# Europeiska unionens C 143/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 143 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången31 mars 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 143

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången31 mars 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 143/01 | Meddelande om offentliggörande av storleken på produktionen av obehandlad mjölk enligt artikel 149.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 143/01

Meddelande om offentliggörande av storleken på produktionen av obehandlad mjölk enligt artikel 149.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2022/C 143/02 | Rådets beslut av den 29 mars 2022 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Tjeckien, Frankrike och Sverige | 3 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 143/03 | Eurons växelkurs — 30 mars 2022 | 5 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2022/C 143/04 | Uppdatering av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) | 6 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2022/C 143/05 | Tröskelvärden i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2009/81/EG, uttryckta i Eftastaternas nationella valutor | 8 |
| 2022/C 143/06 | Inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet | 9 |
| 2022/C 143/07 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 10 |
| 2022/C 143/08 | Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar | 11 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2022/C 143/02

Rådets beslut av den 29 mars 2022 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Tjeckien, Frankrike och Sverige

3

Europeiska kommissionen

2022/C 143/03

Eurons växelkurs — 30 mars 2022

5

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2022/C 143/04

Uppdatering av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna)

6

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2022/C 143/05

Tröskelvärden i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2009/81/EG, uttryckta i Eftastaternas nationella valutor

8

2022/C 143/06

Inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet

9

2022/C 143/07

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

10

2022/C 143/08

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

11

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 143/09 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 143/10 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 28 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 143/09

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

12

2022/C 143/10

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

28

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/1

---

Meddelande om offentliggörande av storleken på produktionen av obehandlad mjölk enligt artikel 149.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1)

(2022/C 143/01)

| Årliga uppgifter (i 1000 ton) |
| --- |
| Storleken på produktionen av obehandlad mjölk  (*2) enligt artikel 149.5 i förordning (EU) nr 1308/2013 |
| 2020 | Kor | Får | Get | Buffel |
| BE | 4 449,00 | 0,00 | 45,00 | 0,00 |
| BG | 881,76 | 76,48 | 31,28 | 15,93 |
| CZ | 3 267,73 | 0,04  (*3) | 0,10  (*3) | 0,00 |
| DK | 5 666,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| DE | 33 164,91 | 6,70 | 16,28 | 1,00 |
| EE | 848,30 | 0,00 | 0,70 | 0,00 |
| IE | 8 561,47 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| EL | 683,46 | 945,43 | 361,35 | 0,09 |
| ES | 7 606,07 | 556,25 | 523,90 | 0,00 |
| FR | 25 147,31 | 325,50 | 679,30 | 0,00 |
| HR | 596,00 | 7,00 | 9,00 | 0,00 |
| IT | 12 712,48 | 481,97 | 61,24 | 253,83 |
| CY | 275,16 | 37,90 | 34,34 | 0,00 |
| LV | 988,20 | 0,00 | 1,90 | 0,00 |
| LT | 1 488,00 | 0,00 | 3,67 | 0,00 |
| LU | 447,34 | 0,12 | 3,08 | 0,00 |
| HU | 2 014,33 | 1,61 | 3,06 | 0,00 n |
| MT | 42,11 | 1,91 | 0,92 | 0,00 |
| NL | 14 522,00 | 0,00 | 407,00 | 3,00 |
| AT | 3 815,47 | 11,42 | 25,37 | 0,00 |
| PL | 14 821,82 | 0,54 | 8,51 | 0,00 |
| PT | 1 993,61 | 74,31 | 31,20 | 0,00 |
| RO | 3 679,60 | 426,00 | 240,80 | 16,10 |
| SI | 630,65 | 0,49 | 2,06 | 0,00 |
| SK | 917,69 | 11,39 | 0,46 | 0,00 |
| FI | 2 406,52 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SE | 2 772,74 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| EU-27 | 154 399,73 | 2 965,06 | 2 490,52 | 289,95 |

Årliga uppgifter (i 1000 ton)

Storleken på produktionen av obehandlad mjölk  (*2) enligt artikel 149.5 i förordning (EU) nr 1308/2013

2020

Kor

Får

Get

Buffel

BE

4 449,00

0,00

45,00

0,00

BG

881,76

76,48

31,28

15,93

CZ

3 267,73

0,04  (*3)

0,10  (*3)

0,00

DK

5 666,00

0,00

0,00

0,00

DE

33 164,91

6,70

16,28

1,00

EE

848,30

0,00

0,70

0,00

IE

8 561,47

0,00

0,00

0,00

EL

683,46

945,43

361,35

0,09

ES

7 606,07

556,25

523,90

0,00

FR

25 147,31

325,50

679,30

0,00

HR

596,00

7,00

9,00

0,00

IT

12 712,48

481,97

61,24

253,83

CY

275,16

37,90

34,34

0,00

LV

988,20

0,00

1,90

0,00

LT

1 488,00

0,00

3,67

0,00

LU

447,34

0,12

3,08

0,00

HU

2 014,33

1,61

3,06

0,00 n

MT

42,11

1,91

0,92

0,00

NL

14 522,00

0,00

407,00

3,00

AT

3 815,47

11,42

25,37

0,00

PL

14 821,82

0,54

8,51

0,00

PT

1 993,61

74,31

31,20

0,00

RO

3 679,60

426,00

240,80

16,10

SI

630,65

0,49

2,06

0,00

SK

917,69

11,39

0,46

0,00

FI

2 406,52

0,00

0,00

0,00

SE

2 772,74

0,00

0,00

0,00

EU-27

154 399,73

2 965,06

2 490,52

289,95

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671

(*1)  0,00: noll eller mindre än 5 ton.

(*2)  2020 års mjölkproduktion på gården, Eurostat – NewCronos Products Obtained

(*3)  Meddelat av medlemsstaten och/eller uppskattad/beräknad produktion.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/3

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 mars 2022

om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Tjeckien, Frankrike och Sverige

(2022/C 143/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut av den 22 juli 2003 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor (1), särskilt artikel 3,

med beaktande av de förteckningar över kandidater som medlemsstaternas regeringar har förelagt rådet, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 24 februari 2022 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden från och med den 1 mars 2022 till och med den 28 februari 2025. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 24 februari 2022 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden från och med den 1 mars 2022 till och med den 28 februari 2025.

| (2) | Tjeckiens, Frankrikes och Sveriges regeringar har lagt fram ytterligare nomineringar till ett antal platser som ska tillsättas. |
| --- | --- |

(2)

Tjeckiens, Frankrikes och Sveriges regeringar har lagt fram ytterligare nomineringar till ett antal platser som ska tillsättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utnämns härmed till ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden fram till och med den 28 februari 2025:

I.   FÖRETRÄDARE FÖR REGERINGEN

| Medlemsstat | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Frankrike | Anne AUDIC | Nicolas BESSOT
  Lucie MEDIAVILLA |
| Sverige | Anne-Sofie DALENG | Viktoria BERGSTRÖM
  Magnus FALK |

Medlemsstat

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Frankrike

Anne AUDIC

Nicolas BESSOT

Lucie MEDIAVILLA

Sverige

Anne-Sofie DALENG

Viktoria BERGSTRÖM

Magnus FALK

II.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

| Medlemsstat | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Jiří VAŇÁSEK | Radka SOKOLOVÁ |
| Frankrike | Abderrafik ZAIGOUCHE | Edwina LAMOUREUX
  Jean-Paul ZERBIB |
| Sverige | Cyrene WAERN | Karin FRISTEDT
  Ulrika HAGSTRÖM |

Medlemsstat

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Jiří VAŇÁSEK

Radka SOKOLOVÁ

Frankrike

Abderrafik ZAIGOUCHE

Edwina LAMOUREUX

Jean-Paul ZERBIB

Sverige

Cyrene WAERN

Karin FRISTEDT

Ulrika HAGSTRÖM

III.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONERNA

| Medlemsstat | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Miroslav HORKÝ | Martin RÖHRICH
  Martina KROUPOVÁ |
| Frankrike | Franck GAMBELLI | Nathalie BUET
  Patrick LÉVY |
| Sverige | Cecilia ANDERSSON | Malin NILSSON
  Tommy LARSSON |

Medlemsstat

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Miroslav HORKÝ

Martin RÖHRICH

Martina KROUPOVÁ

Frankrike

Franck GAMBELLI

Nathalie BUET

Patrick LÉVY

Sverige

Cecilia ANDERSSON

Malin NILSSON

Tommy LARSSON

Artikel 2

Rådet ska vid en senare tidpunkt utnämna de ordinarie ledamöter och suppleanter som ännu inte har föreslagits.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 mars 2022.

På rådets vägnar

A. TAQUET

Ordförande

---

(1)  EUT C 218, 13.9.2003, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 24 februari 2022 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor (EUT C 92, 25.2.2022, s. 1).

2

---

Europeiska kommissionen

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/5

---

Eurons växelkurs (1)

30 mars 2022

(2022/C 143/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1126 |
| JPY | japansk yen | 135,47 |
| DKK | dansk krona | 7,4391 |
| GBP | pund sterling | 0,84563 |
| SEK | svensk krona | 10,3498 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0309 |
| ISK | isländsk krona | 142,20 |
| NOK | norsk krona | 9,6398 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,450 |
| HUF | ungersk forint | 368,13 |
| PLN | polsk zloty | 4,6679 |
| RON | rumänsk leu | 4,9477 |
| TRY | turkisk lira | 16,3296 |
| AUD | australisk dollar | 1,4809 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3891 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7081 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5947 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5064 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 346,97 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,1288 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,0666 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5720 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 957,24 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6779 |
| PHP | filippinsk peso | 57,906 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,144 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2808 |
| MXN | mexikansk peso | 22,1557 |
| INR | indisk rupie | 84,3800 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1126

JPY

japansk yen

135,47

DKK

dansk krona

7,4391

GBP

pund sterling

0,84563

SEK

svensk krona

10,3498

CHF

schweizisk franc

1,0309

ISK

isländsk krona

142,20

NOK

norsk krona

9,6398

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,450

HUF

ungersk forint

368,13

PLN

polsk zloty

4,6679

RON

rumänsk leu

4,9477

TRY

turkisk lira

16,3296

AUD

australisk dollar

1,4809

CAD

kanadensisk dollar

1,3891

HKD

Hongkongdollar

8,7081

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5947

SGD

singaporiansk dollar

1,5064

KRW

sydkoreansk won

1 346,97

ZAR

sydafrikansk rand

16,1288

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,0666

HRK

kroatisk kuna

7,5720

IDR

indonesisk rupiah

15 957,24

MYR

malaysisk ringgit

4,6779

PHP

filippinsk peso

57,906

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,144

BRL

brasiliansk real

5,2808

MXN

mexikansk peso

22,1557

INR

indisk rupie

84,3800

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/6

---

Uppdatering av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1)

(2022/C 143/04)

Offentliggörandet av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 39 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för inrikes frågor.

REFERENSBELOPP SOM KRÄVS FÖR PASSAGE AV DEN YTTRE GRÄNSEN OCH SOM FASTSTÄLLS AV DE NATIONELLA MYNDIGHETERNA

SPANIEN

Uppgifterna ersätter de uppgifter som offentliggjordes i EUT C 486, 3.12.2021, s. 26.

