir vienādi visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā un tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē un kuriem ir tāda pati vai līdzīga faktiskā situācija attiecībā uz atbalsta pasākuma mērķiem vai uzdevumiem. Paziņotājai dalībvalstij ir jāizveido ikgadējs uzraudzības mehānisms, lai pārbaudītu, vai atbalsts joprojām ir nepieciešams. Šī iedaļa neattiecas uz nodokļu vai nodevu samazinājumiem, kas atspoguļo enerģijas vai saistīto pakalpojumu sniegšanas būtiskās izmaksas. Piemēram, šīs iedaļas darbības jomā neietilpst samazinājumi tīkla maksai vai maksai, ar ko finansē jaudas mehānismus. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Ja nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājums samazina pamatdarbības kārtējās izmaksas, atbalsta summa nedrīkst pārsniegt starpību starp videi nekaitīgā projekta vai darbības un videi mazāk labvēlīgā hipotētiskā scenārija izmaksām. Ja videi nekaitīgāks projekts vai darbība var radīt potenciālus izmaksu ietaupījumus vai papildu ieņēmumus, tie jāņem vērā, nosakot atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Izstrādājot atbalsta shēmas, dalībvalstīm ir jāņem vērā informācija par atbalstu, kas jau iegūta no masas bilances sistēmas dokumentācijas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantu. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Ja atbalsta pasākumu ietvaros tiek piešķirtas koncesijas vai citas priekšrocības, piemēram, tiesības izmantot zemi, jūras gultni vai upes vai tiesības uz infrastruktūras savienojumu, dalībvalstīm jānodrošina, ka šādas koncesijas tiek piešķirtas, balstoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, kas saistīti ar pasākuma mērķiem (sk. 50. punktu). |
| --- | --- |

112.

| 113. | Ja atbalsts tiek piešķirts kā prioritārs aizdevums energosnieguma uzlabošanas pasākumu veicējam saskaņā ar energosnieguma līgumu, ar aizdevuma instrumentiem būtu jānodrošina, ka komerciālie parāda finansējuma sniedzēji nodrošina būtisku līdzinvestīcijas likmi. Tiek uzskatīts, ka tas tā ir, ja šāda likme nav mazāka par 30 % no pamatā esošā pakalpojuma sniedzēja energosnieguma līgumu portfeļa vērtības. Pakalpojumu sniedzēja veiktajai energosnieguma uzlabošanas pasākumu atmaksai ir jābūt vismaz vienādai ar aizdevuma nominālvērtību. Ja atbalsts tiek piešķirts garantijas veidā, valsts garantija nedrīkst pārsniegt 80 % no pamatā esošā aizdevuma pamatsummas, un kredītiestādei un valstij jāsedz zaudējumi proporcionāli un ar vienādiem nosacījumiem. Garantētajai summai proporcionāli jāsamazinās tā, lai garantija nekad nesegtu vairāk nekā 80 % no neatmaksātā aizdevuma. Valsts aizdevumam vai garantijai energosnieguma uzlabošanas pasākumu veicējam jābūt ne ilgākai par 10 gadiem. |
| --- | --- |

113.

4.1.4.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 114. | Izņemot 70. punktu, 3.2.2. un 3.3. iedaļa nav piemērojama pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Šo punktu piemēro no 2023. gada 1. jūlija. Subsīdija par tonnu novērsto CO2 ekvivalenta emisiju ir jānovērtē katram projektam vai – shēmu gadījumā – katram atsauces projektam un ir jānorāda pieņēmumi un metodika to aprēķināšanai. Cik vien iespējams, ar šo aplēsi būtu jānosaka neto emisiju samazinājums no darbības, ņemot vērā dzīves cikla emisijas, kas radušās vai samazinātas. Turklāt būtu jāapsver īstermiņa un ilgtermiņa mijiedarbība ar visām citām relevantajām rīcībpolitikām vai pasākumiem, arī Savienības ETS. Lai varētu salīdzināt dažādu vides aizsardzības pasākumu izmaksas, šai metodikai principā vajadzētu būt līdzīgai visiem dalībvalsts atbalstītajiem pasākumiem (67). |
| --- | --- |

115.

| 116. | Lai panāktu pozitīvu ietekmi uz vidi attiecībā uz dekarbonizāciju, ar atbalstu nedrīkst vienkārši pārlikt emisijas no vienas nozares uz otru, un tam jānodrošina siltumnīcefekta gāzu emisiju vispārējs samazinājums. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Lai novērstu dubultu subsīdiju risku un nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pārbaudi, ar atbalstu rūpniecisko darbību dekarbonizācijai jāsamazina emisijas, kas rodas tieši no šīs rūpnieciskās darbības. Ar atbalstu rūpniecisko darbību energoefektivitātes uzlabošanai jāuzlabo atbalsta saņēmēju darbību energoefektivitāte. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Izņemot 117. punkta pēdējā teikuma prasību, rūpniecisko darbību energoefektivitātes uzlabojumus var sekmēt ar atbalstu, kas piešķirts energosnieguma līgumu slēgšanas veicināšanai. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Ja atbalstu energosnieguma līgumu slēgšanas veicināšanai nepiešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, valsts atbalsts principā jāpiešķir vienādi visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā un tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē un kuriem ir tāda pati vai līdzīga faktiskā situācija attiecībā uz atbalsta pasākuma mērķiem vai uzdevumiem. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Lai novērstu līdzekļu piešķiršanu projektiem, kas netiek īstenoti un var bloķēt jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū, dalībvalstīm jāpierāda, ka tiks veikti pamatoti pasākumi, lai nodrošinātu, ka projekti, kuriem piešķirts atbalsts, faktiski tiks attīstīti, piemēram, nosakot skaidrus termiņus projektu izpildei, pārbaudot projektu realizējamību atbalsta saņemšanas pirmskvalifikācijas procesā, pieprasot, lai dalībnieki samaksā nodrošinājumu, vai uzraugot projekta izstrādi un būvniecību. Tomēr dalībvalstis var piešķirt lielāku elastību attiecībā uz pirmskvalifikācijas prasībām projektiem, kurus izstrādājuši MVU vai atjaunīgās enerģijas kopienas un kuri pilnībā pieder MVU vai atjaunīgās enerģijas kopienām, tādējādi mazinot šķēršļus to dalībai (68). |
| --- | --- |

120.

| 121. | Atbalsts dekarbonizācijai var tikt sniegts dažādi, arī kā sākotnējās dotācijas un līgumi par pastāvīgiem atbalsta maksājumiem, piemēram, līgumi par starpību (69). Atbalstu, kas sedz pamatā ar darbību, nevis investīcijām, saistītās izmaksas, vajadzētu izmantot tikai tad, ja dalībvalsts pierāda, ka tā rezultātā tiek pieņemti videi mazāk kaitīgi operacionālie lēmumi. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Ja atbalsts galvenokārt ir vajadzīgs, lai segtu īstermiņa izmaksas, kas var būt mainīgas, piemēram, biomasas kurināmā izmaksas vai elektroenerģijas resursu izmaksas, un tiek izmaksāts laikposmā, kas ir ilgāks par vienu gadu, dalībvalstīm būtu jāapstiprina, ka ražošanas izmaksas, kas ir atbalsta summas pamatā, tiks uzraudzītas un atbalsta summa tiks atjaunināta vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Atbalsts jāveido tā, lai novērstu jebkādu nepamatotu efektīvas tirgu darbības izkropļojumu un jo īpaši saglabātu efektīvus darbības stimulus un cenu signālus. Piemēram, cenu svārstībām un tirgus riskam joprojām jāattiecas uz atbalsta saņēmējiem, izņemot gadījumus, kad tas apdraud atbalsta mērķa sasniegšanu. Jo īpaši atbalsta saņēmējus nevajadzētu stimulēt izlaides produkciju piedāvāt lētāk par robežizmaksām, un viņi nedrīkst saņemt atbalstu par ražošanu periodā, kad šīs produkcijas tirgus vērtība ir negatīva (70). |
| --- | --- |

123.

| 124. | Komisija katrā individuālā gadījumā veiks novērtējumu par pasākumiem, kas ietver mērķorientētas infrastruktūras projektus. Novērtējumā Komisija cita starpā izsvērs infrastruktūras lielumu attiecībā pret konkrēto tirgu, ietekmi uz papildu tirgus investīciju iespējamību, to, cik lielā mērā infrastruktūra sākotnēji paredzēta individuālam lietotājam vai lietotāju grupai, un vai pastāv ticams plāns vai stingri noteiktas saistības izveidot savienojumu ar plašāku tīklu, jebkādu atkāpju vai atbrīvojumu no iekšējā tirgus tiesību aktiem ilgumu, attiecīgā tirgus struktūru un atbalsta saņēmēju pozīciju attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Piemēram, ja infrastruktūra sākotnēji savieno tikai ierobežotu lietotāju skaitu, kropļojošo ietekmi var mazināt, ja tā ietilpst plānā attīstīt plašāku Savienības tīklu, balstoties uz šādiem kritērijiem:






  a) | infrastruktūras uzskaite būtu jānošķir no visām citām darbībām, un piekļuves un lietošanas izmaksas jāpadara pārredzamas; |
| --- | --- | --- |

125.

a)

infrastruktūras uzskaite būtu jānošķir no visām citām darbībām, un piekļuves un lietošanas izmaksas jāpadara pārredzamas;

| b) | ja vien tas netraucē sasniegt atbalsta mērķi, atbalstam būtu jāpiemēro saistības padarīt infrastruktūru pieejamu (71) trešām personām ar taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem (arī publiskiem uzaicinājumiem iesniegt savienojuma pieprasījumus ar līdzvērtīgiem nosacījumiem); |
| --- | --- |

b)

ja vien tas netraucē sasniegt atbalsta mērķi, atbalstam būtu jāpiemēro saistības padarīt infrastruktūru pieejamu (71) trešām personām ar taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem (arī publiskiem uzaicinājumiem iesniegt savienojuma pieprasījumus ar līdzvērtīgiem nosacījumiem);

| c) | priekšrocības, ko atbalsta saņēmēji gūst līdz šādai plašākai attīstībai, var būt jākompensē, piemēram, veicinot tālāku tīkla paplašināšanu; |
| --- | --- |

c)

priekšrocības, ko atbalsta saņēmēji gūst līdz šādai plašākai attīstībai, var būt jākompensē, piemēram, veicinot tālāku tīkla paplašināšanu;

| d) | īpašo lietotāju gūtās priekšrocības var būt jāierobežo un/vai jāpārdala ar citiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

īpašo lietotāju gūtās priekšrocības var būt jāierobežo un/vai jāpārdala ar citiem dalībniekiem.

| 126. | Lai neapdraudētu pasākuma mērķu vai citu Savienības vides aizsardzības mērķu sasniegšanu, nedrīkst radīt stimulus tādas enerģijas ražošanai, kas aizstātu mazāk piesārņojošus enerģijas veidus. Piemēram, atbalstot koģenerāciju, kuras pamatā ir neatjaunīgi energoresursi, vai atbalstot enerģijas ražošanu no biomasas, iespēju robežās nedrīkst radīt stimulus ražot elektroenerģiju vai siltumu laikā, kad tas nozīmētu tādu atjaunīgo energoresursu izmantojuma samazinājumu, kuri gaisa piesārņojumu nerada vispār. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Atbalsts dekarbonizācijai var nepamatoti izkropļot konkurenci, ja ar to aizstāj investīcijas tīrākās alternatīvās, kas jau ir pieejamas tirgū, vai ja veidojas noteiktu tehnoloģiju iesīkste, tādējādi kavējot plašāku tirgus attīstību un tīrāku risinājumu izmantojumu. Tāpēc Komisija arī pārbaudīs, vai atbalsta pasākums nestimulē vai nepaildzina fosilo degvielu un enerģijas patēriņu (72), tādējādi kavējot tīrāku alternatīvu attīstību un ievērojami samazinot investīciju radīto kopējo labumu videi. Dalībvalstīm būtu jāpaskaidro, kā tās plāno no šā riska izvairīties, cita starpā nosakot saistības galvenokārt izmantot atjaunīgās vai mazoglekļa degvielas vai pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā resursu izmantošanas. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Komisija uzskata, ka noteikti atbalsta pasākumi negatīvi ietekmē konkurenci un tirdzniecību, un tas, visticamāk, netiks kompensēts. Konkrēti, daži atbalsta pasākumi var saasināt tirgus nepilnības, radot neefektivitāti, kas nodara kaitējumu patērētājiem un sociālajai labklājībai. Piemēram, pasākumi, kas stimulē jaunas investīcijas enerģētikā vai rūpnieciskajā ražošanā, kurā izmanto vispiesārņojošāko fosilo kurināmo/degvielu, piemēram, ogles, dīzeļdegvielu, lignītu, naftu, kūdru un degslānekli, palielina negatīvas vidiskās eksternalitātes tirgū. Ņemot vērā šo kurināmo nesaderību ar Savienības klimata mērķrādītājiem, neuzskatīs, ka tiem ir pozitīva ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Tāpat pasākumi, kas stimulē jaunas investīcijas enerģētikā vai rūpnieciskajā ražošanā, kurā izmanto dabasgāzi, īstermiņā var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un citus piesārņotājus, taču ilgtermiņā var saasināt negatīvas vidiskās eksternalitātes, salīdzinot ar alternatīvām investīcijām. Lai varētu uzskatīt, ka investīcijām dabasgāzē ir pozitīva ietekme uz vidi, dalībvalstīm jāpaskaidro, kā tās nodrošinās, ka investīcijas palīdz sasniegt Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un 2050. gada klimatneitralitātes mērķrādītāju. Dalībvalstīm jo īpaši jāpaskaidro, kā tiks novērsta iesīkste šajā ar gāzi darbināmajā enerģijas ražošanā vai ar gāzi darbināmas enerģijas ražošanas iekārtās. Piemēram, tā pamatā var būt valsts dekarbonizācijas plāns ar saistošiem mērķrādītājiem un/vai var ietvert saistošas saistības atbalsta saņēmējam ieviest dekarbonizācijas tehnoloģijas, piemēram, CCS/CCU, vai aizstāt dabasgāzi ar atjaunīgo vai mazoglekļa gāzi, vai slēgt elektrostaciju termiņā, kas atbilst Savienības klimata mērķrādītājiem. Saistībām jāietver viens vai vairāki ticami emisiju samazinājuma atskaites punkti ceļā uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Biodegvielas ražošana no pārtikas un lopbarības kultūrām var radīt papildu pieprasījumu pēc zemes un izraisīt lauksaimniecības zemes platību paplašināšanos teritorijās ar augstu oglekļa uzkrājumu, piemēram, mežos, mitrājos un kūdrājos, tādējādi radot papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc Direktīva (ES) 2018/2001 ierobežo no pārtikas un dzīvnieku barības kultūrām ražota biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā apjomu, ko ieskaita virzībā uz atjaunīgās enerģijas mērķrādītājiem. Komisija uzskata, ka atsevišķi atbalsta pasākumi var saasināt netiešās negatīvās eksternalitātes. Tāpēc Komisija principā uzskatīs, ka valsts atbalsts biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam, biogāzei un biomasas kurināmajam, kas pārsniedz maksimālās robežvērtības, kuras nosaka to atbilstību atjaunīgo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņa aprēķināšanai attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 26. pantu, visticamāk, nerada pasākuma negatīvo ietekmi atsverošas pozitīvas sekas. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Ja tiek konstatēti papildu konkurences izkropļojumu riski vai pasākumi ir īpaši inovatīvi vai sarežģīti, Komisija var piemērot 76. punktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Attiecībā uz individuālā atbalsta pasākumiem vai shēmām, kur ieguvēji ir īpaši ierobežots atbalsta saņēmēju skaits vai jau esošs atbalsta saņēmējs, dalībvalstīm papildus būtu jāpierāda, ka ierosinātā atbalsta pasākuma rezultātā neradīsies konkurences izkropļojumi, piemēram, ar lielāku ietekmi tirgū. Pat tad, ja atbalsts tieši nepalielina ietekmi tirgū, tas šādu ietekmi var radīt netieši, nemotivējot esošos konkurentus paplašināt darbību vai veicinot to aiziešanu no tirgus, vai atturot jaunu konkurentu ienākšanu tirgū. Novērtējot šādu atbalsta pasākuma negatīvo ietekmi, Komisija savā analīzē pievērsīsies atbalsta paredzamajai ietekmei uz konkurenci starp uzņēmumiem attiecīgajā produktu tirgū, attiecīgā gadījumā – arī augšupējos vai lejupējos tirgos, un jaudas pārpalikuma riskam. Turklāt Komisija novērtēs iespējamo negatīvo ietekmi uz tirdzniecību, tai skaitā risku, ka starp dalībvalstīm varētu notikt “subsidēšanas sacensība”, jo īpaši attiecībā uz atrašanās vietas izvēli. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Ja atbalsts tiek piešķirts bez konkurenci veicinošas konkursa procedūras un no pasākuma labumu gūst īpaši ierobežots atbalsta saņēmēju skaits vai jau esošs atbalsta saņēmējs, Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts nodrošina, ka atbalsta saņēmējs izplata zinātību, kas iegūta atbalstītā projekta rezultātā, lai paātrinātu veiksmīgi demonstrēto tehnoloģiju ieviešanu. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Ja ir izpildīti visi pārējie saderības nosacījumi, Komisija dekarbonizācijas pasākumu bilanci parasti uzskata par pozitīvu (tas ir, iekšējā tirgus izkropļojumus atsver pozitīvā ietekme), ņemot vērā to devumu klimata pārmaiņu mazināšanā, kas noteikts kā vides mērķis Regulā (ES) 2020/852, un/vai ņemot vērā to pienesumu Savienības enerģētikas un klimata mērķu sasniegšanā, ja vien nav acīm redzamu pazīmju par neatbilstību principam “nenodarīt būtisku kaitējumu” (73). Ja iepriekš minētais pieņēmums nav piemērojams, Komisija izvērtēs, vai pozitīvā ietekme (tai skaitā atbilstība 4.1.4. iedaļas punktiem un jebkurām saistībām atbilstīgi 129. punktam) atsver negatīvo ietekmi uz iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

134.

4.2.   Atbalsts ēku energosnieguma un vidiskā snieguma uzlabošanai

4.2.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 135. | Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot ēku energosniegumu un vidisko sniegumu, ir vērsti uz negatīvām eksternalitātēm – rada individuālus stimulus sasniegt enerģijas ietaupījuma un siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanas mērķrādītājus. Papildus vispārējām tirgus nepilnībām, kas norādītas 3. nodaļā, konkrētas tirgus nepilnības var rasties ēku energosnieguma un vidiskā snieguma jomā. Piemēram, veicot ēku renovācijas darbus, labumu no energosnieguma un vidiskā snieguma uzlabošanas pasākumiem parasti gūst ne tikai ēkas īpašnieks, kas parasti sedz renovācijas izmaksas, bet arī īrnieks. Tāpēc Komisija uzskata, ka var būt nepieciešams valsts atbalsts tādu investīciju veicināšanai, kuru mērķis ir uzlabot ēku energosniegumu un vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

135.

4.2.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 136. | Atbalstu var piešķirt ēku energoefektivitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Šādu atbalstu var apvienot ar atbalstu jebkuriem vai visiem no šiem pasākumiem:






  a) | tādu integrētu atjaunīgās enerģijas iekārtu lokāla uzstādīšana, kas ražo elektroenerģiju, siltumu vai aukstumu; |
| --- | --- | --- |

137.

a)

tādu integrētu atjaunīgās enerģijas iekārtu lokāla uzstādīšana, kas ražo elektroenerģiju, siltumu vai aukstumu;

| b) | aprīkojuma uzstādīšana lokālo atjaunīgās enerģijas iekārtu saražotās enerģijas uzkrāšanai; |
| --- | --- |

b)

aprīkojuma uzstādīšana lokālo atjaunīgās enerģijas iekārtu saražotās enerģijas uzkrāšanai;

| c) | ēkas lietotāju vajadzībām paredzētas uzlādes infrastruktūras un ar to saistītās infrastruktūras, piemēram, kabeļkanālu, būvniecība un uzstādīšana, kur autostāvvieta atrodas vai nu ēkas iekšienē, vai fiziski blakus ēkai; |
| --- | --- |

c)

ēkas lietotāju vajadzībām paredzētas uzlādes infrastruktūras un ar to saistītās infrastruktūras, piemēram, kabeļkanālu, būvniecība un uzstādīšana, kur autostāvvieta atrodas vai nu ēkas iekšienē, vai fiziski blakus ēkai;

| d) | aprīkojuma uzstādīšana ēkas vidiskās un enerģētikas pārvaldības un kontroles digitalizācijai, jo īpaši nolūkā palielināt tās viedgatavību, tai skaitā pasīvo iekšējo instalāciju ierīkošanai vai strukturēto kabeļu ievilkšanai datu tīklu vajadzībām un pasīvā tīkla palīgdaļai īpašumā, uz kura atrodas attiecīgā ēka, izņemot instalāciju ierīkošanu vai kabeļu ievilkšanu datu tīklu vajadzībām ārpus minētā īpašuma; |
| --- | --- |

d)

aprīkojuma uzstādīšana ēkas vidiskās un enerģētikas pārvaldības un kontroles digitalizācijai, jo īpaši nolūkā palielināt tās viedgatavību, tai skaitā pasīvo iekšējo instalāciju ierīkošanai vai strukturēto kabeļu ievilkšanai datu tīklu vajadzībām un pasīvā tīkla palīgdaļai īpašumā, uz kura atrodas attiecīgā ēka, izņemot instalāciju ierīkošanu vai kabeļu ievilkšanu datu tīklu vajadzībām ārpus minētā īpašuma;

| e) | citas investīcijas ēkas energosnieguma vai vidiskā snieguma uzlabošanai, arī investīcijas zaļajos jumtos un aprīkojumā lietusūdens atgūšanai. |
| --- | --- |

e)

citas investīcijas ēkas energosnieguma vai vidiskā snieguma uzlabošanai, arī investīcijas zaļajos jumtos un aprīkojumā lietusūdens atgūšanai.

| 138. | Atbalstu var piešķirt arī ēkas iekšpusē esošā siltumapgādes vai aukstumapgādes aprīkojuma energosnieguma uzlabošanai. Atbalsts siltumapgādes vai aukstumapgādes iekārtām, kas tieši saistītas ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, tiks novērtēts saskaņā ar 4.10. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei. Atbalstu ražošanas procesu energoefektivitātes uzlabošanai un enerģiju ražojošām iekārtām, ko izmanto mašīnu darbināšanai, novērtēs saskaņā ar 4.1. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Atbalstam jāveicina:






  a) | esošo ēku renovācijas gadījumā – energosnieguma uzlabojumi, kā rezultātā primārās enerģijas pieprasījums samazinātos vismaz par 20 % salīdzinājumā ar situāciju pirms investīcijām vai, ja uzlabojumi ir daļa no pakāpeniskas renovācijas, primārās enerģijas pieprasījums samazinātos vismaz par 30 % salīdzinājumā ar situāciju pirms investīcijām piecu gadu periodā; |
| --- | --- | --- |

139.

a)

esošo ēku renovācijas gadījumā – energosnieguma uzlabojumi, kā rezultātā primārās enerģijas pieprasījums samazinātos vismaz par 20 % salīdzinājumā ar situāciju pirms investīcijām vai, ja uzlabojumi ir daļa no pakāpeniskas renovācijas, primārās enerģijas pieprasījums samazinātos vismaz par 30 % salīdzinājumā ar situāciju pirms investīcijām piecu gadu periodā;

| b) | tādu renovācijas pasākumu gadījumā, kas attiecas uz tikai viena veida būves elementu (Direktīvas 2010/31/ES 2. panta 9. punkta nozīmē) uzstādīšanu vai nomaiņu (74), – primārās enerģijas pieprasījums samazinātos vismaz par 10 % salīdzinājumā ar situāciju pirms investīcijām, ja dalībvalsts apliecina, ka pasākumam shēmas līmenī ir vispārēja būtiska ietekme primārās enerģijas pieprasījuma samazināšanās ziņā; |
| --- | --- |

b)

tādu renovācijas pasākumu gadījumā, kas attiecas uz tikai viena veida būves elementu (Direktīvas 2010/31/ES 2. panta 9. punkta nozīmē) uzstādīšanu vai nomaiņu (74), – primārās enerģijas pieprasījums samazinātos vismaz par 10 % salīdzinājumā ar situāciju pirms investīcijām, ja dalībvalsts apliecina, ka pasākumam shēmas līmenī ir vispārēja būtiska ietekme primārās enerģijas pieprasījuma samazināšanās ziņā;

| c) | jaunu ēku gadījumā – energosnieguma uzlabojumi, kuru rezultātā primārās enerģijas patēriņš samazinās vismaz par 10 % salīdzinājumā ar robežvērtību, kas valsts pasākumos, ar kuriem īsteno Direktīvu 2010/31/ES, noteikta prasībām attiecībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām. |
| --- | --- |

c)

jaunu ēku gadījumā – energosnieguma uzlabojumi, kuru rezultātā primārās enerģijas patēriņš samazinās vismaz par 10 % salīdzinājumā ar robežvērtību, kas valsts pasākumos, ar kuriem īsteno Direktīvu 2010/31/ES, noteikta prasībām attiecībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām.

| 140. | Atbalstu ēku energosnieguma uzlabošanai var piešķirt arī MVU un maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, kas nodrošina energosnieguma uzlabošanas pasākumus, lai veicinātu energosnieguma līgumus jeb energoefektivitātes līgumus Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 27. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

140.

4.2.3.   Stimulējoša ietekme

| 141. | Šo pamatnostādņu 142. un 143. punktā izklāstītās prasības ir piemērojamas papildus 3.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Komisija principā uzskata, ka atbalstam projektiem, kuru atmaksāšanās periods (75) ir mazāks par pieciem gadiem, stimulējošas ietekmes nav. Dalībvalsts tomēr var iesniegt pierādījumus, kas apliecina, ka atbalsts ir nepieciešams, lai izraisītu izmaiņas uzvedībā, pat ja projektiem ir īsāks atmaksāšanās periods. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Ja Savienības tiesību aktos uzņēmumiem ir noteikti minimālie energosnieguma standarti, kas kvalificējami kā Savienības standarti, atbalsts visām nepieciešamajām investīcijām, kas uzņēmumiem dod iespēju izpildīt šos standartus, tiks uzskatīts par pasākumu ar stimulējošu ietekmi ar nosacījumu, ka atbalsts tiek piešķirts, pirms prasības attiecīgajam uzņēmumam kļūst obligātas (76). Dalībvalstij jānodrošina, ka atbalsta saņēmēji iesniedz precīzu renovācijas plānu un grafiku, kurā pierādīts, ka atbalstītā renovācija ir vismaz pietiekama, lai panāktu ēkas atbilstību šiem minimālajiem energosnieguma standartiem. |
| --- | --- |

143.

4.2.4.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.2.4.1.   Piemērotība

| 144. | Šo pamatnostādņu 145. punktā noteiktā prasība ir piemērojama papildus 3.2.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Atbalsts energosnieguma līgumu veicināšanai var izpausties kā aizdevums vai garantija energosnieguma uzlabošanas pasākumu veicējam saskaņā ar energosnieguma līgumu, vai arī tas var būt finanšu produkts, kura mērķis ir finansēt attiecīgo pakalpojumu sniedzēju (piemēram, faktorings, forfeitings). |
| --- | --- |

145.

4.2.4.2.   Samērīgums

| 146. | Attiecināmās izmaksas atbilst investīciju izmaksām, kas tieši saistītas ar augstāka energosnieguma vai vidiskā snieguma līmeņa sasniegšanu. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 30 % no attiecināmajām izmaksām par pasākumiem, kas minēti 139. punkta a) un c) apakšpunktā. Pasākumiem, kas minēti 139. punkta b) apakšpunktā, atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 25 %. Ja atbalstu investīcijām, kas uzņēmumiem dod iespēju izpildīt minimālos energosnieguma standartus, kuri kvalificējami kā Savienības standarti, piešķir mazāk nekā 18 mēnešus pirms Savienības standartu stāšanās spēkā, atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 20 % no attiecināmajām izmaksām par pasākumiem, kas minēti 139. punkta a) un c) apakšpunktā, vai 15 % no attiecināmajām izmaksām par pasākumiem, kuri minēti 139. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts esošo ēku energosnieguma uzlabošanai, atbalsta intensitāti var palielināt par 15 procentpunktiem, ja energosnieguma uzlabojumu rezultātā primārās enerģijas pieprasījums samazinās vismaz par 40 %. Tomēr šis atbalsta intensitātes palielinājums neattiecas uz gadījumiem, kad projekts, kaut arī nodrošina primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu par 40 % vai vairāk, neuzlabo ēkas energosniegumu vairāk, nekā paredz minimālie energosnieguma standarti, kas kvalificējami kā Savienības standarti, kuri stājas spēkā mazāk nekā 18 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 20 procentpunktiem atbalstam, ko piešķir maziem uzņēmumiem, vai par 10 procentpunktiem atbalstam, ko piešķir vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 15 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kuri atbilst Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, vai par 5 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kuri atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Atkarībā no pasākuma īpašajām iezīmēm dalībvalsts, balstoties uz finansējuma deficīta analīzi, kā noteikts 48., 51. un 52. punktā, var arī pierādīt, ka ir vajadzīga lielāka atbalsta summa. Atbalsta summa nedrīkst pārsniegt finansējuma deficītu, kā noteikts 51. un 52. punktā. Ja atbalstu investīcijām, kas uzņēmumiem dod iespēju izpildīt minimālos energosnieguma standartus, kuri kvalificējami kā Savienības standarti, piešķir mazāk nekā 18 mēnešus pirms Savienības standartu stāšanās spēkā, maksimālā atbalsta summa nedrīkst pārsniegt 70 % no finansējuma deficīta. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Ja atbalstu piešķir atbilstoši konkurenci veicinošai konkursa procedūrai, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem, atbalsta summu uzskata par samērīgu. Ja atbalstu investīcijām, kas ļauj uzņēmumiem izpildīt minimālos energosnieguma standartus, kuri kvalificējami kā Savienības standarti, piešķir mazāk nekā 18 mēnešus pirms Savienības standartu stāšanās spēkā, dalībvalstij ir jānodrošina, ka tiek pienācīgi novērsts pārmērīgas kompensācijas risks, piemēram, nosakot cenu ierobežojumus. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Uz atbalstu, kas piešķirts kā finanšu instruments, neattiecas atbalsta maksimālā intensitāte, kas noteikta 147.–151. punktā. Ja atbalstu piešķir garantijas veidā, tā nedrīkstētu pārsniegt 80 % no pamatā esošā aizdevuma. Ja atbalstu piešķir aizdevuma veidā, ēkas īpašniekiem energoefektivitātes fondam, atjaunīgās enerģijas fondam vai citam finanšu starpniekam jāatmaksā vismaz aizdevuma nominālvērtība. |
| --- | --- |

153.

4.2.4.3.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 154. | Prasības, kas izklāstītas 155.–157. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Atbalsts investīcijām iekārtās, kurās izmanto dabasgāzi, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti, var īstermiņā samazināt enerģijas pieprasījumu, bet ilgtermiņā, salīdzinot ar alternatīvām investīcijām, var palielināt negatīvas vidiskās eksternalitātes. Atbalsts tādu iekārtu uzstādīšanai, kurās izmanto dabasgāzi, var nepamatoti izkropļot konkurenci, ja tas izstumj investīcijas tīrākās alternatīvās tehnoloģijās, kas jau ir pieejamas tirgū, vai ja tas rada noteiktu tehnoloģiju iesīksti, tādējādi kavējot tīrāku tehnoloģiju tirgus attīstību un to izmantošanu. Maz ticams, ka pozitīvā ietekme no pasākumiem, kas rada šādu izstumšanas vai iesīkstes efektu, atsvērs to negatīvo ietekmi uz konkurenci. Veicot novērtējumu, Komisija apsvērs, vai iekārta, kurā izmanto dabasgāzi, aizstāj energoaprīkojumu, kurā tiek izmantots vispiesārņojošākais fosilais kurināmais, piemēram, nafta un ogles. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Energoaprīkojumam, kurā tiek izmantots piesārņojošs fosilais kurināmais, piemēram, nafta un ogles, tirgū jau ir pieejamas alternatīvas. Šajā sakarā neuzskata, ka atbalsts tāda energoefektīva energoaprīkojuma uzstādīšanai, kurā izmanto šādu kurināmo, rada tādu pašu pozitīvu ietekmi kā atbalsts tīrāka energoaprīkojuma uzstādīšanai. Pirmkārt, nelielo uzlabojumu enerģijas pieprasījuma samazinājumā atsver lielākas oglekļa emisijas, kas saistītas ar fosilā kurināmā izmantošanu. Otrkārt, atbalsta piešķiršana tāda energoaprīkojuma uzstādīšanai, kurā izmanto cieto vai šķidro fosilo kurināmo, ir saistīta ar ievērojamu risku, ka tiks radīta fosilā kurināmā tehnoloģiju iesīkste un ka, novirzot pieprasījumu no energoaprīkojuma, kurā neizmanto cieto vai šķidro fosilo kurināmo, tiks pārvirzītas investīcijas tīrākās un inovatīvākās tirgū pieejamās alternatīvās. Tas arī kavētu nefosilo degvielu tehnoloģiju tirgus tālāku attīstību. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci, ko radītu energoaprīkojums, kurā izmanto cieto vai šķidro fosilo kurināmo, visticamāk, nevarētu kompensēt. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Ja atbalstu piešķir kā dotāciju, pašu kapitālu, garantiju vai aizdevumu energoefektivitātes vai atjaunīgās enerģijas fondam vai citam finanšu starpniekam, Komisija pārbaudīs, vai ir ieviesti nosacījumi, kas nodrošina, ka energoefektivitātes vai atjaunīgās enerģijas fonds vai citi finanšu starpnieki nesaņem nepamatotas priekšrocības un energosnieguma atbalsta pasākuma īstenošanā piemēro komerciāli pamatotu investīciju stratēģiju. Proti, jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem:






  a) | finanšu starpniekus vai fondu pārvaldniekus izvēlas, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procesu, kas tiek īstenots atbilstīgi piemērojamajiem Savienības un valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

157.

a)

finanšu starpniekus vai fondu pārvaldniekus izvēlas, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procesu, kas tiek īstenots atbilstīgi piemērojamajiem Savienības un valsts tiesību aktiem;

| b) | ir ieviesti nosacījumi, lai nodrošinātu, ka finanšu starpnieki, arī energoefektivitātes fondi vai atjaunīgās enerģijas fondi, tiek pārvaldīti, balstoties uz komerciāliem principiem, un nodrošina peļņā balstītu finansēšanas lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

b)

ir ieviesti nosacījumi, lai nodrošinātu, ka finanšu starpnieki, arī energoefektivitātes fondi vai atjaunīgās enerģijas fondi, tiek pārvaldīti, balstoties uz komerciāliem principiem, un nodrošina peļņā balstītu finansēšanas lēmumu pieņemšanu;

| c) | energoefektivitātes fonda vai atjaunīgās enerģijas fonda pārvaldnieki vai citi finanšu starpnieki priekšrocības iespējami lielā mērā nodod galasaņēmējiem (ēku īpašniekiem vai īrniekiem) kā lielāku finansējuma apjomu, mazākas nodrošinājuma prasības, zemākas garantiju prēmijas vai zemākas procentu likmes. |
| --- | --- |

c)

energoefektivitātes fonda vai atjaunīgās enerģijas fonda pārvaldnieki vai citi finanšu starpnieki priekšrocības iespējami lielā mērā nodod galasaņēmējiem (ēku īpašniekiem vai īrniekiem) kā lielāku finansējuma apjomu, mazākas nodrošinājuma prasības, zemākas garantiju prēmijas vai zemākas procentu likmes.

4.3.   Atbalsts tīrai mobilitātei

| 158. | Šo pamatnostādņu 4.3.1. un 4.3.2. iedaļā ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalsts noteiktām investīcijām CO2 un citu piesārņotāju emisiju samazināšanai vai novēršanai gaisa, autoceļu, dzelzceļa, ūdensceļu un jūras transporta nozarē var veicināt saimnieciskās darbības attīstību videi nekaitīgā veidā, neatstājot nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā Savienības kopīgajām interesēm. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Šīs pamatnostādnes neattiecas uz atbalstu investīcijām mazas noslodzes un lielas noslodzes autotransporta līdzekļos, kurus darbina ar gāzi (proti, LNG, CNG un biogāzi), un attiecīgajā gāzes uzpildes infrastruktūrā autoceļos, izņemot LNG infrastruktūru, kas paredzēta tikai lielas noslodzes autotransporta līdzekļu uzpildei. Balstoties uz pašreizējo tirgus attīstības posmu, paredzams, ka šīm tehnoloģijām salīdzinājumā ar tīrākām un inovatīvākām alternatīvām būs ievērojami mazāks potenciāls sekmēt klimata pārmaiņu mīkstināšanu un gaisa piesārņojuma mazināšanu, tādējādi paredzams, ka tās nepamatoti izkropļos konkurenci, izstumjot investīcijas šajās tīrākajās alternatīvās un radot tādu mobilitātes risinājumu iesīksti, kas neatbilst 2030. un 2050. gada mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

159.

4.3.1.   Atbalsts tīru transportlīdzekļu un tīra mobilo dienestu aprīkojuma iegādei un nomai, kā arī transportlīdzekļu un mobilo dienestu aprīkojuma modernizācijai

4.3.1.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 160. | Lai sasniegtu Savienības juridiski saistošo klimatneitralitātes mērķi līdz 2050. gadam, paziņojumā par Eiropas zaļo kursu tika noteikts mērķis līdz 2050. gadam samazināt transporta emisijas par vismaz 90 % salīdzinājumā 1990. gada līmeņiem. Paziņojumā par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju (77) ir izklāstīts, kā šo mērķi sasniegt, dekarbonizējot gan atsevišķus transporta veidus, gan visu transporta ķēdi kopumā (78). |
| --- | --- |

160.

| 161. | Lai gan esošās rīcībpolitikas var paredzēt stimulus tīro transportlīdzekļu ieviešanai, nosakot saistošus CO2 emisiju mērķrādītājus ražotāju jaunajam autotransporta līdzekļu parkam (79), internalizējot klimata un vidiskās eksternalitātes (80) vai palielinot transportlīdzekļu pieprasījumu ar publiskā iepirkuma starpniecību (81), tās nevar būt pietiekamas, lai pilnībā novērstu tirgus nepilnības, kas ietekmē attiecīgo nozari. Neraugoties uz esošajām rīcībpolitikām, atsevišķi tirgus šķēršļi un tirgus nepilnības var netikt novērsti, arī tīro transportlīdzekļu finansiālā pieejamība salīdzinājumā ar parastajiem transportlīdzekļiem, ierobežota uzlādes vai uzpildes infrastruktūras pieejamība un vidisko eksternalitāšu esība. Tāpēc dalībvalstis var sniegt atbalstu šo atlikušo tirgus nepilnību novēršanai un atbalstīt tīras mobilitātes nozares attīstību. |
| --- | --- |

161.

4.3.1.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 162. | Atbalstu var piešķirt jaunu vai lietotu tīru transportlīdzekļu iegādei un nomai, kā arī tīra mobilo dienestu aprīkojuma iegādei un nomai. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Atbalstu var piešķirt arī transportlīdzekļu vai mobilo dienestu aprīkojuma modernizācijai, pārbūvei un pielāgošanai šādos gadījumos:






  (a) | ja šādi tos var kvalificēt kā tīrus transportlīdzekļus vai mobilo dienestu tīru aprīkojumu vai |
| --- | --- | --- |

163.