I artikel 1 i beslut PRE/1282/2007 av den 10 maj 2007 om de ekonomiska medel som utlänningar måste kunna uppvisa för inresa till Spanien fastställs att det belopp som ska bevisas ska uppgå till ett belopp i euro som motsvarar 10 % av den lagstadgade bruttominimilönen multiplicerad med det antal dagar som de avser att vistas i Spanien och med det antal personer som de reser med och ansvarar för.

I kungligt dekret 152/2022 av den 22 februari 2022, offentliggjort i Spaniens officiella tidning nr 46 av den 23 februari 2022, fastställs den minimilön som gäller från och med den 1 januari 2022 till 33,33 euro per dag eller 1 000 euro per månad, beroende på om lönen gäller per dag eller månad.

Enligt uppdateringen av den minimilön för arbete som fastställs i kungligt dekret 152/2022 av den 22 februari 2022 måste utlänningar som avser att resa in i Spanien och vistas där fortsätta att bevisa att de har ett minimibelopp på 100 euro per person och dag, med minst 900 euro eller motsvarande belopp i utländsk valuta, förutsatt att de tjänstemän som ansvarar för kontrollen av inresa till spanskt territorium kräver detta, och på de villkor som fastställs i ovannämnda beslut.

Förteckning över tidigare offentliggöranden

EUT C 247, 13.10.2006, s. 19.

EUT C 77, 5.4.2007, s. 11

EUT C 153, 6.7.2007, s. 22.

EUT C 164, 18.7.2007, s. 45.

EUT C 182, 4.8.2007, s. 18.

EUT C 57, 1.3.2008, s. 38.

EUT C 134, 31.5.2008, s. 19.

EUT C 331, 31.12.2008, s. 13.

EUT C 33, 10.2.2009, s. 1.

EUT C 36, 13.2.2009, s. 100.

EUT C 37, 14.2.2009, s. 8.

EUT C 98, 29.4.2009, s. 11.

EUT C 35, 12.2.2010, s. 7.

EUT C 304, 10.11.2010, s. 5.

EUT C 24, 26.1.2011, s. 6.

EUT C 157, 27.5.2011, s. 8.

EUT C 203, 9.7.2011, s. 16.

EUT C 11, 13.1.2012, s. 13.

EUT C 72, 10.3.2012, s. 44.

EUT C 199, 7.7.2012, s. 8.

EUT C 298, 4.10.2012, s. 3.

EUT C 56, 26.2.2013, s. 13.

EUT C 98, 5.4.2013, s. 3.

EUT C 269, 18.9.2013, s. 2.

EUT C 57, 28.2.2014, s. 2.

EUT C 152, 20.5.2014, s. 25.

EUT C 224, 15.7.2014, s. 31.

EUT C 434, 4.12.2014, s. 3.

EUT C 447, 13.12.2014, s. 32.

EUT C 38, 4.2.2015, s. 20.

EUT C 96, 11.3.2016, s. 7.

EUT C 146, 26.4.2016, s. 12.

EUT C 248, 8.7.2016, s. 12.

EUT C 111, 8.4.2017, s. 11.

EUT C 21, 20.1.2018, s. 3.

EUT C 93, 12.3.2018, s. 4.

EUT C 153, 2.5.2018, s. 8.

EUT C 186, 31.5.2018, s. 10.

EUT C 264, 26.7.2018, s. 6.

EUT C 366, 10.10.2018, s. 12.

EUT C 459, 20.12.2018, s. 38.

EUT C 140, 16.4.2019, s. 7.

EUT C 178, 28.5.2020, s. 3.

EUT C 102, 24.3.2021, s. 8.

EUT C 486, 3.12.2021, s. 26.

---

(1)  Se förteckningen över tidigare offentliggöranden i slutet av denna uppdatering.

(2)  EUT L 77, 23.3.2016, s. 1.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/8

---

Tröskelvärden i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2009/81/EG, uttryckta i Eftastaternas nationella valutor

(2022/C 143/05)

| Tröskelvärden i euro | Tröskelvärden i norska kronor | Tröskelvärden i schweiziska franc | Tröskelvärden i isländska kronor |
| --- | --- | --- | --- |
| 80 000 | 835 914 | 86 501 | 12 023 995 |
| 140 000 | 1 462 850 | 151 377 | 21 041 991 |
| 215 000 | 2 246 520 | 232 472 | 32 314 487 |
| 431 000 | 4 503 489 | 466 025 | 64 779 274 |
| 750 000 | 7 836 697 | 810 949 | 112 724 954 |
| 1 000 000 | 10 448 930 | 1 081 265 | 150 299 939 |
| 5 382 000 | 56 236 143 | 5 819 373 | 808 914 275 |

Tröskelvärden i euro

Tröskelvärden i norska kronor

Tröskelvärden i schweiziska franc

Tröskelvärden i isländska kronor

80 000

835 914

86 501

12 023 995

140 000

1 462 850

151 377

21 041 991

215 000

2 246 520

232 472

32 314 487

431 000

4 503 489

466 025

64 779 274

750 000

7 836 697

810 949

112 724 954

1 000 000

10 448 930

1 081 265

150 299 939

5 382 000

56 236 143

5 819 373

808 914 275

---

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/9

---

Inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet

(2022/C 143/06)

Eftas övervakningsmyndighet anser att följande åtgärd inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet:

| Datum för antagande av beslutet | 15 december 2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 87779 |
| Beslut nr | 288/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ocean Space Centre |
| Rättslig grund | Norges statsbudget 2022 |
| Typ av åtgärd | Särskilda ändamål |
| Syfte | Forskning, utveckling och innovation |
| Typ av stöd | Bidrag |
| Budget | Upp till 8 154  miljoner NOK (P85, uppskattning) |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 2022–2029 (uppskattning) |
| Sektorer av ekonomin som berörs | P.85.4 Eftergymnasial utbildning
  M.72.1 Naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling
  M.72.19 Annan naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Nærings- og fiskeridepartementet |
| Postboks 8090 Dep |
| 0032 Oslo, Norge |
| Kommunal- og moderniseringsdepartementet |
| Postboks 8112 Dep |
| 0032 Oslo, Norge |

Datum för antagande av beslutet

15 december 2021

Ärende nr

87779

Beslut nr

288/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ocean Space Centre

Rättslig grund

Norges statsbudget 2022

Typ av åtgärd

Särskilda ändamål

Syfte

Forskning, utveckling och innovation

Typ av stöd

Bidrag

Budget

Upp till 8 154  miljoner NOK (P85, uppskattning)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

2022–2029 (uppskattning)

Sektorer av ekonomin som berörs

P.85.4 Eftergymnasial utbildning

M.72.1 Naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling

M.72.19 Annan naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Nærings- og fiskeridepartementet

Postboks 8090 Dep

0032 Oslo, Norge

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Postboks 8112 Dep

0032 Oslo, Norge

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/10

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2022/C 143/07)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 14 december 2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 87845 |
| Beslut nr | 290/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – Förlängning och ändringar av den norska övergripande stödordningen för likviditetsstöd till företag i kommuner som drabbats av covid-19-pandemin |
| Rättslig grund | Regeringens budgetförslag, Prop. 79 S (2020–2021) godkänd den 23 februari 2021
  Åtgärdens villkor anges i skrivelserna om tilldelning till kommunerna, som utfärdats av Kommunal- og moderniseringsdepartementet
  Kapitel 6 i förordningen om ekonomisk förvaltning för nationella myndigheter, som godkändes genom en kunglig förordning av den 12 december 2003, är av betydelse |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Säkerställa tillgången till likviditet för företag som drabbas av plötslig likviditetsbrist eller som saknar likvida medel på grund av covid-19-pandemins effekter på ekonomin och de därav följande lokala eller nationella smittskyddsåtgärderna |
| Typ av stöd | Direkta bidrag |
| Budget | Den maximala beräknade budgeten är 4,55 miljarder NOK |
| Stödnivå | Åtgärden ger alla kommuner/regioner en ram inom vilken de kan stödja lokala företag som drabbas av ökade kostnader eller förluster. Behovet av medel kan därför variera |
| Varaktighet | Till och med den 30 juni 2022 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Sektorer eller företag kan variera inom de olika kommunala/regionala stödordningarna. Åtgärden gäller inte för företag som helt finansieras av myndigheter och den är inte heller öppen för finanssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Kommunal- og moderniseringsdepartementet är den myndighet som ansvarar för åtgärden och som fastställer den ram inom vilken kommunerna och regionerna får anpassa och prioritera lokala stödordningar |
| Övriga uppgifter | |

Datum för antagande av beslutet

14 december 2021

Ärende nr

87845

Beslut nr

290/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – Förlängning och ändringar av den norska övergripande stödordningen för likviditetsstöd till företag i kommuner som drabbats av covid-19-pandemin

Rättslig grund

Regeringens budgetförslag, Prop. 79 S (2020–2021) godkänd den 23 februari 2021

Åtgärdens villkor anges i skrivelserna om tilldelning till kommunerna, som utfärdats av Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Kapitel 6 i förordningen om ekonomisk förvaltning för nationella myndigheter, som godkändes genom en kunglig förordning av den 12 december 2003, är av betydelse

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Säkerställa tillgången till likviditet för företag som drabbas av plötslig likviditetsbrist eller som saknar likvida medel på grund av covid-19-pandemins effekter på ekonomin och de därav följande lokala eller nationella smittskyddsåtgärderna

Typ av stöd

Direkta bidrag

Budget

Den maximala beräknade budgeten är 4,55 miljarder NOK

Stödnivå

Åtgärden ger alla kommuner/regioner en ram inom vilken de kan stödja lokala företag som drabbas av ökade kostnader eller förluster. Behovet av medel kan därför variera

Varaktighet

Till och med den 30 juni 2022

Sektorer av ekonomin som berörs

Sektorer eller företag kan variera inom de olika kommunala/regionala stödordningarna. Åtgärden gäller inte för företag som helt finansieras av myndigheter och den är inte heller öppen för finanssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Kommunal- og moderniseringsdepartementet är den myndighet som ansvarar för åtgärden och som fastställer den ram inom vilken kommunerna och regionerna får anpassa och prioritera lokala stödordningar

Övriga uppgifter

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/11

---

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

(2022/C 143/08)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 16 december 2021 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 87895 |
| Beslut nr | 294/21/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Förnyelse av covid-19-garantiordningen |
| Rättslig grund | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Typ av åtgärd | Stödordning |
| Syfte | Säkerställa tillgång till likviditet för företag som drabbats av plötslig likviditetsbrist på grund av covid-19-pandemin |
| Typ av stöd | Offentliga garantier |
| Budget | 50 miljarder NOK (för stödordningen i dess ändrade lydelse) |
| Varaktighet | Till och med den 30 juni 2022 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Samtliga sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | GIEK – Garantiinstituttet for eksportkreditt |
| Postboks 1763 Vika |
| 0122 Oslo |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

16 december 2021

Ärende nr

87895

Beslut nr

294/21/KOL

Eftastat

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Förnyelse av covid-19-garantiordningen

Rättslig grund

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Typ av åtgärd

Stödordning

Syfte

Säkerställa tillgång till likviditet för företag som drabbats av plötslig likviditetsbrist på grund av covid-19-pandemin

Typ av stöd

Offentliga garantier

Budget

50 miljarder NOK (för stödordningen i dess ändrade lydelse)

Varaktighet

Till och med den 30 juni 2022

Sektorer av ekonomin som berörs

Samtliga sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

GIEK – Garantiinstituttet for eksportkreditt

Postboks 1763 Vika

0122 Oslo

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/12

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 143/09)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Σαντορίνη” (Santorini)

PDO-GR-A1065-AM01

Datum för meddelandet: 31 januari 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Vid framställningen av torrt vitt vin med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini har det lägsta innehållet av druvsorten assyrtiko höjts från 75 % till 85 %

Den ökade procentandelen assyrtiko förbättrar kvaliteten på de framställda vinerna. Mer specifikt ger detta mycket koncentrerade vita viner, med en lätthet och mineralkaraktär. De Vinsantoviner som framställs från lätt torkade druvor, främst assyrtiko, är fylliga, komplexa och intensiva. Den förbättrade kvaliteten liksom efterfrågan på dagens marknad har gjort att fler vinodlare använder sig av ännu större mängder assyrtiko. I majoriteten av fallen överstiger procentandelen 90 %. Dessutom odlas en enda sort på alla nyplanerade eller omstrukturerade vinodlingar på Santorini, oftast assyrtiko.