(a)

ja šādi tos var kvalificēt kā tīrus transportlīdzekļus vai mobilo dienestu tīru aprīkojumu vai

| (b) | ja tas ir nepieciešams, lai papildus fosilajām degvielām vai kā to alternatīvu kuģu un gaisa kuģu darbināšanai varētu izmantot biodegvielas un sintētiskās degvielas vai palielināt to īpatsvaru, tai skaitā nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu īpatsvaru, vai |
| --- | --- |

(b)

ja tas ir nepieciešams, lai papildus fosilajām degvielām vai kā to alternatīvu kuģu un gaisa kuģu darbināšanai varētu izmantot biodegvielas un sintētiskās degvielas vai palielināt to īpatsvaru, tai skaitā nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu īpatsvaru, vai

| (c) | ja tas ir nepieciešams, lai kuģi varētu izmantot vēja vilkmi. |
| --- | --- |

(c)

ja tas ir nepieciešams, lai kuģi varētu izmantot vēja vilkmi.

4.3.1.3.   Stimulējoša ietekme

| 164. | Šo pamatnostādņu 165.–169. punktā izklāstītie nosacījumi ir piemērojami papildus nosacījumiem, kas noteikti 3.1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Dalībvalstij ir jāiesniedz ticams hipotētiskais scenārijs atbalsta neesības gadījumā. Hipotētiskais scenārijs atbilst investīcijām ar tādu pašu jaudu, izmantošanas laiku un attiecīgā gadījumā citiem relevantiem tehniskajiem parametriem kā videi nekaitīgām investīcijām. Ja investīcija attiecas uz tīro transportlīdzekļu vai tīra mobilo dienestu aprīkojuma iegādi vai nomu, tad hipotētiskais scenārijs parasti ir tādas pašas kategorijas un tās pašas jaudas transportlīdzekļu vai mobilo dienestu aprīkojuma iegāde vai noma, kuri atbilst vismaz Savienības standartiem un kurus – ja piemērojams – varētu iegādāties vai nomāt bez atbalsta. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Hipotētiskais scenārijs var būt ekspluatācijā esošā transportlīdzekļa vai mobilo dienestu aprīkojuma uzturēšana periodā, kas atbilst videi nekaitīgas investīcijas izmantošanas laikam. Šādā gadījumā būtu jāņem vērā diskontētās uzturēšanas, remonta un modernizācijas izmaksas šajā periodā. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Citos gadījumos hipotētiskais scenārijs var ietvert transportlīdzekļa vai mobilo dienestu aprīkojuma vēlāku nomaiņu, un šādā gadījumā būtu jāņem vērā transportlīdzekļa vai mobilo dienestu aprīkojuma diskontētā vērtība un jāizlīdzina transportlīdzekļa vai aprīkojuma attiecīgā saimnieciskās izmantošanas laika starpība. Šī pieeja var būt īpaši aktuāla transportlīdzekļiem ar ilgāku saimnieciskās izmantošanas laiku, piemēram, kuģiem, dzelzceļa ritošajam sastāvam vai gaisa kuģiem. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Transportlīdzekļiem vai mobilo dienestu aprīkojumam, uz ko attiecas nomas līgumi, tīru transportlīdzekļu vai tīra mobilo dienestu aprīkojuma nomas diskontētā vērtība būtu jāsalīdzina ar tādu transportlīdzekļu vai mobilo dienestu aprīkojuma nomas diskontēto vērtību, kas ir videi mazāk labvēlīgi un tiktu izmantoti, ja attiecīgā atbalsta nebūtu. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Ja investīcija ir aprīkojuma pievienošana esošam transportlīdzeklim vai mobilo dienestu aprīkojumam, lai uzlabotu tā vidisko sniegumu (piemēram, piesārņojuma kontroles sistēmu modernizācija), attiecināmās izmaksas var būt kopējās investīciju izmaksas. |
| --- | --- |

169.

4.3.1.4.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.3.1.4.1.   Piemērotība

| 170. | Prasības, kas izklāstītas 171. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Pārbaudot alternatīvu rīcībpolitikas instrumentu piemērotību, būtu jāņem vērā cita veida intervences (kas nav valsts atbalsts) iespējas tīras mobilitātes tirgus attīstības stimulēšanai un to paredzamā ietekme salīdzinājumā ar ierosinātā pasākuma ietekmi. Šādas cita veida intervences var ietvert tādu vispārēju pasākumu ieviešanu, kuru mērķis ir veicināt tīru transportlīdzekļu iegādi, piemēram, ekoloģisko prēmiju shēmas vai nodošanas metāllūžņos shēmas, vai mazemisiju zonu izveide attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

171.

4.3.1.4.2.   Samērīgums

| 172. | Atbalsts nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai veicinātu attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību veidā, kas paaugstina vides aizsardzības līmeni (tas ir, pārejot no tradicionālajiem uz tīrajiem transportlīdzekļiem un mobilo dienestu tīru aprīkojumu), salīdzinot ar hipotētisko scenāriju atbalsta neesības gadījumā. Valsts atbalstu var uzskatīt par samērīgu, ja ir izpildīti 173.–181. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Parasti atbalsts jāpiešķir atbilstoši konkurenci veicinošai konkursa procedūrai, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Ja konkurenci veicinošā konkursa procedūrā tiek ietverti citi kritēriji, nevis pieteikuma iesniedzēja prasītā atbalsta summa, piemēro 50. punktu. Atlases kritēriji var būt saistīti, piemēram, ar paredzamajiem investīciju radītajiem ieguvumiem videi CO2 ekvivalenta vai citu piesārņotāju samazināšanas izteiksmē visā to izmantošanas laikā. Šādos gadījumos, lai būtu vieglāk noteikt ieguvumu videi, dalībvalsts var prasīt pieteikuma iesniedzējiem savos piedāvājumos attiecīgos gadījumos norādīt paredzamo emisijas samazināšanas līmeni investīciju rezultātā, salīdzinot ar salīdzināma, Savienības standartiem atbilstoša transportlīdzekļa emisiju līmeni. Konkurenci veicinošā konkursa procedūrā izmantotie vidiskie kritēriji var ietvert arī ekspluatācijas cikla apsvērumus, piemēram, nolietota produkta apsaimniekošanas ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Konkurenci veicinošas konkursa procedūras struktūrai ir jānodrošina, lai pieteikuma iesniedzēji būtu pietiekami motivēti iesniegt pieteikumus projektiem, kas saistīti ar bezemisiju transportlīdzekļu iegādi, kuri parasti ir dārgāki par videi mazāk labvēlīgām alternatīvām, ciktāl tās ir pieejamas attiecīgajam transporta veidam. Tas nozīmē, ka ir arī jānodrošina, ka atlases kritēriju piemērošana nenostāda šādus projektus neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem tīrajiem transportlīdzekļiem, kas nav kvalificējami kā bezemisiju transportlīdzekļiem. Piemēram, vidiskos kritērijus var veidot kā prēmijas, kas ļauj piešķirt augstāku punktu skaitu projektiem, kuri rada ieguvumus videi papildus ieguvumiem, kuri izriet no atbilstības prasībām vai pasākuma primārā mērķa. Attiecīgā gadījumā var būt nepieciešami cenu ierobežojumi, nosakot konkrētu kategoriju individuāliem pretendentiem maksimālo cenu. Visi cenu ierobežojumi būtu jāpamato, atsaucoties uz 51., 52. un 53. punktā minēto atsauces projektu skaitlisko aprēķinu. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Atkāpjoties no 173.–175. punktā noteiktā, atbalstu var piešķirt bez konkurenci veicinošas konkursa procedūras šādos gadījumos:






  a) | ja paredzamais dalībnieku skaits nav pietiekams, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci vai izvairītos no stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas; |
| --- | --- | --- |

176.

a)

ja paredzamais dalībnieku skaits nav pietiekams, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci vai izvairītos no stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas;

| b) | ja dalībvalsts sniedz pienācīgu pamatojumu tam, ka konkurenci veicinoša konkursa procedūra, kā aprakstīts 49. un 50. punktā, nav piemērota atbalsta samērīguma nodrošināšanai un ka 177.–180. punktā minēto alternatīvo metožu izmantošana nepalielinātu nepamatotu konkurences izkropļojumu risku (82) atkarībā no pasākuma vai attiecīgo nozaru vai transporta veidu iezīmēm; vai |
| --- | --- |

b)

ja dalībvalsts sniedz pienācīgu pamatojumu tam, ka konkurenci veicinoša konkursa procedūra, kā aprakstīts 49. un 50. punktā, nav piemērota atbalsta samērīguma nodrošināšanai un ka 177.–180. punktā minēto alternatīvo metožu izmantošana nepalielinātu nepamatotu konkurences izkropļojumu risku (82) atkarībā no pasākuma vai attiecīgo nozaru vai transporta veidu iezīmēm; vai

| c) | ja to piešķir tādu transportlīdzekļu iegādei vai nomai, kurus paredzēts izmantot uzņēmumiem, kas darbojas sauszemes, dzelzceļa vai ūdens sabiedriskā transporta nozarē. |
| --- | --- |

c)

ja to piešķir tādu transportlīdzekļu iegādei vai nomai, kurus paredzēts izmantot uzņēmumiem, kas darbojas sauszemes, dzelzceļa vai ūdens sabiedriskā transporta nozarē.

| 177. | Šo pamatnostādņu 176. punktā minētajos gadījumos atbalstu var uzskatīt par samērīgu, ja tas nepārsniedz 40 % no attiecināmajām izmaksām. Atbalsta intensitāti var palielināt par 10 procentpunktiem bezemisiju transportlīdzekļiem, par 10 procentpunktiem vidējiem uzņēmumiem vai par 20 procentpunktiem maziem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Attiecināmās izmaksas ir investīcijas neto papildu izmaksas. Tās aprēķina kā starpību, no vienas puses, starp tīra transportlīdzekļa, ko paredzēts iegādāties vai nomāt, kopējām īpašumtiesību izmaksām un, no otras puses, starp atbalstu un kopējām īpašumtiesību izmaksām hipotētiskajā scenārijā. Izmaksas, kas nav tieši saistītas ar augstāka vides aizsardzības līmeņa sasniegšanu, nav attiecināmās izmaksas. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Attiecībā uz transportlīdzekļu vai mobilo dienestu aprīkojuma modernizāciju saskaņā ar 169. punktu attiecināmās izmaksas var būt modernizācijas kopējās izmaksas ar nosacījumu, ka hipotētiskajā scenārijā transportlīdzekļi vai mobilo dienestu aprīkojums saglabā tādu pašu saimnieciskās izmantošanas laiku, kāds būtu, ja modernizācija netiktu veikta. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Atkarībā no pasākuma īpašajām iezīmēm dalībvalsts, balstoties uz finansējuma deficīta analīzi, kā noteikts 48., 51. un 52. punktā, var arī pierādīt, ka ir vajadzīga lielāka atbalsta summa. Šādā gadījumā dalībvalstij jāveic ex post uzraudzība, lai pārbaudītu izdarītos pieņēmumus par vajadzīgo atbalsta līmeni un ieviestu atgūšanas mehānismu, kā noteikts 55. punktā. Atbalsta summa nedrīkst pārsniegt finansējuma deficītu, kā noteikts 51. un 52. punktā. |
| --- | --- |

180.

| 181. | Individuāla atbalsta gadījumā atbalsta summu var noteikt, balstoties uz finansējuma deficīta analīzi, kā norādīts 48., 51. un 52. punktā. Šādos gadījumos dalībvalstij jāveic ex post uzraudzība, lai pārbaudītu izdarītos pieņēmumus par vajadzīgo atbalsta līmeni un ieviestu atgūšanas mehānismu, kā noteikts 55. punktā. |
| --- | --- |

181.

4.3.1.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 182. | Prasības, kas izklāstītas 183.–189. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Komisija uzskata, ka atbalsts investīcijām transportlīdzekļos un mobilo dienestu aprīkojumā, kuros izmanto dabasgāzi, īstermiņā var samazināt siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju emisijas, bet ilgtermiņā, salīdzinot ar alternatīvām investīcijām, var radīt negatīvas vidiskās eksternalitātes. Atbalsts tādu transportlīdzekļu un mobilo dienestu aprīkojuma iegādei, kuros izmanto dabasgāzi, var nepamatoti izkropļot konkurenci, ja tas izstumj investīcijas tīrākās alternatīvās tehnoloģijās, kas jau ir pieejamas tirgū, vai ja tas rada noteiktu tehnoloģiju iesīksti, tādējādi kavējot tīrāku tehnoloģiju tirgus attīstību un to izmantošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šādos gadījumos negatīvo ietekmi, ko radītu atbalsts transportlīdzekļiem un mobilo dienestu aprīkojumam, kuros izmanto dabasgāzi, visticamāk, nevarētu kompensēt. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Tomēr var uzskatīt, ka atbalstam CNG un LNG ūdensceļu transportlīdzekļu un mobilo dienestu aprīkojuma iegādei vai nomai nav ilgtermiņa iesīkstes efekta un tas neizstumj investīcijas tīrākās tehnoloģijās, ja dalībvalsts pierāda, ka tīrākas alternatīvas nav jau pieejamas tirgū un nav paredzams, ka tās būs pieejamas tuvākajā laikā (83). |
| --- | --- |

184.

| 185. | Autoceļu, ūdensceļu un dzelzceļa transporta nozarēs tirgū jau ir pieejamas alternatīvas transportlīdzekļiem, kuros izmanto vispiesārņojošākās fosilās degvielas, piemēram, dīzeļdegvielu, benzīnu vai sašķidrinātu naftas gāzi (LPG). Atbalsta piešķiršana šādiem transportlīdzekļiem ir saistīta ar ievērojamu risku radīt konvencionālo tehnoloģiju iesīksti un izstumt investīcijas tīrākās tirgū pieejamās alternatīvās, novirzot pieprasījumu no videi nekaitīgākiem transportlīdzekļiem. Tas arī kavētu nefosilo degvielu tehnoloģiju tirgus tālāku attīstību. Tāpēc šajā sakarā neuzskata, ka atbalsts minēto transportlīdzekļu iegādei vai nomai, pat ja tie ir jaunās paaudzes transportlīdzekļi, kas attiecīgā gadījumā pārsniedz Savienības standartus, sniedz tādu pašu pozitīvu efektu kā atbalsts tādu tīro transportlīdzekļu iegādei vai nomai, kuriem ir mazākas tiešās (izpūtēja / izplūdes) CO2 emisijas. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka tiks kompensēta negatīvā ietekme uz konkurenci, kāda ir atbalstam, kuru piešķir transportlīdzekļiem, kas izmanto vispiesārņojošākās fosilās degvielas, piemēram, dīzeļdegvielu, benzīnu vai LPG. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Nav gaidāms, ka bezemisiju gaisa kuģi, vai tie būtu darbināmi ar elektroenerģiju vai ūdeņradi, tuvākajā laikā kļūs pieejami tirgū. Balstoties uz to, Komisija uzskata, ka negatīvo ietekmi, ko rada valsts atbalsts tīriem gaisa kuģiem, kas nav bezemisiju gaisa kuģi, var kompensēt tā pozitīvā ietekme, ja tas sekmē jaunu, efektīvāku un videi daudz nekaitīgāku gaisa kuģu ieviešanu vai paātrinātu ieviešanu tirgū saskaņā ar trajektoriju uz klimatneitralitāti, neradot noteiktu tehnoloģiju iesīksti un neizstumjot investīcijas tīrākās alternatīvās. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Lai attiecīgā gadījumā mazinātu gaisa transporta atbalsta īpaši kropļojošo ietekmi, arī ņemot vērā atbalsta saņēmēja tirgus pozīciju, vai lai palielinātu pasākumu pozitīvo ietekmi, Komisija var prasīt, lai atbalsta saņēmējs izņem no ekspluatācijas līdzvērtīgu skaitu videi mazāk draudzīgu gaisa kuģu, kuru pacelšanās masa ir līdzīga gaisa kuģiem, kas iegādāti vai iznomāti ar valsts atbalstu. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Novērtējot konkurences izkropļojumus, ko rada atbalsts tīro transportlīdzekļu vai mobilo dienestu aprīkojuma iegādei, Komisija izsvērs, vai jaunu transportlīdzekļu nodošana ekspluatācijā izraisītu tirgus nepilnības vai saasinātu esošās tirgus nepilnības, piemēram, jaudas pārpalikumu attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Lai novērstu paredzamo lielāku kropļojošo ietekmi, ko rada pasākumi, ar kuriem piešķir mērķorientētu atbalstu atsevišķam atbalsta saņēmējam vai ierobežotam skaitam konkrētu atbalsta saņēmēju, ja netiek rīkots konkurenci veicinošs konkurss (84), dalībvalstij pienācīgi jāpamato pasākuma koncepcija un jāpierāda, ka ir pienācīgi novērsti lielākie konkurences kropļošanas riski (85). |
| --- | --- |

189.

4.3.2.   Atbalsts uzlādes vai uzpildes infrastruktūras ieviešanai

4.3.2.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 190. | Plašai tīro transportlīdzekļu izplatībai un pārejai uz bezemisiju mobilitāti ir nepieciešams visaptverošs uzlādes un uzpildes infrastruktūras tīkls. Faktiski īpaši kritisks šķērslis tīro transportlīdzekļu ieviešanai tirgū ir ierobežota infrastruktūras pieejamība to uzlādei vai uzpildei. Turklāt uzlādes un uzpildes infrastruktūra dalībvalstīs atšķiras. Tajā pašā laikā, kamēr ekspluatācijā esošo tīro transportlīdzekļu īpatsvars joprojām ir ierobežots, tirgus vien var nespēt nodrošināt nepieciešamo uzlādes un uzpildes infrastruktūru. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (86) ir izveidota vienota pasākumu sistēma alternatīvu degvielu infrastruktūras ieviešanai transporta nozarē Savienībā un ir paredzēta vienotu pasākumu sistēma šādas infrastruktūras ieviešanai. Turklāt arī citas tīro transportlīdzekļu izmantošanu veicinošas rīcībpolitikas jau var dot investīciju signālus uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanai. Tomēr minētās rīcībpolitikas vien var nebūt pietiekamas, lai pilnībā novērstu identificētās tirgus nepilnības. Tāpēc dalībvalstis var piešķirt atbalstu šo atlikušo tirgus nepilnību novēršanai un atbalstīt uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu. |
| --- | --- |

191.

4.3.2.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 192. | Atbalstu var piešķirt uzlādes vai uzpildes infrastruktūras būvniecībai, uzstādīšanai, modernizācijai vai paplašināšanai. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Projektos var iekļaut arī lokāli uzstādītas viedās uzlādes iekārtas un atjaunīgās elektroenerģijas vai atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža ražošanas iekārtas, kas ir tieši savienotas ar uzlādes vai uzpildes infrastruktūru, kā arī lokāli izvietotas krātuves elektroenerģijas vai atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža uzglabāšanai, lai to varētu piegādāt kā transporta degvielu. Elektroenerģijas vai ūdeņraža ražošanas lokālās iekārtas nominālajai ražošanas jaudai vajadzētu būt proporcionālai tās uzlādes vai uzpildes infrastruktūras nominālajai jaudai vai uzpildes jaudai, kurai tā ir pieslēgta. |
| --- | --- |

193.

4.3.2.3.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.3.2.3.1.   Atbalsta nepieciešamība

| 194. | Dalībvalstij ir jāpārbauda atbalsta nepieciešamība, lai stimulētu tās pašas kategorijas, kāda ir infrastruktūrai, kas tiktu izvērsta ar valsts atbalstu (87), uzlādes vai uzpildes infrastruktūras ieviešanu, izmantojot ex ante atklātu sabiedrisko apspriešanu, neatkarīgu tirgus pētījumu vai balstoties uz citiem atbilstošiem pierādījumiem, kā noteikts 3.2.1.1. iedaļā. Dalībvalstij jo īpaši jāpierāda, ka līdzīga infrastruktūra īstermiņā (88), visticamāk, netiks attīstīta ar komerciāliem nosacījumiem, un attiecīgā gadījumā jāapsver ETS ietekme. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Novērtējot atbalsta nepieciešamību tādas uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanai, kurai var piekļūt lietotāji, kas nav atbalsta saņēmējs vai saņēmēji, tai skaitā publiski pieejama uzlādes vai uzpildes infrastruktūra, var ņemt vērā tīro transportlīdzekļu, kurus apkalpotu šāda infrastruktūra, izplatību tirgū un satiksmes intensitāti attiecīgajā reģionā vai reģionos. |
| --- | --- |

195.

4.3.2.3.2.   Piemērotība

| 196. | Šo pamatnostādņu 197. punktā izklāstītā prasība ir piemērojama papildus 3.2.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Pārbaudot alternatīvu rīcībpolitikas instrumentu piemērotību, būtu jāņem vērā jaunas regulatīvās iejaukšanās iespējas pārejas uz tīru mobilitāti stimulēšanai un to paredzamā ietekme salīdzinājumā ar ierosinātā pasākuma ietekmi. |
| --- | --- |

197.

4.3.2.3.3.   Samērīgums

| 198. | Atbalsts nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai veicinātu attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību tādā veidā, kas paaugstina vides aizsardzības līmeni. Atbalstu var uzskatīt par samērīgu, ja ir izpildīti 199.–204. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Atbalsts jāpiešķir atbilstoši konkurenci veicinošai konkursa procedūrai, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem. Konkurenci veicinošas konkursa procedūras izstrādē ir jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem joprojām ir pietiekami stimuli iesniegt piedāvājumus par projektiem, kuri saistīti ar uzlādes vai uzpildes infrastruktūru, kas piegādā tikai atjaunīgo elektroenerģiju vai atjaunīgo ūdeņradi. Piešķiršanas kritēriju piemērošana nedrīkst radīt neizdevīgāku situāciju projektiem, kuri saistīti ar uzlādes vai uzpildes infrastruktūru, kas nodrošina tikai atjaunīgo elektroenerģiju vai atjaunīgo ūdeņradi, salīdzinājumā ar projektiem, kas saistīti ar uzlādes vai uzpildes infrastruktūru, kas nodrošina arī elektroenerģiju vai ūdeņradi, kas salīdzinājumā ar atjaunīgo elektroenerģiju vai atjaunīgo ūdeņradi rada lielākas CO2 emisijas vai kas nav atjaunīgi. Attiecīgā gadījumā var būt nepieciešami cenu ierobežojumi, nosakot konkrētu kategoriju individuāliem pretendentiem maksimālo cenu. Visi cenu ierobežojumi būtu jāpamato, atsaucoties uz 51., 52. un 53. punktā minēto atsauces projektu skaitlisko aprēķinu. |
| --- | --- |

199.

| 200. | Atkāpjoties no 199. punkta, atbalstu var piešķirt, balstoties uz metodēm, kas nav konkurenci veicinoša konkursa procedūra, šādos gadījumos:






  a) | ja paredzamais dalībnieku skaits nav pietiekams, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci vai izvairītos no stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas; |
| --- | --- | --- |

200.

a)

ja paredzamais dalībnieku skaits nav pietiekams, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci vai izvairītos no stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas;

| b) | ja konkurenci veicinošu konkursa procedūru, kā aprakstīts 49. un 50. punktā, nav iespējams noorganizēt; |
| --- | --- |

b)

ja konkurenci veicinošu konkursa procedūru, kā aprakstīts 49. un 50. punktā, nav iespējams noorganizēt;

| c) | ja atbalstu piešķir uzlādes vai uzpildes infrastruktūrai, kas paredzēta vienīgi vai galvenokārt izmantošanai uzņēmumiem, kuri darbojas sauszemes, dzelzceļa vai ūdens sabiedriskā transporta nozarē (89); |
| --- | --- |

c)

ja atbalstu piešķir uzlādes vai uzpildes infrastruktūrai, kas paredzēta vienīgi vai galvenokārt izmantošanai uzņēmumiem, kuri darbojas sauszemes, dzelzceļa vai ūdens sabiedriskā transporta nozarē (89);

| d) | ja atbalstu piešķir uzlādes vai uzpildes infrastruktūrai, kas paredzēta vienīgi vai galvenokārt izmantošanai atbalsta saņēmējiem un kas nav publiski pieejama (90), ja attiecīgā dalībvalsts to pienācīgi pamato; vai |
| --- | --- |

d)

ja atbalstu piešķir uzlādes vai uzpildes infrastruktūrai, kas paredzēta vienīgi vai galvenokārt izmantošanai atbalsta saņēmējiem un kas nav publiski pieejama (90), ja attiecīgā dalībvalsts to pienācīgi pamato; vai

| e) | ja atbalstu piešķir par uzlādes vai uzpildes infrastruktūru, kas paredzēta izmantošanai noteiktu tipu transportlīdzekļiem, kuru attiecīgais izplatības līmenis tirgū (katram attiecīgajam transportlīdzekļa tipam) attiecīgajā dalībvalstī vai satiksmes intensitāte attiecīgajā reģionā vai reģionos ir ļoti ierobežoti (91). |
| --- | --- |

e)

ja atbalstu piešķir par uzlādes vai uzpildes infrastruktūru, kas paredzēta izmantošanai noteiktu tipu transportlīdzekļiem, kuru attiecīgais izplatības līmenis tirgū (katram attiecīgajam transportlīdzekļa tipam) attiecīgajā dalībvalstī vai satiksmes intensitāte attiecīgajā reģionā vai reģionos ir ļoti ierobežoti (91).

| 201. | Pamatnostādņu 200. punktā uzskaitītajos gadījumos atbalsta summu var noteikt, balstoties uz finansējuma deficīta analīzi, kā norādīts 48., 51. un 52. punktā. Dalībvalstij jāveic ex post uzraudzība, lai pārbaudītu izdarītos pieņēmumus par vajadzīgo atbalsta līmeni un ieviestu atgūšanas mehānismu, kā noteikts 55. punktā. |
| --- | --- |

201.

| 202. | Alternatīvi 201. punktam atbalstu var uzskatīt par samērīgu, ja tas nepārsniedz 30 % no attiecināmajām izmaksām vai 40 % no attiecināmajām izmaksām, ja uzlādes vai uzpildes infrastruktūra nodrošina tikai atjaunīgo elektroenerģiju vai atjaunīgo ūdeņradi. Atbalsta intensitāti var palielināt par 10 procentpunktiem vidējiem uzņēmumiem vai par 20 procentpunktiem maziem uzņēmumiem. Atbalsta intensitāti var palielināt par 15 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, vai par 5 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

202.

| 203. | Šādos gadījumos attiecināmās izmaksas ir visas investīciju izmaksas, kas saistītas ar uzlādes vai uzpildes infrastruktūras būvniecību, uzstādīšanu, modernizāciju vai paplašināšanu. Piemēram, tās var ietvert izmaksas, kas saistītas ar






  a) | uzlādes vai uzpildes infrastruktūru un ar to saistīto tehnisko aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

203.

a)

uzlādes vai uzpildes infrastruktūru un ar to saistīto tehnisko aprīkojumu;

| b) | elektrisko vai citu komponentu, arī elektrisko kabeļu un transformatoru, uzstādīšanu vai modernizāciju, kas vajadzīga, lai uzlādes vai uzpildes infrastruktūru pieslēgtu elektrotīklam vai vietējam elektroenerģijas vai ūdeņraža ražošanas vai uzglabāšanas blokam un nodrošinātu uzlādes infrastruktūras viedgatavību; |
| --- | --- |

b)

elektrisko vai citu komponentu, arī elektrisko kabeļu un transformatoru, uzstādīšanu vai modernizāciju, kas vajadzīga, lai uzlādes vai uzpildes infrastruktūru pieslēgtu elektrotīklam vai vietējam elektroenerģijas vai ūdeņraža ražošanas vai uzglabāšanas blokam un nodrošinātu uzlādes infrastruktūras viedgatavību;

| c) | inženiertehniskajiem darbiem, zemes vai ceļu pielāgošanu, uzstādīšanas izmaksām un saistīto atļauju saņemšanas izmaksām. |
| --- | --- |

c)

inženiertehniskajiem darbiem, zemes vai ceļu pielāgošanu, uzstādīšanas izmaksām un saistīto atļauju saņemšanas izmaksām.

| 204. | Ja projektā ir paredzēta atjaunīgās elektroenerģijas vai atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža lokāla ražošana vai elektroenerģijas vai atjaunīgā vai mazoglekļa ūdeņraža lokāla uzglabāšana, attiecināmās izmaksas var ietvert investīciju izmaksas par ražošanas blokiem vai krātuvēm. |
| --- | --- |

204.

4.3.2.4.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 205. | Prasības, kas izklāstītas 206.–216. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

205.

| 206. | Jaunai uzlādes infrastruktūrai, kas nodrošina elektroenerģijas pārvadi ar maksimālo jaudu 22 kW apmērā, jāspēj atbalstīt viedās uzlādes funkcijas. Tas nodrošinātu uzlādes operāciju optimizāciju un pārvaldību, kas nerada pārslodzi un pilnībā izmanto atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un zemās elektroenerģijas cenas sistēmā. |
| --- | --- |

206.

| 207. | Lai izvairītos no infrastruktūras dublēšanas un izmantotu aktīvus, kas vēl nav sasnieguši sava saimnieciskās izmantošanas laika beigas, attiecībā uz ūdensceļu un gaisa transporta uzpildes infrastruktūru, ar ko nodrošina sintētiskās degvielas, tai skaitā nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās vai gāzveida transporta degvielas vai biodegvielas (92), dalībvalstīm jāpamato vajadzība pēc jaunas infrastruktūras, ņemot vērā tās degvielas vai degvielu tehniskos parametrus, ko paredzēts piegādāt, izmantojot šo infrastruktūru. Konvencionālajām degvielām analoģisko (drop-in) (93) sintētisko degvielu vai biodegvielu gadījumā dalībvalstij jāizsver, cik lielā mērā esošo infrastruktūru var izmantot analoģisko sintētisko degvielu vai biodegvielu piegādei. |
| --- | --- |

207.

| 208. | Atbalsts uzpildes infrastruktūras būvniecībai, uzstādīšanai, modernizācijai vai paplašināšanai var nepamatoti izkropļot konkurenci, ja tas izspiež investīcijas tīrākās alternatīvās tehnoloģijās, kas jau ir pieejamas tirgū, vai ja tas rada noteiktu tehnoloģiju iesīksti, tādējādi kavējot tīrāku tehnoloģiju tirgus attīstību un to izmantošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šādos gadījumos negatīvo ietekmi uz konkurenci, ko radītu atbalsts uzpildes infrastruktūrai, kas nodrošina degvielas uz dabasgāzes bāzes, visticamāk, nevarētu kompensēt. |
| --- | --- |

208.

| 209. | Ņemot vērā tīru mobilitātes tehnoloģiju tirgus pašreizējo attīstības stadiju ūdens transporta nozarēs, var uzskatīt, ka atbalstam CNG un LNG degvielas uzpildes infrastruktūras būvniecībai, uzstādīšanai, modernizācijai vai paplašināšanai ūdens transporta nozarēs nav ilgtermiņa iesīkstes efekta un tas neizstumj investīcijas tīrākās tehnoloģijās, ja dalībvalsts pierāda, ka tīrākas alternatīvas nav viegli pieejamas tirgū un nav paredzams, ka tās būs pieejamas tuvākajā laikā (94), un ka infrastruktūru izmantos, lai rosinātu pārkārtošanos uz mazoglekļa degvielām. Novērtējot šādu atbalstu, Komisija ņems vērā to, vai attiecīgās investīcijas ir daļa no ticamas dekarbonizācijas trajektorijas un vai atbalsts sekmē to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti ES tiesību aktos par alternatīvas degvielas infrastruktūras ieviešanu. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Autotransporta jomā bezemisiju transportlīdzekļi jau ir reāla iespēja, jo īpaši mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzams, ka tuvākajā nākotnē tie kļūs plašāk pieejami tirgū. Tāpēc, visticamāk, pēc 2025. gada lielas noslodzes transportlīdzekļu LNG uzpildes infrastruktūrai piešķirtajam atbalstam būs negatīva ietekme uz konkurenci, un to, visticamāk, nekompensēs pozitīva ietekme. Novērtējot atbalstu lielas noslodzes transportlīdzekļu uzpildes infrastruktūrai, Komisija ņems vērā to, vai šis atbalsts sekmē to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti Savienības tiesību aktos par alternatīvas degvielas infrastruktūras ieviešanu. |
| --- | --- |

210.

| 211. | Tirgū jau ir pieejamas alternatīvas fosilajai degvielai, ko var izmantot autotransporta nozarē, dažos ūdenstransporta nozares segmentos un dzelzceļa transporta nozarē. Šajā kontekstā tiek uzskatīts, ka atbalsts tādas uzpildes infrastruktūras ieviešanai, kas apgādā ar degvielām, kuras ražotas, izmantojot fosilos resursus vai enerģiju, arī fosilo ūdeņradi (95), nesniedz tādu pašu pozitīvu ietekmi kā atbalsts tādas uzpildes infrastruktūras ieviešanai, kas apgādā ar degvielām, kuras nav fosilās degvielas, vai mazoglekļa degvielām. Pirmkārt, transporta nozarē panākto CO2 emisiju samazinājumu, visticamāk, kompensēs CO2 emisijas, kas saistītas ar fosilo degvielu ražošanu un izmantošanu, jo īpaši tad, ja tās netiks sekmīgi uztvertas un uzglabātas. Otrkārt, atbalsta piešķiršana uzpildes infrastruktūrai, kas apgādā ar fosilajām degvielām, kuras nav mazoglekļa degvielas, var ietvert noteiktu ražošanas tehnoloģiju iesīkstes risku un tādējādi izstumt investīcijas tīrākās alternatīvās, novirzot pieprasījumu no ražošanas procesiem, kuros neizmanto fosilos resursus vai enerģiju vai kuri ir mazoglekļa procesi. Tas arī aizkavētu tāda tīru nefosilo tehnoloģiju tirgus attīstību, kas nodrošinātu bezemisiju mobilitāti, kā arī nefosilā kurināmā / nefosilo degvielu un enerģijas ražošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka tādu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci, kuru radītu atbalsts uzpildes infrastruktūrai, kas apgādā ar fosilajām degvielām, arī fosilo ūdeņradi, ja ūdeņraža ražošanas procesā izdalītās siltumnīcefekta gāzes netiktu faktiski uztvertas, visticamāk, nevarētu kompensēt, ja nebūtu ticamas trajektorijas uz atjaunīgo vai mazoglekļa degvielu piegādi un izmantošanu vidējā termiņā. |
| --- | --- |

211.

| 212. | Atbalstu ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai, kas nepiegādā tikai atjaunīgo ūdeņradi vai mazoglekļa ūdeņradi, tādējādi var uzskatīt par tādu, kam nav ilgtermiņa iesīkstes efekta vai kas neizstumj investīcijas tīrākās tehnoloģijās, ja dalībvalsts uzrāda ticamu trajektoriju, saskaņā ar kuru līdz 2035. gadam uzpildes infrastruktūras apgādē pakāpeniski atteiktos no ūdeņraža, kas nav atjaunīgs vai mazoglekļa ūdeņradis. |
| --- | --- |

212.

| 213. | Ja nav piemērotu aizsardzības pasākumu, atbalsta rezultātā var rasties vai nostiprināties ietekme tirgū, kas var novērst vai kavēt efektīvu konkurenci topošajos vai jaunattīstības tirgos. Tāpēc dalībvalstij jānodrošina, lai atbalsta pasākuma plānā būtu ietverti piemēroti aizsardzības pasākumi šāda riska novēršanai. Šie aizsardzības pasākumi var ietvert, piemēram, tādas pasākuma budžeta maksimālās procentuālās daļas noteikšanu, ko var piešķirt vienam uzņēmumam. |
| --- | --- |

213.

| 214. | Attiecīgā gadījumā Komisija novērtēs, vai ir ieviesti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka uzlādes vai uzpildes infrastruktūras operatori, kas piedāvā vai atļauj līguma maksājumus par infrastruktūru, nerada nepamatotu diskrimināciju starp mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, piemērojot nepamatotus preferenciālās piekļuves nosacījumus vai paredzot nepamatotas cenu atšķirības. Ja šādi aizsardzības pasākumi nav ieviesti, Komisija uzskata, ka pasākums, visticamāk, izraisīs nepamatotu negatīvu ietekmi uz konkurenci mobilitātes pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

214.

| 215. | Koncesijas vai cita veida pilnvarojumi trešai personai attiecībā uz uzlādes vai uzpildes infrastruktūras ekspluatāciju jāpiešķir konkurenci veicinošā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā, attiecīgā gadījumā pienācīgi ievērojot Savienības publiskā iepirkuma noteikumus. |
| --- | --- |

215.

| 216. | Ja atbalstu piešķir tādas uzlādes vai uzpildes infrastruktūras būvniecībai, uzstādīšanai, modernizācijai vai paplašināšanai, kas ir pieejama lietotājiem, kuri nav atbalsta saņēmējs vai saņēmēji, tai skaitā publiski pieejamai uzlādes vai uzpildes infrastruktūrai, šai infrastruktūrai jābūt sabiedrībai pieejamai un jānodrošina lietotājiem nediskriminējoša piekļuve, arī attiecīgā gadījumā attiecībā uz tarifiem, autentifikāciju un apmaksas metodēm un citiem izmantošanas nosacījumiem. Turklāt dalībvalstij jānodrošina, lai maksa, ko no lietotājiem, kas nav atbalsta saņēmējs vai saņēmēji, iekasē par uzlādes vai uzpildes infrastruktūras izmantošanu, atbilstu tirgus cenām. |
| --- | --- |

216.

4.4.   Atbalsts resursefektivitātei un pārejai uz aprites ekonomiku

4.4.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 217. | Aprites ekonomikas rīcības plāns (CEAP) (96) nodrošina tālejošu programmu, kuras mērķis ir paātrināt Savienības pāreju uz aprites ekonomiku kā daļu no paziņojumā par Eiropas zaļo kursu veicinātajām pārmaiņām. CEAP veicina aprites ekonomikas procesus, stimulē ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, un tā mērķis ir nodrošināt, lai tiktu novērsta atkritumu rašanās un Savienības ekonomikā izmantojamie resursi tiktu saglabāti pēc iespējas ilgāk. Šie mērķi ir arī priekšnoteikums, lai sasniegtu Savienības 2050. gada klimatneitralitātes mērķrādītāju un tīrāku un ilgtspējīgāku ekonomiku. |
| --- | --- |

217.

| 218. | CEAP ir īpaši minēta vajadzība atspoguļot mērķus, kas saistīti ar aprites ekonomiku, veicot valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu vides un enerģētikas jomā. Šajā sakarā finansiālam atbalstam valsts atbalsta veidā, to apvienojot ar plašākiem, skaidrākiem un saskaņotiem noteikumiem, var būt svarīga nozīme apritīguma atbalstīšanā ražošanas procesos kā daļai no Savienības ražošanas nozares plašākas pārveides tās virzīšanā uz klimatneitralitāti un ilgtermiņa konkurētspēju. Tam var būt arī svarīga nozīme, palīdzot radīt tādu labi funkcionējošu Savienības sekundāro izejvielu tirgu, kas samazinās slodzi uz dabas resursiem un radīs ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas, kā arī stiprinās noturību. |
| --- | --- |

218.

| 219. | CEAP arī atzīst, ka arvien lielāka nozīme kā ES ekonomikas svarīgiem izejresursiem ir bioloģiskajiem resursiem. Saskaņā ar ES bioekonomikas stratēģiju (97) bioekonomika atbalsta Eiropas zaļā kursa mērķus, jo tā sekmē bezoglekļa ekonomiku, uzlabo vidisko, ekonomisko un sociālu ilgtspēju un veicina zaļo izaugsmi. Finansiālam atbalstam valsts atbalsta veidā var būt svarīga nozīme ilgtspējīgas bioekonomikas prakses ieviešanas atbalstīšanā, piemēram, atbalsts ilgtspējīgi ražotiem biobāzētiem materiāliem un produktiem var palīdzēt panākt klimatneitralitāti un netiktu izmantots vienīgi tirgū. |
| --- | --- |

219.

4.4.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 220. | Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu var piešķirt šādiem investīciju veidiem:






  a) | investīcijām resursefektivitātes uzlabošanā, izmantojot jebkuru no šīm iespējām:






  i) | to resursu neto samazinājumu, kas patērēti tāda paša izlaides daudzuma ražošanā (98); |
| --- | --- | --- | --- |

220.

a)

investīcijām resursefektivitātes uzlabošanā, izmantojot jebkuru no šīm iespējām:

i)

to resursu neto samazinājumu, kas patērēti tāda paša izlaides daudzuma ražošanā (98);

| ii) | primāro izejvielu vai ievadmateriālu aizstāšanu ar sekundārām (atkalizmantotām vai reciklētām) vai atgūtām izejvielām vai ievadmateriāliem; vai |
| --- | --- |

ii)

primāro izejvielu vai ievadmateriālu aizstāšanu ar sekundārām (atkalizmantotām vai reciklētām) vai atgūtām izejvielām vai ievadmateriāliem; vai

| iii) | fosilo izejvielu vai ievadmateriālu aizstāšanu ar biobāzētām izejvielām vai ievadmateriāliem; |
| --- | --- |

iii)

fosilo izejvielu vai ievadmateriālu aizstāšanu ar biobāzētām izejvielām vai ievadmateriāliem;

| b) | investīcijām atbalsta saņēmēja radīto atkritumu samazināšanai, novēršanai, sagatavošanai atkalizmantošanai, materiālu atgūšanai, dekontaminēšanai un reciklēšanai (99); |
| --- | --- |

b)

investīcijām atbalsta saņēmēja radīto atkritumu samazināšanai, novēršanai, sagatavošanai atkalizmantošanai, materiālu atgūšanai, dekontaminēšanai un reciklēšanai (99);

| c) | investīcijām, kuras paredzētas, lai sagatavotu atkalizmantošanai atkritumus, ko radījušas trešās personas un ko citādi likvidētu vai apstrādātu, izmantojot apstrādes darbību, kurai atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā (100) ir zemāka prioritāte, vai mazāk resursefektīvā veidā, vai kuras rezultātā tiktu iegūta zemāka reciklēšanas kvalitāte, kā arī investīcijām, kuras paredzētas, lai atgūtu materiālus no šādiem atkritumiem, dekontaminētu un reciklētu tos; |
| --- | --- |

c)

investīcijām, kuras paredzētas, lai sagatavotu atkalizmantošanai atkritumus, ko radījušas trešās personas un ko citādi likvidētu vai apstrādātu, izmantojot apstrādes darbību, kurai atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā (100) ir zemāka prioritāte, vai mazāk resursefektīvā veidā, vai kuras rezultātā tiktu iegūta zemāka reciklēšanas kvalitāte, kā arī investīcijām, kuras paredzētas, lai atgūtu materiālus no šādiem atkritumiem, dekontaminētu un reciklētu tos;

| d) | investīcijām, kuras paredzētas, lai samazinātu, novērstu, sagatavotu atkalizmantošanai, dekontaminētu, atkalizmantotu un reciklētu citus atbalsta saņēmēja vai trešo personu radītos produktus, materiālus vai vielas (101), kas nav noteikti kvalificējami kā atkritumi un kas pretējā gadījumā netiktu izmantoti, tiktu likvidēti vai atgūti mazāk resursefektīvā veidā, būtu uzskatāmi par atkritumiem, ja tie netiktu atkalizmantoti, vai to reciklēšanas kvalitāte būtu zemāka, kā arī investīcijām, kuras paredzētas, lai atgūtu materiālus no šādiem produktiem, materiāliem vai vielām; |
| --- | --- |

d)

investīcijām, kuras paredzētas, lai samazinātu, novērstu, sagatavotu atkalizmantošanai, dekontaminētu, atkalizmantotu un reciklētu citus atbalsta saņēmēja vai trešo personu radītos produktus, materiālus vai vielas (101), kas nav noteikti kvalificējami kā atkritumi un kas pretējā gadījumā netiktu izmantoti, tiktu likvidēti vai atgūti mazāk resursefektīvā veidā, būtu uzskatāmi par atkritumiem, ja tie netiktu atkalizmantoti, vai to reciklēšanas kvalitāte būtu zemāka, kā arī investīcijām, kuras paredzētas, lai atgūtu materiālus no šādiem produktiem, materiāliem vai vielām;

| e) | investīcijām atkritumu vai citu produktu, materiālu vai vielu dalītai savākšanai (102) un šķirošanai, lai tos sagatavotu atkalizmantošanai vai reciklēšanai. |
| --- | --- |

e)

investīcijām atkritumu vai citu produktu, materiālu vai vielu dalītai savākšanai (102) un šķirošanai, lai tos sagatavotu atkalizmantošanai vai reciklēšanai.

| 221. | Noteiktos apstākļos atbalstu pamatdarbības izmaksu segšanai var piešķirt par konkrētu atkritumu plūsmu vai atkritumu veidu dalītu savākšanu un šķirošanu (sk. 247. punktu). |
| --- | --- |

221.

| 222. | Atbalsts, kas saistīts ar atlikumsiltuma atgūšanu no ražošanas procesiem, vai atbalsts, kas saistīts ar CCU, tiks novērtēts saskaņā ar nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un kas noteikti 4.1. iedaļā. |
| --- | --- |

222.

| 223. | Atbalsts, kas saistīts ar biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā, biogāzes un biomasas kurināmā ražošanu no atkritumiem, tiks novērtēts saskaņā ar nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un kas noteikti 4.1. iedaļā. |
| --- | --- |

223.

| 224. | Atbalsts, kas saistīts ar enerģijas ražošanu no atkritumiem, tiks novērtēts saskaņā ar nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un kas noteikti 4.1. iedaļā. Ja atbalsts ir saistīts ar investīcijām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās vai to darbībā, atbalsts enerģijas vai siltuma ražošanai no atkritumiem tiks novērtēts saskaņā ar nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam centralizētajai siltumapgādei vai aukstumapgādei un kas noteikti 4.10. iedaļā. |
| --- | --- |

224.

4.4.3.   Stimulējoša ietekme

| 225. | Prasības, kas izklāstītas 226.–233. punktā, ir piemērojamas papildus 3.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

225.

| 226. | Attiecībā uz 28. punktā paredzēto prasību dalībvalstij noteikt ticamu hipotētisko scenāriju jānorāda, ka hipotētiskais scenārijs parasti atbildīs investīcijai ar tādu pašu kapacitāti, izmantošanas laiku un attiecīgā gadījumā citiem attiecīgajiem tehniskiem parametriem kā videi nekaitīgai investīcijai. |
| --- | --- |

226.

| 227. | Hipotētiskais scenārijs var būt arī esošo iekārtu vai aprīkojuma uzturēšana ekspluatācijā uz laiku, kas atbilst videi nekaitīgas investīcijas izmantošanas laikam. Šādā gadījumā būtu jāņem vērā diskontētās uzturēšanas, remonta un modernizācijas izmaksas šajā periodā. |
| --- | --- |

227.

| 228. | Noteiktos gadījumos hipotētiskais scenārijs var ietvert iekārtu vai aprīkojuma vēlāku nomaiņu, un tādā gadījumā būtu jāņem vērā iekārtu un aprīkojuma diskontētā vērtība un jāizlīdzina iekārtu vai aprīkojuma attiecīgā saimnieciskās izmantošanas laika starpība. |
| --- | --- |

228.

| 229. | Aprīkojumam, uz kuru attiecas nomas līgumi, videi nekaitīga aprīkojuma nomas diskontētā vērtība būtu jāsalīdzina ar tāda aprīkojuma nomas diskontēto vērtību, kas ir videi mazāk labvēlīgs un tiktu izmantots, ja attiecīgā atbalsta nebūtu. |
| --- | --- |

229.

| 230. | Ja investīcija attiecas uz iekārtu vai aprīkojuma pievienošanu esošajām iekārtām, sistēmām vai aprīkojumam, attiecināmās izmaksas veido kopējās investīciju izmaksas. |
| --- | --- |

230.

| 231. | Komisija principā uzskata, ka atbalstam projektiem, kuru atmaksāšanās periods ir mazāks par pieciem gadiem, stimulējošas ietekmes nav. Dalībvalsts tomēr var iesniegt pierādījumus, kas apliecina, ka atbalsts ir nepieciešams, lai izraisītu izmaiņas uzvedībā, pat ja projektiem ir īsāks atmaksāšanās periods. |
| --- | --- |

231.

| 232. | Atbalsts investīcijām, kas ļauj uzņēmumiem tikai nodrošināt atbilstību jau spēkā esošajiem obligātajiem Savienības standartiem, netiks uzskatīts par atbalstu ar stimulējošu ietekmi (sk. 32. punktu). Kā paskaidrots 32. punktā, var uzskatīt, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja tas ļauj uzņēmumam paaugstināt tā vides aizsardzības līmeni saskaņā ar obligātajiem valsts standartiem, kas ir stingrāki par Savienības standartiem vai kas ir pieņemti, ja Savienības standartu nav. |
| --- | --- |

232.

| 233. | Tiks uzskatīts, ka atbalstam, ko piešķir, lai pielāgotos Savienības standartiem, kuri ir pieņemti, bet vēl nav stājušies spēkā, ir stimulējoša ietekme, ja investīcijas tiek veiktas un pabeigtas vismaz 18 mēnešus pirms Savienības standartu stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

233.

4.4.4.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.4.4.1.   Atbalsta nepieciešamība

| 234. | Šo pamatnostādņu 235. un 236. punktā izklāstītās prasības ir piemērojamas papildus 3.2.1.1. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

234.

| 235. | Investīcijām ir jāpārsniedz iedibinātā komercprakse, kas parasti tiek piemērota visā Savienībā un attiecībā uz dažādām tehnoloģijām (103). |
| --- | --- |

235.

| 236. | Ja atbalstu piešķir par atkritumu vai citu produktu, materiālu vai vielu dalītu savākšanu un šķirošanu, dalībvalstij jāpierāda, ka šāda dalīta savākšana un šķirošana šajā dalībvalstī ir nepietiekami attīstīta (104). Ja atbalstu piešķir pamatdarbības izmaksu segšanai, dalībvalstij jāpierāda, ka šāds atbalsts ir vajadzīgs pārejas periodā, lai veicinātu tādu darbību attīstību, kas saistītas ar atkritumu dalītu savākšanu un šķirošanu. Dalībvalstij jāņem vērā visas saistības, kas uzņēmumiem noteiktas saskaņā ar paplašinātās ražotāja atbildības shēmām, kuras tā varētu būt īstenojusi saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8. pantu. |
| --- | --- |

236.

4.4.4.2.   Piemērotība

| 237. | Prasības, kas izklāstītas 238. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

237.

| 238. | Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” (105) uzņēmumus, kas rada atkritumus, nevajadzētu atbrīvot no to apstrādes izmaksām. Tādēļ atbalstam uzņēmumus, kas rada atkritumus, nevajadzētu atbrīvot no jebkādām izmaksām vai saistībām sakarā ar atkritumu apstrādi, kas tiem būtu jāsedz vai jāievēro saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, arī saskaņā ar paplašinātās ražotāja atbildības shēmām. Turklāt atbalstam nevajadzētu atbrīvot uzņēmumus no izmaksām, kas būtu jāuzskata par parastām uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

238.

4.4.4.3.   Samērīgums

| 239. | Attiecināmās izmaksas ir papildu investīciju izmaksas, kas noteiktas, projekta kopējās investīciju izmaksas salīdzinot ar videi mazāk draudzīga projekta vai darbības izmaksām, kas var būt kāds no šiem:






  a) | salīdzināmas investīcijas, kā aprakstīts 226. punktā, kas būtu ticami realizējamas bez atbalsta un kas nesasniedz tādu pašu resursefektivitātes līmeni; |
| --- | --- | --- |

239.

a)

salīdzināmas investīcijas, kā aprakstīts 226. punktā, kas būtu ticami realizējamas bez atbalsta un kas nesasniedz tādu pašu resursefektivitātes līmeni;

| b) | atkritumu apstrāde, kuras pamatā ir apstrādes operācija, kas atkritumu hierarhijā atrodas zemāk, vai mazāk resursefektīva atkritumu apstrāde; |
| --- | --- |

b)

atkritumu apstrāde, kuras pamatā ir apstrādes operācija, kas atkritumu hierarhijā atrodas zemāk, vai mazāk resursefektīva atkritumu apstrāde;

| c) | tradicionālais ražošanas process attiecībā uz primāro izejvielu vai produktu, ja atkalizmantoto vai reciklēto (sekundāro) produktu tehniski un ekonomiski var aizstāt ar primāro izejvielu vai produktu; |
| --- | --- |

c)

tradicionālais ražošanas process attiecībā uz primāro izejvielu vai produktu, ja atkalizmantoto vai reciklēto (sekundāro) produktu tehniski un ekonomiski var aizstāt ar primāro izejvielu vai produktu;

| d) | jebkāds cits hipotētisks scenārijs, kas balstīts uz pienācīgi pamatotiem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

d)

jebkāds cits hipotētisks scenārijs, kas balstīts uz pienācīgi pamatotiem pieņēmumiem.

| 240. | Gadījumā, kad produkts, viela vai materiāls ir atkritumi, ja vien tos neizmanto atkal un nav likumīgas prasības šo produktu, vielu vai materiālu likvidēt vai citādi apstrādāt, attiecināmās izmaksas var atbilst investīcijām, kas nepieciešamas attiecīgā produkta, vielas vai materiāla atgūšanai. |
| --- | --- |

240.

| 241. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 40 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

241.

| 242. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 10 procentpunktiem vidējiem uzņēmumiem vai par 20 procentpunktiem maziem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

242.

| 243. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 15 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, vai par 5 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

243.

| 244. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 10 procentpunktiem ekoinovācijas darbībām, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | ekoinovācijas darbībai jābūt jaunai vai būtiski uzlabotai salīdzinājumā ar nozares vispārējo situāciju Savienībā (106); |
| --- | --- | --- |

244.

a)

ekoinovācijas darbībai jābūt jaunai vai būtiski uzlabotai salīdzinājumā ar nozares vispārējo situāciju Savienībā (106);

| b) | paredzamajam ieguvumam videi jābūt ievērojami lielākam nekā uzlabojumam, ko līdzīgās darbības jomās radītu vispārējās situācijas normālā attīstība (107); |
| --- | --- |

b)

paredzamajam ieguvumam videi jābūt ievērojami lielākam nekā uzlabojumam, ko līdzīgās darbības jomās radītu vispārējās situācijas normālā attīstība (107);

| c) | darbības novatoriskā būtība nepārprotami ietver risku tehnoloģiju, tirgus vai finanšu ziņā, kas ir lielāks nekā risks, kurš parasti saistīts ar salīdzināmām darbībām, kas neietver inovāciju (108). |
| --- | --- |

c)

darbības novatoriskā būtība nepārprotami ietver risku tehnoloģiju, tirgus vai finanšu ziņā, kas ir lielāks nekā risks, kurš parasti saistīts ar salīdzināmām darbībām, kas neietver inovāciju (108).

| 245. | Atkāpjoties no 241.–244. punkta, dalībvalsts, balstoties uz finansējuma deficīta analīzi, kā norādīts 48., 51. un 52. punktā, var arī pierādīt, ka ir nepieciešama lielāka atbalsta intensitāte. Šādā gadījumā dalībvalstij jāveic ex post uzraudzība, lai pārbaudītu izdarītos pieņēmumus par vajadzīgo atbalsta līmeni un ieviestu atgūšanas mehānismu, kā noteikts 55. punktā. Atbalsta summa nedrīkst pārsniegt finansējuma deficītu, kā noteikts 51. un 52. punktā. |
| --- | --- |

245.

| 246. | Ja atbalstu piešķir atbilstoši konkurenci veicinošai konkursa procedūrai, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem, atbalsta summu uzskata par samērīgu. |
| --- | --- |

246.

| 247. | Atbalsts var segt pamatdarbības izmaksas, ja tas attiecas uz konkrētu atkritumu plūsmu vai atkritumu veidu atkritumu vai citu produktu, materiālu vai vielu dalītu savākšanu un šķirošanu, lai tos sagatavotu atkalizmantošanai vai reciklēšanai, un šādā gadījumā jāizpilda šādi kumulatīvie nosacījumi:






  a) | atbalsts jāpiešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem un kam nediskriminējoši ir jābūt atvērtai visiem tirgus dalībniekiem, kuri sniedz dalītas savākšanas un šķirošanas pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

247.

a)

atbalsts jāpiešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem un kam nediskriminējoši ir jābūt atvērtai visiem tirgus dalībniekiem, kuri sniedz dalītas savākšanas un šķirošanas pakalpojumus;

| b) | gadījumā, ja ir liela neskaidrība par pamatdarbības izmaksu turpmāko attīstību pasākuma laikā, konkurenci veicinošā konkursa procedūra var ietvert noteikumus, kas ierobežo atbalstu noteiktos labi identificējamos apstākļos, ja šie noteikumi un apstākļi ir noteikti ex ante; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja ir liela neskaidrība par pamatdarbības izmaksu turpmāko attīstību pasākuma laikā, konkurenci veicinošā konkursa procedūra var ietvert noteikumus, kas ierobežo atbalstu noteiktos labi identificējamos apstākļos, ja šie noteikumi un apstākļi ir noteikti ex ante;

| c) | jebkurš investīciju atbalsts, kas piešķirts attiecībā uz iekārtu, kuru izmanto konkrētu atkritumu plūsmu vai atkritumu veidu dalītai atkritumu savākšanai un šķirošanai, jāatskaita no darbības atbalsta, kas piešķirts attiecībā uz to pašu iekārtu, ja abi atbalsta veidi sedz tās pašas attiecināmās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

jebkurš investīciju atbalsts, kas piešķirts attiecībā uz iekārtu, kuru izmanto konkrētu atkritumu plūsmu vai atkritumu veidu dalītai atkritumu savākšanai un šķirošanai, jāatskaita no darbības atbalsta, kas piešķirts attiecībā uz to pašu iekārtu, ja abi atbalsta veidi sedz tās pašas attiecināmās izmaksas;

| d) | atbalstu var piešķirt uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus. |
| --- | --- |

d)

atbalstu var piešķirt uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.

4.4.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 248. | Prasības, kas izklāstītas 249.–252. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

248.

| 249. | Atbalsts nedrīkst stimulēt atkritumu rašanos vai resursu lielāku izmantošanu. |
| --- | --- |

249.

| 250. | Atbalsts nedrīkst palielināt pieprasījumu pēc atkritumiem vai citiem materiāliem un resursiem, kurus paredzēts atkalizmantot, reciklēt vai atgūt, nepalielinot šo materiālu savākšanu. |
| --- | --- |

250.

| 251. | Novērtējot atbalsta ietekmi uz tirgu, Komisija ņems vērā atbalsta iespējamo ietekmi uz to primāro un sekundāro materiālu tirgu darbību, kas saistīti ar attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

251.

| 252. | Novērtējot uz tirgu atstāto ietekmi, ko radījis atbalsts pamatdarbības izmaksām, kas saistītas ar konkrētu atkritumu plūsmu vai atkritumu veidu atkritumu vai citu produktu, materiālu vai vielu dalītu savākšanu un šķirošanu, lai tos sagatavotu atkalizmantošanai vai reciklēšanai, Komisija jo īpaši ņems vērā iespējamo mijiedarbību ar paplašinātās ražotāja atbildības shēmām attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

252.

4.5.   Atbalsts tāda piesārņojuma prevencijai vai samazināšanai, ko rada citi avoti, kuri nav siltumnīcefekta gāzes

4.5.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 253. | Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu paredzētajai nulles piesārņojuma iecerei ar mērķi panākt no toksikantiem brīvu vidi būtu jānodrošina, ka līdz 2050. gadam piesārņojums tiek samazināts līdz līmenim, kas vairs nav kaitīgs cilvēkam un dabas ekosistēmām un kas nepārkāpj planētas iespēju robežas, tādējādi radot no toksikantiem brīvu vidi saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (109) un Astotās vides rīcības programmas (110) ilgtermiņa mērķiem. Savienība ir noteikusi īpašus mērķrādītājus piesārņojuma līmeņa samazināšanai, piemēram, tīrākam gaisam (111) un nulles piesārņojumam ūdenstilpēs (112), mazākam troksnim, vielu, kas rada bažas, minimalizētai izmantošanai un nonākšanai vidē un plastmasas atkritumu un mikroplastmasas piesārņojumam un atkritumiem (113), kā arī mērķrādītājus attiecībā uz barības vielu un mēslošanas līdzekļu pārpalikumiem, kaitīgiem pesticīdiem un vielām, kas izraisa rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem (114). |
| --- | --- |

253.

| 254. | Finansiāls atbalsts valsts atbalsta veidā var būtiski palīdzēt sasniegt vides mērķi samazināt tāda piesārņojuma veidus, ko rada citi avoti, kuri nav siltumnīcefekta gāzu emisijas. |
| --- | --- |

254.

4.5.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 255. | Atbalstu tāda piesārņojuma prevencijai vai samazināšanai, ko rada citi avoti, kuri nav siltumnīcefekta gāzes, var piešķirt investīcijām, kas ļauj uzņēmumiem pārsniegt Savienības vides aizsardzības standartus, paaugstināt vides aizsardzības līmeni, ja nav attiecīgu Savienības standartu, vai ievērot pieņemtus, bet vēl spēkā nestājušos Savienības standartus. |
| --- | --- |

255.

| 256. | Ja atbalstu piešķir tirgojamu emisijas atļauju veidā (115), atbalsta pasākumam jābūt izstrādātam tā, lai novērstu vai samazinātu piesārņojumu virs līmeņiem, kas noteikti Savienības standartos, kuri ir obligāti attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

256.

| 257. | Atbalstam jābūt vērstam uz tāda piesārņojuma prevenciju vai samazināšanu, kas tieši saistīts ar atbalsta saņēmēja darbību. |
| --- | --- |

257.

| 258. | Ar atbalstu nedrīkst tikai pārvietot piesārņotājus no vienas nozares uz citu vai no viena vides aģenta uz citu (piemēram, no gaisa uz ūdeni). Ja atbalsts ir vērsts uz piesārņojuma samazināšanu, ar to jāsasniedz vispārējs piesārņojuma samazinājums. |
| --- | --- |

258.

| 259. | Šo pamatnostādņu 4.5. iedaļa neattiecas uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas 4.1. iedaļas piemērošanas joma. Ja pasākums veicina gan siltumnīcefekta gāzu emisiju prevenciju vai samazināšanu, gan tāda piesārņojuma prevenciju vai samazināšanu, ko rada citi avoti, kuri nav siltumnīcefekta gāzu emisijas, pasākuma saderība tiks novērtēta, balstoties uz 4.1. iedaļu vai šo iedaļu, atkarībā no tā, kurš no abiem mērķiem ir svarīgāks (116). |
| --- | --- |

259.

4.5.3.   Stimulējoša ietekme

| 260. | Šo pamatnostādņu 261. un 262. punktā izklāstītās prasības ir piemērojamas papildus 3.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

260.

| 261. | Uzskatāms, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja tas ļauj uzņēmumam novērst vai samazināt piesārņojumu, ja nav attiecīgu Savienības standartu vai ja tas pārsniedz jau spēkā esošajos Savienības standartos noteikto līmeni. Kā paskaidrots 32. punktā, var uzskatīt, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme arī tad, ja tas ļauj uzņēmumam novērst vai samazināt piesārņojumu saskaņā ar obligātajiem valsts standartiem, kas ir stingrāki par Savienības standartiem vai kas ir pieņemti, ja nav attiecīgu Savienības standartu. |
| --- | --- |

261.

| 262. | Tiks uzskatīts, ka atbalstam, ko piešķir, lai pielāgotos Savienības standartiem, kuri ir pieņemti, bet vēl nav stājušies spēkā, ir stimulējoša ietekme, ja investīcijas tiek veiktas un pabeigtas vismaz 18 mēnešus pirms Savienības standartu stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

262.

4.5.4.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.5.4.1.   Atbalsta nepieciešamība

| 263. | Prasības, kas izklāstītas 264. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.1.1. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

263.

| 264. | Attiecībā uz atbalstu tirgojamu emisijas atļauju veidā (117) dalībvalstij jāpierāda, ka ir izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi:






  a) | visu atļauju/kvotu izsole ievērojami paaugstina ražošanas izmaksas katrai nozarei vai atsevišķu atbalsta saņēmēju kategorijai; |
| --- | --- | --- |

264.

a)

visu atļauju/kvotu izsole ievērojami paaugstina ražošanas izmaksas katrai nozarei vai atsevišķu atbalsta saņēmēju kategorijai;

| b) | ražošanas izmaksu ievērojamo palielinājumu nevar novirzīt uz lietotājiem, neradot pārdošanas apjomu ievērojamu samazinājumu (118); |
| --- | --- |

b)

ražošanas izmaksu ievērojamo palielinājumu nevar novirzīt uz lietotājiem, neradot pārdošanas apjomu ievērojamu samazinājumu (118);

| c) | atsevišķiem uzņēmumiem nozarē nav iespējas samazināt emisiju līmeni tā, lai samazinātu izmaksas par sertifikātiem līdz līmenim, kas šiem uzņēmumiem ir pieņemams. To, ka patēriņu nevar samazināt, ir iespējams apliecināt, salīdzinot emisijas līmeņus ar tiem, kuri izriet no visefektīvākā paņēmiena, kas tiek izmantots Eiropas Ekonomikas zonā. Katrs uzņēmums, kas izmanto visefektīvāko paņēmienu, drīkst saņemt maksimāli tādu kvotu saskaņā ar tirgojamo emisijas atļauju shēmu, kura atbilst ražošanas izmaksu palielinājumam un kuru nevar novirzīt uz lietotājiem. Katrs uzņēmums, kuram būs sliktāks vidiskais sniegums, saņem mazāku kvotu, kas ir samērīga ar vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

c)

atsevišķiem uzņēmumiem nozarē nav iespējas samazināt emisiju līmeni tā, lai samazinātu izmaksas par sertifikātiem līdz līmenim, kas šiem uzņēmumiem ir pieņemams. To, ka patēriņu nevar samazināt, ir iespējams apliecināt, salīdzinot emisijas līmeņus ar tiem, kuri izriet no visefektīvākā paņēmiena, kas tiek izmantots Eiropas Ekonomikas zonā. Katrs uzņēmums, kas izmanto visefektīvāko paņēmienu, drīkst saņemt maksimāli tādu kvotu saskaņā ar tirgojamo emisijas atļauju shēmu, kura atbilst ražošanas izmaksu palielinājumam un kuru nevar novirzīt uz lietotājiem. Katrs uzņēmums, kuram būs sliktāks vidiskais sniegums, saņem mazāku kvotu, kas ir samērīga ar vidisko sniegumu.

4.5.4.2.   Samērīgums

| 265. | Attiecināmās izmaksas ir papildu investīciju izmaksas, kas tieši saistītas ar augstāka vides aizsardzības līmeņa sasniegšanu. |
| --- | --- |

265.

| 266. | Papildu investīciju izmaksas veido starpība starp atbalstītajām investīciju izmaksām un investīciju izmaksām hipotētiskajā scenārijā, kā aprakstīts 226.–230. punktā. Ja projekts ietver agrīnu pielāgošanos Savienības standartiem, kas vēl nav stājušies spēkā, hipotētiskajam scenārijam vajadzētu būt principā tādam, kā aprakstīts 228. punktā. |
| --- | --- |

266.

| 267. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 40 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

267.

| 268. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 10 procentpunktiem vidējiem uzņēmumiem vai par 20 procentpunktiem maziem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

268.

| 269. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 15 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, vai par 5 procentpunktiem investīcijām atbalstāmos apgabalos, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

269.

| 270. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 10 procentpunktiem ekoinovācijas darbībām, ja ir izpildīti 244. punkta a)–c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

270.

| 271. | Atkāpjoties no 267.–270. punkta, dalībvalsts, balstoties uz finansējuma deficīta analīzi, kā norādīts 48., 51. un 52. punktā, var arī pierādīt, ka ir vajadzīga lielāka atbalsta summa. Šādā gadījumā dalībvalstij jāveic ex post uzraudzība, lai pārbaudītu izdarītos pieņēmumus par vajadzīgo atbalsta līmeni un ieviestu atgūšanas mehānismu, kā noteikts 55. punktā. Atbalsta summa nedrīkst pārsniegt finansējuma deficītu, kā noteikts 51. un 52. punktā. |
| --- | --- |

271.

| 272. | Ja atbalstu piešķir atbilstoši konkurenci veicinošai konkursa procedūrai, ko veic saskaņā ar 49. un 50. punktā izklāstītajiem kritērijiem, atbalsta summu uzskata par samērīgu. |
| --- | --- |

272.

| 273. | Attiecībā uz atbalstu tirgojamu emisijas atļauju veidā Komisija arī pārbaudīs, vai:






  a) | atļauju vai kvotu sadale tiek veikta pārredzamā veidā, balstoties uz objektīviem kritērijiem un pieejamajiem augstākās kvalitātes datu avotiem; un |
| --- | --- | --- |

273.

a)

atļauju vai kvotu sadale tiek veikta pārredzamā veidā, balstoties uz objektīviem kritērijiem un pieejamajiem augstākās kvalitātes datu avotiem; un

| b) | to tirgojamo emisijas atļauju vai kvotu kopējā summa, kas piešķirta katram uzņēmumam par cenu, kura ir zemāka par to tirgus vērtību, nepārsniedz to paredzamās vajadzības, kas prognozētas situācijai, kad tirdzniecības shēmas nav. |
| --- | --- |

b)

to tirgojamo emisijas atļauju vai kvotu kopējā summa, kas piešķirta katram uzņēmumam par cenu, kura ir zemāka par to tirgus vērtību, nepārsniedz to paredzamās vajadzības, kas prognozētas situācijai, kad tirdzniecības shēmas nav.

4.5.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 274. | Prasības, kas izklāstītas 275. punktā, ir piemērojamas papildus prasībām, kas izklāstītas 3.2.2. iedaļā. |
| --- | --- |

274.

| 275. | Attiecībā uz atbalstu tirgojamu emisijas atļauju veidā Komisija arī pārbaudīs, vai:






  a) | atbalsta saņēmēju atlase ir balstīta uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem un atbalsta piešķiršana notiek principā tādā pašā veidā visiem konkurentiem tajā pašā nozarē, ja tie atrodas līdzīgā faktiskā situācijā; |
| --- | --- | --- |

275.

a)

atbalsta saņēmēju atlase ir balstīta uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem un atbalsta piešķiršana notiek principā tādā pašā veidā visiem konkurentiem tajā pašā nozarē, ja tie atrodas līdzīgā faktiskā situācijā;

| b) | sadales metodē netiek dota priekšroka konkrētiem uzņēmumiem (119) vai konkrētām nozarēm, ja vien tas nav pamatots ar pašas shēmas vides apsvērumiem vai ja šādi noteikumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām vides rīcībpolitikām; |
| --- | --- |

b)

sadales metodē netiek dota priekšroka konkrētiem uzņēmumiem (119) vai konkrētām nozarēm, ja vien tas nav pamatots ar pašas shēmas vides apsvērumiem vai ja šādi noteikumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām vides rīcībpolitikām;

| c) | jaunpienācēji nesaņem atļaujas vai kvotas ar izdevīgākiem nosacījumiem nekā esošie uzņēmumi, kas darbojas tajos pašos tirgos; |
| --- | --- |

c)

jaunpienācēji nesaņem atļaujas vai kvotas ar izdevīgākiem nosacījumiem nekā esošie uzņēmumi, kas darbojas tajos pašos tirgos;

| d) | ja esošajām iekārtām tiek piešķirti lielāki piešķīrumi salīdzinājumā ar jaunpienācējiem, nedrīkst rasties nepamatoti šķēršļi iekļūšanai tirgū. |
| --- | --- |

d)

ja esošajām iekārtām tiek piešķirti lielāki piešķīrumi salīdzinājumā ar jaunpienācējiem, nedrīkst rasties nepamatoti šķēršļi iekļūšanai tirgū.

4.6.   Atbalsts videi nodarīta kaitējuma remediācijai, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai vai atjaunošanai un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošanai

4.6.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 276. | Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam (120) mērķis ir aizsargāt dabu, apturēt ekosistēmu degradāciju un tās atjaunot un vadīt Eiropas Savienības bioloģiskās daudzveidības virzību uz atveseļošanos līdz 2030. gadam. Kā paziņojuma par Eiropas zaļo kursu nozīmīga daļa tā nosaka vērienīgus mērķrādītājus un saistības līdz 2030. gadam, lai panāktu veselīgas un noturīgas ekosistēmas. |
| --- | --- |

276.

| 277. | Finansiāls atbalsts valsts atbalsta veidā var būtiski veicināt vides mērķa sasniegšanu – bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu – vairākos veidos, arī stimulējot postījumu novēršanu kontaminētās vietās, degradēto dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanu vai investīciju veikšanu ekosistēmu aizsardzībai. |
| --- | --- |

277.

| 278. | ES Klimatadaptācijas stratēģijas (121) mērķis ir piesaistīt investīcijas dabā balstītos adaptācijas risinājumos (122), ņemot vērā, ka to īstenošana plašā mērogā palielinātu klimatnoturību un veicinātu vairāku Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

278.

4.6.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 279. | Šajā iedaļā ir izklāstīti saderības noteikumi par atbalsta pasākumiem, kas paredzēti videi nodarīta kaitējuma remediācijai, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai vai atjaunošanai un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas jeb klimatmitigācijas risinājumu īstenošanai. |
| --- | --- |

279.

| 280. | Šī iedaļa neattiecas uz:






  a) | atbalstu remediācijai vai atveseļošanai pēc elektrostaciju un kalnrūpniecības vai ieguves darbību slēgšanas, ciktāl uz attiecīgo atbalstu attiecas 4.12. iedaļa (123); |
| --- | --- | --- |

280.

a)

atbalstu remediācijai vai atveseļošanai pēc elektrostaciju un kalnrūpniecības vai ieguves darbību slēgšanas, ciktāl uz attiecīgo atbalstu attiecas 4.12. iedaļa (123);

| b) | atbalstu dabas katastrofu, piemēram, zemestrīču, lavīnu, zemes nogruvumu, plūdu, vētru, viesuļvētru, vulkānu izvirdumu un dabiskas izcelsmes savvaļas ugunsgrēku, radīto postījumu atlīdzināšanai. |
| --- | --- |

b)

atbalstu dabas katastrofu, piemēram, zemestrīču, lavīnu, zemes nogruvumu, plūdu, vētru, viesuļvētru, vulkānu izvirdumu un dabiskas izcelsmes savvaļas ugunsgrēku, radīto postījumu atlīdzināšanai.

| 281. | Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu var piešķirt šādām darbībām:






  a) | videi nodarītā kaitējuma, tai skaitā augsnes vai virszemes vai pazemes ūdeņu kvalitātei vai jūras videi nodarītā kaitējuma, remediācija; |
| --- | --- | --- |

281.

a)

videi nodarītā kaitējuma, tai skaitā augsnes vai virszemes vai pazemes ūdeņu kvalitātei vai jūras videi nodarītā kaitējuma, remediācija;

| b) | dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošana no degradēta stāvokļa; |
| --- | --- |

b)

dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošana no degradēta stāvokļa;

| c) | bioloģiskās daudzveidības vai ekosistēmu aizsardzība vai atjaunošana, lai palīdzētu ekosistēmām sasniegt labu stāvokli vai aizsargātu ekosistēmas, kas jau ir labā stāvoklī; |
| --- | --- |

c)

bioloģiskās daudzveidības vai ekosistēmu aizsardzība vai atjaunošana, lai palīdzētu ekosistēmām sasniegt labu stāvokli vai aizsargātu ekosistēmas, kas jau ir labā stāvoklī;

| d) | dabā balstīto klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošana. |
| --- | --- |

d)

dabā balstīto klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošana.

| 282. | Šī iedaļa neattiecas uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas 4.1. iedaļas piemērošanas joma. Ja pasākums veicina gan siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanu, gan videi nodarīta kaitējuma remediāciju, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanu, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību vai atjaunošanu un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošanu, pasākuma saderība tiks novērtēta, balstoties vai nu uz 4.1. iedaļu, vai uz šo iedaļu atkarībā no tā, kurš no abiem mērķiem ir dominējošais (124). |
| --- | --- |

282.

4.6.3.   Stimulējoša ietekme

| 283. | Prasības, kas izklāstītas 284.–287. punktā, ir piemērojamas papildus 3.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

283.

| 284. | Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK vai citus attiecīgus Savienības noteikumus (125), atbalstu videi nodarīta kaitējuma remediācijai, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai vai atjaunošanai un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošanai var uzskatīt par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, tikai tad, ja nav iespējams noteikt subjektu vai uzņēmumu, kas nodarījis kaitējumu videi, vai nevar pieprasīt tā juridisku atbildību par tādu darbu finansēšanu, kas vajadzīgi, lai novērstu un labotu videi nodarīto kaitējumu saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”. |
| --- | --- |

284.

| 285. | Dalībvalstij jāpierāda, ka ir veikti visi nepieciešamie pasākumi, tai skaitā tiesiskas darbības, lai identificētu atbildīgo subjektu vai uzņēmumu, kas nodarījis kaitējumu videi, un liktu tam segt attiecīgās izmaksas. Ja saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem nav iespējams identificēt atbildīgo subjektu vai uzņēmumu vai likt tam segt izmaksas, atbalstu var piešķirt, lai atbalstītu visus remediācijas vai atveseļošanas darbus, un to var uzskatīt par atbalstu ar stimulējošu ietekmi. Komisija var uzskatīt, ka uzņēmumam nevar likt segt tā videi nodarītā kaitējuma remediācijas izmaksas, ja tas vairs juridiski neeksistē un nevienu citu uzņēmumu nevar uzskatīt par tā juridisko vai ekonomisko tiesību pārņēmēju (126), un ja nav pietiekama finansiāla nodrošinājuma remediācijas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

285.

| 286. | Atbalstam, kas piešķirts Padomes Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā minēto kompensācijas pasākumu īstenošanai (127), nav stimulējošas ietekmes. Var uzskatīt, ka atbalstam, kas vajadzīgs, lai segtu papildu izmaksas nolūkā paplašināt šo pasākumu darbības jomu vai vērienu, pārsniedzot juridiskos pienākumus, kas noteikti minētās direktīvas 6. panta 4. punktā, ir stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

286.

| 287. | Atbalstu videi nodarītā kaitējuma remediācijai un dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanai uzskatīs par stimulējošu, ja remediācijas vai atveseļošanas izmaksas pārsniegs zemes vērtības pieaugumu (sk. 288. punktu). |
| --- | --- |

287.

4.6.4.   Samērīgums

| 288. | Attiecībā uz investīcijām videi nodarītā kaitējuma remediācijā vai dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanā attiecināmās izmaksas ir izmaksas par remediācijas vai atveseļošanas darbiem, no kurām atskaita zemes vai īpašuma vērtības pieaugumu. Izvērtējumi par zemes vai īpašuma vērtības pieaugumu sakarā ar teritorijas remediāciju vai atveseļošanu jāveic neatkarīgam kvalificētam ekspertam. |
| --- | --- |

288.

| 289. | Attiecībā uz investīcijām bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā vai atjaunošanā un dabā balstīto klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošanā attiecināmās izmaksas ir kopējās izmaksas par darbiem, kuru rezultātā tiek sekmēta bioloģiskās daudzveidības aizsardzība vai atjaunošana vai dabā balstīto klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošana. |
| --- | --- |

289.

| 290. | Ja atbalstu piešķir par dabā balstītu risinājumu īstenošanu ēkās, kurām ir energosnieguma sertifikāts jeb energoefektivitātes sertifikāts, dalībvalstīm būtu jāapliecina, ka šīs investīcijas nekavē energosnieguma sertifikātā ieteikto energoefektivitātes pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

290.

| 291. | Atbalsta intensitāte var sasniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

291.