Kapitlen ”Oenologiska metoder” och ”Godkända druvsorter” har ändrats.

2.   Vinodlingarnas högsta avkastning för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini har sänkts från 8 000 kilo per hektar till 6 500 kilo per hektar

De senaste årens statistik över produktionen av vindruvor visar att vinodlingarnas genomsnittliga avkastning uppgår till omkring 3 000 kilo per hektar och att med moderna vinodlingsmetoder uppgår den högsta avkastningen till högst 6 500 kilo per hektar. Mot bakgrund av de nya uppgifterna och för att skydda och förbättra produkten måste den högsta avkastningen per hektar anpassas, och den sänks därför till 6 500 kilo per hektar.

Kapitlet ”Högsta avkastning per hektar” har ändrats.

3.   Sockerhalten i torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini får inte överskrida 4 gram per liter, eller 9 gram per liter på vissa villkor

Sockerhalten i torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini överensstämmer nu med del B i bilaga III till den delegerade förordningen (EU) 2019/33. Mer specifikt får den inte överstiga ”4 gram per liter, eller 9 gram per liter, om den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter inte understiger restsockerhalten med mer än 2 gram per liter”. Det exceptionellt låga pH-värdet i vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini ger ofta vinerna en obalanserad smak. Den föreslagna sockerhalten ger, tillsammans med villkoret ovan, en bra balans mellan socker- och syrahalten.

Kapitlet ”Beskrivning av vinerna”, särskilt delen om ”Analytiska och organoleptiska egenskaper hos torra vita viner”, har ändrats.

4.   Det traditionella uttrycket ”Νυχτέρι” med latinska bokstäver har ersatts av ”Nykteri”-”NYKTERI”

I artikel 13 i ministerbeslut nr 235309/7.2.2002 om godkännande av traditionella uttryck för viner (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 179/19.2.2002) fastställs villkoren för användning av det traditionella uttrycket ”ΝΥΧΤΕΡΙ-Nykteri” för torra vita viner med den särskilda kvalitets- och ursprungsbeteckningen ”Santorini Superior Quality Designation of Origin Santorini”. Ändringen innebär att produktspecifikationen nu överensstämmer med nationell lagstiftning.

Kapitlet ”Tillämpliga krav”, i synnerhet avsnittet ”Traditionella uttryck”, har ändrats.

5.   Strykning av ord i kapitlet om oenologiska metoder

I kapitlet om oenologiska metoder för torrt vitt vin har följande beskrivning av en vinframställningsmetod strukits: ”som framställs via krossning före jäsning, följt av sedimentering och tillsats av ren utvald jäst som uttrycker det aromatiska särdraget”. Denna mening har strukits eftersom beskrivningen inte motsvarar någon specifik oenologisk metod.

Kapitlet ”Oenologiska metoder” har ändrats.

6.   Uppdatering av det tekniska underlaget för den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini

I samband med uppdateringen av de tekniska underlagen har följande ändringar gjorts i produktspecifikationen:

| i) | Sambandet med det geografiska området för likörvin från lätt torkade druvor har slagits samman med sambandet med det geografiska området för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor, eftersom det inte finns någon skillnad mellan dem. |
| --- | --- |

i)

Sambandet med det geografiska området för likörvin från lätt torkade druvor har slagits samman med sambandet med det geografiska området för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor, eftersom det inte finns någon skillnad mellan dem.

| ii) | Nationella bestämmelser har lagts till och ersatts när det gäller de krav och kontroller som är tillämpliga på viner med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

ii)

Nationella bestämmelser har lagts till och ersatts när det gäller de krav och kontroller som är tillämpliga på viner med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning.

| iii) | Uppgifterna om de behöriga kontrollmyndigheterna har ändrats. |
| --- | --- |

iii)

Uppgifterna om de behöriga kontrollmyndigheterna har ändrats.

Kapitlen ”Samband med det geografiska området för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor” och ”Samband med det geografiska området för likörvin från lätt torkade druvor” har slagits samman.

Kapitlen ”Tillämpliga krav” och ”Uppgifter om kontrollmyndigheter och kontrollorgan” har ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Σαντορίνη (Santorini)

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Likörvin |
| --- | --- |

3.

Likörvin

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

Vin från lätt torkade druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Torrt vitt vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: ljust gröngul färg.

Arom: komplex doft med aromer av citrusfrukter, toner av apelsin- och citronskal och karaktäristiska stålinslag.

Smak: fyllig smak med en balanserande syrahalt som ger struktur och säkerställer en frisk eftersmak.

Lägsta naturliga alkoholhalt: 12 %

Lägsta totala alkoholhalt: 12 %

Total sockerhalt: 0–4 gram per liter, eller upp till 9 gram per liter, om den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter inte understiger restsockerhalten med mer än 2 gram per liter.

För den högsta totala alkoholhalten gäller de värden som anges i relevant EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

2.   Likörvin från lätt torkade druvor

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: orangegult med gyllene skiftningar som fördjupas till bruna under lagringen. I viner som lagras länge fördjupas färgen till rödbruna nyanser.

Arom: intensiv och komplex arom, med toner av kryddor, honung och russin och efterföljande toner av citronblomma. När vinet lagras blir aromerna mer intensiva och komplexa.

Smak: smaken balanseras fint med druvsortens syrahalt. Ett mjukt, sammetslent och fylligt vin med honungs- och citrontoner. Eftersmaken är mycket lång och aromatisk.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 21 volymprocent |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 21 volymprocent

| — | Högsta verkliga alkoholhalt: 22 volymprocent |
| --- | --- |

—

Högsta verkliga alkoholhalt: 22 volymprocent

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten uppgår till 400 milligram per liter för sött vin som framställs från lätt torkade druvor med en restsockerhalt på högst 45 gram per liter (i enlighet med del B i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 15 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 30 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 400 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten uppgår till 400 milligram per liter för sött vin som framställs från lätt torkade druvor med en restsockerhalt på högst 45 gram per liter (i enlighet med del B i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

15

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

30

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

400

3.   Naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: orangegult med gyllene skiftningar som fördjupas till bruna under lagringen.

Arom: intensiv och komplex arom, med toner av kryddor, honung och russin och efterföljande toner av citronblomma.

Smak: söt smak som balanseras fint med druvsortens syrahalt. Ett mjukt, sammetslent och fylligt vin med honungs- och citrontoner. Eftersmaken är mycket lång och aromatisk.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt före torkning av druvorna: 15 volymprocent |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt före torkning av druvorna: 15 volymprocent

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt efter torkning av druvorna: 21 volymprocent |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt efter torkning av druvorna: 21 volymprocent

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 21 volymprocent |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 21 volymprocent

| — | För den högsta totala alkoholhalten gäller de värden som anges i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

För den högsta totala alkoholhalten gäller de värden som anges i relevant EU-lagstiftning.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten uppgår till 400 milligram per liter för sött vin som framställs från lätt torkade druvor med en restsockerhalt på högst 45 gram per liter (i enlighet med del B i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 30 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 400 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten uppgår till 400 milligram per liter för sött vin som framställs från lätt torkade druvor med en restsockerhalt på högst 45 gram per liter (i enlighet med del B i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

5,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

30

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

400

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Framställning av torra vita viner

Begränsningar som är tillämpliga på vinframställningen

Torrt vitt vin med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini framställs med minst 85 % assyrtikodruvor. Den resterande procentandelen utgörs av aidani- och athiridruvor. Den klassiska vinframställningsmetoden för vitt vin följs. Temperaturen under alkoholjäsningen får inte överstiga 20 °C.

2.   Framställning av likörvin från lätt torkade druvor

Begränsningar som är tillämpliga på vinframställningen

Likörvin från lätt torkade druvor med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini framställs av naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor, med följande tillsatser:

| — | Neutral alkohol framställd av vinprodukter, inklusive alkohol som framställts genom destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt på lägst 96 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Neutral alkohol framställd av vinprodukter, inklusive alkohol som framställts genom destillation av torkade druvor, med en verklig alkoholhalt på lägst 96 volymprocent.

| — | Destillat av vin eller torkade druvor som har en verklig alkoholhalt på lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Destillat av vin eller torkade druvor som har en verklig alkoholhalt på lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent.

| — | Produkter av de som nämns ovan med tillsats av must av lätt torkade druvor av samma sorter som de som används för att framställa det naturligt söta vinet. |
| --- | --- |

—

Produkter av de som nämns ovan med tillsats av must av lätt torkade druvor av samma sorter som de som används för att framställa det naturligt söta vinet.

| — | Destillerad sprit från vin med en verklig alkoholhalt på lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Destillerad sprit från vin med en verklig alkoholhalt på lägst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent.

| — | Russinsprit med en verklig alkoholhalt på lägst 52 volymprocent och högst 94,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Russinsprit med en verklig alkoholhalt på lägst 52 volymprocent och högst 94,5 volymprocent.

Ovannämnda produkter ska tillsättas senast den 31 maj under det år som följer direkt på produktionsåret.

3.   Metoder för beskärning och uppbindning av vinrankorna

Odlingsmetod

Vinrankorna beskärs och binds upp i de traditionella gobelet-formerna på Santorini, spiralformad gobelet, som även kallas för kronformad, och gobelet med böjda och raka rankor.

4.   Naturligt sött vitt vin/vitt vin från lätt torkade druvor

Begränsningar som är tillämpliga på vinframställningen

Det naturligt söta vita vinet/vita vinet från lätt torkade druvor med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini framställs med minst 51 % assyrtikodruvor. Resten utgörs av druvsorterna aidani och athiri, med små mängder ”främmande” vita sorter som traditionellt odlas på ögruppen Santorini och Thirasia. Det rör sig mer specifikt om sorterna gaidouria, katsano, vit moschato, monemvassia, platani och potamissi samt den röda sorten roditis. Druvorna skördas när de är övermogna och lämnas i solen för att torka något. Innan druvorna torkas måste sockerhalten uppgå till minst 260 gram per liter, och efter torkningen uppgår den till 370 gram per liter. Sockret och alkoholen i det färdiga vinet kommer endast från de använda druvorna. Det är förbjudet att tillsätta följande före, under eller efter jäsningen: koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust, alkohol och destilleringsprodukter.