4.7.   Atbalsts nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā

| 292. | Šo pamatnostādņu 4.7. iedaļa attiecas uz atbalstu vides aizsardzības jomā nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājuma veidā. To veido divas apakšiedaļas, un katrai no tām ir atšķirīgs pamats. 4.7.1. iedaļā ir aplūkoti nodokļi vai nodevas, kuras ietver sankcijas par videi kaitīgu rīcību un kuru mērķis tādējādi ir mudināt uzņēmumus un patērētājus izvēlēties videi nekaitīgākus risinājumus. Saskaņā ar 4.7.2. iedaļu dalībvalstis var izvēlēties ar mērķorientētu nodokļu vai nodevu samazinājumu mudināt uzņēmumus mainīt vai pielāgot rīcību, iesaistoties videi nekaitīgākos projektos vai darbībās. |
| --- | --- |

292.

4.7.1.   Atbalsts vides nodokļu un parafiskālo nodevu samazinājumu veidā

4.7.1.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 293. | Vides nodokļus vai parafiskālās nodevas piemēro, lai internalizētu ārējās izmaksas par videi kaitīgu rīcību, tādējādi atturot no šādas rīcības, tai nosakot cenu, un paaugstinot vides aizsardzības līmeni. Principā vides nodokļiem un parafiskālajām nodevām būtu jāatspoguļo kopējās izmaksas, kas rodas sabiedrībai (ārējās izmaksas), un attiecīgi nodokļu vai parafiskālo nodevu summai, kas samaksāta par emisiju vienību, citiem piesārņotājiem vai patērētajiem resursiem, vajadzētu būt vienādiem visiem uzņēmumiem, kas ir atbildīgi par videi kaitīgo rīcību. Kaut gan vides nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumi var nelabvēlīgi ietekmēt vides aizsardzības mērķi, šāda pieeja var tomēr būt nepieciešama, ja atbalsta saņēmēji pretējā gadījumā nonāktu tik neizdevīgos konkurences apstākļos, ka vides nodokli vai parafiskālo nodevu nebūtu lietderīgi ieviest vispār. |
| --- | --- |

293.

| 294. | Ja vides nodokļus vai parafiskālās nodevas nevar piemērot, neapdraudot konkrētu uzņēmumu saimniecisko darbību, labvēlīgāka attieksme pret dažiem uzņēmumiem var ļaut sasniegt augstāku vispārējo līmeni devumam vides nodokļos vai parafiskālajās nodevās. Attiecīgi konkrētos apstākļos vides nodokļu vai nodevu samazinājumi var netieši sekmēt augstāku vides aizsardzības līmeni. Tomēr tiem nevajadzētu graut vispārējo vides nodokļa vai parafiskālās nodevas mērķi, proti, atturēšanu no videi kaitīgas rīcības un/vai izmaksu palielināšanu par šādu rīcību, ja nav pieejamas apmierinošas alternatīvas. |
| --- | --- |

294.

4.7.1.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 295. | Komisija uzskatīs, ka atbalsts nodokļu vai nodevu samazinājumu veidā var tikt piešķirts, ja dalībvalsts apliecina, ka ir izpildīti šādi divi nosacījumi:






  a) | samazinājumi ir vērsti uz uzņēmumiem, kurus visvairāk skar vides nodoklis vai nodeva un kuri bez samazinājuma nevarētu ilgtspējīgi veikt savu saimniecisko darbību; |
| --- | --- | --- |

295.

a)

samazinājumi ir vērsti uz uzņēmumiem, kurus visvairāk skar vides nodoklis vai nodeva un kuri bez samazinājuma nevarētu ilgtspējīgi veikt savu saimniecisko darbību;

| b) | ar samazinājumiem faktiski sasniegtais vides aizsardzības līmenis ir augstāks par to, kas būtu sasniegts bez šiem samazinājumiem. |
| --- | --- |

b)

ar samazinājumiem faktiski sasniegtais vides aizsardzības līmenis ir augstāks par to, kas būtu sasniegts bez šiem samazinājumiem.

| 296. | Lai apliecinātu, ka abi 295. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, dalībvalstij Komisijai jāsniedz šāda informācija:






  a) | to nozaru vai atbalsta saņēmēju kategoriju apraksts, kuras ir tiesīgas saņemt samazinājumus; |
| --- | --- | --- |

296.

a)

to nozaru vai atbalsta saņēmēju kategoriju apraksts, kuras ir tiesīgas saņemt samazinājumus;

| b) | lielāko atbalsta saņēmēju saraksts katrā attiecīgajā nozarē, to apgrozījums, tirgus daļas, nodokļa bāzes lielums un daļa, ko vides nodoklis vai nodeva veidotu to peļņā pirms nodokļiem ar samazinājumu un bez tā; |
| --- | --- |

b)

lielāko atbalsta saņēmēju saraksts katrā attiecīgajā nozarē, to apgrozījums, tirgus daļas, nodokļa bāzes lielums un daļa, ko vides nodoklis vai nodeva veidotu to peļņā pirms nodokļiem ar samazinājumu un bez tā;

| c) | šo atbalsta saņēmēju situācijas apraksts un skaidrojums par to, kāpēc tie nevarētu maksāt vides nodokļa vai nodevas standarta likmi; |
| --- | --- |

c)

šo atbalsta saņēmēju situācijas apraksts un skaidrojums par to, kāpēc tie nevarētu maksāt vides nodokļa vai nodevas standarta likmi;

| d) | skaidrojums par to, kā samazinātais nodoklis vai nodeva veicinātu vides aizsardzības līmeņa faktisko pieaugumu salīdzinājumā ar vides aizsardzības līmeni, kas tiktu sasniegts bez samazinājumiem (piemēram, salīdzinot standarta likmi, kas tiktu ieviesta ar samazinājumiem, ar standarta likmi, kas tiktu ieviesta bez samazinājumiem, to uzņēmumu kopskaitu, kuriem piemērotu nodokli vai nodevu, vai citus rādītājus, kas atspoguļotu videi kaitīgās rīcības faktiskās izmaiņas). |
| --- | --- |

d)

skaidrojums par to, kā samazinātais nodoklis vai nodeva veicinātu vides aizsardzības līmeņa faktisko pieaugumu salīdzinājumā ar vides aizsardzības līmeni, kas tiktu sasniegts bez samazinājumiem (piemēram, salīdzinot standarta likmi, kas tiktu ieviesta ar samazinājumiem, ar standarta likmi, kas tiktu ieviesta bez samazinājumiem, to uzņēmumu kopskaitu, kuriem piemērotu nodokli vai nodevu, vai citus rādītājus, kas atspoguļotu videi kaitīgās rīcības faktiskās izmaiņas).

4.7.1.3.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

| 297. | Ja vides nodokļi ir saskaņoti, Komisija var piemērot vienkāršotu pieeju, lai novērtētu atbalsta nepieciešamību un samērīgumu. Direktīvas 2003/96/EK kontekstā Komisija nodokļu samazinājumiem var piemērot vienkāršotu pieeju, ievērojot Savienības minimālo nodokļu līmeni, kas noteikts 298. un 299. punktā. |
| --- | --- |

297.

| 298. | Komisija uzskatīs, ka atbalsts saskaņoto nodokļu samazinājumu veidā ir nepieciešams un samērīgs, ja būs izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi:






  a) | atbalsta saņēmēji maksā nodokļus vismaz Savienības minimālajā līmenī, kas noteikts attiecīgajā piemērojamajā direktīvā; |
| --- | --- | --- |

298.

a)

atbalsta saņēmēji maksā nodokļus vismaz Savienības minimālajā līmenī, kas noteikts attiecīgajā piemērojamajā direktīvā;

| b) | atbalsta saņēmēju atlase ir balstīta uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

atbalsta saņēmēju atlase ir balstīta uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem;

| c) | atbalsts principā tiek piešķirts vienādi visiem uzņēmumiem tajā pašā nozarē, ja to faktiskā situācija ir līdzīga; |
| --- | --- |

c)

atbalsts principā tiek piešķirts vienādi visiem uzņēmumiem tajā pašā nozarē, ja to faktiskā situācija ir līdzīga;

| d) | dalībvalsts pārbauda atbalsta nepieciešamību, lai netieši veicinātu augstāku vides aizsardzības līmeni, izmantojot ex ante atklātu sabiedrisko apspriešanu, kurā ir pienācīgi aprakstītas nozares, kuras ir tiesīgas saņemt samazinājumus, un sniegts lielāko saņēmēju saraksts par katru nozari. |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts pārbauda atbalsta nepieciešamību, lai netieši veicinātu augstāku vides aizsardzības līmeni, izmantojot ex ante atklātu sabiedrisko apspriešanu, kurā ir pienācīgi aprakstītas nozares, kuras ir tiesīgas saņemt samazinājumus, un sniegts lielāko saņēmēju saraksts par katru nozari.

| 299. | Dalībvalstis var piešķirt atbalstu nodokļa likmes samazinājuma veidā vai fiksētas ikgadējas kompensācijas veidā (nodokļu atmaksa), vai kombinējot abus minētos veidus. Nodokļu atmaksas pieejas izmantošanas priekšrocība ir tāda, ka uzņēmumus joprojām ietekmē vides nodokļa radītais cenu signāls. Nodokļu atmaksas apmērs būtu jāaprēķina, balstoties uz vēsturiskajiem datiem, tas ir, ražošanas līmeni un patēriņu vai piesārņojumu, kas uzņēmumam bija attiecīgajā pārskata gadā. Nodokļu atmaksas līmenis nedrīkst pārsniegt Savienības minimālo nodokļu apmēru, kas citādi būtu jāmaksā pārskata gadā. |
| --- | --- |

299.

| 300. | Ja vides nodokļi nav saskaņoti vai ja atbalsta saņēmēji maksā mazāk par piemērojamajā direktīvā atļauto Savienības saskaņotā nodokļa minimālo līmeni, ir jāveic padziļināts atbalsta nepieciešamības un samērīguma novērtējums, kā izklāstīts 4.7.1.3.1.–4.7.1.3.3. iedaļā. |
| --- | --- |

300.

4.7.1.3.1.   Nepieciešamība

| 301. | Šo pamatnostādņu 302. un 303. punktā izklāstītās prasības ir piemērojamas papildus 3.2.1.1. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

301.

| 302. | Komisija uzskatīs atbalstu par nepieciešamu, ja būs izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi:






  a) | atbalsta saņēmēju atlases pamatā ir objektīvi un pārredzami kritēriji, un atbalsts tiek piešķirts vienādi visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā un tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē un kuriem ir tāda pati vai līdzīga faktiskā situācija attiecībā uz atbalsta pasākuma mērķiem vai uzdevumiem; |
| --- | --- | --- |

302.

a)

atbalsta saņēmēju atlases pamatā ir objektīvi un pārredzami kritēriji, un atbalsts tiek piešķirts vienādi visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā un tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē un kuriem ir tāda pati vai līdzīga faktiskā situācija attiecībā uz atbalsta pasākuma mērķiem vai uzdevumiem;

| b) | nesamazināts vides nodoklis vai parafiskālā nodeva izraisītu ievērojamu ražošanas izmaksu pieaugumu, ko aprēķina kā bruto pievienotās vērtības daļu katrai nozarei vai atbalsta saņēmēju kategorijai; |
| --- | --- |

b)

nesamazināts vides nodoklis vai parafiskālā nodeva izraisītu ievērojamu ražošanas izmaksu pieaugumu, ko aprēķina kā bruto pievienotās vērtības daļu katrai nozarei vai atbalsta saņēmēju kategorijai;

| c) | ražošanas izmaksu ievērojamo pieaugumu nevarētu novirzīt uz klientiem, neradot pārdošanas apjomu ievērojamu samazinājumu. |
| --- | --- |

c)

ražošanas izmaksu ievērojamo pieaugumu nevarētu novirzīt uz klientiem, neradot pārdošanas apjomu ievērojamu samazinājumu.

| 303. | Attiecībā uz nodokļu samazinājumu biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam dalībvalstij ir jāievieš mehānisms, ar kuru pārbaudīt, vai pasākums joprojām ir nepieciešams, piemērojot 4.1.3.1. iedaļā minētos nepieciešamības nosacījumus, un jāveic piemēroti pasākumi, piemēram, atkāpes izbeigšana vai atbalsta līmeņa samazināšana. |
| --- | --- |

303.

4.7.1.3.2.   Piemērotība

| 304. | Šo pamatnostādņu 305. un 306. punktā izklāstītās prasības ir piemērojamas papildus 3.2.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

304.

| 305. | Komisija atbalsta shēmas atļaus uz ne vairāk kā 10 gadu laikposmu, pēc kura beigām dalībvalsts, ja tā būs atkārtoti izvērtējusi attiecīgo atbalsta pasākumu piemērotību, varēs pasākumu paziņot atkārtoti. |
| --- | --- |

305.

| 306. | Ja atbalstu piešķir kā nodokļu atmaksu, nodokļu atmaksas apmērs būtu jāaprēķina, balstoties uz vēsturiskajiem datiem, tas ir, ražošanas līmeni un patēriņu vai piesārņojumu, kas uzņēmumam bija attiecīgajā pārskata gadā. |
| --- | --- |

306.

4.7.1.3.3.   Samērīgums

| 307. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.3. iedaļa neattiecas uz atbalstu vides nodokļu un parafiskālo nodevu samazinājumu veidā. |
| --- | --- |

307.

| 308. | Komisija uzskatīs atbalstu par samērīgu, ja būs izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | katrs atbalsta saņēmējs maksā vismaz 20 % no vides nodokļa vai parafiskālās nodevas nominālās summas, kas citādi būtu piemērojama attiecīgajam atbalsta saņēmējam, ja samazinājums netiktu piemērots; |
| --- | --- | --- |

308.

a)

katrs atbalsta saņēmējs maksā vismaz 20 % no vides nodokļa vai parafiskālās nodevas nominālās summas, kas citādi būtu piemērojama attiecīgajam atbalsta saņēmējam, ja samazinājums netiktu piemērots;

| b) | nodokļa vai nodevas samazinājums nepārsniedz 100 % no valsts vides nodokļa vai parafiskālās nodevas, un tas ir atkarīgs no tā, vai starp dalībvalsti un atbalsta saņēmējiem vai atbalsta saņēmēju apvienībām tiek noslēgti līgumi, saskaņā ar kuriem atbalsta saņēmēji vai atbalsta saņēmēju apvienības apņemas sasniegt vides aizsardzības mērķus, kuriem ir tāda pati ietekme kā tad, ja atbalsta saņēmēji vai atbalsta saņēmēju apvienības maksātu vismaz 20 % no valsts nodokļa vai nodevas. Šādi līgumi vai saistības cita starpā var attiekties uz enerģijas patēriņa samazināšanu, emisiju un citu piesārņotāju samazināšanu vai jebkādiem citiem vides aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

nodokļa vai nodevas samazinājums nepārsniedz 100 % no valsts vides nodokļa vai parafiskālās nodevas, un tas ir atkarīgs no tā, vai starp dalībvalsti un atbalsta saņēmējiem vai atbalsta saņēmēju apvienībām tiek noslēgti līgumi, saskaņā ar kuriem atbalsta saņēmēji vai atbalsta saņēmēju apvienības apņemas sasniegt vides aizsardzības mērķus, kuriem ir tāda pati ietekme kā tad, ja atbalsta saņēmēji vai atbalsta saņēmēju apvienības maksātu vismaz 20 % no valsts nodokļa vai nodevas. Šādi līgumi vai saistības cita starpā var attiekties uz enerģijas patēriņa samazināšanu, emisiju un citu piesārņotāju samazināšanu vai jebkādiem citiem vides aizsardzības pasākumiem.

| 309. | Šādiem līgumiem ir jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:






  a) | sarunas par līgumu saturu vada dalībvalsts, tajā ir norādīti mērķrādītāji un noteikts grafiks mērķrādītāju sasniegšanai; |
| --- | --- | --- |

309.

a)

sarunas par līgumu saturu vada dalībvalsts, tajā ir norādīti mērķrādītāji un noteikts grafiks mērķrādītāju sasniegšanai;

| b) | dalībvalsts nodrošina līgumos ietverto saistību neatkarīgu un regulāru uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts nodrošina līgumos ietverto saistību neatkarīgu un regulāru uzraudzību;

| c) | līgumi tiek periodiski pārskatīti, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un citas norises, kā arī tajos paredz iedarbīgas soda sankcijas gadījumiem, ja saistības netiek izpildītas. |
| --- | --- |

c)

līgumi tiek periodiski pārskatīti, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un citas norises, kā arī tajos paredz iedarbīgas soda sankcijas gadījumiem, ja saistības netiek izpildītas.

4.7.2.   Atbalsts vides aizsardzībai nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā

4.7.2.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 310. | Dalībvalstis var apsvērt iespēju stimulēt uzņēmumus iesaistīties projektos vai darbībās, kas paaugstina vides aizsardzības līmeni, samazinot nodokļus vai parafiskālās nodevas. Ja šādu samazinājumu mērķis ir stimulēt atbalsta saņēmējus sākt projektus vai darbības, kuru rezultātā tiek radīts mazāks piesārņojums vai samazinās resursu patēriņš, Komisija pasākumus novērtēs, ņemot vērā 4.7.2. iedaļā izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

310.

4.7.2.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 311. | Šī iedaļa attiecas uz atbalstu videi nekaitīgiem projektiem un darbībām, uz kuriem attiecas 4.2.–4.6. iedaļa un kuri tiek īstenoti kā nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumi. |
| --- | --- |

311.

| 312. | Ja nodokļa vai nodevas samazinājums primāri ir vērsts uz dekarbonizācijas mērķa sasniegšanu, piemēro 4.1. iedaļu. |
| --- | --- |

312.

| 313. | Šī iedaļa neattiecas uz nodokļu vai nodevu samazinājumiem, kas atspoguļo enerģijas vai saistīto pakalpojumu sniegšanas būtiskās izmaksas. Piemēram, 4.7.2. iedaļas darbības jomā neietilpst samazinājumi tīkla maksai vai maksai, ar ko finansē jaudas mehānismus. Šī iedaļa neattiecas uz samazinājumiem, ko piemēro nodevām par elektroenerģijas patēriņu, ar kurām finansē enerģētikas rīcībpolitikas mērķi. |
| --- | --- |

313.

4.7.2.3.   Stimulējoša ietekme

| 314. | Šo pamatnostādņu 315. un 316. punktā izklāstītās prasības ir piemērojamas papildus 3.1.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

314.

| 315. | Par katru atbilstīgo projektu vai atsauces projektu atbalsta saņēmēju kategorijai dalībvalstij jāiesniedz skaitlisks aprēķins, kā noteikts 51. punktā, vai līdzvērtīgi dati, lai Komisija veiktu novērtējumu, salīdzinot atsauces projekta vai darbības finansējuma rentabilitāti ar nodokļu vai parafiskālās nodevas samazinājumu un bez tā, un parādot, ka samazinājums stimulē videi nekaitīgā projekta vai darbības īstenošanu. |
| --- | --- |

315.

| 316. | Atbalstu projektiem, ko sāk pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, uzskata par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, ja ir izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi:






  a) | ar attiecīgo pasākumu tiesības uz atbalstu tiek noteiktas saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, un dalībvalsts savu rīcības brīvību neīsteno nekādā citā veidā; |
| --- | --- | --- |

316.

a)

ar attiecīgo pasākumu tiesības uz atbalstu tiek noteiktas saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, un dalībvalsts savu rīcības brīvību neīsteno nekādā citā veidā;

| b) | pasākums ir pieņemts un ir stājies spēkā, pirms tiek sākts darbs pie atbalstāmā projekta vai sākta darbība, izņemot pēctecīgo fiskālo shēmu gadījumā, ja uz darbību jau agrāk ir attiekušās iepriekšējas shēmas nodokļu vai parafiskālo nodevu atvieglojumu veidā. |
| --- | --- |

b)

pasākums ir pieņemts un ir stājies spēkā, pirms tiek sākts darbs pie atbalstāmā projekta vai sākta darbība, izņemot pēctecīgo fiskālo shēmu gadījumā, ja uz darbību jau agrāk ir attiekušās iepriekšējas shēmas nodokļu vai parafiskālo nodevu atvieglojumu veidā.

4.7.2.4.   Samērīgums

| 317. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.3. iedaļa neattiecas uz atbalstu vides aizsardzībai nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā. |
| --- | --- |

317.

| 318. | Atbalsts nedrīkst pārsniegt parasto nodokļa vai nodevas likmi vai summu, kas būtu piemērojama citādi. |
| --- | --- |

318.

| 319. | Ja nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājums ir saistīts ar investīciju izmaksām, atbalsts tiks uzskatīts par samērīgu, ja vien tas nepārsniedz atbalsta intensitāti un maksimālās atbalsta summas, kas paredzētas 4.2.–4.6. iedaļā. Gadījumos, kad minētajās iedaļās ir paredzēta konkurenci veicinoša konkursa procedūra, šī prasība neattiecas uz atbalstu, kas piešķirts nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājumu veidā. |
| --- | --- |

319.

| 320. | Ja nodokļu vai parafiskālo nodevu samazinājums samazina pamatdarbības kārtējās izmaksas, atbalsta summa nedrīkst pārsniegt starpību starp videi nekaitīgā projekta vai darbības un videi mazāk labvēlīgā hipotētiskā scenārija pamatdarbības izmaksām. Ja videi nekaitīgāks projekts vai darbība var radīt potenciālus izmaksu ietaupījumus vai papildu ieņēmumus, tie jāņem vērā, nosakot atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

320.

4.7.2.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 321. | Prasības, kas izklāstītas 322.–324. punktā, ir piemērojamas papildus 3.2.2. iedaļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

321.

| 322. | Valsts atbalsts jāpiešķir vienādi visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā un tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē un kuriem ir tāda pati vai līdzīga faktiskā situācija attiecībā uz atbalsta pasākuma mērķiem vai uzdevumiem. |
| --- | --- |

322.

| 323. | Dalībvalstij ir jānodrošina, ka atbalsts joprojām ir nepieciešams to shēmu darbības laikā, kuru ilgums pārsniedz trīs gadus, un shēmas jāizvērtē vismaz reizi trijos gados. |
| --- | --- |

323.

| 324. | Ja nodokļu vai parafiskālās nodevas samazinājums attiecas uz projektiem, kuri ietilpst:






  a) | 4.2. iedaļas darbības jomā, piemēro 154.–156. punktu; |
| --- | --- | --- |

324.

a)

4.2. iedaļas darbības jomā, piemēro 154.–156. punktu;

| b) | 4.3.1. iedaļas darbības jomā, piemēro 183.–188. punktu; |
| --- | --- |

b)

4.3.1. iedaļas darbības jomā, piemēro 183.–188. punktu;

| c) | 4.3.2. iedaļas darbības jomā, piemēro 206.–216. punktu. |
| --- | --- |

c)

4.3.2. iedaļas darbības jomā, piemēro 206.–216. punktu.

4.8.   Atbalsts elektroapgādes drošībai

4.8.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 325. | Tirgus un regulējuma nepilnības var izpausties kā cenu signālu nespēja nodrošināt efektīvus investīciju stimulus, kas, piemēram, izraisa elektroenerģijas resursu struktūras, jaudas, elastīguma vai atrašanās vietas neatbilstību. Turklāt tehnoloģisku pārmaiņu un klimata problēmu izraisītās ievērojamās pārmaiņas elektroenerģijas nozarē rada jaunus problēmuzdevumus, kas saistīti ar elektroapgādes drošības garantēšanu. Lai gan arvien integrētāks elektroenerģijas tirgus parasti ļaus apmainīties ar elektroenerģiju ES mērogā, tādējādi mazinot valstu elektroapgādes drošības problēmas, var rasties situācijas, kad dažās dalībvalstīs vai reģionos pat sasaistītos tirgos elektroapgādes drošību nevar garantēt vienmēr. Tāpēc dalībvalstis var apsvērt iespēju ieviest pasākumus noteikta elektroapgādes drošības līmeņa nodrošināšanai. |
| --- | --- |

325.

4.8.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 326. | Šajā iedaļā aplūkoti saderības noteikumi attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir paaugstināt elektroapgādes drošību. Tie ietver jaudas mehānismus un citus pasākumus tādu ilgtermiņa un īstermiņa elektroapgādes drošības jautājumu risināšanai, kurus izraisījušas tirgus nepilnības, kas liedz veikt pietiekamas investīcijas elektroenerģijas ražošanas jaudā, uzkrāšanas vai pieprasījumreakcijas risinājumos, starpsavienojumos, kā arī tīkla rezervēs, kuru mērķis ir novērst elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu jaudas nepietiekamību (128). |
| --- | --- |

326.

| 327. | Šādus pasākumus var arī izstrādāt, lai veicinātu vides aizsardzības mērķu sasniegšanu, piemēram, izslēdzot jaudu, kas rada lielāku piesārņojumu, vai paredzot pasākumus, kas atlases procesā nodrošina priekšrocības jaudai, kura mazāk kaitē videi. |
| --- | --- |

327.

| 328. | Savos paziņojumos dalībvalstīm būtu jānorāda saimnieciskās darbības veidi, kas tiks attīstīti atbalsta rezultātā. Atbalsts elektroapgādes drošības paaugstināšanai tieši veicina tādu saimnieciskās darbības veidu attīstību, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu, uzkrāšanu un pieprasījumreakciju, arī jaunas investīcijas un esošo aktīvu efektīvu atjaunošanu un uzturēšanu. Tas var arī netieši veicināt daudzus saimnieciskās darbības veidus, kuros elektroenerģiju izmanto par ielaidi, arī siltumapgādes un transporta elektrifikāciju. |
| --- | --- |

328.

4.8.3.   Stimulējoša ietekme

| 329. | Piemēro 29., 30., 31. un 32. punktā izklāstītos noteikumus par stimulējošu ietekmi. |
| --- | --- |

329.

4.8.4.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.8.4.1.   Nepieciešamība

| 330. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.1. iedaļa nav piemērojama elektroapgādes drošības pasākumiem. |
| --- | --- |

330.

| 331. | Elektroapgādes drošības problēmas būtība un cēloņi un attiecīgi arī vajadzība pēc valsts atbalsta elektroapgādes drošības garantēšanai ir pienācīgi jāanalizē un jāizsaka ar kvantitatīviem rādītājiem, tai skaitā, kad un kur ir gaidāms, ka problēma radīsies, attiecīgā gadījumā atsaucoties uz uzticamības standartu, kas noteikts Regulas (ES) 2019/943 25. pantā. Attiecībā uz tīkla rezervēm dalībvalstij būtu jāsniedz analīze (pēc apspriešanās ar atbildīgo VRI un ņemot vērā tās viedokli), kurā, izmantojot izmaksu un ieguvumu analīzi, tiktu noteikts un pamatots elektroapgādes drošības līmenis, ko paredzēts sasniegt ar ierosināto pasākumu. Attiecībā uz visiem elektroapgādes drošības pasākumiem būtu jāapraksta skaitliskā aprēķina mērvienība un jānorāda tās aprēķināšanas metode, attiecīgā gadījumā atsaucoties uz attiecīgajām nozares tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

331.

| 332. | Attiecīgā gadījumā elektroapgādes drošības problēmas identifikācijai būtu jāatbilst pēdējai pieejamai analīzei, ko ENTSO-E veicis attiecībā uz elektroenerģiju saskaņā ar iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem, jo īpaši:






  a) | attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir resursu pietiekamības nodrošināšana, – saskaņā Regulas (ES) 2019/943 23. pantā paredzētajiem resursu pietiekamības novērtējumiem; |
| --- | --- | --- |

332.

a)

attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir resursu pietiekamības nodrošināšana, – saskaņā Regulas (ES) 2019/943 23. pantā paredzētajiem resursu pietiekamības novērtējumiem;

| b) | attiecībā uz tīkla rezervēm – saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 14. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par strukturālām pārslodzēm un citām būtiskām fiziskām pārslodzēm starp tirdzniecības zonām un tajās. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tīkla rezervēm – saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 14. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par strukturālām pārslodzēm un citām būtiskām fiziskām pārslodzēm starp tirdzniecības zonām un tajās.

| 333. | Lai pamatotu jaudas mehānismu nepieciešamību, dalībvalstis var atsaukties arī uz valsts resursu pietiekamības novērtējumiem, ciktāl tas atļauts Regulas (ES) 2019/943 24. pantā. Attiecībā uz citiem elektroapgādes drošības pasākumiem, tai skaitā tīkla rezervēm, dalībvalstis var atsaukties arī uz valsts novērtējumu par ierosinātās intervences nepieciešamību. Šajā punktā minētie valsts novērtējumi būtu jāapstiprina vai jāpārskata atbildīgajai VRI. |
| --- | --- |

333.

| 334. | Pasākumi, kas saistīti ar elektroenerģētisko krīžu risku, būtu jānosaka valsts riskgatavības plānā, kas paredzēts Regulas (ES) 2019/941 (129) 11. pantā. |
| --- | --- |

334.

| 335. | Dalībvalstīm, kas ierosina ieviest vairākus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt elektroapgādes drošību, ir skaidri jāpaskaidro, kā tie savstarpēji mijiedarbojas, lai nodrošinātu elektroapgādes drošības pasākumu kopuma vispārējo izmaksu lietderību, piemēram, attiecībā uz jaudas mehānismiem, paskaidrojot, kā tie sasniedz (bet nepārsniedz) 331. punktā minēto uzticamības standartu. |
| --- | --- |

335.

| 336. | Ir jāapzina, kādas regulējuma vai tirgus nepilnības līdzās citām problēmām neļauj sasniegt pietiekamu elektroapgādes drošības līmeni (un attiecīgā gadījumā – vides aizsardzības līmeni), ja intervence netiek veikta. |
| --- | --- |

336.

| 337. | Jānosaka arī esošie pasākumi, kas jau ir vērsti uz tirgus vai regulējuma nepilnībām vai citām 336. punktā noteiktajām problēmām. |
| --- | --- |

337.

| 338. | Dalībvalstīm ir skaidri jānorāda iemesli, kādēļ nav gaidāms, ka tirgus garantēs elektroapgādes drošību, ja valsts atbalsts netiks sniegts, ņemot vērā dalībvalsts plānotās tirgus reformas un uzlabojumus, kā arī tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

338.

| 339. | Savā novērtējumā Komisija ņems vērā šādus elementus, kas dalībvalstij jāiesniedz:






  a) | variablās enerģijas ražošanas ietekmes novērtējums, arī novērtējums par ietekmi no kaimiņreģionu sistēmām; |
| --- | --- | --- |

339.

a)

variablās enerģijas ražošanas ietekmes novērtējums, arī novērtējums par ietekmi no kaimiņreģionu sistēmām;

| b) | pieprasījuma puses un uzkrāšanas līdzdalības ietekmes novērtējums, arī to pasākumu apraksts, kas paredzēti, lai veicinātu pieprasījuma puses pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

pieprasījuma puses un uzkrāšanas līdzdalības ietekmes novērtējums, arī to pasākumu apraksts, kas paredzēti, lai veicinātu pieprasījuma puses pārvaldību;

| c) | starpsavienojumu un svarīgākās pārvades tīkla infrastruktūras faktiskās vai iespējamās esības novērtējums, tai skaitā pašlaik īstenojamo un plānoto projektu apraksts; |
| --- | --- |

c)

starpsavienojumu un svarīgākās pārvades tīkla infrastruktūras faktiskās vai iespējamās esības novērtējums, tai skaitā pašlaik īstenojamo un plānoto projektu apraksts;

| d) | citu tādu elementu novērtējums, kas varētu radīt vai saasināt elektroapgādes drošības problēmu, piemēram, maksimālo vairumtirdzniecības cenu ierobežojumi vai citas regulējuma vai tirgus nepilnības. Ja tas nepieciešams saskaņā ar Regulu (ES) 2019/943, par minētās regulas 20. panta 3. punktā minēto īstenošanas plānu ir vajadzīgs Komisijas atzinums, pirms var piešķirt atbalstu. Īstenošanas plāns un atzinums tiks ņemti vērā nepieciešamības novērtējumā; un |
| --- | --- |

d)

citu tādu elementu novērtējums, kas varētu radīt vai saasināt elektroapgādes drošības problēmu, piemēram, maksimālo vairumtirdzniecības cenu ierobežojumi vai citas regulējuma vai tirgus nepilnības. Ja tas nepieciešams saskaņā ar Regulu (ES) 2019/943, par minētās regulas 20. panta 3. punktā minēto īstenošanas plānu ir vajadzīgs Komisijas atzinums, pirms var piešķirt atbalstu. Īstenošanas plāns un atzinums tiks ņemti vērā nepieciešamības novērtējumā; un

| e) | jebkāds relevants saturs rīcības plānā saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 15. pantu. |
| --- | --- |

e)

jebkāds relevants saturs rīcības plānā saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 15. pantu.

4.8.4.2.   Piemērotība

| 340. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.2. iedaļa nav piemērojama elektroapgādes drošības pasākumiem. |
| --- | --- |

340.

| 341. | Dalībvalstīm pirmām kārtām būtu jāapsver alternatīvi veidi, kā panākt elektroapgādes drošību, jo īpaši tāda efektīvāka elektroenerģijas tirgus modeļa ieviešana, kas var mazināt tirgus nepilnības, kuras apdraud elektroapgādes drošību. To var panākt, piemēram, uzlabojot elektroenerģijas nebalansa norēķinu darbību, labāk integrējot variablo enerģijas ražošanu, stimulējot un integrējot pieprasījumreakciju un uzkrāšanu, nodrošinot efektīvus cenu signālus, likvidējot šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un uzlabojot infrastruktūru, arī starpsavienotību. Atbalstu var atzīt par piemērotu elektroapgādes drošības pasākumiem, ja, neraugoties uz pienācīgiem un samērīgiem jau īstenotiem vai plānotiem tirgus modeļa uzlabojumiem (130) un investīcijām tīkla aktīvos, bažas par elektroapgādes drošību tomēr saglabājas. |
| --- | --- |

341.

| 342. | Attiecībā uz tīkla rezervēm dalībvalstīm būtu papildus jāpaskaidro, kā tiek uzlabota pārdispečēšanas pasākumu efektivitāte saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 13. pantu. |
| --- | --- |

342.

4.8.4.3.   Atbilstība

| 343. | Atbalsta pasākumam vajadzētu būt pieejamam visiem atbalsta saņēmējiem vai projektiem, kas tehniskā ziņā spēj efektīvi veicināt elektroapgādes drošības paaugstināšanas mērķa sasniegšanu. Tas ietver ražošanu, uzkrāšanu un pieprasījumreakciju, kā arī minēto jaudas veidu mazu vienumu apvienošanu lielākos blokos. |
| --- | --- |

343.

| 344. | Par piemērotiem uzskatāmi tādi ierobežojumi dalībai elektroapgādes drošības paaugstināšanas pasākumos, kuru mērķis ir nodrošināt, lai šie pasākumi nekaitētu vides aizsardzībai (sk. 368. un 369. punktu). |
| --- | --- |

344.

| 345. | Dalībvalstis tiek mudinātas savos elektroapgādes drošības paaugstināšanas pasākumos ieviest papildu kritērijus vai iezīmes, lai veicinātu videi mazāk kaitīgu tehnoloģiju izmantošanu (vai piesārņojošu tehnoloģiju izmantošanas ierobežošanu), kas nepieciešams nolūkā atbalstīt Savienības vides aizsardzības mērķu sasniegšanu. Šādiem papildu kritērijiem vai iezīmēm jābūt objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem attiecībā uz skaidri noteiktiem vides aizsardzības mērķiem, un to rezultātā atbalsta saņēmēji nedrīkst saņemt pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

345.

| 346. | Ja tas ir tehniski iespējams, elektroapgādes drošības paaugstināšanas pasākumiem jābūt pieejamiem tiešai pārrobežu līdzdalībai jaudas nodrošinātājiem, kas atrodas citā dalībvalstī (131). Dalībvalstīm jānodrošina, ka ar aizrobežu jaudu, kas spējīga nodrošināt iekšzemes jaudai līdzvērtīgu tehniskā snieguma līmeni, ir iespējams piedalīties tajā pašā konkursa procedūrā, kurā piedalās ar iekšzemes jaudu. Dalībvalstis var prasīt, lai aizrobežu jauda atrodas dalībvalstī, kam ir tiešs tīkla savienojums ar dalībvalsti, kura īsteno pasākumu. Attiecīgā gadījumā ir jāizpilda arī attiecīgie noteikumi, kas paredzēti Regulas (ES) 2019/943 26. pantā. |
| --- | --- |

346.

4.8.4.4.   Sabiedriskā apspriešana

| 347. | Šo pamatnostādņu 4.8.4.4. iedaļu piemēro no 2023. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

347.

| 348. | Pirms atbalsta paziņošanas, izņemot pienācīgi pamatotos izņēmuma apstākļos, dalībvalstīm ir publiski jāapspriežas par to pasākumu samērīgumu un ietekmi uz konkurenci, par kuriem jāpaziņo saskaņā ar šo iedaļu. Apspriešanās pienākums neattiecas uz jau apstiprinātu pasākumu izmaiņām, kas nemaina to darbības jomu vai atbalsttiesības vai nepagarina to ilgumu ilgāk par 10 gadiem no sākotnējā lēmuma pieņemšanas dienas, kā arī uz gadījumiem, kas minēti 349. punktā. Lai noteiktu, vai pasākums ir pamatots, paturot prātā šajās pamatnostādnēs noteiktos kritērijus, ir vajadzīga šāda sabiedriskā apspriešana (132):






  a) | par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir 100 miljoni EUR gadā vai lielāks, – vismaz sešas nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:






  i) | atbilstība; |
| --- | --- | --- | --- |

348.

a)

par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir 100 miljoni EUR gadā vai lielāks, – vismaz sešas nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:

i)

atbilstība;

| ii) | konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi;

| iii) | atbalsta piešķiršanas procedūras galvenie parametri (133), arī konkurences veicināšanai starp dažādu veidu atbalsta saņēmējiem paredzētajiem (134); |
| --- | --- |

iii)

atbalsta piešķiršanas procedūras galvenie parametri (133), arī konkurences veicināšanai starp dažādu veidu atbalsta saņēmējiem paredzētajiem (134);

| iv) | metodika pasākuma izmaksu sadalei starp patērētājiem; |
| --- | --- |

iv)

metodika pasākuma izmaksu sadalei starp patērētājiem;

| v) | ja konkurenci veicinoša konkursa procedūra netiek izmantota – pieņēmumi un dati, kas ir tāda skaitliskā aprēķina pamatā, kuru izmanto atbalsta samērīguma pierādīšanai, arī izmaksas, ieņēmumi, pieņēmumi par darbību un tās ilgumu, kā arī WACC; un |
| --- | --- |

v)

ja konkurenci veicinoša konkursa procedūra netiek izmantota – pieņēmumi un dati, kas ir tāda skaitliskā aprēķina pamatā, kuru izmanto atbalsta samērīguma pierādīšanai, arī izmaksas, ieņēmumi, pieņēmumi par darbību un tās ilgumu, kā arī WACC; un

| vi) | gadījumos, kad var tikt atbalstītas jaunas investīcijas ražošanā, kurā izmanto dabasgāzi, – ierosinātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Savienības klimata mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

vi)

gadījumos, kad var tikt atbalstītas jaunas investīcijas ražošanā, kurā izmanto dabasgāzi, – ierosinātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Savienības klimata mērķrādītājiem;

| b) | par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir mazāks par 100 miljoniem EUR gadā, – vismaz četras nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:






  i) | atbilstība; |
| --- | --- | --- |

b)

par pasākumiem, kuru paredzamais vidējais piešķiramais atbalsts ir mazāks par 100 miljoniem EUR gadā, – vismaz četras nedēļas ilga sabiedriskā apspriešana, kas aptver šādus jautājumus:

i)

atbilstība;

| ii) | konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

konkurenci veicinošās konkursa procedūrās ierosinātais izmantojums un darbības joma, kā arī visi ierosinātie izņēmumi;

| iii) | metodika pasākuma izmaksu sadalei starp patērētājiem; un |
| --- | --- |

iii)

metodika pasākuma izmaksu sadalei starp patērētājiem; un

| iv) | gadījumos, kad var tikt atbalstītas jaunas investīcijas ražošanā, kurā izmanto dabasgāzi, – ierosinātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Savienības klimata mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

iv)

gadījumos, kad var tikt atbalstītas jaunas investīcijas ražošanā, kurā izmanto dabasgāzi, – ierosinātie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Savienības klimata mērķrādītājiem;

| 349. | Sabiedriskā apspriešana nav nepieciešama attiecībā uz pasākumiem, uz kuriem attiecas 348. punkta b) apakšpunkts, ja tiek izmantota konkurenci veicinoša konkursa procedūra un ar attiecīgo pasākumu neatbalsta investīcijas enerģijas ražošanā, kurā izmanto fosilo kurināmo. |
| --- | --- |

349.

| 350. | Apspriešanas anketas jāpublicē publiskā tīmekļa vietnē. Dalībvalstīm jāpublicē atbilde uz apspriešanu, apkopojot un apsverot saņemtās atbildes. Tajā būtu jāiekļauj paskaidrojums par to, kā ierosinātā pasākuma darbības joma / atbilstība minimalizē tā iespējamo ietekmi uz konkurenci. Dalībvalstīm, paziņojot par atbalsta pasākumiem saskaņā ar šo iedaļu, jāsniedz saite uz apspriešanas gaitā saņemtajām atbildēm. |
| --- | --- |

350.

| 351. | Ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija varētu apsvērt alternatīvu apspriešanās metožu izmantošanu, ja vien atbalsta (turpināšanas) īstenošanā tiek ņemts vērā ieinteresēto personu viedoklis. Šādos gadījumos apspriešana var būt jāapvieno ar koriģējošām darbībām, lai minimalizētu pasākuma iespējamo kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

351.

4.8.4.5.   Samērīgums

| 352. | Šo pamatnostādņu 353., 354., 355., 356. un 357. punktā izklāstītie noteikumi ir piemērojami papildus 49., 50., 51., 52., 53. un 55. punktā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

352.

| 353. | Elektroapgādes drošības pasākumu pieprasījums būtu jānosaka, balstoties uz 331. punktā minēto uzticamības standartu vai izmaksu un ieguvumu analīzi un pamatojoties uz 332., 333. un 334. punktā minēto to resursu analīzi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pietiekamu elektroapgādes drošības līmeni. Analīzei, ko izmanto pieprasījuma līmeņa noteikšanai, jābūt ne vecākai par 12 mēnešiem brīdī, kad tiek noteikts pieprasījuma līmenis. |
| --- | --- |

353.

| 354. | Izpildes laikam no atbalsta piešķiršanas līdz termiņam, līdz kuram projekti ir jāīsteno, jābūt tādam, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci starp dažādajiem atbilstīgajiem projektiem. |
| --- | --- |

354.

| 355. | Izņēmumus no prasības piešķirt atbalstu un noteikt atbalsta apjomu konkurenci veicinošā konkursa procedūrā var pamatot:






  a) | tikai tad, ja ir sniegti pierādījumi (tai skaitā attiecīgā gadījumā – sabiedriskās apspriešanas laikā iegūtie pierādījumi), kas liecina, ka šādā konkursa procedūrā, iespējams, nebūs pietiekama potenciālā līdzdalība, lai nodrošinātu konkurenci; vai |
| --- | --- | --- |

355.

a)

tikai tad, ja ir sniegti pierādījumi (tai skaitā attiecīgā gadījumā – sabiedriskās apspriešanas laikā iegūtie pierādījumi), kas liecina, ka šādā konkursa procedūrā, iespējams, nebūs pietiekama potenciālā līdzdalība, lai nodrošinātu konkurenci; vai

| b) | tikai attiecībā uz tīkla rezervēm, ja dalībvalsts sniedz analīzi (pēc apspriešanās ar atbildīgo VRI un ņemot vērā tās viedokli), balstoties uz pierādījumiem (attiecīgā gadījumā – arī sabiedriskajā apspriešanā savāktajiem pierādījumiem), ka konkurss būtu mazāk izmakslietderīgs, piemēram, stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas vai tirgus izkropļojumu dēļ. |
| --- | --- |

b)

tikai attiecībā uz tīkla rezervēm, ja dalībvalsts sniedz analīzi (pēc apspriešanās ar atbildīgo VRI un ņemot vērā tās viedokli), balstoties uz pierādījumiem (attiecīgā gadījumā – arī sabiedriskajā apspriešanā savāktajiem pierādījumiem), ka konkurss būtu mazāk izmakslietderīgs, piemēram, stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas vai tirgus izkropļojumu dēļ.

| 356. | Elektroapgādes drošības pasākumu atbalsta saņēmējiem vajadzētu būt efektīviem stimuliem, lai veicinātu elektroapgādes drošību piegādes periodā. Šiem stimuliem būtu jābūt saistītiem ar zudušās slodzes vērtību (VOLL) (135). Piemēram, ja atbalsta saņēmējs nav pieejams, tam būtu jāpiemēro soda nauda, kas saistīta ar VOLL. Izņemot tīkla rezerves, šī soda nauda parasti būtu jāsedz no elektroenerģijas nebalansa norēķinu cenām, lai izvairītos no tirgus darbības izkropļojumiem. |
| --- | --- |

356.

| 357. | Dalībvalstis var izmantot arī konkurenci veicinošas sertifikātu / piegādātāja pienākuma shēmas, ja:






  a) | pieprasījums shēmā ir noteikts zem potenciālā piedāvājuma līmeņa; un |
| --- | --- | --- |

357.

a)

pieprasījums shēmā ir noteikts zem potenciālā piedāvājuma līmeņa; un

| b) | pārpirkšanas cena / sankcijas cena, ko piemēro patērētājam/piegādātājam, kurš nav iegādājies nepieciešamo sertifikātu skaitu (t. i., cena, kas ir maksimālā saņēmējiem izmaksājamā summa), ir noteikta tādā līmenī, kas nodrošina, ka atbalsta saņēmēji nevar saņemt pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

b)

pārpirkšanas cena / sankcijas cena, ko piemēro patērētājam/piegādātājam, kurš nav iegādājies nepieciešamo sertifikātu skaitu (t. i., cena, kas ir maksimālā saņēmējiem izmaksājamā summa), ir noteikta tādā līmenī, kas nodrošina, ka atbalsta saņēmēji nevar saņemt pārmērīgu kompensāciju.

4.8.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 358. | Izņemot 70. punktu, 3.2.2. iedaļa nav piemērojama elektroapgādes drošības pasākumiem. |
| --- | --- |

358.

| 359. | Atbalsts jāveido tā, lai uzturētu tirgu efektīvu darbību un saglabātu efektīvus darbības stimulus un cenu signālus. |
| --- | --- |

359.

| 360. | Nedrīkst paredzēt stimulus tādas enerģijas ražošanai, kas aizstāj mazāk piesārņojošu veidu enerģiju. |
| --- | --- |

360.

| 361. | Prasības, kas noteiktas 359. un 360. punktā, vairākumā gadījumu tiks izpildītas, ja pasākuma ietvaros maksā par jaudu (EUR par megavatu (MW)), nevis par elektroenerģijas izlaidi (EUR/MWh). Ja ir maksājums par jaudu (MWh), jāpievērš papildu uzmanība tam, lai tiktu novērsta nelabvēlīga ietekmi uz tirgu un netiktu aizstāti mazāk piesārņojoši ražošanas avoti. |
| --- | --- |

361.

| 362. | Elektroapgādes drošības pasākumiem jāatbilst visiem attiecīgajiem izstrādes nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2019/943 (136) 22. pantā. |
| --- | --- |

362.

| 363. | Lai nodrošinātu, ka netiek izkropļota cenu veidošana tirgū, attiecībā uz stratēģiskajām rezervēm un jebkuriem citiem resursu pietiekamības pasākumiem (tai skaitā pārtraucamības shēmām), kur jauda tiek turēta ārpus tirgus, piemēro šādas papildu kumulatīvās prasības:






  a) | pasākuma resursus dispečē tikai tad, ja pārvades sistēmu operatori, visticamāk, izsmels savus balansēšanas resursus, lai panāktu līdzsvaru starp pieprasījumu un piedāvājumu (137); |
| --- | --- | --- |

363.

a)

pasākuma resursus dispečē tikai tad, ja pārvades sistēmu operatori, visticamāk, izsmels savus balansēšanas resursus, lai panāktu līdzsvaru starp pieprasījumu un piedāvājumu (137);

| b) | nebalansa norēķinu periodos, kad tiek dispečēti pasākumā ietvertie resursi, nebalanss tirgū tiek izlīdzināts vismaz VOLL vai vērtībā, kas pārsniedz tekošās dienas tehniskās cenas limitu (138), atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka; |
| --- | --- |

b)

nebalansa norēķinu periodos, kad tiek dispečēti pasākumā ietvertie resursi, nebalanss tirgū tiek izlīdzināts vismaz VOLL vai vērtībā, kas pārsniedz tekošās dienas tehniskās cenas limitu (138), atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka;

| c) | pasākuma izlaidi pēc dispečēšanas attiecina uz balansatbildīgajām pusēm, izmantojot nebalansa norēķinu mehānismu; |
| --- | --- |

c)

pasākuma izlaidi pēc dispečēšanas attiecina uz balansatbildīgajām pusēm, izmantojot nebalansa norēķinu mehānismu;

| d) | par resursiem nesaņem atlīdzību no elektroenerģijas vairumtirgus vai balansēšanas tirgiem; |
| --- | --- |

d)

par resursiem nesaņem atlīdzību no elektroenerģijas vairumtirgus vai balansēšanas tirgiem;

| e) | pasākumā ietvertos resursus vismaz uz līguma darbības laiku tur ārpus enerģijas tirgiem. |
| --- | --- |

e)

pasākumā ietvertos resursus vismaz uz līguma darbības laiku tur ārpus enerģijas tirgiem.

| 364. | Attiecībā uz tīkla rezervēm, ja resursi tiek turēti ārpus tirgus, par šiem resursiem nevar saņemt atlīdzību no elektroenerģijas vairumtirgus vai balansēšanas tirgiem, un tie jātur ārpus enerģijas tirgiem vismaz uz līguma darbības laiku. |
| --- | --- |

364.

| 365. | Attiecībā uz jaudas mehānismiem, kas nav stratēģiskās rezerves, dalībvalstīm jānodrošina, ka pasākums:






  a) | ir veidots tā, lai cena, ko maksā par pieejamību, automātiski līdzinātos nullei, ja ir gaidāms, ka piegādātās jaudas līmenis būs pietiekams, lai apmierinātu pieprasīto jaudas līmeni; |
| --- | --- | --- |

365.

a)

ir veidots tā, lai cena, ko maksā par pieejamību, automātiski līdzinātos nullei, ja ir gaidāms, ka piegādātās jaudas līmenis būs pietiekams, lai apmierinātu pieprasīto jaudas līmeni;

| b) | ļauj dalībniekiem saņemt atlīdzību tikai par to, ka resursi ir pieejami, un nodrošina, ka šāda atlīdzība neietekmē jaudas nodrošinātāja lēmumu ražot vai neražot; un |
| --- | --- |

b)

ļauj dalībniekiem saņemt atlīdzību tikai par to, ka resursi ir pieejami, un nodrošina, ka šāda atlīdzība neietekmē jaudas nodrošinātāja lēmumu ražot vai neražot; un

| c) | ļauj nodot jaudas saistības starp atbilstīgiem jaudas nodrošinātājiem. |
| --- | --- |

c)

ļauj nodot jaudas saistības starp atbilstīgiem jaudas nodrošinātājiem.

| 366. | Elektroapgādes drošības pasākumi nedrīkstētu






  a) | radīt nepamatotus tirgus izkropļojumus vai ierobežot starpzonu tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |

366.

a)

radīt nepamatotus tirgus izkropļojumus vai ierobežot starpzonu tirdzniecību;

| b) | mazināt stimulus investēt starpsavienojumu jaudā, piemēram, samazinot pārslodzes ieņēmumus esošajiem vai jauniem starpsavienojumiem; |
| --- | --- |

b)

mazināt stimulus investēt starpsavienojumu jaudā, piemēram, samazinot pārslodzes ieņēmumus esošajiem vai jauniem starpsavienojumiem;

| c) | konfliktēt ar tirgu sasaisti, cita starpā attiecībā uz tekošās dienas un balansēšanas tirgiem; |
| --- | --- |

c)

konfliktēt ar tirgu sasaisti, cita starpā attiecībā uz tekošās dienas un balansēšanas tirgiem;

| d) | ietekmēt investīciju lēmumus attiecībā uz jaudu, kas bija pirms pasākuma. |
| --- | --- |

d)

ietekmēt investīciju lēmumus attiecībā uz jaudu, kas bija pirms pasākuma.

| 367. | Lai nemazinātu stimulus attiecībā uz pieprasījumreakciju un nesaasinātu tirgus nepilnības, kas rada vajadzību pēc elektroapgādes drošības paaugstināšanas pasākumiem, un nodrošinātu, ka intervence elektroapgādes drošības paaugstināšanai ir pēc iespējas ierobežota, elektroapgādes drošības paaugstināšanas pasākuma izmaksas būtu jāsedz tirgus dalībniekiem, kas rada vajadzību pēc pasākuma. Piemēram, to var panākt, elektroapgādes drošības pasākuma izmaksas piešķirot elektroenerģijas patērētājiem elektroenerģijas pieprasījuma maksimuma periodos vai attiecinot tīkla rezerves izmaksas uz patērētājiem tajā reģionā, kurā ir vērojams deficīts, laikā, kad tiek dispečēta pasākumā paredzētā jauda. Tomēr šādu izmaksu sadalījumu var nepieprasīt, ja dalībvalsts, balstoties uz pierādījumiem, tai skaitā sabiedriskajā apspriešanā savāktiem pierādījumiem, sniedz analīzi par to, ka šāds izmaksu sadalījums mazinātu pasākuma izmaksu lietderību vai radītu nopietnus konkurences izkropļojumus, kas nepārprotami mazinātu šāda izmaksu sadalījuma potenciālos ieguvumus. |
| --- | --- |

367.

| 368. | Komisija uzskata, ka noteikti atbalsta pasākumi negatīvi ietekmē konkurenci un tirdzniecību, un tas, visticamāk, netiks kompensēts. Proti, daži atbalsta pasākumi var saasināt tirgus nepilnības un padarīt to neefektīvu, kaitējot patērētāju un sociālajai labklājībai. Piemēram, pasākumi, tai skaitā tīkla rezerves un pārtraucamības shēmas, kas pārsniedz emisiju robežvērtību, kuru piemēro Regulas (ES) 2019/943 22. pantā noteiktajiem jaudas mehānismiem, un kas var stimulēt jaunas investīcijas enerģētikā, kuras pamatā ir vispiesārņojošākais fosilais kurināmais, piemēram, ogles, dīzeļdegviela, lignīts, nafta, kūdra un degslāneklis, saasina tirgus radītās negatīvās vidiskās eksternalitātes. |
| --- | --- |

368.

| 369. | Pasākumi, kas stimulē jaunas investīcijas enerģijas ražošanā, kurā izmanto dabasgāzi, var uzlabot elektroapgādes drošību, bet ilgtermiņā vēl vairāk saasināt negatīvās vidiskās eksternalitātes salīdzinājumā ar alternatīvām investīcijām tehnoloģijās, kas nerada emisijas. Lai Komisija, izmantojot balansa pārbaudi, varētu pārbaudīt, vai šādu pasākumu negatīvo ietekmi atsver to pozitīvā ietekme, dalībvalstīm būtu jāpaskaidro, kā tās nodrošinās, ka šādas investīcijas palīdzēs sasniegt Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un 2050. gada klimatneitralitātes mērķrādītāju. Dalībvalstīm jo īpaši jāpaskaidro, kā tiks novērsta šīs gāzi izmantojošās enerģijas ražošanas iesīkste. Piemēram, tas var ietvert saistību noteikšanu saņēmējam īstenot dekarbonizācijas tehnoloģijas, piemēram, CCS/CCU, vai aizstāt dabasgāzi ar atjaunīgo vai mazoglekļa gāzi, vai arī staciju slēgt termiņā, kas atbilst Savienības klimata mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

369.

| 370. | Attiecībā uz individuālā atbalsta pasākumiem vai shēmām, kur ieguvēji ir tikai īpaši ierobežots atbalsta saņēmēju skaits vai esošs atbalsta saņēmējs, dalībvalstīm papildus būtu jāpierāda, ka ierosinātā atbalsta pasākuma rezultātā neradīsies lielāka ietekme tirgū. |
| --- | --- |

370.

4.9.   Atbalsts energoinfrastruktūrai

4.9.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 371. | Lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus, būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas un energoinfrastruktūras modernizācija. Mūsdienīgai energoinfrastruktūrai ir būtiska nozīme tāda integrēta enerģijas tirgus darbībā, kas sekmē klimata mērķrādītāju sasniegšanu, vienlaikus nodrošinot energoapgādes drošību Savienībā. Atbilstoša energoinfrastruktūra ir nepieciešams efektīva enerģijas tirgus elements. Energoinfrastruktūras uzlabošana sekmē sistēmas stabilitāti, resursu pietiekamību, dažādu energoresursu integrāciju un energoapgādi nepietiekami attīstītos tīklos. |
| --- | --- |

371.

| 372. | Ja tirgus dalībnieki nevar nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru, var būt nepieciešams valsts atbalsts, lai pārvarētu tirgus nepilnības un nodrošinātu, ka ir apmierinātas Savienības būtiskās vajadzības attiecībā uz infrastruktūru. Viena tirgus nepilnība, kas var rasties energoinfrastruktūras jomā, ir saistīta ar koordinācijas problēmām. Atšķirīgas investoru intereses, neskaidrība par sadarbības iznākumu un tīkla ietekmi var aizkavēt projekta attīstību vai tā efektīvu plānošanu. Tajā pašā laikā energoinfrastruktūra var radīt būtiskas pozitīvas eksternalitātes, tādējādi infrastruktūras izmaksas un ieguvumi var nevienlīdzīgā mērā skart dažādus tirgus dalībniekus un dalībvalstis. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts energoinfrastruktūrai var labvēlīgi ietekmēt iekšējo tirgu, palīdzot novērst minētās tirgus nepilnības. Tas jo īpaši attiecas uz infrastruktūras projektiem ar pārrobežu ietekmi, piemēram, kopīgu interešu projektiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 347/2013 2. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

372.

| 373. | Saskaņā ar paziņojumu par atbalsta jēdzienu (139) valsts atbalsta noteikumi neattiecas uz atbalstu energoinfrastruktūrai likumīga monopola ietvaros. Enerģētikas nozarē tas jo īpaši attiecas uz dalībvalstīm, kurās konkrētu infrastruktūru būvniecība un ekspluatācija ar likumu ir rezervēta tikai PSO vai SSO. |
| --- | --- |

373.

| 374. | Komisija uzskata, ka likumīgs monopols, kas nepieļauj konkurences izkropļojumus, pastāv, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | uz infrastruktūras būvniecību un ekspluatāciju attiecas likumīgs monopols, kas noteikts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; tas ir gadījumā, kad PSO/SSO ir juridiski vienīgais subjekts, kas ir tiesīgs veikt noteikta veida investīcijas vai darbības, un neviens cits subjekts nevar ekspluatēt alternatīvu tīklu (140); |
| --- | --- | --- |

374.

a)

uz infrastruktūras būvniecību un ekspluatāciju attiecas likumīgs monopols, kas noteikts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; tas ir gadījumā, kad PSO/SSO ir juridiski vienīgais subjekts, kas ir tiesīgs veikt noteikta veida investīcijas vai darbības, un neviens cits subjekts nevar ekspluatēt alternatīvu tīklu (140);

| b) | likumīgais monopols nepieļauj ne vien konkurenci attiecīgajā tirgū, bet arī konkurenci par šo tirgu – tas nepieļauj nekādu iespējamu konkurenci par attiecīgās infrastruktūras ekskluzīvā operatora statusa iegūšanu; |
| --- | --- |

b)

likumīgais monopols nepieļauj ne vien konkurenci attiecīgajā tirgū, bet arī konkurenci par šo tirgu – tas nepieļauj nekādu iespējamu konkurenci par attiecīgās infrastruktūras ekskluzīvā operatora statusa iegūšanu;

| c) | konkrētais pakalpojums nekonkurē ar citiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

konkrētais pakalpojums nekonkurē ar citiem pakalpojumiem;

| d) | ja energoinfrastruktūras operators darbojas citā (ģeogrāfiskā vai produktu) tirgū, kas ir atvērts konkurencei, šķērssubsidēšana tiek izslēgta; tas nozīmē, ka ir jākārto atsevišķa uzskaite, izdevumi un ieņēmumi ir pienācīgi jāsadala un jānodrošina, ka publiskais finansējums, kas piešķirts pakalpojumam, uz kuru attiecas likumīgais monopols, nevar dot labumu citām darbībām. Attiecībā uz energoinfrastruktūru un gāzes infrastruktūru, tā kā Direktīvas (ES) 2019/944 56. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK 31. pantā ir noteikts, ka vertikāli integrētiem subjektiem ir jākārto atsevišķa uzskaite par katru no to darbībām, šī prasība, visticamāk, būs izpildīta. |
| --- | --- |

d)

ja energoinfrastruktūras operators darbojas citā (ģeogrāfiskā vai produktu) tirgū, kas ir atvērts konkurencei, šķērssubsidēšana tiek izslēgta; tas nozīmē, ka ir jākārto atsevišķa uzskaite, izdevumi un ieņēmumi ir pienācīgi jāsadala un jānodrošina, ka publiskais finansējums, kas piešķirts pakalpojumam, uz kuru attiecas likumīgais monopols, nevar dot labumu citām darbībām. Attiecībā uz energoinfrastruktūru un gāzes infrastruktūru, tā kā Direktīvas (ES) 2019/944 56. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK 31. pantā ir noteikts, ka vertikāli integrētiem subjektiem ir jākārto atsevišķa uzskaite par katru no to darbībām, šī prasība, visticamāk, būs izpildīta.

| 375. | Tāpat Komisija uzskata, ka investīcijas neietver valsts atbalstu, ja energoinfrastruktūra tiek ekspluatēta “dabiska monopola apstākļos”, kuru uzskata par pastāvošu, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | infrastruktūrai nav tiešas konkurences, kā tas ir gadījumā, ja energoinfrastruktūra nav ekonomiski pārņemama un tādējādi tajā nav iesaistīti citi operatori, izņemot PSO/SSO; |
| --- | --- | --- |

375.

a)

infrastruktūrai nav tiešas konkurences, kā tas ir gadījumā, ja energoinfrastruktūra nav ekonomiski pārņemama un tādējādi tajā nav iesaistīti citi operatori, izņemot PSO/SSO;

| b) | alternatīvs finansējums tīkla infrastruktūrā papildus tīkla finansējumam attiecīgajā nozarē un dalībvalstī ir nenozīmīgs; |
| --- | --- |

b)

alternatīvs finansējums tīkla infrastruktūrā papildus tīkla finansējumam attiecīgajā nozarē un dalībvalstī ir nenozīmīgs;

| c) | infrastruktūra nav veidota tā, lai selektīvi sniegtu priekšrocības kādam konkrētam uzņēmumam vai nozarei, bet gan dod labumu visai sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūra nav veidota tā, lai selektīvi sniegtu priekšrocības kādam konkrētam uzņēmumam vai nozarei, bet gan dod labumu visai sabiedrībai kopumā;

| d) | dalībvalstīm arī jānodrošina, ka energotīklu infrastruktūras būvniecībai un/vai ekspluatācijai paredzēto finansējumu nevar izmantot, lai šķērssubsidētu vai netieši subsidētu citas saimnieciskās darbības. Attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes infrastruktūru sk. 374. punktu. |
| --- | --- |

d)

dalībvalstīm arī jānodrošina, ka energotīklu infrastruktūras būvniecībai un/vai ekspluatācijai paredzēto finansējumu nevar izmantot, lai šķērssubsidētu vai netieši subsidētu citas saimnieciskās darbības. Attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes infrastruktūru sk. 374. punktu.

4.9.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 376. | Šī 4.9. iedaļa attiecas uz atbalstu investīcijām energoinfrastruktūras būvniecībā vai modernizācijā, kā definēts 19. punkta (36). apakšpunktā (141). Attiecināmās investīcijas var ietvert digitalizāciju, energoinfrastruktūras viedināšanu, piemēram, ar mērķi nodrošināt atjaunīgās vai mazoglekļa enerģijas integrāciju, kā arī modernizāciju, kura balstās uz klimatnoturību. Pamatdarbības izmaksas parasti būtu jāsedz tīkla lietotājiem, un tāpēc atbalsts šo izmaksu segšanai parasti nebūtu jāpieprasa. Izņēmuma gadījumos, ja dalībvalsts pierāda, ka pamatdarbības izmaksas nevar atgūt no tīkla lietotājiem, un ja darbības atbalsts nav saistīts ar neatgūstamajām izmaksām, bet rada izmaiņas rīcībā, kas ļauj sasniegt energoapgādes drošības vai vides aizsardzības mērķus, darbības atbalstu infrastruktūrai var atzīt par saderīgu. Ja vien projekts nav izslēgts no valsts atbalsta kontroles (sk. 374. un 375. punktu), Komisija to novērtēs, kā izklāstīts šajā iedaļā. |
| --- | --- |

376.

| 377. | Šī 4.9. iedaļa līdz 2023. gada 31. decembrim attieksies arī uz enerģijas uzkrātuvēm, kas pieslēgtas pārvades vai sadales līnijām (autonoma elektroenerģijas uzkrāšana (142)) neatkarīgi no sprieguma līmeņa (143). |
| --- | --- |

377.

4.9.3.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.9.3.1.   Nepieciešamība un piemērotība

| 378. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.1. un 3.2.1.2. iedaļa nav piemērojama atbalstam energoinfrastruktūrai. |
| --- | --- |

378.

| 379. | Energoinfrastruktūru parasti finansē no tarifiem, ko maksā lietotāji. Attiecībā uz daudzām infrastruktūras kategorijām šie tarifi ir reglamentēti, lai nodrošinātu nepieciešamo investīciju līmeni, vienlaikus saglabājot lietotāju tiesības, un nodrošinātu izmaksu atbilstību, un tos nosaka bez valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

379.

| 380. | Valsts atbalsta piešķiršana ir veids, kā novērst tirgus nepilnības, kas nav pilnībā iespējams ar obligātajiem lietotāju tarifiem. Tāpēc, lai pierādītu vajadzību pēc valsts atbalsta, piemēro šādus principus:






  a) | Komisija uzskata, ka attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 347/2013 2. panta 4. punktā un uz kuriem pilnībā attiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, tirgus nepilnības koordinācijas problēmu ziņā ir tādas, ka finansējums, izmantojot tarifus, var būt nepietiekams, tāpēc var piešķirt valsts atbalstu; |
| --- | --- | --- |

380.

a)

Komisija uzskata, ka attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 347/2013 2. panta 4. punktā un uz kuriem pilnībā attiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, tirgus nepilnības koordinācijas problēmu ziņā ir tādas, ka finansējums, izmantojot tarifus, var būt nepietiekams, tāpēc var piešķirt valsts atbalstu;

| b) | attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, uz kuriem daļēji vai pilnībā neattiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, un attiecībā uz citu kategoriju infrastruktūru Komisija katrā gadījumā atsevišķi novērtēs vajadzību pēc valsts atbalsta. Novērtējumā Komisija ņems vērā šādus faktorus: i) cik lielā mērā tirgus nepilnība rada nepietiekamu nepieciešamās infrastruktūras nodrošinājumu, ii) cik lielā mērā infrastruktūra ir atvērta trešo personu piekļuvei un cik lielā mērā uz to attiecas tarifu regulējums, un iii) cik lielā mērā projekts veicina elektroapgādes drošību Savienībā vai Savienības klimatneitralitātes mērķus. Attiecībā uz infrastruktūru starp Savienību un trešo valsti, ja projekts nav tādu projektu sarakstā, kas rada savstarpēju ieinteresētību (PMI), lai novērtētu atbilstību iekšējā tirgus noteikumiem, var ņemt vērā arī citus faktorus (144); |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, uz kuriem daļēji vai pilnībā neattiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, un attiecībā uz citu kategoriju infrastruktūru Komisija katrā gadījumā atsevišķi novērtēs vajadzību pēc valsts atbalsta. Novērtējumā Komisija ņems vērā šādus faktorus: i) cik lielā mērā tirgus nepilnība rada nepietiekamu nepieciešamās infrastruktūras nodrošinājumu, ii) cik lielā mērā infrastruktūra ir atvērta trešo personu piekļuvei un cik lielā mērā uz to attiecas tarifu regulējums, un iii) cik lielā mērā projekts veicina elektroapgādes drošību Savienībā vai Savienības klimatneitralitātes mērķus. Attiecībā uz infrastruktūru starp Savienību un trešo valsti, ja projekts nav tādu projektu sarakstā, kas rada savstarpēju ieinteresētību (PMI), lai novērtētu atbilstību iekšējā tirgus noteikumiem, var ņemt vērā arī citus faktorus (144);

| c) | attiecībā uz elektroenerģijas uzkrātuvēm Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts apliecina konkrētu tirgus nepilnību līdzīgu pakalpojumu sniegšanai paredzētu sistēmu izstrādē. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz elektroenerģijas uzkrātuvēm Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts apliecina konkrētu tirgus nepilnību līdzīgu pakalpojumu sniegšanai paredzētu sistēmu izstrādē.

4.9.3.2.   Atbalsta samērīgums

| 381. | Samērīgums tiks novērtēts, balstoties uz finansējuma deficīta principu, kā noteikts 48., 51. un 52. punktā. Attiecībā uz atbalstu infrastruktūrai, kā paskaidrots 52. punktā, hipotētisko scenāriju uzskata par situāciju, kurā projekts netiktu īstenots. Uzraudzības un atgūšanas mehānismu ieviešana var būt nepieciešama gadījumos, kad pastāv ievērojams negaidītas papildu peļņas risks, piemēram, kad atbalsts gandrīz sasniedz atļauto maksimālo apjomu, vienlaikus saglabājot stimulus atbalsta saņēmējiem samazināt izmaksas un laika gaitā efektīvāk attīstīt savu darījumdarbību. |
| --- | --- |

381.

4.9.4.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 382. | Šo pamatnostādņu 3.2.2. iedaļa nav piemērojama energoinfrastruktūrai. Analizējot energoinfrastruktūrai piešķirtā valsts atbalsta ietekmi uz konkurenci, Komisija izmantos tālāk izklāstīto pieeju.






  a) | Ņemot vērā spēkā esošās prasības atbilstīgi iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem, kā mērķis ir stiprināt konkurenci, Komisija kopumā uzskatīs, ka energoinfrastruktūras atbalstam, uz ko attiecas pilnīgs iekšējā tirgus regulējums, nav pārmērīgas kropļojošas ietekmes (145). |
| --- | --- | --- |

382.

a)

Ņemot vērā spēkā esošās prasības atbilstīgi iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem, kā mērķis ir stiprināt konkurenci, Komisija kopumā uzskatīs, ka energoinfrastruktūras atbalstam, uz ko attiecas pilnīgs iekšējā tirgus regulējums, nav pārmērīgas kropļojošas ietekmes (145).

| b) | Attiecībā uz infrastruktūras projektiem, uz kuriem daļēji vai pilnībā neattiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, Komisija katrā gadījumā atsevišķi novērtēs iespējamos konkurences izkropļojumus, jo īpaši ņemot vērā to, cik lielā mērā atbalstītā infrastruktūra ir pieejama trešām personām, kā arī piekļuvi alternatīvai infrastruktūrai, privāto investīciju izstumšanu un atbalsta saņēmēja vai saņēmēju konkurences stāvokli. Attiecībā uz infrastruktūru, uz kuru neattiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, negatīvo kropļojošo ietekmi uz konkurenci uzskata par īpaši nopietnu. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz infrastruktūras projektiem, uz kuriem daļēji vai pilnībā neattiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, Komisija katrā gadījumā atsevišķi novērtēs iespējamos konkurences izkropļojumus, jo īpaši ņemot vērā to, cik lielā mērā atbalstītā infrastruktūra ir pieejama trešām personām, kā arī piekļuvi alternatīvai infrastruktūrai, privāto investīciju izstumšanu un atbalsta saņēmēja vai saņēmēju konkurences stāvokli. Attiecībā uz infrastruktūru, uz kuru neattiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību akti, negatīvo kropļojošo ietekmi uz konkurenci uzskata par īpaši nopietnu.

| c) | Papildus a) un b) apakšpunktā izklāstītajai pieejai Komisija uzskata, ka attiecībā uz investīcijām dabasgāzes infrastruktūrā dalībvalstīm ir jāpierāda šāda pozitīva ietekme, kas var kompensēt negatīvo ietekmi uz konkurenci: i) tas, vai infrastruktūra ir gatava ūdeņraža izmantošanai un vai tā veicina atjaunīgo gāzu izmantošanas pieaugumu, vai arī jānorāda iemesls, kāpēc projektu nav iespējams izstrādāt tā, lai tas būtu gatavs ūdeņraža izmantošanai, un kādā veidā projekts nerada dabasgāzes izmantojuma iesīkstes efektu; un ii) kā investīcija palīdz sasniegt Savienības 2030. gadam noteikto klimata mērķrādītāju un 2050. gadam noteikto klimatneitralitātes mērķrādītāju. |
| --- | --- |

c)

Papildus a) un b) apakšpunktā izklāstītajai pieejai Komisija uzskata, ka attiecībā uz investīcijām dabasgāzes infrastruktūrā dalībvalstīm ir jāpierāda šāda pozitīva ietekme, kas var kompensēt negatīvo ietekmi uz konkurenci: i) tas, vai infrastruktūra ir gatava ūdeņraža izmantošanai un vai tā veicina atjaunīgo gāzu izmantošanas pieaugumu, vai arī jānorāda iemesls, kāpēc projektu nav iespējams izstrādāt tā, lai tas būtu gatavs ūdeņraža izmantošanai, un kādā veidā projekts nerada dabasgāzes izmantojuma iesīkstes efektu; un ii) kā investīcija palīdz sasniegt Savienības 2030. gadam noteikto klimata mērķrādītāju un 2050. gadam noteikto klimatneitralitātes mērķrādītāju.

| d) | Attiecībā uz atbalstu elektroenerģijas uzkrātuvēm, kā arī citai KIP un PMI infrastruktūrai, kurai nepiemēro iekšējā tirgus tiesību aktus, Komisija īpaši novērtēs konkurences izkropļojuma riskus, kas var rasties saistītos pakalpojumu tirgos, kā arī citos enerģijas tirgos. |
| --- | --- |

d)

Attiecībā uz atbalstu elektroenerģijas uzkrātuvēm, kā arī citai KIP un PMI infrastruktūrai, kurai nepiemēro iekšējā tirgus tiesību aktus, Komisija īpaši novērtēs konkurences izkropļojuma riskus, kas var rasties saistītos pakalpojumu tirgos, kā arī citos enerģijas tirgos.

4.10.   Atbalsts centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei

4.10.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 383. | Centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu būvniecība vai modernizācija var sekmēt vides aizsardzību, uzlabojot atbalstītās sistēmas energoefektivitāti un palielinot tās ilgtspēju. Nozaru tiesību aktos par atjaunīgās enerģijas izmantošanas veicināšanu (Direktīva (ES) 2018/2001) ir īpaši noteikts, ka dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai attīstītu efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūru ar mērķi veicināt siltumapgādi un aukstumapgādi no atjaunīgajiem energoresursiem (146). |
| --- | --- |

383.

| 384. | Tomēr ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nodrošināšanu saistīto vidisko eksternalitāšu dēļ investīcijas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu būvniecībā un modernizācijā var izrādīties neefektīvas. Valsts atbalsts var palīdzēt novērst šo tirgus nepilnību, stimulējot papildu efektīvas investīcijas vai atbalstot ārkārtas ekspluatācijas izmaksas, kas saistītas ar nepieciešamību veicināt centralizētās siltumapgādes sistēmu vides mērķus. |
| --- | --- |

384.

4.10.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 385. | Atbalstu, kas attiecas tikai uz centralizētās siltumapgādes tīkliem, noteiktos apstākļos var uzskatīt par tādu, uz kuru neattiecas valsts atbalsta kontrole, jo tas ir infrastruktūras pasākums, kas neietekmē konkurenci un tirdzniecību. Tas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad centralizētās siltumapgādes tīkli tāpat kā cita energoinfrastruktūra tiek ekspluatēti, nodalot tos no siltumenerģijas ražošanas, trešo personu piekļuves un regulētiem tarifiem. |
| --- | --- |

385.

| 386. | Ja šādos gadījumos centralizētās siltumapgādes sadales tīkli darbojas dabiska vai likumīga monopola vai abējādos apstākļos, piemēro tos pašus 374. un 375. punkta nosacījumus (147). |
| --- | --- |

386.

| 387. | Ja vien projekts nav izslēgts no valsts atbalsta kontroles (sk. 385. punktu (148)), Komisija to novērtēs, kā izklāstīts šajā iedaļā. |
| --- | --- |

387.

| 388. | Šī iedaļa attiecas uz atbalstu siltumenerģijas vai aukstuma ražošanas un uzkrāšanas iekārtu vai sadales tīkla, vai abu šo infrastruktūras elementu būvniecībai, modernizācijai vai ekspluatācijai. |
| --- | --- |

388.

| 389. | Šādi atbalsta pasākumi parasti attiecas uz ražošanas bloka būvniecību, modernizāciju un ekspluatāciju ar mērķi izmantot atjaunīgo enerģiju (149), atlikumsiltumu vai augstas efektivitātes koģenerāciju, arī siltumenerģijas uzkrāšanas risinājumus, vai uz sadales tīkla modernizāciju ar mērķi samazināt zudumus un palielināt efektivitāti, arī ar viediem un digitāliem risinājumiem (150). Atbalstu enerģijas ražošanai no atkritumiem var atzīt par saderīgu saskaņā ar šo iedaļu, ciktāl tas attiecas tikai uz atkritumiem, kas atbilst atjaunīgo energoresursu definīcijai, vai uz atkritumiem, ko izmanto par kurināmo iekārtās, kuras atbilst augstas efektivitātes koģenerācijas definīcijai. |
| --- | --- |

389.

| 390. | Ja atbalsts tiek piešķirts centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas modernizācijai, kas konkrētajā posmā neatbilst efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes standartam (151), dalībvalstij jāapņemas nodrošināt, ka atbalsta saņēmējs trīs gadu laikā pēc modernizācijas darbu veikšanas sāk minētā standarta sasniegšanai vajadzīgos darbus. |
| --- | --- |

390.