5.   Särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinerna

Särskilda oenologiska metoder

| — | För att använda beteckningen ”Επιλεγμένος” eller ”Réserve” för torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini måste vinerna sammantaget ha lagrats i minst 1 år, varav minst 6 månader på ekfat och 3 månader på flaska. |
| --- | --- |

—

För att använda beteckningen ”Επιλεγμένος” eller ”Réserve” för torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini måste vinerna sammantaget ha lagrats i minst 1 år, varav minst 6 månader på ekfat och 3 månader på flaska.

| — | För att använda beteckningen ”Ειδικά Επιλεγμένος” eller ”Grande Réserve” för torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini måste vinerna sammantaget ha lagrats i minst 2 år, varav minst 12 månader på ekfat och 6 månader på flaska. |
| --- | --- |

—

För att använda beteckningen ”Ειδικά Επιλεγμένος” eller ”Grande Réserve” för torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini måste vinerna sammantaget ha lagrats i minst 2 år, varav minst 12 månader på ekfat och 6 månader på flaska.

| — | För Vinsantovin, som är ett ”naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor” eller ett ”likörvin från lätt torkade druvor”, krävs en minsta obligatorisk period på 24 månaders oxidativ lagring, som sker medan vinet lagras på ekfat. Hela den oxidativa lagringen, oavsett hur många år den pågår, sker uteslutande på öarna Santorini och Thirasia. |
| --- | --- |

—

För Vinsantovin, som är ett ”naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor” eller ett ”likörvin från lätt torkade druvor”, krävs en minsta obligatorisk period på 24 månaders oxidativ lagring, som sker medan vinet lagras på ekfat. Hela den oxidativa lagringen, oavsett hur många år den pågår, sker uteslutande på öarna Santorini och Thirasia.

Uppgifterna om lagring ska anges på följande sätt på Vinsantoviner:

| — | ”Årgång [år]” innebär att druvorna uteslutande skördades under det angivna året och att minimikravet på 2 års oxidativ lagring har uppfyllts. |
| --- | --- |

—

”Årgång [år]” innebär att druvorna uteslutande skördades under det angivna året och att minimikravet på 2 års oxidativ lagring har uppfyllts.

| — | ”Lagrad i x år”, där x hänvisar till antalet år av frivillig oxidativ lagring, som fastställs till 4, 8, 12, 16 etc., med 4 år emellan. |
| --- | --- |

—

”Lagrad i x år”, där x hänvisar till antalet år av frivillig oxidativ lagring, som fastställs till 4, 8, 12, 16 etc., med 4 år emellan.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Högsta avkastning i hektoliter slutprodukt per hektar |
| --- | --- |

1.

Högsta avkastning i hektoliter slutprodukt per hektar

50 hektoliter per hektar

| 2. | Högsta avkastning i kg druvor per hektar |
| --- | --- |

2.

Högsta avkastning i kg druvor per hektar

6 500 kilo druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Det avgränsade produktionsområdet för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen omfattar öarna Santorini och Thirasia.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Aidani aspro B |
| --- | --- |

Aidani aspro B

| | Athiri Β |
| --- | --- |

Athiri Β

| | Assyrtiko B |
| --- | --- |

Assyrtiko B

| | Gaidouria B |
| --- | --- |

Gaidouria B

| | Katsano B |
| --- | --- |

Katsano B

| | Monemvassia B – monovassia, monomvassitiko |
| --- | --- |

Monemvassia B – monovassia, monomvassitiko

| | Moschato aspro B |
| --- | --- |

Moschato aspro B

| | Platani B |
| --- | --- |

Platani B

| | Potamissi B |
| --- | --- |

Potamissi B

| | Roditis Rs – alepou |
| --- | --- |

Roditis Rs – alepou

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Kvalitetsrelaterade, historiska, kulturella och sociala samband samt geografisk miljö för det vita vinet

Kvalitet

Santorinis vinodlingar är bland de äldsta i världen och har funnits sedan urminnes tider. Vinodlingstraditionen har existerat i minst 3 500 år. Det unika klimatet, tillsammans med jordmånens sammansättning, innebär att de druvsorter som används för vinframställningen ger fantastiska viner. I reseskildringar från 1800-talet berättar man om vinets enastående organoleptiska egenskaper. Dessa egenskaper beror på den naturliga miljöns påverkan på druvorna och, i förlängningen, på vinerna från Santorini. På den tiden var vin från Santorini mycket eftertraktat utomlands. Med tanke på vinets höga alkoholhalt användes det under många år för att förstärka mycket alkoholsvaga viner från andra områden.

Vid sidan av deras historiska betydelse är vinodlingarna i dag kända för att producera unika, högkvalitativa viner som, i takt med att de lagras, ger uttryck för Santorinis jordmån och den unika mark som öns vinodlingar vilar på.

Nuförtiden använder vinproducenterna på bästa sätt de lokala druvorna för att framhäva deras organoleptiska egenskaper. De framställer kvalitetsviner får erkännanden vid internationella tävlingar både i Grekland och utomlands.

För att skydda sambandet mellan vinerna och den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini och deras kvalitet genomgår vinerna varje år en organoleptisk granskning av en specifik kommitté. Vin som inte uppfyller kraven i de relevanta specifikationerna får inte säljas som vin med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini.

I en studie vid Atens jordbruksuniversitet visade det sig att Santorinis viner var särskilt rika på bioaktiva fenoler tack vare den unika beskärnings- och uppbindningsmetoden med den traditionella korgformen. Denna karakteristiska vinodlingsmetod har använts på Santorini sedan antiken, och är helt i linje med följande övriga odlingssärdrag: i) den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en avsevärd vattenabsorptionskapacitet, ii) Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna och iii) den betydande skillnaden i dag- och nattemperatur, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, som håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, vilket främjar druvornas kvalitet.

8.2.   Kvalitetsrelaterade, historiska, kulturella och sociala samband samt geografisk miljö för det vita vinet

Historiskt samband

Vinframställningstraditionen på Santorini kan spåras till 3 000 år före Kristus. Vid utgrävningarna i Akrotiri visar fynd som träkol av vinrankor och dekorativa målningar av druvklasar på vaser från den tiden att befolkningen i huvudsak ägnade sig åt bland annat vinodling. De förhistoriska vinodlingarna förstördes av det stora vulkanutbrott, omkring år 1650 före Kristus, som utrotade alla spår av växt- och människoliv på ön i omkring tre århundraden.

Vinodlingen och vinframställningen måste ha stått för en betydande andel av Akrotiris ekonomi när staden förstördes. Detta bekräftas av att man har hittat träkol från vinrankor och druvkärnor, och även av det särskilda systemet för trampning av druvorna och uppsamling av musten. Trampningskar och uppsamlingstankar är nödvändig vinframställningsutrustning. En stor korg full med lime, som hittades i trampningskaret, fick arkeologerna att tänka att limen kan ha använts som ett slags filter för att klarna musten.

Vinet förvarades i stora kannor (pithoi) som förseglades med vax. På halsen på ett sådant kärl har man konstaterat att symboler som inristats med stavelseskriften Linear A faktiskt hänvisar till vin. I allmänhet antyder mängden förvaringskärl, tillsammans med de bygelkannor som hittades i Akrotiri, att vinframställningen inte bara var betydande utan även att handeln med vin var välutvecklad. Det finns målade druvklasar på vaserna från den tiden. Att vin framställdes och att man handlade med vin bevisas av vissa typer av kärl med pipar nära de smala nederdelarna, liksom av mängden bygelkannor (kannor som främst är avsedda för att transportera vätskor) som har hittats. Minst 50 % av alla exemplar av denna tidiga typ av kärl i den egeiska regionen har hittats på Santorini.

Enligt Herodotos var fenicierna de första som bosatte sig på ön efter katastrofen. Detta folk, och de som kom efter, försökte överleva i en extrem miljö. För att tillgodose sina näringsbehov försökte de odla olika växtsorter som de tog med sig och som de var bekanta med. Det var bara vinrankan som lyckades överleva under århundradena i Santorinis fientliga miljö. Det är en anpassningsbar växt som är särskilt motståndskraftig mot de varma och torra förhållanden som råder på ön, och har ett tåligt och välutvecklat rotsystem som kan tränga igenom Santorinis jord. Lokalbefolkningen kallar den hårda och kompakta jord som har bildats av flera lager av vulkaniskt material – aska, lava, pimpsten och sönderfallna klippstycken – för Aspa. Denna aspa täckte kalkstenen och det underliggande skifferlagret under flera på varandra följande vulkanutbrott. Flera hundra års mänskligt slit har präglat ölandskapet och vittnar om vilka insatser Santorinis befolkning har gjort under åren för att bruka marken.

Från de arkaiska och klassiska perioderna finns det inga direkta bevis för vinodling. Det vore dock konstigt om Santorinis invånare inte ägnade sig åt vinodling på denna ideala mark. Det är svårt att tänka sig att rika markägare valde att leva på Santorini om de inte odlade en produkt som gav dem stora vinster. Hittills har vinrankan varit den enda produkt som gjort detta.

Mellan 1100- och 1600-talet styrde venetianarna på Santorini. Från första början uppskattade européerna de grekiska vinerna, inte bara för deras kvalitet, men också eftersom de klarade av långa resor till havs. Frankiska och venetianska fartyg började därför transportera ännu mer vin från Santorini. Den gyllene eran för Santorinis viner under det venetianska styret tog slut när turkarna slutgiltigt erövrade ön. Dessa viner har en fantastisk historia, med många stolta ögonblick, såsom deras framgångar i Paris.

8.3.   Kvalitetsrelaterade, historiska, kulturella och sociala samband samt geografisk miljö för det vita vinet

Kulturella, sociala och ekonomiska samband

Vinodling och vinframställning har sedan urminnes tider varit en oskiljaktig del av Santorinis befolknings kulturella, sociala och ekonomiska livsvillkor.

På Santorini har man alltid kombinerat stor produktivitet med kvalitet och en öppenhet mot omvärlden. Under det turkiska styret innebar bristen på extensiv jordbruksmark att muslimerna inte bosatte sig där. Santorinis invånare organiserade sina samhällen på ett demokratiskt sätt och genom att dra full nytta av freden i Egeiska havet efter den ottomanska erövringen utvecklade de handeln och sjöfarten, precis som under förhistorien. Alexandria, Taganrog och Konstantinopel var bland de viktigaste exportcentrumen för stora mängder vin från Santorini. Man vet att vin exporterades till Ryssland så tidigt som 1786. Santorinis ekonomi försämrades när exporten till Ryssland upphörde på grund av oktoberrevolutionen.

Bevis för öns förflutna finns i dag bevarade på de arkeologiska platserna Akrotiri och Mesa Vouno, vid de arkeologiska muséerna på Santorini och i Aten samt vid kulturcentret Gyzi Megaron. Hela ön, med sin caldera, sina vulkaniska stenar, traditionella bosättningar, torn och grottor, är i själva verket en hyllning till den levande historien.