4.10.3.   Nepieciešamība un piemērotība

| 391. | Šo pamatnostādņu 3.2.1.1. un 3.2.1.2. iedaļa nav piemērojama atbalstam centralizētajai siltumapgādei vai aukstumapgādei. Komisija uzskata, ka valsts atbalsts var palīdzēt novērst tirgus nepilnības, veicinot investīciju izmaksas, kas vajadzīgas efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu izveidei, paplašināšanai vai modernizācijai. |
| --- | --- |

391.

| 392. | Pamatdarbības izmaksas parasti būtu jāsedz siltumenerģijas patērētājiem, un tāpēc atbalsts šo izmaksu segšanai parasti nebūtu jāpieprasa. Ja dalībvalsts pierāda, ka pamatdarbības izmaksas nevar novirzīt siltumenerģijas patērētājiem, nemazinot vides aizsardzību, darbības atbalstu siltumenerģijas ražošanai var atzīt par saderīgu, ciktāl neto papildu pamatdarbības izmaksas (salīdzinājumā ar hipotētisku scenāriju) veicina ieguvumus videi (piemēram, CO2 un cita piesārņojuma samazināšanu salīdzinājumā ar alternatīviem siltumapgādes risinājumiem (152)). Tā tas būtu, piemēram, gadījumā, ja ir pierādījumi, ka mājsaimnieciskie siltumenerģijas patērētāji (vai citi subjekti, kas neveic saimniecisko darbību) pārietu uz tādiem siltumenerģijas avotiem, kas rada lielāku piesārņojumu, ja netiktu piešķirts darbības atbalsts (153), vai ka atbalsta neesības gadījumā centralizētās siltumapgādes sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēja būtu apdraudēta par labu siltumapgādes risinājumiem, kas rada lielāku piesārņojumu. Uz darbības atbalstu centralizētās siltumapgādes nodrošināšanas sistēmai attiecas 122. un 126. punkts. |
| --- | --- |

392.

| 393. | Turklāt valsts atbalsts efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, kurās kā ielaides kurināmo izmanto atkritumus, var sekmēt vides aizsardzību ar nosacījumu, ka nav atkāpju no atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principa (154). |
| --- | --- |

393.

4.10.4.   Atbalsta pasākuma samērīgums

| 394. | Samērīgums tiks novērtēts, balstoties uz finansējuma deficīta principu, kā noteikts 48., 51. un 52. punktā. |
| --- | --- |

394.

| 395. | Attiecībā uz sadales tīklu būvniecību, modernizāciju un ekspluatāciju, kā izklāstīts 52. punktā, hipotētiskais scenārijs būtu situācija, kurā projekts netiktu īstenots. |
| --- | --- |

395.

4.10.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī balansēšana

| 396. | Šo pamatnostādņu 3.2.2. iedaļa nav piemērojama centralizētajai siltumapgādei vai aukstumapgādei. Komisija uzskata, ka tādu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu modernizācijai, būvniecībai vai ekspluatācijai, kurās izmanto vispiesārņojošāko fosilo kurināmo, piemēram, ogles, lignītu, naftu un dīzeļdegvielu, ir negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību, un maz ticams, ka to būtu iespējams kompensēt, ja vien nav izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | atbalsts attiecas tikai uz investīcijām sadales tīklā; |
| --- | --- | --- |

396.

a)

atbalsts attiecas tikai uz investīcijām sadales tīklā;

| b) | sadales tīklā jau var transportēt siltumu vai aukstumu, kas iegūts no atjaunīgajiem energoresursiem, atlikumsiltuma vai oglekļneitrāliem avotiem; |
| --- | --- |

b)

sadales tīklā jau var transportēt siltumu vai aukstumu, kas iegūts no atjaunīgajiem energoresursiem, atlikumsiltuma vai oglekļneitrāliem avotiem;

| c) | atbalsta rezultātā nepalielinās enerģijas ražošana no vispiesārņojošākā fosilā kurināmā (piemēram, pievienojot papildu klientus) (155); |
| --- | --- |

c)

atbalsta rezultātā nepalielinās enerģijas ražošana no vispiesārņojošākā fosilā kurināmā (piemēram, pievienojot papildu klientus) (155);

| d) | ir skaidrs grafiks, kurā ietvertas stingri noteiktas saistības attiecībā uz atteikšanos no vispiesārņojošākā fosilā kurināmā, ņemot vērā Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un 2050. gada klimatneitralitātes mērķrādītāju (156). |
| --- | --- |

d)

ir skaidrs grafiks, kurā ietvertas stingri noteiktas saistības attiecībā uz atteikšanos no vispiesārņojošākā fosilā kurināmā, ņemot vērā Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un 2050. gada klimatneitralitātes mērķrādītāju (156).

| 397. | Attiecībā uz centralizētās siltumapgādes iekārtu būvniecību, modernizāciju vai ekspluatāciju pasākumi, kas stimulē jaunas investīcijas tādos enerģijas ražošanas aktīvos, kuru pamatā ir dabasgāze, vai kas stimulē šādu aktīvu ekspluatāciju, var īstermiņā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet ilgākā laika posmā saasināt negatīvās vidiskās eksternalitātes salīdzinājumā ar investīcijām alternatīvos enerģijas veidos vai hipotētiskiem scenārijiem. Lai uzskatītu, ka šīm investīcijām aktīvos, kuru pamatā ir dabasgāze, vai aktīvu ekspluatācijai ir pozitīva ietekme uz vidi, dalībvalstīm ir jāpaskaidro, kā tās nodrošinās, ka atbalsts sekmē Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja un 2050. gada klimatneitralitātes mērķrādītāja sasniegšanu, un jo īpaši tas, kā tās izvairīsies no iesīkstes šajā ar gāzi darbināmajā enerģijas ražošanā un neizstums investīcijas tīrākās alternatīvās, kas jau pieejamas tirgū, un tādējādi nekavēs tīrāku tehnoloģiju attīstību un izmantošanu. Piemēram, tas var ietvert saistību noteikšanu atbalsta saņēmējam īstenot CCS/CCU vai aizstāt dabasgāzi ar atjaunīgo vai mazoglekļa gāzi, vai arī slēgt staciju termiņā, kas atbilst Savienības klimata mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

397.

| 398. | Analizējot valsts atbalsta centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām ietekmi uz konkurenci, Komisija veiks novērtējumu, samērojot projekta ieguvumus energoefektivitātes un ilgtspējas (157) ziņā ar negatīvo ietekmi uz konkurenci un jo īpaši iespējamo negatīvo ietekmi uz alternatīvajām tehnoloģijām vai siltumapgādes un aukstumapgādes pakalpojumu sniedzējiem un tīklu nodrošinātājiem. Šajā kontekstā Komisija ņems vērā to, vai centralizētās siltumapgādes sistēma ir vai var būt atvērta trešo personu piekļuvei (158) un vai ir iespējami ilgtspējīgi alternatīvi siltumapgādes risinājumi (159). |
| --- | --- |

398.

4.11.   Atbalsts, ko piešķir kā elektroenerģijas nodevu samazinājumu energoietilpīgiem lietotājiem

4.11.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 399. | Savienības ekonomikas pārveide saskaņā ar paziņojumu par Eiropas zaļo kursu daļēji tiek finansēta no nodevām par elektroenerģijas patēriņu. Lai īstenotu zaļo kursu, dalībvalstīm jāievieš vērienīgas dekarbonizācijas rīcībpolitikas nolūkā līdz 2030. gadam ievērojami samazināt Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas un līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Šajā sakarā ir iespējams, ka dalībvalstis turpinās šādas rīcībpolitikas finansēt no nodevām, un tāpēc ir iespējams, ka šīs nodevas varētu palielināties. Dekarbonizācijas atbalsta finansēšana ar nodevu palīdzību pati par sevi nav vērsta uz negatīvu eksternalitāti. Tāpēc šīs nodevas nav ar vidi saistītas nodevas šajās pamatnostādnēs izmantotajā nozīmē, un uz šīm nodevām neattiecas 4.7.1. iedaļa. |
| --- | --- |

399.

| 400. | Dažām ekonomikas nozarēm, kuras īpaši ietekmē starptautiskā tirdzniecība un kuru vērtības radīšanā lielā mērā izmanto elektroenerģiju, pienākums maksāt pilnu elektroenerģijas patēriņa nodevu summu, ar ko finansē enerģētikas un vides rīcībpolitikas mērķus, var palielināt risku, ka darbības šajās nozarēs tiks pārceltas ārpus Savienības uz vietām, kurās vidisko disciplīnu nav vai tās nav tik vērienīgas. Turklāt šādas nodevas palielina elektroenerģijas izmaksas salīdzinājumā ar tādu tiešo emisiju izmaksām, kas rodas sakarā ar citu energoresursu izmantošanu, un tādējādi var kavēt ražošanas procesu elektrifikāciju, kam ir izšķiroša nozīme Savienības ekonomikas veiksmīgā dekarbonizācijā. Lai šos riskus un nelabvēlīgo ietekmi uz vidi mazinātu, dalībvalstis var minētās nodevas samazināt uzņēmumiem, kas darbojas attiecīgajās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

400.

| 401. | Šajā iedaļā ir izklāstīti kritēriji, ko Komisija piemēros, novērtējot saimnieciskās darbības attīstību, kā arī to, kāda ir konkrētiem energoietilpīgiem lietotājiem piešķirto elektroenerģijas nodevu samazinājumu stimulējošā ietekme, nepieciešamība, piemērotība, samērīgums un ietekme uz konkurenci. Saderības kritērijus, kas izklāstīti 3. nodaļā, piemēro tikai tad, ja 4.11. iedaļā nav paredzēti īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

401.

| 402. | Komisija ir izmantojusi piemērotus pasākumus, lai apzinātu nozares, kas ir īpaši pakļautas 400. punktā minētajiem riskiem, un ir ieviesusi samērīguma prasības, ņemot vērā, ka gadījumos, kad nodevu samazinājums ir pārāk liels vai piešķirts pārāk daudziem elektroenerģijas patērētājiem, var tikt apdraudēts kopējais finansējums atjaunīgo energoresursu enerģijas atbalstam un konkurences un tirdzniecības izkropļojumi var būt īpaši lieli. |
| --- | --- |

402.

4.11.2.   Darbības joma – nodevas, kuru gadījumā var piešķirt samazinājumu

| 403. | Dalībvalstis var piešķirt samazinājumus nodevām par elektroenerģijas patēriņu, no kurām finansē enerģētikas un vides rīcībpolitikas mērķus. Tas ietver nodevas, no kurām finansē atbalstu atjaunīgajiem energoresursiem vai koģenerācijai, un nodevas, no kurām finansē sociālos tarifus vai enerģijas cenas izolētos reģionos. Šo pamatnostādņu 4.11. iedaļa neattiecas uz nodevām, kas ietver daļu elektroapgādes izmaksu attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem. Piemēram, šajā iedaļā nav paredzēti atbrīvojumi no tīkla maksas vai no maksas jaudas mehānismu finansēšanai. Šī iedaļa neattiecas uz nodevām par citu veidu enerģijas, jo īpaši dabasgāzes, patēriņu. |
| --- | --- |

403.

| 404. | Uzņēmumu lēmumi par vietu un saistītā nelabvēlīgā ietekme uz vidi ir atkarīga no vispārējās kopējās finanšu ietekmes, kādu rada nodevas, kuru gadījumā var piešķirt samazinājumu. Tādēļ dalībvalstīm, kas vēlas ieviest pasākumu, kurš jānovērtē saskaņā ar šo iedaļu, visi šādi samazinājumi ir jāiekļauj vienotā shēmā un kā daļa no paziņojuma ir jāinformē Komisija par visu atbilstīgo nodevu un visu ierosināto samazinājumu kumulatīvo ietekmi. Ja dalībvalsts vēlāk nolemj ieviest papildu samazinājumus nodevām, uz kurām attiecas šī iedaļa, tai būs jāpaziņo par grozījumiem esošajā shēmā. |
| --- | --- |

404.

4.11.3.   Konkurences un tirdzniecības izkropļojumu minimalizēšana

4.11.3.1.   Atbilstība

| 405. | Nodevām, uz kurām attiecas 4.11.2. iedaļa, risks, ka darbības nozaru līmenī tiks pārceltas ārpus Eiropas Savienības uz vietām, kurās vidisko disciplīnu nav vai tās nav tik vērienīgas, lielā mērā ir atkarīgs no attiecīgās nozares energoietilpības un tās atvērtības starptautiskajai tirdzniecībai. Attiecīgi atbalstu var piešķirt tikai uzņēmumiem no






  a) | ievērojamam riskam pakļautām nozarēm, kuru tirdzniecības intensitātes un energoietilpības reizinājums Savienības līmenī sasniedz vismaz 2 % un kuru tirdzniecības intensitāte un energoietilpība Savienības līmenī ir vismaz 5 % katram rādītājam; |
| --- | --- | --- |

405.

a)

ievērojamam riskam pakļautām nozarēm, kuru tirdzniecības intensitātes un energoietilpības reizinājums Savienības līmenī sasniedz vismaz 2 % un kuru tirdzniecības intensitāte un energoietilpība Savienības līmenī ir vismaz 5 % katram rādītājam;

| b) | riskam pakļautām nozarēm, kuru tirdzniecības intensitātes un energoietilpības reizinājums Savienības līmenī sasniedz vismaz 0,6 % un kuru tirdzniecības intensitāte un energoietilpība Savienības līmenī ir attiecīgi vismaz 4 % un 5 %. |
| --- | --- |

b)

riskam pakļautām nozarēm, kuru tirdzniecības intensitātes un energoietilpības reizinājums Savienības līmenī sasniedz vismaz 0,6 % un kuru tirdzniecības intensitāte un energoietilpība Savienības līmenī ir attiecīgi vismaz 4 % un 5 %.

Nozares, kas atbilst šiem atbilstības kritērijiem, ir uzskaitītas I pielikumā.

| 406. | Nozare vai apakšnozare (160), kas nav iekļauta I pielikumā, arī tiks uzskatīta par atbalsttiesīgu ar noteikumu, ka tā atbilst 405. punktā minētajiem atbilstības kritērijiem un ka dalībvalstis to apliecina ar datiem, kuri raksturo nozari vai apakšnozari Savienības līmenī (161), kurus ir apstiprinājis neatkarīgs eksperts un kuri balstās uz vismaz trīs secīgu gadu laikposmu, kas sākas ne agrāk kā 2013. gadā. |
| --- | --- |

406.

| 407. | Ja dalībvalsts piešķir atbalstu tikai kādai atbalsttiesīgo saņēmēju apakšgrupai vai piešķir dažādu līmeņu samazinājumu atbalsttiesīgiem saņēmējiem, kas ietilpst vienā un tajā pašā 405. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajā kategorijā, tai jāpierāda, ka šis lēmums ir pieņemts, balstoties uz objektīviem, nediskriminējošiem un pārredzamiem kritērijiem, un ka atbalsta piešķiršana notiek principā vienādi visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem tajā pašā nozarē, ja tie atrodas līdzīgā faktiskā situācijā. |
| --- | --- |

407.

4.11.3.2.   Atbalsta pasākuma samērīgums

| 408. | Komisija uzskatīs, ka atbalsts ir samērīgs, ja atbalsta saņēmēji no 405. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām nozarēm sedz attiecīgi vismaz 15 % un 25 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā. Komisija arī uzskata, ka, lai atbalsts būtu samērīgs, šādi samazinājumi nedrīkst radīt nodevas līmeni, kas ir zemāks par 0,5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

408.

| 409. | Tomēr līdzmaksājumi saskaņā ar 408. punktu var pārsniegt to, ko var segt uzņēmumi, kuri ir īpaši pakļauti riskam. Tādēļ dalībvalsts tā vietā var ierobežot elektroenerģijas nodevu radītās papildu izmaksas līdz 0,5 % no 405. punkta a) apakšpunktā minēto nozaru uzņēmumu bruto pievienotās vērtības (BPV) un līdz 1 % no 405. punkta b) apakšpunktā minēto nozaru uzņēmumu BPV. Komisija arī uzskata, ka, lai atbalsts būtu samērīgs, šādi samazinājumi nedrīkst radīt nodevas līmeni, kas ir zemāks par 0,5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

409.

| 410. | Komisija uzskatīs atbalstu par samērīgu, ja augstāku atbalsta intensitāti saskaņā ar 408. un 409. punktu piemēros arī uzņēmumiem no 405. punkta b) apakšpunktā minētajām nozarēm, ar nosacījumu, ka attiecīgie uzņēmumi samazina to elektroenerģijas patēriņa radīto oglekļa pēdu. Šajā nolūkā atbalsta saņēmēji vismaz 50 % no sava elektroenerģijas patēriņa segs no bezoglekļa avotiem, no kuriem vismaz 10 % tiks segti ar nākotnes instrumentu, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumu, vai vismaz 5 % tiks segti ar ražošanu uz vietas vai tuvu tai. |
| --- | --- |

410.

| 411. | Šo pamatnostādņu 409. punkta nolūkā uzņēmuma BPV ir bruto pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām, kas ir BPV tirgus cenās, no kuras ir atskaitīti netiešie nodokļi un kurai pieskaitītas saņemtās subsīdijas. Bruto pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt šādi: apgrozījums plus kapitalizētā produkcija, plus citi saimnieciskās darbības ienākumi, plus vai mīnus krājumu izmaiņas, mīnus preču un pakalpojumu iepirkumi (162), mīnus citi nodokļi par produktiem, kas saistīti ar apgrozījumu, bet nav atskaitāmi, mīnus ar ražošanu saistītās nodevas un nodokļi. Alternatīvi BPV pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt, par pamatu izmantojot bruto darbības rezultātu, kam pieskaita personāla izmaksas. Ieņēmumus un izdevumus, ko uzņēmuma pārskatos klasificē kā finanšu vai ārkārtas ieņēmumus un izdevumus, pievienotajā vērtībā neieskaita. Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina “bruto”, jo netiek atņemtas vērtības korekcijas (piemēram, amortizācija) (163). |
| --- | --- |

411.

| 412. | Šo pamatnostādņu 411. punkta vajadzībām tiks izmantots to pēdējo trīs gadu vidējais aritmētiskais, par kuriem ir pieejami BPV dati. |
| --- | --- |

412.

4.11.3.3.   Valsts atbalsta veids

| 413. | Dalībvalstis var piešķirt atbalstu nodevu samazinājuma veidā vai fiksētas ikgadējas kompensācijas (atmaksas) veidā, vai abus minētos veidus kombinējot (164). Ja atbalstu piešķir nodevu samazinājuma veidā, ir jāievieš ex post uzraudzības mehānisms, lai nodrošinātu, ka jebkāda atbalsta pārmaksa tiks atmaksāta līdz nākamā gada 1. jūlijam. Ja atbalstu piešķir atmaksas veidā, to aprēķina, balstoties uz novērotajiem elektroenerģijas patēriņa līmeņiem un attiecīgā gadījumā uz bruto pievienoto vērtību laika periodā, kurā tika piemērotas atbilstīgās nodevas. |
| --- | --- |

413.

4.11.3.4.   Energoauditi un vadības sistēmas

| 414. | Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 4.11. iedaļu, dalībvalstij jāapņemas pārbaudīt, vai atbalsta saņēmējs izpilda savu pienākumu veikt energoauditu Direktīvas 2012/27/ES 8. panta nozīmē. To var veikt vai nu kā atsevišķu energoauditu, vai arī sertificētas energovadības sistēmas vai vides vadības sistēmas ietvaros, kā noteikts Energoefektivitātes direktīvas 8. pantā. |
| --- | --- |

414.

| 415. | Dalībvalstij arī jāapņemas uzraudzīt, vai atbalsta saņēmēji, kam jāveic energoaudits saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 8. panta 4. punktu, veic vienu vai vairākas šādas darbības:






  a) | īsteno audita ziņojuma ieteikumus, proti, attiecīgo investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz trīs gadus un investīciju izmaksas ir samērīgas; |
| --- | --- | --- |

415.

a)

īsteno audita ziņojuma ieteikumus, proti, attiecīgo investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz trīs gadus un investīciju izmaksas ir samērīgas;

| b) | samazina sava elektroenerģijas patēriņa radīto oglekļa pēdu tā, lai vismaz 30 % patērētās elektroenerģijas būtu saražota no bezoglekļa avotiem; |
| --- | --- |

b)

samazina sava elektroenerģijas patēriņa radīto oglekļa pēdu tā, lai vismaz 30 % patērētās elektroenerģijas būtu saražota no bezoglekļa avotiem;

| c) | samazinājumu summas ievērojamu daļu – vismaz 50 % apmērā – iegulda projektos, kuru rezultātā būtiski samazinās iekārtas siltumnīcefekta gāzu emisijas; ja piemērojams – ar investīciju emisijas būtu jāsamazina līdz līmenim, kas ir ievērojami zemāks par attiecīgo kritēriju, ko izmanto kvotu bezmaksas iedalei Savienības ETS. |
| --- | --- |

c)

samazinājumu summas ievērojamu daļu – vismaz 50 % apmērā – iegulda projektos, kuru rezultātā būtiski samazinās iekārtas siltumnīcefekta gāzu emisijas; ja piemērojams – ar investīciju emisijas būtu jāsamazina līdz līmenim, kas ir ievērojami zemāks par attiecīgo kritēriju, ko izmanto kvotu bezmaksas iedalei Savienības ETS.

4.11.3.5.   Pārejas noteikumi

| 416. | Lai izvairītos no traucējošām nodevu sloga izmaiņām atsevišķiem uzņēmumiem, kuri neatbilst 4.11. iedaļā izklāstītajiem atbalsttiesību nosacījumiem, dalībvalstis var izstrādāt pārejas plānu šādiem uzņēmumiem. Pārejas plāns attieksies tikai uz uzņēmumiem, kas atbilst šādiem diviem kumulatīviem kritērijiem:






  a) | vismaz vienā no pēdējiem diviem gadiem pirms pielāgošanas saskaņā ar 468. punkta a) apakšpunktu tie ir saņēmuši atbalstu samazinātu nodevu veidā saskaņā ar valsts atbalsta shēmu, kas atzīta par saderīgu, pamatojoties uz Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (165) 3.7.2. iedaļu; |
| --- | --- | --- |

416.

a)

vismaz vienā no pēdējiem diviem gadiem pirms pielāgošanas saskaņā ar 468. punkta a) apakšpunktu tie ir saņēmuši atbalstu samazinātu nodevu veidā saskaņā ar valsts atbalsta shēmu, kas atzīta par saderīgu, pamatojoties uz Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (165) 3.7.2. iedaļu;

| b) | brīdī, kad 416. punkta a) apakšpunktā minētais atbalsts ticis piešķirts, tie ir atbilduši Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam 3.7.2. iedaļā noteiktajiem atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

b)

brīdī, kad 416. punkta a) apakšpunktā minētais atbalsts ticis piešķirts, tie ir atbilduši Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam 3.7.2. iedaļā noteiktajiem atbilstības kritērijiem.

| 417. | Šāds pārejas plāns ietvers pakāpenisku un pilnīgu pielāgošanu nosacījumiem, kas izriet no 4.11. iedaļā izklāstīto atbilstības un samērīguma kritēriju piemērošanas; tas jāīsteno līdz 2028. gadam saskaņā ar šādu grafiku:






  a) | attiecībā uz nodevām, kuras piemērojamas līdz 2026. gadam, attiecīgie uzņēmumi sedz vismaz 35 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā, vai 1,5 % no to BPV; |
| --- | --- | --- |

417.

a)

attiecībā uz nodevām, kuras piemērojamas līdz 2026. gadam, attiecīgie uzņēmumi sedz vismaz 35 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā, vai 1,5 % no to BPV;

| b) | attiecībā uz nodevām, kuras piemērojamas 2027. gadā, attiecīgie uzņēmumi sedz vismaz 55 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā, vai 2,5 % no to BPV; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz nodevām, kuras piemērojamas 2027. gadā, attiecīgie uzņēmumi sedz vismaz 55 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā, vai 2,5 % no to BPV;

| c) | attiecībā uz nodevām, kuras piemērojamas 2028. gadā, attiecīgie uzņēmumi sedz vismaz 80 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā, vai 3,5 % no to BPV. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz nodevām, kuras piemērojamas 2028. gadā, attiecīgie uzņēmumi sedz vismaz 80 % no izmaksām, ko rada elektroenerģijas nodevas, kuras dalībvalsts iekļauj savā shēmā, vai 3,5 % no to BPV.

| 418. | Pārejas plānā var atļaut, ka 417. punkta a) apakšpunktā minēto atbalsta intensitāti piemēro visā pārejas periodā ar nosacījumu, ka attiecīgie uzņēmumi samazina to elektroenerģijas patēriņa radīto oglekļa pēdu. Šajā nolūkā atbalsta saņēmēji vismaz 50 % no sava elektroenerģijas patēriņa segs no bezoglekļa avotiem, no kuriem vismaz 10 % tiks segti ar nākotnes instrumentu, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumu, vai vismaz 5 % tiks segti ar ražošanu uz vietas vai tuvu tai. |
| --- | --- |

418.

| 419. | Komisija uzskata, ka nepaziņotu atbalstu, ko piešķir kā elektroenerģijas nodevu samazinājumus energoietilpīgiem lietotājiem laikposmā pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, var atzīt par samērīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši šādiem kumulatīviem nosacījumiem:






  a) | atbalsts bija nepieciešams atbalsta saņēmēju īstenoto saimniecisko darbību attīstībai; |
| --- | --- | --- |

419.

a)

atbalsts bija nepieciešams atbalsta saņēmēju īstenoto saimniecisko darbību attīstībai;

| b) | ir notikusi izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem. |
| --- | --- |

b)

ir notikusi izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem.

4.12.   Atbalsts to elektrostaciju slēgšanai, kurās izmanto ogles, kūdru vai degslānekli, un ar ogļu, kūdras vai degslānekļa ieguvi saistīto kalnrūpniecības darbību slēgšanai

| 420. | Pāreja no elektroenerģijas ražošanas, kurā izmanto ogles, kūdru un degslānekli, uz citiem ražošanas veidiem ir viens no vissvarīgākajiem dekarbonizāciju veicinošajiem faktoriem elektroenerģijas nozarē Savienībā. Šo pamatnostādņu 4.12.1. un 4.12.2. iedaļā ir paredzēti saderības noteikumi, kuri piemērojami divu veidu pasākumiem, ko dalībvalstis var veikt, lai atbalstītu tādu elektrostaciju slēgšanu, kurās dedzina ogles (gan akmeņogles, gan lignītu), kūdru vai degslānekli, un šo kurināmo kalnrūpniecības darbību (kopā sauktas par “ogļu, kūdras un degslānekļa operācijām”) slēgšanu. |
| --- | --- |

420.

| 421. | Šo pamatnostādņu 4.12.1. un 4.12.2. iedaļā ir izklāstīti kritēriji, ko Komisija piemēros, novērtējot stimulējošo ietekmi, nepieciešamību, piemērotību, samērīgumu un ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Saderības kritēriji, kas izklāstīti 3. nodaļā, attiecas tikai uz tiem kritērijiem, attiecībā uz kuriem 4.12.1. un 4.12.2. iedaļā nav paredzēti īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

421.

| 422. | Īpašs izaicinājums ir paātrināt enerģētikas pārkārtošanu dalībvalstīs ar ļoti zemiem ienākumiem uz vienu iedzīvotāju. Lai, pakāpeniski atsakoties no visvairāk piesārņojošajiem energoresursiem, atbalstītu zaļo pārkārtošanos visvairāk skartajos reģionos, dalībvalstīm, iespējams, nāksies apvienot ogļu, kūdras vai degslānekļa operāciju pakāpenisku izbeigšanu ar vienlaicīgām investīcijām videi nekaitīgākā enerģijas ražošanā, piemēram, no dabasgāzes. Komisija šādu investīciju novērtējumu dalībvalstīs, kurās reālais IKP uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās EUR ir ne vairāk kā 35 % no Savienības vidējā rādītāja 2019. gadā, var izņēmuma kārtā līdz 2023. gada 31. decembrim balstīt uz kritērijiem, kas atšķiras no šīm pamatnostādnēm. Projektiem, uz kuriem attiecas šis punkts:






  a) | jāietver tādu elektrostaciju vienlaicīga slēgšana līdz 2026. gadam, kurās izmanto ogles, kūdru vai degslānekli un kurās ir vismaz vienādas jaudas ar jaunās paaudzes stacijām, uz ko attiecas investīcijas; |
| --- | --- | --- |

422.

a)

jāietver tādu elektrostaciju vienlaicīga slēgšana līdz 2026. gadam, kurās izmanto ogles, kūdru vai degslānekli un kurās ir vismaz vienādas jaudas ar jaunās paaudzes stacijām, uz ko attiecas investīcijas;

| b) | jāattiecas uz dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas jaudas mehānismu un kuras apņemas īstenot nepieciešamās tirgus reformas, lai nākotnē bez individuālu atbalsta pasākumu izmantošanas varētu nodrošināt elektroapgādes drošību; |
| --- | --- |

b)

jāattiecas uz dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas jaudas mehānismu un kuras apņemas īstenot nepieciešamās tirgus reformas, lai nākotnē bez individuālu atbalsta pasākumu izmantošanas varētu nodrošināt elektroapgādes drošību;

| c) | jābūt daļai no ticamas un vērienīgas dekarbonizācijas stratēģijas, arī balasta aktīvu novēršanas, ņemot vērā 2030. un 2050. gada mērķrādītājus (sk. 129. punktu). |
| --- | --- |

c)

jābūt daļai no ticamas un vērienīgas dekarbonizācijas stratēģijas, arī balasta aktīvu novēršanas, ņemot vērā 2030. un 2050. gada mērķrādītājus (sk. 129. punktu).

4.12.1.   Atbalsts rentablu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju agrīnai slēgšanai

4.12.1.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 423. | Atteikšanos no ogļu, kūdras un degslānekļa operācijām lielā mērā nosaka regulējums, tirgus spēki, piemēram, oglekļa cenu ietekme un konkurence ar atjaunīgajiem energoresursiem ar zemām robežizmaksām. |
| --- | --- |

423.

| 424. | Tomēr dalībvalstis var nolemt paātrināt šo tirgus virzīto pāreju, no noteikta datuma aizliedzot elektroenerģijas ražošanu, kurā izmanto šos kurināmā veidus. Šis aizliegums var radīt situācijas, kad rentablas ogļu, kūdras un degslānekļa operācijas ir jāpārtrauc pirms to saimnieciskās izmantošanas laika beigām, kas tādējādi var nozīmēt negūtu peļņu. Dalībvalstis varētu vēlēties piešķirt kompensāciju ārpustiesas ceļā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un paredzamību, tādējādi atvieglojot zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

424.

4.12.1.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 425. | Šajā iedaļā ir izklāstīti saderības noteikumi attiecībā uz pasākumiem, kas veikti, lai paātrinātu rentablu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanu un izmaksātu kompensācijas skartajiem uzņēmumiem. Šādu kompensāciju parasti aprēķinātu, balstoties uz uzņēmumu negūto peļņu sakarā ar agrīno slēgšanu. Tā var aptvert arī uzņēmumiem radušās papildu izmaksas, piemēram, sakarā ar papildu sociālajām un vidiskajām izmaksām, ja tās tieši izraisījusi rentablo operāciju agrīnā slēgšana. Papildu izmaksas nevar ietvert izmaksas, kas būtu radušās arī hipotētiskajā scenārijā. |
| --- | --- |

425.

| 426. | Pasākumi, uz kuriem attiecas šī iedaļa, var veicināt konkrētu saimniecisko darbību vai jomu attīstību. Piemēram, šādi pasākumi var radīt iespēju attīstīt citas elektroenerģijas ražošanas darbības saskaņā ar zaļo kursu, lai kompensētu agrīnas slēgšanas izraisīto elektroenerģijas ražošanas jaudas samazinājumu. Bez pasākuma šī attīstība, iespējams, nenotiks tādā pašā apmērā. Turklāt ar šādiem pasākumiem ieviestā prognozējamība un juridiskā noteiktība var palīdzēt veicināt noteikto ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanu. |
| --- | --- |

426.

4.12.1.3.   Stimulējoša ietekme

| 427. | Pasākumam ir jāizraisa tādas izmaiņas operatoru saimnieciskajā rīcībā, lai tie savas ogļu, kūdras un degslānekļa operācijas slēgtu pirms to saimnieciskās izmantošanas laika beigām. Lai noteiktu, vai tas tā ir, Komisija salīdzinās faktisko scenāriju (t. i., pasākuma ietekmi) ar hipotētisko scenāriju (t. i., ja pasākuma nebūtu). Pasākums nedrīkst izraisīt pasākumam piemērojamo noteikumu apiešanu energoapgādes drošības dēļ. |
| --- | --- |

427.

4.12.1.4.   Nepieciešamība un piemērotība

| 428. | Komisija uzskata, ka pasākums ir nepieciešams, ja dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums ir vērsts uz situāciju, kurā tas var panākt būtiskus uzlabojumus, ko tirgus vien nevar nodrošināt. Piemēram, pakāpeniski atsakoties no tādas elektroenerģijas ražošanas jaudas, kurā izmanto ogles, kūdru un degslānekli, un tādējādi palīdzot attīstīt elektroenerģijas ražošanu no alternatīviem resursiem kā saimniecisku darbību. Šis process bez pasākuma nenotiktu tādā pašā apmērā. Šajā kontekstā Komisija var arī apsvērt, vai pats tirgus bez pasākuma būtu panācis līdzīgu CO2 emisiju samazinājumu, kā arī vai pasākums būtiski palīdz nodrošināt juridisko noteiktību un paredzamību, kas nebūtu nodrošināta, ja pasākuma nebūtu, un tādējādi veicina zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

428.

| 429. | Turklāt dalībvalstij būtu jāpierāda, ka pasākums ir atbilstošs rīcībpolitikas instruments, ar ko sasniegt paredzēto mērķi, proti, nedrīkst būt tāda mazāk kropļojoša rīcībpolitikas un atbalsta instrumenta, ar ko varētu sasniegt tādus pašus rezultātus. Piemēram, vai pasākums ir labi mērķorientēts, lai sekmētu tādas elektroenerģijas ražošanas attīstību, kurā izmanto alternatīvus avotus, vienlaikus mazinot ietekmi uz elektroenerģijas tirgus darbību un nodarbinātību, un lai nodrošinātu slēgšanas paredzamību, vienlaikus palīdzot virzīties uz CO2 emisiju samazināšanas mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

429.

4.12.1.5.   Samērīgums

| 430. | Atbalsts principā ir jāpiešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem saskaņā ar 3.2.1.3. iedaļu (166). Šī prasība neattiecas uz gadījumiem, kad dalībvalsts pierāda, ka konkursa procedūra, visticamāk, nebūs konkurenci veicinoša objektīvu iemeslu dēļ. Tā var notikt, piemēram, ja potenciālo dalībnieku skaits ir ierobežots, ja vien situācija nav radusies diskriminējošu atbilstības kritēriju rezultātā. |
| --- | --- |

430.

| 431. | Ja atbalstu piešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, Komisija pieņems, ka atbalsts ir samērīgs un nepārsniedz nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

431.

| 432. | Ja nav konkurenci veicinošas konkursa procedūras, Komisija novērtēs samērīgumu, katru gadījumu izskatot atsevišķi, lai pārliecinātos, ka kompensācija nepārsniedz nepieciešamo minimumu. Šajā kontekstā Komisija detalizēti analizēs pieņēmumus, ko dalībvalsts izmantojusi, lai noteiktu negūto peļņu un papildu izmaksas, uz kuru pamata tika aprēķināta kompensācija par agrīnu slēgšanu, salīdzinot paredzamo rentabilitāti faktiskajā un hipotētiskajā scenārijā. Hipotētiskajam scenārijam jābalstās uz pienācīgi pamatotiem pieņēmumiem, reālistisku tirgus attīstību un jāatspoguļo katra attiecīgā subjekta prognozētie ieņēmumi un izmaksas, vienlaikus ņemot vērā iespējamās tiešās funkcionālās saiknes starp subjektiem. |
| --- | --- |

432.

| 433. | Gadījumos, kad ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšana notiek vairāk nekā trīs gadu pēc kompensācijas piešķiršanas, dalībvalstij ir jāievieš mehānisms, kas aktualizē kompensācijas aprēķinu, balstoties uz jaunākajiem pieņēmumiem, izņemot gadījumus, kad tā var parādīt, kāpēc šāda mehānisma izmantošana ir nepamatota konkrētā gadījuma ārkārtas apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

433.

4.12.1.6.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 434. | Dalībvalstij ir jānoskaidro un skaitliski jānosaka paredzamie ieguvumi videi no pasākuma, ja iespējams, izsakot kā atbalstu uz vienu novērstu CO2 ekvivalenta emisiju tonnu. Turklāt Komisija sniegs pozitīvu vērtējumu, ja pasākumi ietvers brīvprātīgu CO2 emisiju kvotu anulēšanu valsts līmenī. |
| --- | --- |

434.

| 435. | Ir svarīgi nodrošināt, ka pasākums tiek strukturēts tā, lai līdz minimumam ierobežotu konkurences izkropļojumus tirgū. Ja atbalstu piešķir konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, kurā bez diskriminācijas var piedalīties visi ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju operatori, Komisija pieņems, ka atbalstam ir ierobežota kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību. Ja netiek organizēta konkurenci veicinoša konkursa procedūra, Komisija novērtēs atbalsta ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, balstoties uz pasākuma plānu un tā ietekmi uz attiecīgo tirgu. |
| --- | --- |

435.

4.12.2.   Atbalsts ārkārtas izmaksām, kas saistītas ar konkurētnespējīgu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanu

4.12.2.1.   Atbalsta nepieciešamības pamatojums

| 436. | Konkurētnespējīgu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšana var radīt ievērojamas sociālas un vidiskas izmaksas elektrostaciju un kalnrūpniecības darbību līmenī. Dalībvalstis var izlemt segt šādas ārkārtas izmaksas, lai mazinātu slēgšanas sociālās un reģionālās sekas. |
| --- | --- |

436.

4.12.2.2.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 437. | Šajā iedaļā ir izklāstīti saderības noteikumi attiecībā uz pasākumiem, ko veic, lai segtu ārkārtas izmaksas, kuras rada konkurētnespējīgu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšana. |
| --- | --- |

437.

| 438. | Pasākumi, uz kuriem attiecas šī iedaļa, var veicināt attiecīgā apgabala sociālo, vidisko un drošības pāreju. |
| --- | --- |

438.

| 439. | Šī iedaļa ir piemērojama tiktāl, ciktāl uz pasākumu neattiecas Padomes Lēmums (2010. gada 10. decembris) par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (167). |
| --- | --- |

439.

4.12.2.3.   Nepieciešamība un piemērotība

| 440. | Komisija atbalstu ārkārtas izmaksu segšanai uzskatīs par nepieciešamu un atbilstošu tikai tad, ja tas var palīdzēt mazināt konkurētnespējīgu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas sociālo un vidisko ietekmi attiecīgajā reģionā un dalībvalstī. |
| --- | --- |

440.