Nuförtiden finns det vinanläggningar på ön som med hjälp av högteknologisk utrustning uteslutande arbetar med att framställa kvalitetsviner.

Detta kulturella, sociala och ekonomiska samband har bekräftats under de senaste åren genom ett antal evenemang på ön, såsom symposiet Ampelos (Ampelos betyder vinranka). Santorini valdes ut att stå värd för dessa internationella vinsymposier eftersom ön, förutom att vara en av världens vackraste och mest unika platser, kan stoltsera med en 3 500 år gammal tradition av vinodling och vinframställning. Denna tradition har gynnats av det unika ekosystemet på denna vulkaniska ö i Egeiska havet.

Målet med det första symposiet, ”Ampelos 2003” (5–7 juni), var att ge ett betydande bidrag till hur vinodlingen i Grekland ska utvecklas och att ge vinodlarna så många ”verktyg” som möjligt för att säkerställa en modern och effektiv vinodling. Organisatörerna av symposiet bjöd in vinodlare, vinproducenter, experter, forskare och företagschefer inom sektorn för att utbyta kunskap och åsikter om ämnet. De bjöds också in till att njuta av symposiets omfattande sociala program i den perfekta miljön: den berömda ön Santorini.

Målet med det andra symposiet, ”Ampelos 2006” (1–3 juni), var att presentera den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen för deltagarna, tillsammans med de senaste marknadsnyheterna. Detta gav experter från hela världen ett bra tillfälle att diskutera med de företrädare från vinindustrin, vinjournalister och vinkännare som närvarade vid symposiet. Ett grundläggande mål för symposiet var att utvärdera kombinationen av jordmån, klimat och druvsort för varje vin, och att överväga hur man kan dra bästa möjliga nytta av råvaran med hjälp av alla tillgängliga vinframställningsmetoder. Syftet var att bidra till utvecklingen av de specifika och önskvärda aromerna, liksom smaken, hos vinerna för varje region. Slutligen uppmärksammade man särskilt de marknadsstrategier som kunde följas.

Det tredje internationella symposiet, ”Ampelos 2013”, hölls på Santorini den 30–31 maj 2013. Symposiet hade följande mål: anpassning av vinodlingen mot bakgrund av klimatförändringarna, framsteg och innovation på vinframställningsområdet, nya strategier för att främja vinprodukter i den nya ekonomiska verkligheten på global nivå samt nya trender inom genomförandet av god praxis inom vinodling och vinframställning.

Temat för det fjärde internationella symposiet ”Ampelos” (12–14 maj) var ”vinodlingar vid Medelhavet och klimatförändringarna”. Presentationerna bekräftade att klimatförändringarna påverkar odlingarna i hög grad, i synnerhet ökningen av de genomsnittliga atmosfäriska temperaturerna, som inverkar på druvornas fenoliska utveckling, fysiologi och mognadsperioder. Det konstaterades att man under de 40 senaste åren har observerat en viss utveckling vid Europas vinodlingar. Beroende på regionen och druvsorten knoppas, blommar och mognar druvorna 2–3 veckor tidigare. Samtidigt mognar druvorna helt vid mycket högre temperaturer. De huvudsakliga klimatparametrarna är temperatur, nederbörd och solljus. Det påpekades att, oavsett vilka prognosmodeller som användes för dessa parametrar, kommer villkoren för den europeiska vinodlingen och dess viner att förändras påtagligt. Förändringarna kommer både att förändra druvsorternas mönster och de strukturella odlingsinslagen. Vinernas kvalitet kommer att påverkas ganska negativt, i synnerhet sådana som framställs av gröna druvsorter.

8.4.   Kvalitetsrelaterade, historiska, kulturella och sociala samband samt geografisk miljö för det vita vinet

Geografisk miljö och geografiskt ursprung

I produktionsområdet för vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini täcker vinodlingarna omkring 1 200 hektar. De börjar på havsnivå och sträcker sig upp till terrasser på 300 meters höjd.

Regionen har ett typiskt medelhavsklimat med stark sol, varma och torra somrar och milda vintrar. Den genomsnittliga årliga maxtemperaturen är 23 °C, medan minimitemperaturen är 14 °C. Den totala årliga nederbörden uppgår till i genomsnitt mellan 250 och 370 millimeter.

Santorini har till största delen formats av lager av lokala jordar från den tertiära perioden, pimpsten och lava. Jordmånen på Santorini är sandig med mycket små mängder lera. Den är inte heller särskilt rik på organiskt material och, med undantag av ett litet område omkring kullarna i Profitis Ilia, innehåller den inte kalciumkarbonat. Trots att marken är rik på kalium kan växterna därför inte absorbera de mängder som krävs för att neutralisera vinsyran i någon större utsträckning. Detta ligger bakom den höga syrahalten hos Santorinis viner. Att det knappt regnar bidrar också till det låga kaliumupptaget, liksom det faktum att vinodlingarna inte bevattnas.

Klimatet på ön är ovanligt torrt. Under sommarmånaderna, när druvorna mognar, är dagstemperaturerna mycket höga. Under denna långvariga, torra period tillgodoses växternas vattenbehov av det dis som avdunstar från havet. Diset stiger från calderan och täcker ön.

Samtidigt piskas ön under sommarmånaderna skoningslöst av de nordliga vindar, som kallas för meltemi, som förhindrar att fukt ackumuleras på druvorna under dagen. På natten, när temperaturerna sjunker och klimatförhållandena blir relativt fuktiga, absorberar dock öns vulkaniska jordmån fukten och ger på så sätt vinrankorna näring.

På de håll där marken är mycket brant har invånarna på Santorini byggt sina kända trappor (pezoules). De har alltså format marken till terrasser för att underlätta odlingen och begränsa vattenförlusten.

Som ett resultat av denna unika kombination av klimat och jordmån mognar druvorna på Santorini snabbt och behåller sin syrlighet.

Såsom allt annat på denna vindpinade ö har till och med vinrankorna en unik form. Växterna växter glest och lågt mot marken. För att skydda druvorna mot de ständiga vindar som piskar ön under vintern använder odlarna på Santorini en metod där de trimmar vinrankorna till kronor, där druvorna växer på insidan.

Det är ovanligt att rankorna angrips av insekter och sjukdomar. Den enda växtskyddsåtgärden består av att man besprutar vinrankorna med svavel en eller två gånger under våren, som en förebyggande åtgärd.

Vinodlingarna på Santorini är de äldsta i Grekland. Vissa vinrankor kan vara upp till 300 år gamla. De har sina egna rötter och har inte ympats på amerikanska grundstammar. Detta beror på att vinlusen, den skadeinsekt som fortsätter att förstöra vinodlingar över hela världen, aldrig har tagit sig hit. Vinlusen överlever som tur är inte på ön tack vare dess vulkaniska jord med en låg andel lera och mycket högt sandinnehåll (93–97 %).

Det är alltså en mängd olika faktorer som tillsammans skapar ett unikt mikroklimat. Detta hjälper druvorna att mogna helt och ger dem särskilda egenskaper såsom den uppfriskande höga syrligheten och den höga alkoholhalten.

8.5.   Kvalitetsrelaterade, historiska, kulturella och sociala samband samt geografisk miljö för det vita vinet

Produktuppgifter

Från vinodlingarna på öarna Santorini och Thirasia har man en underbar utsikt över Egeiska havet. Under sommarmånaderna förhindrar de nordliga vindarna, den berömda meltemin, höga temperaturer och skapar ett särskilt mikroklimat. Detta förbättrar druvornas mognad och deras sammansättning under det ”analytiska” mognadsstadiet, dvs. när man tittar på syrlighet, färg, aromer, socker etc. Resultatet är viner av utomordentlig kvalitet. Viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini framställs med lokala druvsorter som assyrtiko, athiri och aidani.

Framför allt framställs det torra vita vinet med den skyddade ursprungsbeteckningen med minst 85 % assyrtikodruvor. Den resterande procentandelen utgörs av aidani- och athiridruvor.

Kombinationen av klimatet, sammansättningen hos öns jordmån, de olika druvsorter som odlas, den noggrannhet med vilken man behandlar vinrankorna och de vinframställningsmetoder som används, bidrar till kvalitetsegenskaperna hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini. Denna kombination gör att de kan lagras och att deras egenskaper förbättras med tiden. Torra vita viner som lagras får en djupt gyllengul färg med orangea skiftningar. Aromerna är i huvudsak blommiga och påminner om gröna frukter som kvitten och olika slags marmelad- och syltfrukter. Nötiga toner av rostad mandel och hasselnöt förekommer också. Kryddiga toner är vanliga, såsom kummin och koriander, aromatiska örter som pelargon, timjan, salvia och kamomill, liksom torkade fikon. Aromerna förekommer också som smaker, tillsammans med honung och torkad frukt. De lagrade vinerna har också en smörig textur. Som ett resultat av det som nämns ovan är dessa viner fylliga och komplexa, och har en ännu längre eftersmak.

8.6.   Kvalitetsrelaterade, historiska, kulturella och sociala samband samt geografisk miljö för det vita vinet

Orsakssamband

Såsom beskrivs i avsnitten ovan beror den unika karaktären hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini på öns särskilda egenskaper och de specifika odlingsteknikerna. Det rör sig bland annat om följande:

| 1. | Beskärning och uppbindning i ”korgform”. Den karakteristiska vinodlingsmetod som används på Santorini är en lokal metod som har överlevt ändra från antiken fram till i dag. För att forma ”korgarna” böjer Santorinis erfarna vinodlare rankorna till stora kronor, nästan som naturliga korgar, som vilar på öns vulkaniska jord. Druvorna mognar i de skyddande korgarna, där de inte utsätts för risk. Korgarna gör också att vinrankorna kan uthärda de särskilt svåra jord- och klimatförhållandena på Santorini. Det rör sig om följande:






  — | Mycket hårda vindar, i synnerhet under våren, då de nya skotten dyker upp. |
| --- | --- | --- |

1.

Beskärning och uppbindning i ”korgform”. Den karakteristiska vinodlingsmetod som används på Santorini är en lokal metod som har överlevt ändra från antiken fram till i dag. För att forma ”korgarna” böjer Santorinis erfarna vinodlare rankorna till stora kronor, nästan som naturliga korgar, som vilar på öns vulkaniska jord. Druvorna mognar i de skyddande korgarna, där de inte utsätts för risk. Korgarna gör också att vinrankorna kan uthärda de särskilt svåra jord- och klimatförhållandena på Santorini. Det rör sig om följande:

—

Mycket hårda vindar, i synnerhet under våren, då de nya skotten dyker upp.

| — | Plötsliga sandbyar från den vulkaniska jorden, som piskas upp av vinden. |
| --- | --- |

—

Plötsliga sandbyar från den vulkaniska jorden, som piskas upp av vinden.

| — | Brännande solsken under hela sommaren. |
| --- | --- |

—

Brännande solsken under hela sommaren.

| — | Avsaknad av vatten (förutom dis från havet nattetid). |
| --- | --- |

—

Avsaknad av vatten (förutom dis från havet nattetid).

| 2. | Den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en stor vattenabsorptionskapacitet. |
| --- | --- |

2.

Den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en stor vattenabsorptionskapacitet.

| 3. | Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna. |
| --- | --- |

3.

Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna.

| 4. | Den betydande skillnaden i dag- och nattemperatur, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, vilket främjar druvornas kvalitet. |
| --- | --- |

4.

Den betydande skillnaden i dag- och nattemperatur, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, vilket främjar druvornas kvalitet.

Det typiska mikroklimatet på öarna i det avgränsade området samverkar med markens relief, och druvsorterna i området ger viner med stor aromatisk komplexitet. Citrusfrukter, i synnerhet citrusblommor, dominerar, som sötcitron, citron, grapefrukt och blodapelsin. Aromer av frukter med vitt fruktkött är också mycket vanliga, liksom gröna frukter som päron och grönt äpple. Därefter kan man känna stenfrukter som vit persika, aprikos och japansk mispel. Tropiska frukter, till exempel mango, ananas, litchi och melon, kommer sedan. I munnen är det första intrycket en hög syrlighet som balanseras med den varma och söta känsla som följer av den höga alkoholhalten. Citrusfrukter, och särskilt blommor, dominerar, med sötcitron, citron, lime, grapefrukt och blodapelsin, tillsammans med frukter med vitt fruktkött såsom päron, som är den främsta egenskapen hos assyrtiko, och grönt äpple, samt stenfrukter som vit persika, aprikos och gröna frukter (litchi, japansk mispel). Beroende på hur mycket athiri- och aidanidruvor som ingår känner man också smaken av tropiska frukter som mango och ananas. En annan egenskap som återfinns på Santorini är den intensivt salta bismaken. Detta beror inte på druvsorten utan snarare på vinodlingarnas närhet till havet. Ännu en smakegenskap är mineraliteten, som påminner om våta stenar.

Som ett resultat av det som nämns ovan är vinerna från Santorini rika och fylliga, och har en eftersmak som dröjer sig kvar flera sekunder.

8.7.   Kvalitetsrelaterade, historiska och kulturella samband med den geografiska miljön för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor och likörvin från lätt torkade druvor

Kvalitet

Santorinis vinodlingar är bland de äldsta i världen och har funnits sedan urminnes tider. Vinodlingstraditionen har existerat i minst 3 500 år. Det unika klimatet, tillsammans med jordens sammansättning, innebär att de druvsorter som används för vinframställningen ger fantastiska viner. I reseskildringar från 1800-talet berättar man om vinets enastående organoleptiska egenskaper. Dessa egenskaper beror på den naturliga miljöns påverkan på druvorna och, i förlängningen, på vinerna från Santorini. På den tiden var vin från Santorini mycket eftertraktat utomlands. Med tanke på vinets höga alkoholhalt användes det under många år för att förstärka mycket alkoholsvaga viner från andra områden.

Vid sidan av deras historiska betydelse är vinodlingarna i dag kända för att producera unika, högkvalitativa viner som, i takt med att de lagras, ger uttryck för Santorinis jordmån och den unika mark som öns vinodlingar vilar på.

Nuförtiden använder vinproducenterna på bästa sätt de lokala druvorna för att framhäva deras organoleptiska egenskaper. De framställer kvalitetsviner får erkännanden vid internationella tävlingar både i Grekland och utomlands.

För att skydda sambandet mellan vinerna och den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini och deras kvalitet genomgår vinerna varje år en organoleptisk granskning av en specifik kommitté. Vin som inte uppfyller kraven i de relevanta specifikationerna får inte säljas som vin med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini.

I en studie vid Atens jordbruksuniversitet visade det sig att Santorinis viner var särskilt rika på bioaktiva fenoler tack vare den unika beskärnings- och uppbindningsmetoden med den traditionella korgformen. Denna karakteristiska vinodlingsmetod har använts på Santorini sedan antiken, och är helt i linje med övriga odlingsmetoder. Det rör sig om följande:

| I) | Den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en stor vattenabsorptionskapacitet. |
| --- | --- |

I)

Den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en stor vattenabsorptionskapacitet.

| II) | Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna. |
| --- | --- |

II)

Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna.

| III) | Den betydande skillnaden i temperatur mellan dag och natt, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, som främjar druvornas kvalitet. |
| --- | --- |

III)

Den betydande skillnaden i temperatur mellan dag och natt, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, som främjar druvornas kvalitet.

8.8.   Kvalitetsrelaterade, historiska och kulturella samband med den geografiska miljön för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor och likörvin från lätt torkade druvor

Historiskt samband

Vinframställningstraditionen på Santorini kan spåras till 3 000 år före Kristus. Vid utgrävningarna i Akrotiri visar fynd som träkol av vinrankor och dekorativa målningar av druvklasar på vaser från den tiden att befolkningen i huvudsak ägnade sig åt bland annat vinodling. De förhistoriska vinodlingarna förstördes av det stora vulkanutbrott, omkring år 1650 före Kristus, som utrotade alla spår av växt- och människoliv på ön i omkring tre århundraden.

Vinodlingen och vinframställningen måste ha stått för en betydande andel av Akrotiris ekonomi när staden förstördes. Detta bekräftas av att man har hittat träkol från vinrankor och druvkärnor, och även av det särskilda systemet för trampning av druvorna och uppsamling av musten. Trampningskaret och uppsamlingstanken är nödvändig utrustning. En stor korg full med lime, som hittades i trampningskaret, fick arkeologerna att tänka att limen kan ha använts som ett slags filter för att klarna musten.

Vinet förvarades i stora kannor (pithoi) som förseglades med vax. På halsen på ett sådant kärl har man konstaterat att symboler som inristats med stavelseskriften Linear A faktiskt hänvisar till vin. I allmänhet antyder mängden förvaringskärl, tillsammans med de bygelkannor som hittades i Akrotiri, att vinframställningen inte bara var betydande utan även att handeln med vin var välutvecklad. Det finns målade druvklasar på vaserna från den tiden. Att vin framställdes och att man handlade med vin bevisas av vissa typer av kärl med pipar nära de smala nederdelarna, liksom av mängden bygelkannor (kannor som främst är avsedda för att transportera vätskor) som har hittats. Minst 50 % av alla exemplar av denna tidiga typ av kärl i den egeiska regionen har hittats på Santorini.

Enligt Herodotos var fenicierna de första som bosatte sig på ön efter katastrofen. Detta folk, och de som kom efter, försökte överleva i en extrem miljö. För att tillgodose sina näringsbehov försökte de odla olika växtsorter som de tog med sig och som de var bekanta med. Det var bara vinrankan som lyckades överleva under århundradena i Santorinis fientliga miljö. Det är en anpassningsbar växt som är särskilt motståndskraftig mot de varma och torra förhållanden som råder på ön, och har ett tåligt och välutvecklat rotsystem som kan tränga igenom Santorinis jord. Lokalbefolkningen kallar den hårda och kompakta jord som har bildats av flera lager av vulkaniskt material – aska, lava, pimpsten och sönderfallna klippstycken – för Aspa. Denna aspa täckte kalkstenen och det underliggande skifferlagret under flera på varandra följande vulkanutbrott. Flera hundra års mänskligt slit har präglat ölandskapet och vittnar om vilka insatser Santorinis befolkning har gjort under åren för att bruka marken.

Från de arkaiska och klassiska perioderna finns det inga direkta bevis för vinodling. Det vore dock konstigt om Santorinis invånare inte ägnade sig åt vinodling på denna ideala mark. Det är svårt att tänka sig att rika markägare valde att leva på Santorini om de inte odlade en produkt som gav dem stora vinster. Hittills har vinrankan varit den enda produkt som gjort detta.

Mellan 1100- och 1600-talet styrde venetianarna på Santorini. Från första början uppskattade européerna de grekiska vinerna, inte bara för deras kvalitet, men också eftersom de klarade av långa resor till havs. Frankiska och venetianska fartyg började därför transportera ännu mer vin från Santorini. Den gyllene eran för Santorinis viner under det venetianska styret tog slut när turkarna slutgiltigt erövrade ön. Dessa viner har en fantastisk historia, med många stolta ögonblick, såsom deras framgångar i Paris.

8.9.   Kvalitetsrelaterade, historiska och kulturella samband med den geografiska miljön för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor och likörvin från lätt torkade druvor

Kulturella, sociala och ekonomiska samband

Vinodling och vinframställning har sedan urminnes tider varit en oskiljaktig del av Santorinis befolknings kulturella, sociala och ekonomiska livsvillkor.

Vinsanto anses fortsätta traditionen med passos, namnet på det vin från lätt torkade druvor som de Egeiska öarna var kända för förr i tiden.

I dag är det få viner som har bevarat samma form och produktionsmetoder som under antikens Grekland. Hesiodos skrev på 600-talet före Kristus att man för att framställa dessa söta viner ska lämna druvorna i solen i tio dagar och nätter, och i skuggan i fem. Han beskriver alltså det gamla vinreceptet.

Vinsanto har samma smak som de viner som dracks outspädda vid Platons och Sokrates symposier.

Under 1100-talet döpte öns venetianska erövrare om detta vin, och kallade det för ”Vino di Santorini” (vin från Santorini). Detta blev ”Vino Santo” och sedan ”Vinsanto”. Under namnet ”Vinsanto” nådde vinet hamnarna i Konstantinopel, Ryssland, Trieste, Ancona och Venedig. Detta berömda söta vin, som stoltserar med Santorinis unika egenskaper, kompletterade de medeltida härskarnas överdådiga banketter. Under många århundraden var Vinsanto den ortodoxa kyrkans nattvardsvin i hela Ryssland.

Den första kända hänvisningen till namnet ”Vinsanto” sträcker sig tillbaka till 1729. I ett brev till den katolska biskopen på ön skrev några sjökaptener att ett piratskepp hade plundrat två fartyg från Santorini och kommit över tio fat vin och fem fat Vinsanto.

På Santorini har man alltid kombinerat stor produktivitet med kvalitet och en öppenhet mot omvärlden. Exporten av Vinsanto nådde en topp under det venetianska och turkiska styret, och återigen under 1800-talet när Santorini exporterade mer viner är resten av Grekland kombinerat. Under det turkiska styret innebar bristen på extensiv jordbruksmark att muslimerna inte bosatte sig där. Santorinis invånare organiserade sina samhällen på ett demokratiskt sätt och genom att dra full nytta av freden i Egeiska havet efter den ottomanska erövringen utvecklade de handeln och sjöfarten, precis som under förhistorien. Alexandria, Taganrog och Konstantinopel var bland de viktigaste exportcentrumen för stora mängder vin från Santorini. Man vet att Vinsanto exporterades till Ryssland så tidigt som 1786. Santorinis ekonomi försämrades när exporten av Vinsanto till Ryssland upphörde på grund av oktoberrevolutionen.

Bevis för öns förflutna finns i dag bevarade på de arkeologiska platserna Akrotiri och Mesa Vouno, vid de arkeologiska muséerna på Santorini och i Aten samt vid kulturcentret Gyzi Megaron. Hela ön, med sin caldera, sina vulkaniska stenar, traditionella bosättningar, torn och grottor, är i själva verket en hyllning till den levande historien.

Nuförtiden finns det vinanläggningar på ön som med hjälp av högteknologisk utrustning uteslutande arbetar med att framställa kvalitetsviner.