4.12.2.4.   Stimulējoša ietekme un samērīgums

| 441. | Valsts atbalstu ārkārtas izmaksu segšanai var izmantot tikai, lai segtu izmaksas, ko rada konkurētnespējīgu ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšana. |
| --- | --- |

441.

| 442. | Attiecināmo izmaksu kategorijas ir noteiktas II pielikumā. Izmaksas, kas radušās vides aizsardzības noteikumu neievērošanas rezultātā, un izmaksas, kas saistītas ar pašreizējo ražošanu, nav attiecināmas. |
| --- | --- |

442.

| 443. | Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK (168) vai citus relevantus Savienības noteikumus (169), atbalstu ārkārtas vidisko izmaksu segšanai var uzskatīt par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, tikai tad, ja nav iespējams noteikt subjektu vai uzņēmumu, kas nodarījis kaitējumu videi, vai nevar pieprasīt tā juridisku atbildību par tādu darbu finansēšanu, kas vajadzīgi, lai novērstu un labotu videi nodarīto kaitējumu saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”. |
| --- | --- |

443.

| 444. | Dalībvalstij jāpierāda, ka ir veikti visi nepieciešamie pasākumi, tai skaitā tiesiskas darbības, lai identificētu atbildīgo subjektu vai uzņēmumu, kas nodarījis kaitējumu videi, un liktu tam segt attiecīgās izmaksas. Ja saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem nav iespējams identificēt atbildīgo subjektu vai uzņēmumu vai likt tam segt izmaksas, atbalstu var piešķirt, lai atbalstītu visus remediācijas vai atveseļošanas darbus, un to var uzskatīt par atbalstu ar stimulējošu ietekmi. Komisija var uzskatīt, ka uzņēmumam nevar likt segt tā videi nodarītā kaitējuma remediācijas izmaksas, ja tas vairs juridiski neeksistē un nevienu citu uzņēmumu nevar uzskatīt par tā juridisko vai ekonomisko tiesību pārņēmēju (170), un ja nav pietiekama finansiāla nodrošinājuma remediācijas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

444.

| 445. | Atbalsta summai jābūt ierobežotai ar atbalsta saņēmēja ārkārtas izmaksu segšanu, un tā nedrīkst pārsniegt faktiski radušās izmaksas. Komisija pieprasīs, lai dalībvalsts skaidri un atsevišķi norāda atbalsta summu katrai attiecināmo izmaksu kategorijai, kā izklāstīts II pielikumā. Ja dalībvalsts šādas izmaksas sedz, balstoties uz aplēsēm, pirms tās faktiski radušās atbalsta saņēmējam, tai jāveic radušos izmaksu ex post pārbaude, pamatojoties uz detalizētiem pārskatiem, ko atbalsta saņēmējs iesniedzis piešķīrējai iestādei, tai skaitā rēķiniem vai izziņām, kur norādītas radušās ārkārtas izmaksas, un attiecīgi jāpielāgo piešķirtās summas. |
| --- | --- |

445.

4.12.2.5.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| 446. | Ja atbalsts aprobežojas ar tādu ārkārtas izmaksu segšanu, kas radušās atbalsta saņēmējam, Komisija uzskata, ka tam ir ierobežota kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

446.

| 447. | Atbalsts, kas saņemts par ārkārtas izmaksām, atbalsta saņēmēja peļņas un zaudējumu pārskatā būtu jāuzrāda kā atsevišķs ieņēmumu postenis, kas atšķiras no apgrozījuma. Ja atbalsta saņēmējs turpina tirdzniecību vai darbību pēc attiecīgo ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas, tam par šīm darbībām ir jāveic precīza un atsevišķa uzskaite. Piešķirtais atbalsts ir jāpārvalda tā, lai nebūtu iespējams to nodot tā paša uzņēmuma citas saimnieciskās darbības veikšanai. |
| --- | --- |

447.

4.13.   Atbalsts pētījumiem vai konsultāciju pakalpojumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā

4.13.1.   Darbības joma un atbalstītās darbības

| 448. | Šī iedaļa attiecas uz atbalstu pētījumiem vai konsultāciju pakalpojumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā, kas ir tieši saistīti ar projektiem vai darbībām, uz kuriem attiecas šīs pamatnostādnes. Atbalstu var piešķirt neatkarīgi no tā, vai pēc pētījuma vai konsultāciju pakalpojuma tiek veiktas investīcijas, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes. |
| --- | --- |

448.

| 449. | Pētījums vai konsultāciju pakalpojums nedrīkst būt nepārtraukta vai periodiska darbība un nedrīkst būt saistīts ar uzņēmuma parastajām pamatdarbības izmaksām. |
| --- | --- |

449.

4.13.2.   Stimulējoša ietekme

| 450. | Prasība, kas izklāstīta 451. punktā, ir piemērojama papildus prasībām, kas izklāstītas 3.1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

450.

| 451. | Atbalstu energoauditiem, kas jāveic saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES, var uzskatīt par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, tikai tiktāl, ciktāl energoauditu veic papildus obligātajam energoauditam saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

451.

4.13.3.   Samērīgums

| 452. | Attiecināmās izmaksas ir izmaksas par pētījumu vai konsultāciju pakalpojumu, kas attiecas uz projektiem vai darbībām, uz kuriem attiecas šīs pamatnostādnes. Ja tikai daļa no pētījuma vai konsultāciju pakalpojuma ir saistīta ar investīcijām, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes, attiecināmās izmaksas ir izmaksas par tām pētījuma vai konsultāciju pakalpojumu daļām, kas saistītas ar šīm investīcijām. |
| --- | --- |

452.

| 453. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 60 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

453.

| 454. | Atbalsta intensitāti var palielināt par 20 procentpunktiem par pētījumiem vai konsultāciju pakalpojumiem, kas veikti mazo uzņēmumu uzdevumā, un par 10 procentpunktiem par pētījumiem un konsultāciju pakalpojumiem, kas veikti vidēju uzņēmumu uzdevumā. |
| --- | --- |

454.

5.   IZVĒRTĒŠANA

| 455. | Lai pastiprinātu konkurences un tirdzniecības izkropļojumu ierobežošanu, Komisija var pieprasīt veikt paziņojamo atbalsta shēmu ex post izvērtējumu. Izvērtējumi jāsagatavo attiecībā uz shēmām, kurās iespējamie konkurences un tirdzniecības izkropļojumi ir īpaši lieli, tas ir, attiecībā uz shēmām, kurām pastāv risks, ka tās varētu būtiski ierobežot vai izkropļot konkurenci, ja to īstenošana netiek laikus izskatīta. |
| --- | --- |

455.

| 456. | Ex post izvērtējums tiks prasīts par atbalsta shēmām ar lielu budžetu vai oriģinālām iezīmēm un shēmām tirgos, kuros ir paredzamas būtiskas komerciālās, tehnoloģiju vai regulatīvās izmaiņas. Jebkurā gadījumā ex post izvērtējums par shēmām būs vajadzīgs, ja valsts atbalsta budžets vai uzskaitē iekļautie izdevumi pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā konkrētā gadā vai 750 miljonus EUR shēmu kopējā darbības laikā. Shēmu kopējais darbības laiks ietver shēmas un ikvienas priekštecīgās shēmas, kas aptver līdzīgu mērķi un ģeogrāfisko apgabalu, kopējo ilgumu, sākot no 2022. gada 1. janvāra. Ņemot vērā izvērtējuma mērķus un lai neradītu nesamērīgu slogu dalībvalstīm un projektiem ar mazāku atbalsta apjomu, ex post izvērtējuma prasība attiecas tikai uz tām atbalsta shēmām, kuru kopējais ilgums pārsniedz trīs gadus, sākot no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

456.

| 457. | Ex post izvērtējuma prasību var nepiemērot atbalsta shēmām, kuras tiek īstenotas kā tādas shēmas tūlītējs turpinājums, kas aptvērusi līdzīgu mērķi un ģeogrāfisko apgabalu, kas ir izvērtēta, par ko ir iesniegts galīgais izvērtējuma ziņojums saskaņā ar Komisijas apstiprināto izvērtējuma plānu un par ko nav izdarīti nekādi negatīvi konstatējumi. Ikviena shēma, kuras galīgais izvērtējuma ziņojums neatbilst apstiprinātajam izvērtējuma plānam, ir nekavējoties jāaptur. |
| --- | --- |

457.

| 458. | Ex post izvērtējumam vajadzētu būt vērstam uz to, lai pārbaudītu, vai ir īstenoti shēmas saderības pamatā esošie pieņēmumi un nosacījumi, jo īpaši ar mērķi noteikt atbalsta pasākuma nepieciešamību un efektivitāti, ņemot vērā tā vispārīgos un konkrētos mērķus, un tam būtu jāsniedz ieskats par shēmas ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

458.

| 459. | Dalībvalstij ir jāpaziņo izvērtējuma plāna projekts, kas Komisijas veiktajā shēmas novērtējumā būs neatņemama daļa, un tas jāveic šādi:






  a) | kopā ar atbalsta shēmu, ja tās valsts atbalsta budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā konkrētā gadā vai 750 miljonus EUR tās kopējā darbības laikā; vai |
| --- | --- | --- |

459.

a)

kopā ar atbalsta shēmu, ja tās valsts atbalsta budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā konkrētā gadā vai 750 miljonus EUR tās kopējā darbības laikā; vai

| b) | 30 darbdienu laikā pēc būtiskām izmaiņām, kuru rezultātā shēmas budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR shēmas kopējā darbības laikā; vai |
| --- | --- |

b)

30 darbdienu laikā pēc būtiskām izmaiņām, kuru rezultātā shēmas budžets pārsniedz 150 miljonus EUR jebkurā gadā vai 750 miljonus EUR shēmas kopējā darbības laikā; vai

| c) | shēmām, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkts, – 30 darbdienu laikā pēc tādu izdevumu ierakstīšanas oficiālajos pārskatos, kas iepriekšējā gadā pārsniedz 150 miljonus EUR. |
| --- | --- |

c)

shēmām, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkts, – 30 darbdienu laikā pēc tādu izdevumu ierakstīšanas oficiālajos pārskatos, kas iepriekšējā gadā pārsniedz 150 miljonus EUR.

| 460. | Izvērtējuma plāna projektam ir jāatbilst Komisijas noteiktajiem kopējiem metodikas principiem (171). Izvērtējuma plāns, ko apstiprinājusi Komisija, ir jāpublisko. |
| --- | --- |

460.

| 461. | Ex post izvērtējums jāveic no atbalsta piešķīrējas iestādes neatkarīgam ekspertam, balstoties uz izvērtējuma plānu. Izvērtējumu veido vismaz viens starpposma un viens galīgais izvērtējuma ziņojums. Abi ziņojumi jāpublisko. |
| --- | --- |

461.

| 462. | Tādām atbalsta shēmām, uz kurām Grupu atbrīvojuma regula neattiecas vienīgi to lielā budžeta dēļ, Komisija to saderību novērtēs, balstoties vienīgi uz izvērtējuma plānu. |
| --- | --- |

462.

| 463. | Galīgais izvērtējuma ziņojums ir jāiesniedz Komisijai laikus, lai tā varētu novērtēt atbalsta shēmas iespējamo pagarināšanu, taču ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms tās darbības beigām. Minēto termiņu var saīsināt shēmām, kurām izvērtējuma prasība iestājas pēdējos divos to īstenošanas gados. Izvērtējuma precīzais tvērums un kārtība tiks noteikti lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta shēmu. Attiecībā uz visiem nākamajiem atbalsta pasākumiem ar līdzīgu mērķi ir jāapraksta, kā ir ņemti vērā izvērtējuma rezultāti. |
| --- | --- |

463.

6.   ZIŅOŠANA UN UZRAUDZĪBA

| 464. | Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (172) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004 (173) dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai gada pārskati. |
| --- | --- |

464.

| 465. | Dalībvalstīm jāveic visu atbalsta pasākumu sīka uzskaite. Šādā uzskaitē jābūt ietvertai informācijai, kas nepieciešama, lai konstatētu, ka ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz attiecināmajām izmaksām un atbalsta maksimālo intensitāti. Šāda uzskaite jāsaglabā 10 gadus no atbalsta piešķiršanas dienas un jāiesniedz Komisijai pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

465.

7.   PIEMĒROJAMĪBA

| 466. | Komisija šīs pamatnostādnes piemēros, lai novērtētu visu to klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomas atbalsta pasākumu saderību, par kuriem jāziņo un kuri piešķirti vai kurus paredzēts piešķirt pēc 2022. gada 27. janvāra. Nelikumīgs atbalsts tiks novērtēts saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami dienā, kad atbalsts tika piešķirts. |
| --- | --- |

466.

| 467. | Šīs pamatnostādnes aizstāj Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (174). |
| --- | --- |

467.

| 468. | Saskaņā ar Līguma 108. panta 1. punktu Komisija dalībvalstīm ierosina šādus piemērotus pasākumus:






  a) | dalībvalstis pēc vajadzības groza spēkā esošās vides aizsardzības un enerģētikas nozares atbalsta shēmas, lai tās atbilstu šīm pamatnostādnēm, ne vēlāk kā līdz 2023. gada 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

468.

a)

dalībvalstis pēc vajadzības groza spēkā esošās vides aizsardzības un enerģētikas nozares atbalsta shēmas, lai tās atbilstu šīm pamatnostādnēm, ne vēlāk kā līdz 2023. gada 31. decembrim;

| b) | dalībvalstis sniedz skaidru beznosacījumu piekrišanu 468. punkta a) apakšpunktā ierosinātajiem piemērotajiem pasākumiem divu mēnešu laikā no dienas, kad šīs pamatnostādnes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja atbilde netiks saņemta, Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis sniedz skaidru beznosacījumu piekrišanu 468. punkta a) apakšpunktā ierosinātajiem piemērotajiem pasākumiem divu mēnešu laikā no dienas, kad šīs pamatnostādnes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja atbilde netiks saņemta, Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt.

8.   PĀRSKATĪŠANA

| 469. | Komisija plāno no 2027. gada 31. decembra veikt šo pamatnostādņu izvērtēšanu, lai analizētu to lietderību, efektivitāti, relevantumu, saskanību un pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

469.

| 470. | Komisija var jebkurā laikā pieņemt lēmumu šīs pamatnostādnes izskatīt vai grozīt, ja tas ir nepieciešams ar konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas Savienības rīcībpolitikas un starptautiskās saistības, vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ. |
| --- | --- |

470.

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019) 640 final.

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, COM(2020) 562 final.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp).

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, COM(2021) 550 final.

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewable-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES ekonomika pēc Covid-19. Ietekme uz ekonomikas pārvaldību”, COM(2021) 662 final.

(7)  Padomes Regula (ES) 2015/1588 (2015. gada 13. jūlijs) par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.).

(8)  Sk. Komisijas paziņojumu par tiesu pieejamību vides lietās (OV C 275, 18.8.2017., 1. lpp.) attiecībā uz to, kā valstu līmenī tiek īstenota Orhūsas konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs vides lietās.

(9)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām” (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.).

(10)  Vides atbalsts parasti ir mazāk kropļojošs un lietderīgāks, ja to piešķir videi nekaitīgu produktu patērētājam/lietotājam, nevis videi nekaitīgu produktu ražotājam/izgatavotājam. Minētais neskar dalībvalstu iespēju piešķirt vides atbalstu uzņēmumiem to ražošanas darbību vides aizsardzības līmeņa uzlabošanai.

(11)  Komisijas paziņojums “Nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai” (OV C 198, 27.6.2014., 1. lpp).

(12)  Eiropas Savienības Pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos 2014.–2020. gadam (OV C 204, 1.7.2014., 1. lpp.).

(13)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē” (OV C 217, 2.7.2015., 1. lpp.).

(14)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

(15)  Sk. Pirmās instances tiesas 1995. gada 13. septembra spriedumu TWD/Komisija, lietas T-244/93 un T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, 56. punkts. Sk. arī Komisijas paziņojumu “Komisijas paziņojums par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta atgūšanu” (OV C 247, 23.7.2019., 1. lpp.).

(16)  Aizdevums ar procentu likmi zem tirgus vērtības.

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (2019. gada 5. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(20)  Komisijas Regula (ES) 2017/1151 (2017. gada 1. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīru autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisiju mobilitātes atbalstam (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.).

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

(27)  Projekti, kas uzbūvēti vienam ex ante identificētam lietotājam vai nelielai ex ante identificētu lietotāju grupai un pielāgoti to vajadzībām (“mērķorientēta infrastruktūra”), par energoinfrastruktūru nav uzskatāmi.

(28)  Jebkuri no aktīviem, kas uzskaitīti i)–vi) apakšpunktā attiecībā uz ūdeņradi, var būt jaunuzbūvēti aktīvi vai aktīvi, kas no dabasgāzes aktīviem pārveidoti par ūdeņraža aktīviem (pārprofilēti), vai abu šo aktīvu veidu apvienojums. Aktīvi, kas uzskaitīti i)–vi) apakšpunktā attiecībā uz ūdeņradi un uz ko attiecas trešo personu piekļuve, ir uzskatāmi par energoinfrastruktūru.

(29)  Aktīvi, kas uzskaitīti i)–iv) apakšpunktā attiecībā uz oglekļa dioksīdu un uz ko attiecas trešo personu piekļuve, ir uzskatāmi par energoinfrastruktūru.

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

(32)  Komisijas Ieteikums (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(33)  Padomes ieteikums (1975. gada 3. marts) attiecībā uz izmaksu sadalījumu un publisko institūciju rīcību vides jautājumos (OV L 194, 25.7.1975., 1. lpp.).

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(35)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

(36)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

(37)  Tas var ietvert saistītos emisiju līmeņus (LPTP SEL), saistītos energoefektivitātes līmeņus (LPTP SEEL) vai saistītos vidiskā snieguma līmeņus (LPTP SVSL).

(38)  Sk. Tiesas 2013. gada 13. jūnija spriedumu, HGA un citi / Komisija, no C-630/11 P līdz C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387, 104. punkts.

(39)  Šim scenārijam jābūt ticamam, patiesam un saistītam ar lēmumu pieņemšanas faktoriem, kas pastāv brīdī, kad atbalsta saņēmējs pieņem lēmumu par projektu. Dalībvalstis tiek aicinātas izmantot oficiālus valdes dokumentus, riska novērtējumus, finanšu pārskatu, iekšējos darījumdarbības plānus, ekspertu atzinumus un citus pētījumus, kas attiecas uz novērtējamo projektu. Dalībvalstīm stimulējošās ietekmes pierādīšanā var palīdzēt dokumenti, kuros ir informācija par pieprasījuma, izmaksu vai finanšu prognozēm, dokumenti, kuri ir iesniegti investīciju komitejai un kuros ir analizēti investīciju/darbības scenāriji, vai dokumenti, kuri ir iesniegti finanšu iestādēm. Šiem dokumentiem jābūt no tā paša perioda, kad notika lēmumu pieņemšanas process par investīciju/darbību.

(40)  Saskaņā ar minēto principu dalībvalstīm enerģētikas plānošanā, rīcībpolitikā un investīciju lēmumos maksimāli jāņem vērā alternatīvi izmaksu ziņā efektīvi energoefektivitātes pasākumi, ar ko enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmakslietderīgs enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un efektīvāka enerģijas pārveide, pārvade un sadale, kas vienlaikus joprojām nodrošina minēto lēmumu mērķu sasniegšanu. Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

(41)  Produktu vides marķējumu un norāžu izmantošana var būt vēl viena pieeja, kas ļauj patērētājiem/lietotājiem pieņemt apzinātus lēmumus par pirkumu un palielināt pieprasījumu pēc videi nekaitīgiem produktiem. Uzticami vides marķējumi un patiesas norādes – ja tie ir labi izstrādāti, atzīti un saprotami un attiecīgie patērētāji tiem uzticas un tos atzīst – var būt ietekmīgs rīks (patērētāju) uzvedības veidošanā un vadīšanā ceļā uz videi nekaitīgāku izvēļu veikšanu. Atzīta marķēšanas/sertificēšanas sistēma ar skaidriem kritērijiem, kam piemērotu ārēju (trešo personu veiktu) verificēšanu, būtu viens no visefektīvākajiem veidiem, kā uzņēmumi varētu pierādīt patērētājiem un ieinteresētajām personām, ka tie atbilst augstiem vides standartiem. Šajā kontekstā Komisija šo pamatnostādņu piemērošanas jomā neiekļauj konkrētus noteikumus attiecībā uz atbalstu videi nekaitīgu produktu projektēšanai un ražošanai.

(42)  Tomēr gadījumā, ja pastāv “nulles subsīdiju piedāvājumu” iespēja, dalībvalstīm būtu jāpaskaidro, kā tiks nodrošināts samērīgums. Piedāvājumi ar nulles subsīdijām var rasties, piemēram, tāpēc, ka tiek prognozēts, ka tirgus ieņēmumi laika gaitā pieaugs, un/vai tāpēc, ka veiksmīgie pretendenti saņem koncesijas vai citas priekšrocības, kā arī atbalstu cenu ziņā. Būtu jāizvairās no cenu minimālajām vai maksimālajām robežvērtībām, kas ierobežo konkurences procesu, apdraudot proporcionalitāti, pat ja šādas robežvērtības nulle.

(43)  Parasti pietiek ar sešām nedēļām. Īpaši sarežģītās vai jaunās procedūrās vajadzīgais laiks var būt ilgāks. Pamatotos gadījumos, piemēram, ar vienkāršām vai regulārām/atkārtotām procedūrām, piemērots var būt īsāks laiks.

(44)  Novērtējot vides aizsardzības vienības, dalībvalstis var, piemēram, izstrādāt metodiku, kas nosaka emisijas vai citu piesārņojumu dažādos atbalstītās saimnieciskās darbības posmos, projekta īstenošanas laiku vai sistēmas integrācijas izmaksas. Nosakot ieguldījumu pamatmērķu sasniegšanā attiecībā pret pieprasīto atbalsta summu, dalībvalstis var, piemēram, piešķirt svērumus dažādiem objektīvajiem kritērijiem un izvēli balstīt uz atbalsta summu par vienu objektīvo kritēriju vidējās svērtās vērtības vienību, vai no ierobežota piedāvājumu klāsta, kam ir viszemākā atbalsta summa par vienu objektīvo kritēriju vienību, izraudzīties tos, kam pēc objektīvajiem kritērijiem ir vislielākais punktu skaits. Jebkuras šādas pieejas raksturlielumi ir precīzi jāpielāgo tā, lai nodrošinātu, ka konkursa procedūra ir nediskriminējoša, ar reālu konkurenci un atspoguļo ekonomisko vērtību.

(45)  Hipotētisks scenārijs, kurā kā alternatīvs investīciju/darbības scenārijs tiek piedāvāta pašreizējo vidiski neilgtspējīgo darbību turpināšana ilgtermiņā, netiks uzskatīts par reālistisku.

(46)  Ja alternatīva projekta nav, Komisija pārbaudīs, vai atbalsta summa nepārsniedz minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstāmajam projektam būtu pietiekama peļņa, piemēram, tāda, kas dod iespēju panākt iekšējās atdeves koeficientu, kas atbilst nozares vai uzņēmuma specifiskajiem kritērijiem vai minimālajai rentabilitātes likmei. Šim nolūkam var izmantot arī parastos atdeves koeficientus, ko atbalsta saņēmējs sagaidītu citos līdzīgos investīciju projektos, kopējās kapitāla izmaksas vai atdeves koeficientus, kas tiek parasti novēroti attiecīgajā nozarē. Visas saistītās paredzamās izmaksas un labumi jāņem vērā par visu projekta laiku.

(47)  Valsts atbalsta pārredzamības datubāzes publiskā meklēšana, pieejama vietnē https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=lv.

(48)  Pēc dalībvalsts pienācīgi pamatota lūguma no šīs prasības var atteikties, ja pilnīga un detalizēta publicēšana mazinātu konkurenci nākamajos piešķiršanas procesos, piemēram, pieļaujot stratēģisku piedāvājumu iesniegšanu.

(49)  Ja nav oficiālas prasības iesniegt gada deklarāciju, tad reģistrācijas vajadzībām par piešķiršanas datumu uzskata tā gada 31. decembri, par kuru piešķirts atbalsts.

(50)  Attiecībā uz pasākumiem, kas ir identiski Padomes apstiprinātajiem atveseļošanas un noturības plānu pasākumiem, tiek uzskatīts, ka princips “nenodarīt būtisku kaitējumu” ir ievērots, jo tas jau ir pārbaudīts.

(51)  Tas var notikt arī gadījumā, kad atbalsts kropļo to ekonomisko instrumentu darbību, kuri ieviesti, lai internalizētu šādas negatīvās eksternalitātes (piemēram, ietekmējot cenu signālus, ko sniedz Savienības ETS vai tamlīdzīgs instruments).

(52)  Piemēram, tā pamatā var būt valsts dekarbonizācijas plāns ar saistošiem mērķrādītājiem un/vai var ietvert saistošas saistības atbalsta saņēmējam ieviest dekarbonizācijas tehnoloģijas, piemēram, CCS/CCU, vai aizstāt dabasgāzi ar atjaunīgo vai mazoglekļa gāzi, vai slēgt elektrostaciju termiņā, kas atbilst Savienības klimata mērķrādītājiem. Lai sasniegtu Eiropas Savienības 2030. un 2050. gadam noteiktos klimata mērķrādītājus, jābūt skaidri noteiktam visu fosilā kurināmā veidu (arī dabasgāzes), samazināšanas grafikam. Komisijas ietekmes novērtējumā, kas sagatavots 2030. gada klimata mērķrādītāju plāna vajadzībām, paskaidrots, ka līdz 2050. gadam “dabasgāzes izmantošana bez ierobežojumiem kļūs nesaderīga ar klimatneitralitātes mērķi un tās izmantošana [jāsamazina] par 66–71 % salīdzinājumā ar 2015. gada līmeni” (SWD(2020) 176 final).

(53)  Tas aptver investīcijas gan degradētās teritorijās, gan jaunās nozarēs.

(54)  Tas ietver tīkla elektrolīzerus, kuru gadījumā ir noslēgti atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumi ar ekonomikas dalībniekiem, kuri ražo atjaunīgo elektroenerģiju, kas atbilst nosacījumiem, kuri noteikti Komisijas deleģētajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu.

(55)  Hipotētisks scenārijs ir darbība, ko saņēmējs būtu veicis, ja atbalsts netiktu piešķirts. Dažos dekarbonizācijas gadījumos tas var ietvert investīcijas videi mazāk labvēlīgā alternatīvā. Citos gadījumos investīcijas var netikt veiktas vai to veikšana var tikt aizkavēta, bet, piemēram, var tikt pieņemti tādi operacionālie lēmumi, kas sniegtu mazāku labumu videi, piemēram, objektā esošo iekārtu darbības turpināšana un/vai enerģijas iepirkšana.

(56)  Tas neskar tiesības saņemt jau piešķirtu atbalstu (piemēram, saskaņā ar 10 gadu līgumu).

(57)  Komisija parasti nepieprasīs pasākumu pieejamību pārrobežu kontekstā, lai gan tas var palīdzēt mazināt bažas par konkurences ierobežošanu.

(58)  Piemēram, attiecīgā gadījumā atjaunīgā ūdeņraža jomā.

(59)  Atbilstība šādā gadījumā būtu jāierobežo tikai saskaņā ar attiecīgajām definīcijām, ja tādas ir pieejamas nozares tiesību aktos. Piemēram, shēmai, kas paredzēta Savienības atjaunīgās enerģijas pamatmērķrādītāja sasniegšanai, vajadzētu būt pieejamām visām tehnoloģijām, kas atbilst atjaunojamo/atjaunīgo energoresursu jēdziena definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 8. lpp.), bet shēmai, kas paredzēta Savienības apakšmērķrādītāja sasniegšanai, vajadzētu būt atvērtai visām tehnoloģijām, kas var sekmēt šā apakšmērķrādītāja sasniegšanu. Tomēr dalībvalstis var arī vēl ierobežot savu atbalsta pasākumu darbības jomu, citstarp attiecībā uz konkrētiem atjaunīgo energoresursu veidiem, balstoties uz citiem objektīviem kritērijiem, piemēram, tiem, kas uzskaitīti 96. punkta b)–g) apakšpunktā.

(60)  Ja runa ir par reģionālo atbalstu, dalībvalstij būtu jāpierāda, ka palīgpakalpojumi un pārdispečēšanas noteikumi nodrošina atjaunīgo energoresursu efektīvu izmantošanu, uzkrāšanu un atbilstošu pieprasījumreakciju un atalgo atrašanās vietas un tehnoloģiju izvēles, kas atbalsta tīkla stabilitāti, saskaņā ar Regulu (ES) 2019/943 un Direktīvu (ES) 2019/944. Ja dalībvalsts konstatē vietējās energoapgādes drošības problēmu, kuru vidējā termiņā (piemēram, 5–10 gadu laikā) nevar atrisināt ar tirgus modeļa uzlabojumiem vai pietiekamu tīkla nostiprināšanu, saskaņā ar 4.8. iedaļu būtu jāizstrādā un jānovērtē pasākums, ar kuru šīs bažas novērš.

(61)  Attiecībā uz šīm prasībām dalībvalstis var paļauties uz esošajiem valsts apspriešanās procesiem. Ja apspriešana ietver šajās pamatnostādnēs uzskaitītos aspektus un ilgst vajadzīgo laiku, atsevišķa apspriešana nav nepieciešama. Atsevišķa apspriešana var nebūt nepieciešama arī 96. punkta g) apakšpunktā minētajos gadījumos.

(62)  “CO2 ekvivalents” (CO2 ekv.) ir metriska mērvienība, ko izmanto, lai pēc globālās sasilšanas potenciāla salīdzinātu dažādu siltumnīcefekta gāzu emisijas, citu gāzu daudzumus pārrēķinot ekvivalentā oglekļa dioksīda daudzumā ar tādu pašu globālās sasilšanas potenciālu.

(63)  Piemēram, izpildes laiks starp konkursa procedūru un piegādes periodu, piedāvājuma noteikumi, cenu noteikšanas noteikumi.

(64)  Piemēram, ja ir atšķirīgi līguma darbības termiņi, atšķirīga metodika dažādu tehnoloģiju attiecināmās jaudas / izlaides apjoma aprēķināšanai, atšķirīga metodika subsīdiju aprēķināšanai vai izmaksai.

(65)  Piemēram, dalībvalstu dekarbonizācijas mērķrādītāju sasniegšana.

(66)  Šādu saistošu ierobežojumu var panākt dažādos papildu veidos, tai skaitā ar darbībām, kuru mērķis ir mazināt iespējamos ierobežojumus piedāvājuma pusē, pielāgojot apjomu, lai atspoguļotu iespējamo pieejamo piedāvājumu konkrētā brīdī, un/vai mainot citus konkursa procedūras struktūras raksturlielumus (piemēram, atbilstības kritērijus dalībai), nolūkā sasniegt pasākuma mērķi (piemēram, dalībvalsts dekarbonizācijas mērķrādītājus) samērīgā veidā, kas mazina konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Nodrošinot samērīgumu un konkurētspēju, dalībvalstis var ņemt vērā arī investoru tiesisko paļāvību.

(67)  Noderīgs atsauces punkts ir principi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma aprēķinam, ko izmanto ES Inovāciju fondam; pieejami šeit: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021-2027/innovfund/wp-call/2021/call-annex_c_innovfund-lsc-2021_en.pdf. Tomēr, ja elektroenerģija tiek izmantota kā resurss, izmantotajā metodikā jāņem vērā emisijas, kas rodas, ražojot šo elektroenerģiju. Dalībvalstis savos atbalsta pasākumos kā atlases kritēriju var izvēlēties izmantot subsīdiju līmeni par vienu novērstu CO2 ekvivalenta emisiju tonnu, bet tas nav jāizmanto obligāti.

(68)  Turklāt, kā norādīts 75. punktā, Komisija kopumā labvēlīgi vērtēs citus dalībvalstu ierosinātos elementus, ar kuriem atvieglo MVU un atjaunīgās enerģijas kopienu dalību konkurenci veicinošās konkursa procedūrās, ar nosacījumu, ka dalības nodrošināšanas un pieņemšanas pozitīvā ietekme ir lielāka nekā iespējamā kropļojošā ietekme.

(69)  Līgums par starpību dod saņēmējam iespēju saņemt maksājumu, kas vienāds ar starpību starp fiksētu norunas cenu un atsauces cenu, piemēram, tirgus cenu par izlaides vienību. Pēdējos gados šādi līgumi ir izmantoti elektroenerģijas ražošanas pasākumiem, bet tie var ietvert arī atsauces cenu, kas saistīta ar ETS, t. i., “oglekļa” līgumi par starpību. Šādi oglekļa līgumi par starpību var būt noderīgs instruments, lai ieviestu tirgū revolucionāras tehnoloģijas, kas var būt nepieciešamas, lai panāktu rūpniecības dekarbonizāciju. Līgumi par starpību var ietvert arī atmaksas no atbalsta saņēmējiem nodokļu maksātājiem vai patērētājiem par laikposmiem, kuros atsauces cena pārsniedz norunas cenu.

(70)  Mazas atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas var gūt labumu no tieša cenu atbalsta, kas sedz visas ekspluatācijas izmaksas un neparedz tām pienākumu pārdot elektroenerģiju tirgū, atbilstoši atbrīvojumam, kas paredzēts Direktīvas (ES) 2018/2001 4. panta 3. punktā. Iekārtas uzskata par mazām, ja to jauda ir mazāka par piemērojamo robežvērtību, kas noteikts Regulas (ES) 2019/943 5. pantā.

(71)  Tas attiecas uz aktīvu saraktu 19. punkta (36). apakšpunktā.

(72)  Te ietilpst mazoglekļa degvielas no neatjaunīgiem energoresursiem un enerģijas nesēji, kas nerada izpūtēja emisijas, bet tiek ražoti oglekļietilpīgā procesā.

(73)  Attiecībā uz pasākumiem, kas ir identiski Padomes apstiprinātajiem atveseļošanas un noturības plānu pasākumiem, tiek uzskatīts, ka princips “nenodarīt būtisku kaitējumu” ir ievērots, jo tas jau ir pārbaudīts.

(74)  Šādu investīciju mērķis varētu būt, piemēram, nomainīt ēkas logus vai apkures katlus vai pievērsties sienu siltumizolācijai.

(75)  Atmaksāšanās periods ir laiks, kas nepieciešams, lai atgūtu investīcijas izmaksas (bez atbalsta).

(76)  Šo interpretāciju piemēro visos gadījumos, kad atbalsts tiek piešķirts, lai uzņēmumi varētu izpildīt minimālos energosnieguma standartus, kas kvalificējami kā Savienības standarti, pirms tie attiecīgajam uzņēmumam kļūst obligāti, neatkarīgi no tā, vai jau ir spēkā iepriekšēji Savienības standarti.

(77)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”, COM(2020) 789 final.

(78)  Paziņojums cita starpā ietver ieceri līdz 2030. gadam panākt, ka ekspluatācijā ir vismaz 30 miljoni bezemisiju vieglo automobiļu, 80 000 bezemisiju kravas automobiļu un ka līdz 2050. gadam gandrīz visi vieglie automobiļi, furgoni, autobusi, kā arī jauni lielas noslodzes transportlīdzekļi ir bezemisiju transportlīdzekļi.

(79)  Regula (ES) 2019/1242 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

(80)  Piemēram, izmantojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.) un Savienības ETS.

(81)  Piemēram, izmantojot Direktīvu 2009/33/EK.

(82)  To var pierādīt, nodrošinot, ka atbalsts tiek piešķirts pārredzamā un nediskriminējošā veidā un ka potenciālās ieinteresētās personas ir pietiekami informētas par pasākuma darbības jomu un iespējamiem atbalsta nosacījumiem.

(83)  Šādam novērtējumam atkarībā no attiecīgajām nozarēm un transporta veidiem Komisija parasti ņem vērā laikposmu no diviem līdz pieciem gadiem pēc paziņošanas vai atbalsta pasākuma īstenošanas. Savu novērtējumu tā balstīs uz neatkarīgiem tirgus pētījumiem, ko iesniegusi dalībvalsts, vai uz citiem atbilstošiem pierādījumiem.

(84)  Sk. 66. punktu.

(85)  Tas var ietvert pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka tiek izslēgta pārmērīga kompensācija, pārbaudot, vai atbalsts nepārsniedz neto papildu izmaksas, ko pierāda, salīdzinot finansējuma deficītu faktiskajā un hipotētiskajā scenārijā, un ka dalībvalsts ievieš ex post uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu izdarītos pieņēmumus par vajadzīgā atbalsta līmeni, kā arī atgūšanas mehānismu.

(86)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

(87)  Piemēram, uzlādes infrastruktūrai – normālas jaudas vai lieljaudas.

(88)  Veicot šādu novērtējumu, Komisija parasti ņems vērā, vai ir paredzams, ka uzlādes vai uzpildes infrastruktūra tiks ieviesta saskaņā ar komerciāliem nosacījumiem laikposmā, kas ir relevants, ņemot vērā pasākuma ilgumu. Savu novērtējumu tā balstīs uz ex ante sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, neatkarīgiem tirgus pētījumiem, ko iesniegusi dalībvalsts, vai uz citiem atbilstošiem pierādījumiem.

(89)  Uzlādes vai uzpildes infrastruktūra, kas paredzēta galvenokārt izmantošanai uzņēmumiem, kuri darbojas sauszemes, dzelzceļa vai ūdens sabiedriskā transporta nozarē, var būt atvērta kā palīginfrastruktūra, ko var izmantot šo uzņēmumu darbinieki, ārējie darbuzņēmēji vai piegādātāji.

(90)  Uzlādes vai uzpildes infrastruktūra, kas paredzēta galvenokārt izmantošanai atbalsta saņēmējam, var būt atvērta kā palīginfrastruktūra, ko var izmantot attiecīgā atbalsta saņēmēja darbinieki, ārējie darbuzņēmēji vai piegādātāji.

(91)  Piemēram, pasākums, kas vērsts uz atbalstu investīcijām lielas noslodzes transportlīdzekļu ūdeņraža uzpildes stacijās kravas termināļos un loģistikas parkos dalībvalstī, kurā ar ūdeņradi darbināmu lielas noslodzes transportlīdzekļu tirgus daļa ir mazāka par 2 %.

(92)  Tas ietver arī ilgtspējīgu aviācijas degvielu.

(93)  Konvencionālajām degvielām analoģiskās degvielas ir degvielas, kas ir funkcionāli līdzvērtīgas pašlaik izmantotajām fosilajām degvielām un ir pilnībā saderīgas ar sadales infrastruktūru un borta iekārtām un dzinējiem.

(94)  Šādam novērtējumam Komisija parasti ņem vērā laikposmu no diviem līdz pieciem gadiem pēc paziņošanas vai atbalsta pasākuma īstenošanas. Savu novērtējumu tā balstīs uz neatkarīgiem tirgus pētījumiem, ko iesniegusi dalībvalsts, vai uz citiem atbilstošiem pierādījumiem.

(95)  Skatīt Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai”, COM(2020) 301 final, 3. lpp.

(96)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu”, COM(2020) 98 final.

(97)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana”, COM(2018)673 final un SWD(2018)431.

(98)  Patērētie resursi var ietvert visus patērētos materiālos resursus, izņemot enerģiju. Samazinājumu var noteikt, izmērot vai aplēšot patēriņu pirms un pēc atbalsta pasākuma īstenošanas, ieskaitot jebkādas korekcijas attiecībā uz ārējiem apstākļiem, kas var ietekmēt resursu patēriņu.

(99)  Atkalizmantošanas, atgūšanas, sagatavošanas atkalizmantošanai, reciklēšanas un atkritumu definīcijas sk. 19. punkta (59)., (61)., (62)., (75). un (90). apakšpunktā.

(100)  Atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā ietilpst a) atkritumu rašanās novēršana, b) sagatavošana atkalizmantošanai, c) reciklēšana, d) cita atgūšana, piemēram, enerģijas atgūšana, un e) likvidēšana. Sk. Direktīvas 2008/98/EK 4. panta 1. punktu.

(101)  Citi produkti, materiāli vai vielas var ietvert blakusproduktus (kā minēts Direktīvas 2008/98/EK 5. pantā), lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un mežsaimniecības atliekas, notekūdeņus, lietusūdeni un noteces ūdeni, minerālvielas, kalnrūpniecības atkritumus, barības vielas, ražošanas procesos atlikušās gāzes, liekos produktus, daļas un materiālus utt. Liekie produkti, daļas un materiāli ir produkti, daļas vai materiāli, kas to turētājam vairs nav vajadzīgi vai noderīgi, bet ir piemēroti atkalizmantošanai.

(102)  Termina “dalīta savākšana” definīciju sk. Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 11. punktā.

(103)  No tehnoloģiju viedokļa investīcijai būtu jāļauj panākt reciklējamā materiāla augstāku reciklējamības pakāpi vai augstāku kvalitāti salīdzinājumā ar parasto praksi.

(104)  Ja dalībvalsts to pienācīgi pierāda, var ņemt vērā arī konkrēto situāciju attiecīgā reģiona vai reģionu līmenī.

(105)  Definīciju sk. 19. punkta 58). apakšpunktā.