Detta kulturella, sociala och ekonomiska samband har bekräftats under de senaste åren genom ett antal evenemang på ön, såsom symposiet Ampelos (Ampelos betyder vinranka). Santorini valdes ut att stå värd för dessa internationella vinsymposier eftersom ön, förutom att vara en av världens vackraste och mest unika platser, kan stoltsera med en 3 500 år gammal tradition av vinodling och vinframställning. Denna tradition har gynnats av det unika ekosystemet på denna vulkaniska ö i Egeiska havet.

8.10.   Kvalitetsrelaterade, historiska och kulturella samband med den geografiska miljön för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor och likörvin från lätt torkade druvor

Geografisk miljö och geografiskt ursprung

I produktionsområdet för vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini täcker vinodlingarna omkring 1 200 hektar. De börjar på havsnivå och sträcker sig upp till terrasser på 300 meters höjd.

Regionen har ett typiskt medelhavsklimat med stark sol, varma och torra somrar och milda vintrar. Den genomsnittliga årliga maxtemperaturen är 23 °C, medan minimitemperaturen är 14 °C. Den totala årliga nederbörden uppgår till i genomsnitt mellan 250 och 370 millimeter.

Santorini har till största delen formats av lager av lokala jordar från den tertiära perioden, pimpsten och lava. Jorden på Santorini är sandig med mycket små mängder lera. Den är inte heller särskilt rik på organiskt material och, med undantag av ett litet område omkring kullarna i Profitis Ilia, innehåller den inte kalciumkarbonat. Trots att marken är rik på kalium kan växterna därför inte absorbera de mängder som krävs för att neutralisera vinsyran i någon större utsträckning. Detta ligger bakom den höga syrahalten hos Santorinis viner. Att det knappt regnar bidrar också till det låga kaliumupptaget, liksom det faktum att vinodlingarna inte bevattnas.

Klimatet på ön är ovanligt torrt. Under sommarmånaderna, när druvorna mognar, är dagstemperaturerna mycket höga. Under denna långvariga, torra period tillgodoses växternas vattenbehov av det dis som avdunstar från havet. Diset stiger från calderan och täcker ön.

Samtidigt piskas ön under sommarmånaderna skoningslöst av de nordliga vindar, som kallas för meltemi, som förhindrar att fukt ackumuleras på druvorna under dagen. På natten, när temperaturerna sjunker och klimatförhållandena blir relativt fuktiga, absorberar dock öns vulkaniska jordmån fukten och ger på så sätt vinrankorna näring.

På de håll där marken är mycket brant har invånarna på Santorini byggt sina kända trappor (pezoules). De har alltså format marken till terrasser för att underlätta odlingen och begränsa vattenförlusten.

Som ett resultat av denna unika kombination av klimat och jordmån mognar druvorna på Santorini snabbt och behåller sin syrlighet.

Såsom allt annat på denna vindpinade ö har till och med vinrankorna en unik form. Växterna växter glest och lågt mot marken. För att skydda druvorna mot de ständiga vindar som piskar ön under vintern använder odlarna på Santorini en metod där de trimmar vinrankorna till kronor, där druvorna växer på insidan.

Det är ovanligt att rankorna angrips av insekter och sjukdomar. Den enda växtskyddsåtgärden består av att man besprutar vinrankorna med svavel en eller två gånger under våren, som en förebyggande åtgärd.

Vinodlingarna på Santorini är de äldsta i Grekland. Vissa vinrankor kan vara så gamla som 300 år. De har sina egna rötter och har inte ympats på amerikanska grundstammar. Detta beror på att vinlusen, den skadeinsekt som fortsätter att förstöra vinodlingar över hela världen, aldrig har tagit sig hit. Vinlusen överlever som tur är inte på ön tack vare dess vulkaniska jord med en låg andel lera och mycket högt sandinnehåll (93–97 %).

Därmed skapar ett antal olika faktorer ett unikt mikroklimat som hjälper druvorna att mogna helt. I kombination med effekterna av exponeringen för solen och lagringen resulterar dessa faktorer i en produktion av söta viner med koncentrerade särdrag och en underbar sammetslen känsla i munnen.

8.11.   Kvalitetsrelaterade, historiska och kulturella samband med den geografiska miljön för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor och likörvin från lätt torkade druvor

Produktuppgifter

Från vinodlingarna på öarna Santorini och Thirasia har man en underbar utsikt över Egeiska havet. Under sommarmånaderna förhindrar de nordliga vindarna, den berömda meltemin, höga temperaturer och skapar ett särskilt mikroklimat. Detta förbättrar druvornas mognad och deras sammansättning under det ”analytiska” mognadsstadiet, dvs. när man tittar på syrlighet, färg, aromer, socker etc. Resultatet är viner av utomordentlig kvalitet.

Kombinationen av klimatet, sammansättningen hos öns jordar, de olika druvsorter som odlas, den noggrannhet med vilken man behandlar vinrankorna och de vinframställningsmetoder som används, bidrar dessutom till kvalitetsegenskaperna hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini.

De naturligt söta vita vinerna/vita vinerna från lätt torkade druvor och likörviner från lätt torkade druvor med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini framställs med minst 51 % assyrtikodruvor. Resten av druvorna består av druvsorterna aidani och athiri, med små mängder ”främmande” vita sorter som odlas på traditionellt vis på ögruppen Santorini och Thirasia. Det rör sig mer specifikt om sorterna gaidouria, katsano, vit moschato, monemvassia, platani och potamissi samt den röda sorten roditis.

Efter skörden läggs de druvor som ska användas för framställningen av Vinsanto ut för att torka i det varma egeiska solskenet, samtidigt som jordens dräneringsegenskaper hindrar dem från att ruttna. Efter 7 till 12 dagar har druvorna förlorat det mesta av sin fukt samtidigt som alla egenskaper har blivit mer koncentrerade. Druvorna krossas och pressas sedan noggrant och en långsam och dagligen övervakad jäsning påbörjas. Med tanke på den höga sockerhalten stannar jäsningen av tidigt. Resultatet är ett naturligt sött vin utan tillsats av starksprit. Vinet lagras sedan på ekfat i minst 24 månader. Vinsanto har god lagringsförmåga och är enormt bra på att utveckla aromer och smak medan vinerna vilar i öarnas mörka källare. Genom lagringen koncentreras Vinsantos utmärkande egenskaper och gör att man får en underbart sammetslen känsla i munnen, vilket innebär att lagringen är en mycket viktig del av produktionen.

Produktionen av Vinsanto kräver omkring 6 kilo druvor per liter. Detta kan uppgå till så mycket som 10 liter beroende på avdunstningen under den långa lagringen. Vinsanto är därför extremt sällsynt, precis som alla andra värdefulla produkter.

Ovannämnda lokala druvsorter som används för att framställa Vinsanto bidrar på sina egna sätt till dess förträfflighet. Assyrtiko bidrar med en tydlig syrlighet, finhet och mineraltoner, aidani, med fyllighet och djup samt sin kraftiga arom, och athiri med finess och lätthet. Tillsammans bidrar de alla till Vinsantos komplexa karaktär.

8.12.   Kvalitetsrelaterade, historiska och kulturella samband med den geografiska miljön för naturligt sött vin/vin från lätt torkade druvor och likörvin från lätt torkade druvor

Orsakssamband

Såsom beskrivs i avsnitten ovan beror den unika karaktären hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini på öarnas specifika egenskaper och de specifika odlingsteknikerna. Framför allt gäller följande:

| 1. | Beskärning och uppbindning i ”korgform”. Den karakteristiska vinodlingsmetod som används på Santorini är en lokal metod som har överlevt ändra från antiken fram till i dag. För att forma ”korgarna” böjer Santorinis erfarna vinodlare rankorna till stora kronor, nästan som naturliga korgar, som vilar på öns vulkaniska jord. Druvorna mognar i de skyddande korgarna, där de inte utsätts för risk. Korgarna gör också att vinrankorna kan uthärda de särskilt svåra jord- och klimatförhållandena på Santorini. Det rör sig om följande:






  — | Mycket hårda vindar, i synnerhet under våren, då de nya skotten dyker upp. |
| --- | --- | --- |

1.

Beskärning och uppbindning i ”korgform”. Den karakteristiska vinodlingsmetod som används på Santorini är en lokal metod som har överlevt ändra från antiken fram till i dag. För att forma ”korgarna” böjer Santorinis erfarna vinodlare rankorna till stora kronor, nästan som naturliga korgar, som vilar på öns vulkaniska jord. Druvorna mognar i de skyddande korgarna, där de inte utsätts för risk. Korgarna gör också att vinrankorna kan uthärda de särskilt svåra jord- och klimatförhållandena på Santorini. Det rör sig om följande:

—

Mycket hårda vindar, i synnerhet under våren, då de nya skotten dyker upp.

| — | Plötsliga sandbyar från den vulkaniska jorden, som piskas upp av vinden. |
| --- | --- |

—

Plötsliga sandbyar från den vulkaniska jorden, som piskas upp av vinden.

| — | Brännande solsken under hela sommaren. |
| --- | --- |

—

Brännande solsken under hela sommaren.

| — | Avsaknad av vatten (förutom diset från havet nattetid). |
| --- | --- |

—

Avsaknad av vatten (förutom diset från havet nattetid).

| 2. | Den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en stor vattenabsorptionskapacitet. |
| --- | --- |

2.

Den karakteristiska jordmånen, som är sandig och innehåller en blandning av pimpsten och aska samt är rik på magnesium, kalcium och järn och har en stor vattenabsorptionskapacitet.

| 3. | Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna. |
| --- | --- |

3.

Medelhavsklimatet med milda vintrar och svala somrar, när havsbrisen från norr kyler ner vinodlingarna.

| 4. | Den betydande skillnaden i dag- och nattemperatur, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, vilket främjar druvornas kvalitet. |
| --- | --- |

4.

Den betydande skillnaden i dag- och nattemperatur, tillsammans med det dis från havet som lägger sig över vinodlingarna, håller vinrankorna svala och skyddar dem från det starka solskenet, vilket främjar druvornas kvalitet.