(106)  Novatorisko raksturu dalībvalstis var pierādīt, piemēram, precīzi aprakstot attiecīgo inovāciju un tirgus nosacījumus tās ieviešanai vai izplatīšanai, salīdzinot to ar vispārējo situāciju attiecībā uz procesiem vai organizatoriskajiem paņēmieniem, ko parasti izmanto citi uzņēmumi tajā pašā nozarē.

(107)  Ja, salīdzinot ekoinovācijas darbības ar standarta darbībām, kas neietver inovāciju, var izmantot kvantitatīvus parametrus, “ievērojami lielāks” nozīmē to, ka nelielajam uzlabojumam, kādu gaida no ekoinovācijas darbībām attiecībā uz vides apdraudējuma vai piesārņojuma samazināšanu vai lielāku energoefektivitāti vai resursefektivitāti, vajadzētu būt vismaz divreiz lielākam nekā nelielajam uzlabojumam, ko gaida no vispārējās tādu salīdzināmu darbību attīstības, kuras neietver inovāciju. Ja konkrētā gadījumā ierosinātā pieeja nav piemērojama vai ja nav iespējams veikt kvantitatīvo salīdzinājumu, valsts atbalsta pieteikuma dokumentā jāietver sīks apraksts par metodēm, kas izmantotas, lai novērtētu šo kritēriju, nodrošinot standartu, kas ir pielīdzināms ierosinātajai metodei.

(108)  Šo risku dalībvalsts var pierādīt, piemēram, ar šādiem datiem: izmaksas attiecībā pret uzņēmuma apgrozījumu, izstrādei vajadzīgais laiks, no ekoinovācijas pasākumiem sagaidāmie ieguvumi salīdzinājumā ar projekta izmaksām un neizdošanās varbūtība.

(109)  ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam ir pieejama vietnē https://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/21252030%20Agenda%20for%20Sustainable%20Development%20web.pdf.

(110)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam, COM(2020) 652 final.

(111)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Programma “Tīru gaisu Eiropā””, COM(2013) 918 final. Attiecībā uz piezemes ozonu, cietajām daļiņām, slāpekļa oksīdiem, bīstamiem smagajiem metāliem un vairākiem citiem piesārņotājiem sk. arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/107/EK (2004. gada 15. decembris) par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā (OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.). Sk. arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīvu (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.) attiecībā uz būtiskākajām gaisu piesārņojošām vielām: sēra dioksīdiem, slāpekļa oksīdiem, amonjaku, nemetāna gaistošajiem organiskajiem savienojumiem un cietajām daļiņām.

(112)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.), ir noteikts, ka visām virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu tilpēm ir jābūt labā ekoloģiskajā stāvoklī, ja vien nav piemērojami izņēmumi.

(113)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem ES. Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns”, COM(2021) 400 final.

(114)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, COM(2020) 381 final.

(115)  Tirgojamās emisijas atļaujas var ietvert valsts atbalstu, jo īpaši, ja dalībvalstis piešķir atļaujas un kvotas zem to tirgus vērtības.

(116)  Lai noteiktu, kurš no abiem mērķiem ir dominējošais, Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts, pamatojoties uz ticamiem un detalizētiem skaitliskiem aprēķiniem, salīdzina paredzamos pasākuma rezultātus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju emisiju novēršanu vai samazināšanu.

(117)  Tirgojamās emisijas atļaujas var ietvert valsts atbalstu, jo īpaši, ja dalībvalstis piešķir atļaujas un kvotas zem to tirgus vērtības.

(118)  Analīzi var veikt, balstoties uz aplēsēm par attiecīgās nozares produkta cenu elastību, kā arī uz citiem faktoriem un zaudēto pārdošanas apjomu aplēsēm un to ietekmi uz rentabilitāti atbalsta saņēmējam.

(119)  Piemēram, jaunpienācēji vai gluži pretēji – esošie uzņēmumi vai iekārtas.

(120)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu”, COM(2020) 380 final.

(121)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”, COM(2021) 82 final.

(122)  https://www.eea.europa.eu/publications/nature-based-solutions-in-europe/.

(123)  Piemēram, atbalstu mitruma atjaunošanai kūdrājos, kas nav saistīts ar atbalstu kūdras ieguves darbību agrīnai slēgšanai vai ar atbalstu ar šādām darbībām saistītām ārkārtas izmaksām, var iekļaut saskaņā ar 4.6. iedaļu.

(124)  Lai noteiktu, kurš no abiem mērķiem ir dominējošais, Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts salīdzina paredzamos pasākuma rezultātus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju novēršanu vai samazināšanu un videi nodarītā kaitējuma remediāciju, dabisko dzīvotņu un ekosistēmu atveseļošanu, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību vai atjaunošanu un dabā balstītu klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mīkstināšanas risinājumu īstenošanu, vajadzības gadījumā balstoties uz ticamiem un detalizētiem skaitliskajiem aprēķiniem.

(125)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.). Sk. arī Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes, kas sniedz vienotu izpratni par jēdzienu “kaitējums videi”, kā definēts 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu” (OV C 118, 7.4.2021., 1. lpp.).

(126)  Sk. Komisijas Lēmumu C(2012) 558 final (2012. gada 17. oktobris) lietā SA.33496 (2011/N) – Austrija – Einzelfall, Altlast, DECON Umwelttechnik GmbH, 65.–69. apsvērums (OV C 14, 17.1.2013., 1. lpp.)

(127)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(128)  Šī iedaļa neaptver tādus palīgpakalpojumus, to vidū sistēmas aizsardzības plānu pasākumus saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/2196, kuru mērķis ir nodrošināt operacionālo drošību un kurus iepērk PSO vai SSO nediskriminējošā konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, kas ir atvērta visiem resursiem, kuri var sniegt ieguldījumu identificētās operacionālās drošības prasības izpildē, pakalpojuma iepirkumā un finansēšanā neiesaistot valsti.

(129)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/941 (2019. gada 5. jūnijs) par riskgatavību elektroenerģijas sektorā (Riskgatavības regula) (OV L 158, 14.6.2019., 1. lpp.).

(130)  Ņemot vērā Regulu (ES) 2019/943 un Direktīvu (ES) 2019/944.

(131)  Tehniskā iespējamība tiek pieņemta attiecībā uz jaudas mehānismiem, kuriem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/943 ir nepieciešama pārrobežu līdzdalība.

(132)  Attiecībā uz šīm prasībām dalībvalstis var paļauties uz esošajiem valsts apspriešanās procesiem. Ja apspriešanās attiecas uz šeit minētajiem punktiem, atsevišķa apspriešana nav nepieciešama.

(133)  Piemēram, izpildes laiks starp konkursa procedūru un piegādes periodu, piedāvājuma noteikumi, cenu noteikšanas noteikumi.

(134)  Piemēram, ja ir atšķirīgi līguma darbības termiņi, atšķirīga metodika dažādu tehnoloģiju attiecināmās jaudas / izlaides apjoma aprēķināšanai, atšķirīga metodika subsīdiju aprēķināšanai vai izmaksai.

(135)  Kā noteikts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 11. pantu.

(136)  Attiecībā uz pasākumiem, ko iekļauj Regulā (ES) 2019/941 minētajā riskgatavības plānā, sk. arī minētās regulas 12. panta 1. punktu.

(137)  Minētā prasība neskar resursu aktivizēšanu pirms faktiskās dispečēšanas, lai ievērotu resursu izmaiņu ierobežojumus un operacionālās prasības. Stratēģiskās rezerves izlaidi aktivizēšanas laikā neattiecina uz balansa grupām vairumtirgos, un tā nemaina šo grupu nebalansu.

(138)  Kā minēts Regulas (ES) 2019/943 10. panta 1. punktā.

(139)  Sk. Komisijas paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.). Ņemot vērā, ka valsts atbalsta jēdziens ir objektīvs un juridisks jēdziens, kas ir tieši definēts Līgumā (Tiesas 2008. gada 22. decembra spriedums lietā British Aggregates/Komisija, C-487/06 P, ECLI:EU:C:2008:757, 111. punkts), 373.–375 punktā izklāstītie viedokļi neskar Savienības tiesu veikto valsts atbalsta jēdziena interpretāciju (Tiesas 2011. gada 21. jūlija spriedums, Alcoa Trasformazioni/Komisija, C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, 125. punkts); primārā atsauce Līguma interpretācijai vienmēr ir Savienības tiesu judikatūra.

(140)  Likumīgs monopols pastāv, ja konkrēts pakalpojums ar likumu vai regulatīviem pasākumiem ir rezervēts ekskluzīvam pakalpojumu sniedzējam noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā (arī vienā dalībvalstī), ar skaidru aizliegumu jebkuram citam operatoram sniegt šādu pakalpojumu (pat ne lai apmierinātu konkrētu lietotāju grupu iespējamu atlikuma pieprasījumu). Tomēr tikai tas vien, ka publiska pakalpojuma sniegšana ir uzticēta konkrētam uzņēmumam, nenozīmē, ka šādam uzņēmumam ir likumīgs monopols.

(141)  Šī iedaļa neattiecas uz projektiem, kas ietver mērķorientētu infrastruktūru un/vai citu energoinfrastruktūru, kas apvienota ar ražošanas un/vai patēriņa darbībām.

(142)  Atšķiras no uzkrātuvēm “aiz skaitītāja”.

(143)  Atbalstu enerģijas uzkrāšanai attiecīgā gadījumā var novērtēt arī saskaņā ar 4.1., 4.2., 4.3. un 4.8. iedaļu. Uzkrāšanas aktīvi, kas izraudzīti kā KIP (saskaņā ar piemērojamajiem TEN-E tiesību aktiem), ir uzskatāmi par energoinfrastruktūru atbilstīgi šai iedaļai, un atbalsts tiktu novērtēts saskaņā ar 4.9. iedaļu. Uz atbalstu uzkrāšanas aktīviem, kuri pieder vai kurus kontrolē PSO vai SSO saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 54. un/vai 36. pantu, arī attiecas 4.9. iedaļa.

(144)  Jo īpaši Komisija vērtēs, vai iesaistītajai trešai valstij vai valstīm ir augsts regulējuma saskaņošanas līmenis un vai tās atbalsta Savienības vispārējos rīcībpolitiskos mērķus, jo īpaši tos, kas saistīti ar labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu, energoapgādes drošību, kas balstīta uz sadarbību un solidaritāti, energosistēmu, kas tiek virzīta uz dekarbonizāciju saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Savienības klimata mērķiem, kā arī oglekļa emisiju pārvirzes novēršanu.

(145)  Infrastruktūrai starp vienu dalībvalsti un vienu vai vairākām trešām valstīm; attiecībā uz daļu, kas atrodas Savienības teritorijā, projektiem būs jāatbilst Direktīvai 2009/73/EK un Direktīvai (ES) 2019/944; attiecībā uz iesaistīto trešo valsti vai valstīm projektiem būs vajadzīgs augsts regulējuma saskaņotības līmenis un būs jāatbalsta Savienības vispārējie rīcībpolitiskie mērķi, it sevišķi mērķi nodrošināt labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu, energoapgādes drošību, kas balstīta uz sadarbību un solidaritāti, un energosistēmu, kas tiek virzīta uz dekarbonizāciju saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Savienības klimata mērķiem un jo īpaši oglekļa emisiju pārvirzes novēršanu.

(146)  Direktīvas (ES) 2018/2001 20. pantā noteikts, ka “dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot centralizētu siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūru, lai varētu attīstīt siltumapgādi un aukstumapgādi, izmantojot lielas biomasas, saules enerģiju, apkārtējās vides enerģiju un ģeotermālās enerģijas ietaises un atlikumsiltumu un atlikumaukstumu”.

(147)  Lai nodrošinātu, ka sadales tīkls patiešām darbojas kā lietotājiem atvērta infrastruktūra saskaņā ar paziņojumu par Eiropas zaļā kursa investīciju plānu (sk. 4.3.3. iedaļu Komisijas paziņojumā “Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns. Eiropas zaļā kursa investīciju plāns”, COM(2020) 21 final, 14.1.2020.), parasti – pēc analoģijas ar iekšējā tirgus noteikumiem enerģētikas nozarē, jo īpaši gāzes vai elektroenerģijas nozarē – būtu jāievieš īpaši noteikumi (kas paredz trešo personu piekļuvi, nodalīšanu un regulētus tarifus), kas nav tikai “atsevišķa grāmatvedība”.

(148)  Lai gan dabiska vai likumīga monopola vai abējādos gadījumos uz atbalstu centralizētās siltumapgādes sadales infrastruktūrai neattiecas valsts atbalsta noteikumi (ar īpašiem nosacījumiem), jebkādam atbalstam centralizētās siltumapgādes ražošanas darbībām joprojām tiktu piemēroti valsts atbalsta noteikumi.

(149)  Siltumsūkņu iegūtās enerģijas daudzumu, kas uzskatāms par atjaunīgu, aprēķina saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 VII pielikumu. Turklāt, ja izmanto elektroenerģiju, to var pilnā apjomā ieskaitīt kā atjaunīgu analoģiski metodēm, ko izmanto, lai elektroenerģiju pilnā apjomā ieskaitītu kā atjaunīgu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, kā arī deleģētajiem tiesību aktiem, vai citām līdzvērtīgām metodēm, kas nodrošina, ka visa faktiski izmantotā elektroenerģija ir iegūta no atjaunīgajiem energoresursiem, ar noteikumu, ka novērš atjaunīgās enerģijas divkāršu uzskaiti un pārmērīgu kompensāciju. Atbalsts jaunām investīcijām vai modernizācijai, kā arī ekspluatācijai nekādā gadījumā nedrīkst attiekties uz līdzsadedzināšanas iekārtām, kurās izmanto citus kurināmos, nevis atjaunīgo energoresursu enerģiju vai atlikumsiltumu.

(150)  Atbalstu var attiecināt arī uz siltumapgādes un aukstumapgādes aprīkojumu, arī siltumenerģijas uzkrāšanas iekārtām klientu telpās, kā minēts 138. punktā, ja tās ir savienotas ar siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmām.

(151)  Sk. Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41) punktu.

(152)  Šajā kontekstā dalībvalstis īpaši pierāda, ka atbalstītās centralizētās siltumapgādes sistēmas ir ieviesušas nepieciešamos pasākumus, lai palielinātu efektivitāti, samazinātu CO2 un citus piesārņojuma avotus, kā arī tīkla zudumus.

(153)  Lai novērstu konkurences izkropļojumus citos tirgos, siltumenerģijas patērētājiem, kas ir uzņēmumi, kuri veic saimniecisko darbību, jebkurā gadījumā jāsedz siltumapgādes izmaksas pilnā apjomā, vismaz līdzvērtīgi lētākajam alternatīvajam siltumapgādes avotam.

(154)  Atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā ietilpst a) atkritumu rašanās novēršana, b) sagatavošana atkalizmantošanai, c) reciklēšana, d) cita atgūšana, piemēram, enerģijas atgūšana, un e) likvidēšana. Sk. Direktīvas 2008/98/EK 4. panta 1. punktu.

(155)  Dalībvalstīm jāpierāda, ka ir veikti pasākumi, lai sistēmu papildinātu ar ilgtspējīgiem siltumapgādes avotiem, lai nodrošinātu papildu klientu vajadzības.

(156)  Dalībvalstīm, piemēram, būtu jāsniedz pierādījumi, ka attiecīgās centralizētās siltumapgādes sistēmas ir vai nu daļa no valsts vai vietējiem dekarbonizācijas plāniem, vai daļa no integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu attiecībā uz nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei, kurai izmanto no atjaunīgajiem energoresursiem saražotu enerģiju, lai sasniegtu Direktīvas (ES) 2018/2001 3. panta 1. punktā noteikto Savienības mērķrādītāju, un būtu jāapņemas pāriet no fosilā kurināmā, īstenojot starpposma un galīgos mērķrādītājus virzībā uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam.

(157)  Ņemot vērā to devumu klimata pārmaiņu mazināšanā, kas Regulā (ES) 2020/852 ir noteikta par vides mērķi, ja vien nav acīm redzamu pazīmju, kas liecinātu par neatbilstību principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”.

(158)  Sk. arī Direktīvas (ES) 2018/2001 24. pantu.

(159)  Sk. arī Direktīvas (ES) 2018/2001 18. panta 5. punktu un 24. pantu.

(160)  Definīcijā, kas ietverta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Savienībā (NACE 2. red. klasifikācija), sadalījuma līmenī, kas nav lielāks par astoņiem cipariem (PRODCOM līmenis).

(161)  Piemēram, dati, kas aptver ievērojamu procentuālo daļu no attiecīgās nozares vai apakšnozares bruto pievienotās vērtības ES līmenī.

(162)  “Preces un pakalpojumi” neietver personāla izmaksas.

(163)  Kods 12 15 0 saskaņā ar tiesisko regulējumu, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 (1996. gada 20. decembris) par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (OV L 014, 17.1.1997., 1. lpp.).

(164)  Fiksētas ikgadējas kompensācijas (atmaksas) izmantošanas priekšrocība ir tāda, ka uzņēmumiem, kas gūst labumu no atbalsta, rodas tāds pats elektroenerģijas robežizmaksu pieaugums (proti, tāds pats elektroenerģijas izmaksu pieaugums par katru patērēto papildu megavatstundu), un tādējādi iespējamie konkurences izkropļojumi nozarē ir ierobežoti.

(165)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam” (OV C 200, 28.6.2014.).

(166)  Pamatnostādņu 50. punktā norādītā 30 % prasība neattiecas uz konkursa procedūrām saskaņā ar 4.12. iedaļu. Dalībvalstis var apsvērt papildu kritēriju izmantošanu, piemēram, paredzot citus sasniedzamos ieguvumus videi.

(167)  Padomes Lēmums (2010. gada 10. decembris) par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (OV L 336, 21.12.2010., 24. lpp.).

(168)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).

(169)  Sk. arī Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes, kas sniedz vienotu izpratni par jēdzienu “kaitējums videi”, kā definēts 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu”, 2021/C 118/01 (OV C 118, 7.4.2021., 1. lpp.).

(170)  Sk. Komisijas Lēmumu C(2012) 558 final (2012. gada 17. oktobris) lietā SA.33496 (2011/N) – Austrija – Einzelfall, Altlast, DECON Umwelttechnik GmbH, 65.–69. apsvērums (OV C 14, 17.1.2013., 1. lpp.)

(171)  Komisijas dienestu darba dokuments “Common methodology for State aid evaluation”, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final.

(172)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

(173)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

(174)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam” (OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.).

---

1. PIELIKUMS

Atbalsttiesīgo nozaru saraksts atbilstoši 4.11. iedaļai

Ievērojamam riskam pakļautās nozares, kas minētas 4.11.3.1. iedaļā

| NACE kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0510 | Akmeņogļu ieguve |
| 0620 | Dabasgāzes ieguve |
| 0710 | Dzelzsrūdu ieguve |
| 0729 | Citu krāsaino metālu rūdu ieguve |
| 0811 | Būvakmeņu un dekoratīvo akmeņu ieguve, kaļķakmens, ģipša, krīta un slānekļa ieguve |
| 0891 | Ķimikāliju un minerālmēslu ražošanā izmantojamo minerālu ieguve |
| 0893 | Sāls ieguve |
| 0899 | Citur neklasificēta pārējā ieguves rūpniecība |
| 1020 | Zivju, vēžveidīgo un mīkstmiešu pārstrāde un konservēšana |
| 1031 | Kartupeļu pārstrāde |
| 1032 | Augļu un dārzeņu sulas ražošana |
| 1039 | Cita veida augļu un dārzeņu pārstrāde un konservēšana |
| 1041 | Eļļu un tauku ražošana |
| 1062 | Cietes un cietes produktu ražošana |
| 1081 | Cukura ražošana |
| 1086 | Homogenizēto un diētisko pārtikas produktu ražošana |
| 1104 | Citu nedestilētu dzērienu ražošana no raudzētām izejvielām |
| 1106 | Iesala ražošana |
| 1310 | Tekstilšķiedru sagatavošana un vērpšana |
| 1320 | Tekstilmateriālu aušana |
| 1330 | Tekstilmateriālu apdare |
| 1391 | Adīto un tamborēto audumu ražošana |
| 1393 | Paklāju un grīdsegu ražošana |
| 1394 | Tauvu, virvju, auklu un tīklu ražošana |
| 1395 | Neaustu drānu un to izstrādājumu ražošana, izņemot apģērbu |
| 1396 | Tehniski un rūpnieciski izmantojamu tekstilmateriālu ražošana |
| 1411 | Ādas apģērbu ražošana |
| 1431 | Trikotāžas zeķu ražošana |
| 1511 | Ādu miecēšana un apstrāde; kažokādu apstrāde un krāsošana |
| 1610 | Zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana |
| 1621 | Finiera lokšņu un koka paneļu ražošana |
| 1622 | Parketa paneļu ražošana |
| 1629 | Pārējo koka izstrādājumu ražošana; korķa, salmu un pīto izstrādājumu ražošana |
| 1711 | Celulozes (papīrmasas) ražošana |
| 1712 | Papīra un kartona ražošana |
| 1722 | Sadzīves, higiēnisko priekšmetu un tualetes piederumu ražošana |
| 1724 | Tapešu ražošana |
| 1920 | Naftas pārstrādes produktu ražošana |
| 2011 | Rūpniecisko gāzu ražošana |
| 2012 | Krāsvielu un pigmentu ražošana |
| 2013 | Pārējo neorganisko ķīmisko pamatvielu ražošana |
| 2014 | Pārējo organisko ķīmisko pamatvielu ražošana |
| 2015 | Minerālmēslu un slāpekļa savienojumu ražošana |
| 2016 | Plastmasu ražošana pirmapstrādes formās |
| 2017 | Sintētiskā kaučuka ražošana pirmapstrādes formās |
| 2059 | Citur neklasificētu ķīmisko vielu ražošana |
| 2060 | Sintētisko šķiedru ražošana |
| 2110 | Farmaceitisko pamatvielu ražošana |
| 2211 | Gumijas riepu un kameru ražošana; gumijas riepu protektoru atjaunošana |
| 2219 | Citu gumijas izstrādājumu ražošana |
| 2221 | Plastmasas plātņu, lokšņu, cauruļu un profilu ražošana |
| 2222 | Plastmasas iepakojuma ražošana |
| 2229 | Citu plastmasas izstrādājumu ražošana |
| 2311 | Lokšņu stikla ražošana |
| 2312 | Lokšņu stikla formēšana un apstrāde |
| 2313 | Dobo stikla izstrādājumu ražošana |
| 2314 | Stikla šķiedras ražošana |
| 2319 | Citu stikla izstrādājumu ražošana, ieskaitot tehniskā stikla izstrādājumus |
| 2320 | Ugunsizturīgo nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| 2331 | Keramikas flīžu un plākšņu ražošana |
| 2342 | Sanitārtehnisko keramikas izstrādājumu ražošana |
| 2343 | Keramikas izolatoru un izolācijas armatūras ražošana |
| 2344 | Citu tehnisko keramikas izstrādājumu ražošana |
| 2349 | Cita veida keramikas izstrādājumu ražošana |
| 2351 | Cementa ražošana |
| 2391 | Abrazīvo izstrādājumu ražošana |
| 2399 | Citur neklasificētu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana |
| 2410 | Čuguna, tērauda un dzelzs sakausējumu ražošana |
| 2420 | Tērauda cauruļu, dobu profilu un to savienojumu ražošana |
| 2431 | Aukstā vilkšana |
| 2432 | Šauru slokšņu aukstā velmēšana |
| 2434 | Stiepļu vilkšana |
| 2442 | Alumīnija ražošana |
| 2443 | Svina, cinka un alvas ražošana |
| 2444 | Vara ražošana |
| 2445 | Citu krāsaino metālu ražošana |
| 2446 | Kodoldegvielas ražošana |
| 2451 | Čuguna liešana |
| 2550 | Metāla kalšana, presēšana, štancēšana un velmēšana; pulvermetalurģija |
| 2561 | Metāla virsmas apstrāde un pārklāšana |
| 2571 | Galda piederumu ražošana |
| 2593 | Stiepļu izstrādājumu, ķēžu un atsperu ražošana |
| 2594 | Spaiļu un skrūvju stiprinājumu izstrādājumu ražošana |
| 2611 | Elektronisko komponentu ražošana |
| 2720 | Galvanisko elementu ražošana |
| 2731 | Optisko šķiedru kabeļu ražošana |
| 2732 | Citu elektronisko un elektrisko vadu un kabeļu ražošana |
| 2790 | Citu elektroiekārtu ražošana |
| 2815 | Gultņu, zobratu, pārnesumu un piedziņas elementu ražošana |
| 3091 | Motociklu ražošana |
| 3099 | Pārējo transportlīdzekļu ražošana |

NACE kods

Apraksts

0510

Akmeņogļu ieguve

0620

Dabasgāzes ieguve

0710

Dzelzsrūdu ieguve

0729

Citu krāsaino metālu rūdu ieguve

0811

Būvakmeņu un dekoratīvo akmeņu ieguve, kaļķakmens, ģipša, krīta un slānekļa ieguve

0891

Ķimikāliju un minerālmēslu ražošanā izmantojamo minerālu ieguve

0893

Sāls ieguve

0899

Citur neklasificēta pārējā ieguves rūpniecība

1020

Zivju, vēžveidīgo un mīkstmiešu pārstrāde un konservēšana

1031

Kartupeļu pārstrāde

1032

Augļu un dārzeņu sulas ražošana

1039

Cita veida augļu un dārzeņu pārstrāde un konservēšana

1041

Eļļu un tauku ražošana

1062

Cietes un cietes produktu ražošana

1081

Cukura ražošana

1086

Homogenizēto un diētisko pārtikas produktu ražošana

1104

Citu nedestilētu dzērienu ražošana no raudzētām izejvielām

1106

Iesala ražošana

1310

Tekstilšķiedru sagatavošana un vērpšana

1320

Tekstilmateriālu aušana

1330

Tekstilmateriālu apdare

1391

Adīto un tamborēto audumu ražošana

1393

Paklāju un grīdsegu ražošana

1394

Tauvu, virvju, auklu un tīklu ražošana

1395

Neaustu drānu un to izstrādājumu ražošana, izņemot apģērbu

1396

Tehniski un rūpnieciski izmantojamu tekstilmateriālu ražošana

1411

Ādas apģērbu ražošana

1431

Trikotāžas zeķu ražošana

1511

Ādu miecēšana un apstrāde; kažokādu apstrāde un krāsošana

1610

Zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana

1621

Finiera lokšņu un koka paneļu ražošana

1622

Parketa paneļu ražošana

1629

Pārējo koka izstrādājumu ražošana; korķa, salmu un pīto izstrādājumu ražošana

1711

Celulozes (papīrmasas) ražošana

1712

Papīra un kartona ražošana

1722

Sadzīves, higiēnisko priekšmetu un tualetes piederumu ražošana

1724

Tapešu ražošana

1920

Naftas pārstrādes produktu ražošana

2011

Rūpniecisko gāzu ražošana

2012

Krāsvielu un pigmentu ražošana

2013

Pārējo neorganisko ķīmisko pamatvielu ražošana

2014

Pārējo organisko ķīmisko pamatvielu ražošana

2015

Minerālmēslu un slāpekļa savienojumu ražošana

2016

Plastmasu ražošana pirmapstrādes formās

2017

Sintētiskā kaučuka ražošana pirmapstrādes formās

2059

Citur neklasificētu ķīmisko vielu ražošana

2060

Sintētisko šķiedru ražošana

2110

Farmaceitisko pamatvielu ražošana

2211

Gumijas riepu un kameru ražošana; gumijas riepu protektoru atjaunošana

2219

Citu gumijas izstrādājumu ražošana

2221

Plastmasas plātņu, lokšņu, cauruļu un profilu ražošana

2222

Plastmasas iepakojuma ražošana

2229

Citu plastmasas izstrādājumu ražošana

2311

Lokšņu stikla ražošana

2312

Lokšņu stikla formēšana un apstrāde

2313

Dobo stikla izstrādājumu ražošana

2314

Stikla šķiedras ražošana

2319

Citu stikla izstrādājumu ražošana, ieskaitot tehniskā stikla izstrādājumus

2320

Ugunsizturīgo nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

2331

Keramikas flīžu un plākšņu ražošana

2342

Sanitārtehnisko keramikas izstrādājumu ražošana

2343

Keramikas izolatoru un izolācijas armatūras ražošana

2344

Citu tehnisko keramikas izstrādājumu ražošana

2349

Cita veida keramikas izstrādājumu ražošana

2351

Cementa ražošana

2391

Abrazīvo izstrādājumu ražošana

2399

Citur neklasificētu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

2410

Čuguna, tērauda un dzelzs sakausējumu ražošana

2420

Tērauda cauruļu, dobu profilu un to savienojumu ražošana

2431

Aukstā vilkšana

2432

Šauru slokšņu aukstā velmēšana

2434

Stiepļu vilkšana

2442

Alumīnija ražošana

2443

Svina, cinka un alvas ražošana

2444

Vara ražošana

2445

Citu krāsaino metālu ražošana

2446

Kodoldegvielas ražošana

2451

Čuguna liešana

2550

Metāla kalšana, presēšana, štancēšana un velmēšana; pulvermetalurģija

2561

Metāla virsmas apstrāde un pārklāšana

2571

Galda piederumu ražošana

2593

Stiepļu izstrādājumu, ķēžu un atsperu ražošana

2594

Spaiļu un skrūvju stiprinājumu izstrādājumu ražošana

2611

Elektronisko komponentu ražošana

2720

Galvanisko elementu ražošana

2731

Optisko šķiedru kabeļu ražošana

2732

Citu elektronisko un elektrisko vadu un kabeļu ražošana

2790

Citu elektroiekārtu ražošana

2815

Gultņu, zobratu, pārnesumu un piedziņas elementu ražošana

3091

Motociklu ražošana

3099

Pārējo transportlīdzekļu ražošana

Riskam pakļautās nozares, kas minētas 4.11.3.1. iedaļā

| NACE kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 1011 | Gaļas pārstrāde un konservēšana |
| 1012 | Mājputnu gaļas pārstrāde un konservēšana |
| 1042 | Margarīna un līdzīgu pārtikas tauku ražošana |
| 1051 | Piena pārstrāde un siera ražošana |
| 1061 | Graudu malšanas produktu ražošana |
| 1072 | Sausiņu un cepumu ražošana; ilgi uzglabājamo konditorejas izstrādājumu un kūku ražošana |
| 1073 | Makaronu, nūdeļu, kuskusa un līdzīgu miltu izstrādājumu ražošana |
| 1082 | Kakao, šokolādes, konfekšu un citu cukuroto konditorejas izstrādājumu ražošana |
| 1085 | Gatavu ēdienu ražošana |
| 1089 | Pārējo citur neklasificētu pārtikas produktu ražošana |
| 1091 | Lauksaimniecības dzīvnieku barības ražošana |
| 1092 | Mājdzīvnieku barības ražošana |
| 1107 | Bezalkohola dzērienu ražošana; minerālūdeņu un pudelēs iepildītu citu ūdeņu ražošana |
| 1723 | Rakstāmpapīra ražošana |
| 1729 | Cita veida papīra un kartona izstrādājumu ražošana |
| 2051 | Sprāgstvielu ražošana |
| 2052 | Līmju ražošana |
| 2332 | Māla ķieģeļu, flīžu un citu apdedzināto būvmateriālu ražošana |
| 2352 | Kaļķa un ģipša ražošana |
| 2365 | Šķiedru cementa izstrādājumu ražošana |
| 2452 | Tērauda liešana |
| 2453 | Vieglo metālu liešana |
| 2591 | Cilindrisku metāla trauku un konteineru ražošana |
| 2592 | Vieglā metāla iepakojuma ražošana |
| 2932 | Detaļu un piederumu ražošana mehāniskajiem transportlīdzekļiem |

NACE kods

Apraksts

1011

Gaļas pārstrāde un konservēšana

1012

Mājputnu gaļas pārstrāde un konservēšana

1042

Margarīna un līdzīgu pārtikas tauku ražošana

1051

Piena pārstrāde un siera ražošana

1061

Graudu malšanas produktu ražošana

1072

Sausiņu un cepumu ražošana; ilgi uzglabājamo konditorejas izstrādājumu un kūku ražošana

1073

Makaronu, nūdeļu, kuskusa un līdzīgu miltu izstrādājumu ražošana

1082

Kakao, šokolādes, konfekšu un citu cukuroto konditorejas izstrādājumu ražošana

1085

Gatavu ēdienu ražošana

1089

Pārējo citur neklasificētu pārtikas produktu ražošana

1091

Lauksaimniecības dzīvnieku barības ražošana

1092

Mājdzīvnieku barības ražošana

1107

Bezalkohola dzērienu ražošana; minerālūdeņu un pudelēs iepildītu citu ūdeņu ražošana

1723

Rakstāmpapīra ražošana

1729

Cita veida papīra un kartona izstrādājumu ražošana

2051

Sprāgstvielu ražošana

2052

Līmju ražošana

2332

Māla ķieģeļu, flīžu un citu apdedzināto būvmateriālu ražošana

2352

Kaļķa un ģipša ražošana

2365

Šķiedru cementa izstrādājumu ražošana

2452

Tērauda liešana

2453

Vieglo metālu liešana

2591

Cilindrisku metāla trauku un konteineru ražošana

2592

Vieglā metāla iepakojuma ražošana

2932

Detaļu un piederumu ražošana mehāniskajiem transportlīdzekļiem

---

2. PIELIKUMS

4.12.2. iedaļā minēto izmaksu definīcija

1.   Izmaksas, kas radušās uzņēmumiem, kuri ir slēguši vai slēdz ogļu, kūdras un degslānekļa operācijas

Vienīgi šādu kategoriju izmaksas un tikai tad, ja tās rodas, slēdzot ogļu, kūdras un degslānekļa operācijas:

| (a) | sociālo pabalstu izmaksas sakarā ar darbinieku atlaišanu pensijā, pirms tie sasnieguši tiesību aktos noteikto pensijas vecumu; |
| --- | --- |

(a)

sociālo pabalstu izmaksas sakarā ar darbinieku atlaišanu pensijā, pirms tie sasnieguši tiesību aktos noteikto pensijas vecumu;

| (b) | citi ārkārtas izdevumi, kas saistīti ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu; |
| --- | --- |

(b)

citi ārkārtas izdevumi, kas saistīti ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu;

| (c) | pensiju un pabalstu izmaksas darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu, un darbiniekiem, kam ir tiesības šādus maksājumus saņemt pirms slēgšanas, ārpus tiesību aktos noteiktās sistēmas; |
| --- | --- |

(c)

pensiju un pabalstu izmaksas darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu, un darbiniekiem, kam ir tiesības šādus maksājumus saņemt pirms slēgšanas, ārpus tiesību aktos noteiktās sistēmas;

| (d) | uzņēmumu segtās izmaksas par darbinieku readaptāciju nolūkā tiem palīdzēt atrast citu darbu ārpus ogļu, kūdras un degslānekļa nozares, jo īpaši mācību izmaksas; |
| --- | --- |

(d)

uzņēmumu segtās izmaksas par darbinieku readaptāciju nolūkā tiem palīdzēt atrast citu darbu ārpus ogļu, kūdras un degslānekļa nozares, jo īpaši mācību izmaksas;

| (e) | bezmaksas ogļu, kūdras un degslānekļa piegāde darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu, un darbiniekiem, kam ir tiesības uz šādu piegādi pirms slēgšanas, vai ekvivalents naudā; |
| --- | --- |

(e)

bezmaksas ogļu, kūdras un degslānekļa piegāde darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu, un darbiniekiem, kam ir tiesības uz šādu piegādi pirms slēgšanas, vai ekvivalents naudā;

| (f) | pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski vai nodokļu noteikumi, kuri piemērojami tieši ogļu, kūdras un degslānekļa rūpniecībai; |
| --- | --- |

(f)

pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski vai nodokļu noteikumi, kuri piemērojami tieši ogļu, kūdras un degslānekļa rūpniecībai;

| (g) | tādi papildu drošuma darbi pazemē, kas jāveic ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas dēļ; |
| --- | --- |

(g)

tādi papildu drošuma darbi pazemē, kas jāveic ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas dēļ;

| (h) | ieguves radītie postījumi, ja tie radušies ogļu, kūdras un degslānekļa operācijās, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz; |
| --- | --- |

(h)

ieguves radītie postījumi, ja tie radušies ogļu, kūdras un degslānekļa operācijās, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz;

| (i) | visas pienācīgi pamatotas izmaksas, kas saistītas ar agrāko elektrostaciju un ieguves operāciju teritoriju atveseļošanu, arī






  — | atlikušās izmaksas, kas saistītas ar samaksu par ūdensapgādes un notekūdeņu novadīšanas dienestu pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- |

(i)

visas pienācīgi pamatotas izmaksas, kas saistītas ar agrāko elektrostaciju un ieguves operāciju teritoriju atveseļošanu, arī

—

atlikušās izmaksas, kas saistītas ar samaksu par ūdensapgādes un notekūdeņu novadīšanas dienestu pakalpojumiem,

| — | citas atlikušās izmaksas, kas saistītas ar ūdensapgādi un notekūdeņu novadīšanu; |
| --- | --- |

—

citas atlikušās izmaksas, kas saistītas ar ūdensapgādi un notekūdeņu novadīšanu;

| (j) | atlikušās iemaksas bijušo darbinieku veselības apdrošināšanai; |
| --- | --- |

(j)

atlikušās iemaksas bijušo darbinieku veselības apdrošināšanai;

| (k) | izmaksas, kas saistītas ar spēkā esošo līgumu anulēšanu vai mainīšanu (maksimālā vērtība ir 6 ražošanas mēneši); |
| --- | --- |

(k)

izmaksas, kas saistītas ar spēkā esošo līgumu anulēšanu vai mainīšanu (maksimālā vērtība ir 6 ražošanas mēneši);

| (l) | ārkārtēja iedabiskā amortizācija, ja tās cēlonis ir ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšana; |
| --- | --- |

(l)

ārkārtēja iedabiskā amortizācija, ja tās cēlonis ir ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšana;

| (m) | augsnes virskārtas rekultivācijas izmaksas. |
| --- | --- |

(m)

augsnes virskārtas rekultivācijas izmaksas.

Kas attiecas uz g), h), i) un m) apakšpunktā minētajām izmaksu kategorijām, no attiecināmajām izmaksām jāatskaita zemes vērtības pieaugums.

2.   Vairākiem uzņēmumiem radušās izmaksas

Vienīgi šādu kategoriju izmaksas:

| (a) | tāds iemaksu palielinājums ārpus tiesību aktos noteiktās sistēmas, kas nepieciešams, lai segtu sociālā nodrošinājuma izmaksas, kas saistītas ar iemaksu veicēju skaita samazināšanos pēc ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas; |
| --- | --- |

(a)

tāds iemaksu palielinājums ārpus tiesību aktos noteiktās sistēmas, kas nepieciešams, lai segtu sociālā nodrošinājuma izmaksas, kas saistītas ar iemaksu veicēju skaita samazināšanos pēc ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas;

| (b) | izdevumi par ūdensapgādi un notekūdeņu novadīšanu sakarā ar ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanu; |
| --- | --- |

(b)

izdevumi par ūdensapgādi un notekūdeņu novadīšanu sakarā ar ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanu;

| (c) | samaksas palielinājums ūdensapgādes un notekūdeņu novadīšanas dienestiem, ja tas ir radies sakarā ar attiecīgās ar nodevām apliekamās ražošanas samazināšanu pēc ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas. |
| --- | --- |

(c)

samaksas palielinājums ūdensapgādes un notekūdeņu novadīšanas dienestiem, ja tas ir radies sakarā ar attiecīgās ar nodevām apliekamās ražošanas samazināšanu pēc ogļu, kūdras un degslānekļa operāciju slēgšanas.

---