Samspelet mellan alla dessa faktorer, kombinerat med att man lägger ut druvorna i solen, ger viner med en intensiv och komplex arom. I Vinsanto finns toner av kryddor, russin, sirap, choklad, kaffe, te, surkörsbär, katrinplommon och fikon, körsbärs- och surkörsbärssylt samt honungskaka. När vinet lagras blir aromerna mer intensiva och komplexa. I munnen är vinet fylligt med en oväntad syrlighet som balanserar sötman. Det är ett mjukt, sammetslent och fylligt vin med honungs- och citrontoner. Vinet har en unik blandning av aromer och smak samt en utsökt struktur som gör att smaken dröjer sig kvar i munnen.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

| | Ytterligare bestämmelser om märkning av vin |
| --- | --- |

Ytterligare bestämmelser om märkning av vin

| | Rättslig ram: |
| --- | --- |

Rättslig ram:

| | Nationell lagstiftning |
| --- | --- |

Nationell lagstiftning

| | Typ av ytterligare villkor: |
| --- | --- |

Typ av ytterligare villkor:

| | Kompletterande bestämmelser om märkning |
| --- | --- |

Kompletterande bestämmelser om märkning

| | Beskrivning av villkoret: |
| --- | --- |

Beskrivning av villkoret:

1.   Uttryck som avser vissa produktionsmetoder

I ministerbeslut nr 280557/9.6.2005 om fastställande av tiden för mognad, lagring och utsläppande på marknaden av kvalitetsviner med ursprungsbeteckning och lokala viner samt om de uttryck som används på etiketten på dessa viner med avseende på deras produktions- eller beredningsmetoder (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 818/15.6.2005) fastställs i artikel 1 villkoren för användning av följande uppgifter:

| — | ”ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” eller ”ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (UNGT VIN) |
| --- | --- |

—

”ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” eller ”ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (UNGT VIN)

| — | ”ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” eller ”ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (LAGRAT PÅ FAT) |
| --- | --- |

—

”ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” eller ”ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (LAGRAT PÅ FAT)

| — | ”ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” eller ”ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (LAGRAT PÅ FAT) |
| --- | --- |

—

”ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” eller ”ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (LAGRAT PÅ FAT)

2.   Uppgift om årgång på etiketten

Där uttrycken ”ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” eller ”ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (”UNGT VIN”) används på etiketten av vinerna är det obligatoriskt att trycka årgången i enlighet med artikel 1.2 i ministerbeslut nr 280557/9.6.2005 om fastställande av tiden för mognad, lagring och utsläppande på marknaden av kvalitetsviner med ursprungsbeteckning och lokala viner samt om de uttryck som används på etiketten på dessa med avseende på produktions- eller beredningsmetoder (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 818/15.6.2005).

3.   Traditionella uttryck

| — | Traditionella uttryck i enlighet med ministerbeslut nr 235309/7.2.2002 om godkännande av traditionella uttryck som används för viner som är kopplade till ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 179/6.2005). |
| --- | --- |

—

Traditionella uttryck i enlighet med ministerbeslut nr 235309/7.2.2002 om godkännande av traditionella uttryck som används för viner som är kopplade till ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 179/6.2005).

Enligt ovannämnda ministerbeslut får följande traditionella uttryck användas på etiketten på viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini: ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de blancs, ΑΠΟ ΝΗΣΙΩΤΙΚΟ(ΟΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ)/Vin de vignoble(s) insulaire(s) [Vin från vinodlingar på öar], ΑΠΟ ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) ΣΕ ΠΕΖΟΥΛΕΣ/Vin de vignobles en terrasses [Vin från terrasserade vinodlingar], ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ/Vin de collines [Vin från kullar], ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ/Vin de coteaux [Vin från sluttningar], Λιαστός [Lätt torkade druvor], VINSANTO, ΝΥΧΤΕΡΙ/Nykteri.

| — | De traditionella uttryck som anges i artikel 112 i förordning (EU) nr 1308/2013, som har samband med denna ursprungsbeteckning eller geografiska beteckning. |
| --- | --- |

—

De traditionella uttryck som anges i artikel 112 i förordning (EU) nr 1308/2013, som har samband med denna ursprungsbeteckning eller geografiska beteckning.

I enlighet med artikel 113 i förordning (EU) nr 1308/2013, och enligt vad som definieras och finns registrerat i databasen eAmbrosia, är de traditionella uttryck som får användas på märkningen av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini, på villkor att relevant EU-lagstiftning och nationell lagstiftning efterlevs, följande:

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ) (kvalitetsvin med ursprungsbeteckning) i stället för skyddad ursprungsbeteckning, Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπέλι (Ampeli), Αμπελώνας (ες) (Ampelonas(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Ειδικά επιλεγμένος (särskilt utvald), Επιλογή eller Επιλεγμένος (urval eller utvald), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Ktima), Μετόχι (Metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Πύργος (Pyrgos) och Λιαστός (från lätt torkade druvor).

Dessutom:

Νυχτέρι (Nykteri): traditionellt namn som används för torra vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini, med en lägsta naturlig alkoholhalt på 13,5 volymprocent, som har jästs antingen i tankar eller på fat och som sedan har mognadslagrats på träfat under minst tre månader.

Vinsanto: traditionellt namn på söta viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Santorini från lätt torkade druvor.

Undantag

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

Artikel 5.1 i kommissionens förordning (EU) 2019/33

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation

Länk till produktspecifikationen

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/TEXNIKOI%20FAKELOI%20OINON%20POP-PGE%20ENGLISH/PDO%2031/prodiagrafi_POPSantorini_201221.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 31.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 143/28

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 143/10)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Άγιο Όρος”/”Agio Oros”

PGI-GR-A0873-AM01

Datum för meddelandet: 31.12.2021.

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Tillägg som anger att det i produktionen av röda och vita viner som framställs av lätt torkade druvor krävs att druvorna lämnas att torka i 10–15 dagar.

Motivering: Detta är den tid som krävs för att druvorna, som redan är övermogna när de skördas (sockerhalt över 270 g/l), ska få den önskade sockerhalten (350–370 g/l), samtidigt som de behåller andra egenskaper, t.ex. att de är hela, friska och saftiga, vilket förenklar pressningen och ger en tillräcklig mängd druvsaft.

Avsnittet ”Vinframställningsmetoder” har ändrats.

2.   Led b i avsnittet ”Särskilda vinframställningsmetoder” har ersatts

Led b under rubriken ”Särskilda vinframställningsmetoder” i avsnittet ”Vinframställningsmetoder” har ersatts med följande:

| ”b) | Vinstockarna beskärs antingen i bägarform eller med cordon de royat-metoden, enkel eller dubbel, med en permanent kordong eller stödkäppar.” |
| --- | --- |

”b)

Vinstockarna beskärs antingen i bägarform eller med cordon de royat-metoden, enkel eller dubbel, med en permanent kordong eller stödkäppar.”

Motivering: Vinodlingen i Athosområdet går tillbaka till 900-talet e.Kr. Vinstockarna beskars ursprungligen i traditionella former som bägarform, men även i friare former (bland annat spaljéer som bildar tunnlar eller vinstockar som kryper på marknivå osv.). Med tiden blev vinodlingen mer mekaniserad och mer moderna och effektiva beskärningssystem infördes, såsom cordon de royat-metoden med en permanent kordong i torrare obevattnade områden, eller guyot med stödkäppar i mer bördiga bevattnade områden. Med tanke på den uråldriga vinodlingstraditionen används bägarformen fortfarande med framgång (även om den är mindre produktiv) på flera håll i Athosområdet. Mot bakgrund av områdets särpräglade andliga traditioner kommer det kommersiella värdet naturligtvis inte i främsta rummet.

Punkten ”Särskilda vinframställningsmetoder” i avsnittet ”Vinframställningsmetoder” har ändrats.

3.   Nya druvsorter har lagts till i blandningen av druvsorter för vitt vin och vin som framställs av lätt torkade druvor

| a) | För vitt vin (torrt, halvtorrt, sött) har de gröna druvsorterna malagouzia och muscat d’alexandrie lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel. |
| --- | --- |

a)

För vitt vin (torrt, halvtorrt, sött) har de gröna druvsorterna malagouzia och muscat d’alexandrie lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel.

| b) | För vin som framställs av lätt torkade druvor har de gröna druvsorterna malagouzia och muscat d’alexandrie lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel. |
| --- | --- |

b)

För vin som framställs av lätt torkade druvor har de gröna druvsorterna malagouzia och muscat d’alexandrie lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel.

Motivering: Efter 1990 började druvsorten malagouzia odlas intensivt och planterades för första gången i stor skala på den angränsande halvön Sithonia. Den blev snabbt en av de populäraste druvsorterna i grekiska vinodlingar och har odlats på berget Athos under de senaste 15 åren. Malagouzia är en livskraftig och produktiv druvsort. Eftersom den är känslig för gråmögel och alltför mycket fukt odlas den på medelhög till hög höjd i vinodlingen, vanligen på sluttningar där dräneringen är bättre. Dessa förhållanden är karakteristiska för berget Athos. Druvsorten odlas med största försiktighet, bland annat när det gäller gödsling, bevattning och avlövning, som utförs sommartid (knopprensning, avbladning). Malagouzia används antingen som enda druvsort eller i kombination med andra druvsorter med andra egenskaper (t.ex. asyrtiko), för att framställa torra, halvtorra och söta vita viner. Vinerna kännetecknas av måttlig syra och dominerande aromer av limefrukt och persika om vinstockarna odlas på jordlotter nära havet, med ytterligare gröna inslag av basilika och andra aromatiska örter om vinodlingarna ligger på högre höjder.

Muscat d’alexandrie började förmodligen odlas på berget Athos efter 1922, i och med att flyktingar tog med sig druvsorten och planterade den främst i norra Grekland och på ön Lemnos. År 1934 skrev Eulogios Kourilas, en präst på ett munkkloster, att klostret Stora Lavra hade ”utmärkt Alexandrina”. Klostret Simonos Petra försörjdes inte bara med druvor från sina marker på Lemnos (de år då druvskörden på berget Athos inte var tillräcklig för att tillgodose munkarnas behov), utan även med förökningsmaterial. Muscat d’alexandrie registrerades officiellt 1960. Eftersom druvsorten har odlats på halvön Athos i omkring 100 år, har den anpassat sig perfekt till områdets särskilda klimat.

Den trivs i områdets medelgrova lersandjord, som har ett pH-värde på 6–8. Druvsorten är måttligt livskraftig, produktiv och härdig mot torka, och ger stora druvor med ljusgult skal. Skörden inleds mellan slutet av augusti och den 10 september, beroende på hur året utvecklas. Druvsorten mognar i genomsnitt något tidigare i vinodlingarna på berget Athos än i de andra delar av Grekland där den odlas.

Muscat d’alexandrie ger viner med en klargul färg och gyllene och gröna skiftningar. Aromerna domineras av ros, jasmin, stenfrukter och druvor, med inslag av mint. Vinerna har en medelhög fyllighet och syrahalt med en god (medellång) eftersmak tack vare sin rika aromatiska potential. Beroende på den medelhöga fylligheten och syrahalten används vinerna i blandningar med andra druvsorter, t.ex. asyrtiko, som har högre syrahalt. De kan med mycket få undantag lagras i högst fyra år, och är således avsedda att konsumeras som unga viner.

Avsnitten ”Godkända druvsorter” och ”Samband med det geografiska området” har ändrats genom att information har lagts till i avsnitten ”Uppgifter om det geografiska området”, ”Uppgifter om produkten” och ”Orsakssamband”.

4.   Nya druvsorter har lagts till i sortblandningen för röda viner, roséviner, likörviner och viner från lätt torkade druvor

| a) | För rött vin (torrt, halvtorrt, sött) har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel. |
| --- | --- |

a)

För rött vin (torrt, halvtorrt, sött) har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel.

| b) | För rosévin (torrt och halvtorrt) har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel. |
| --- | --- |

b)

För rosévin (torrt och halvtorrt) har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel.

| c) | För rött likörvin har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel. |
| --- | --- |

c)

För rött likörvin har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel.

| d) | För vin framställt av lätt torkade druvor har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel. |
| --- | --- |

d)

För vin framställt av lätt torkade druvor har de blå druvsorterna merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat lagts till i sortblandningen, utan angivelse av andel.

Motivering: Merlot och cabernet franc, som är internationella mångsidiga druvsorter, odlas på berget Athos sedan några år tillbaka, och har hittills anpassat sig mycket väl till områdets jordmån och klimatförhållanden. Druvorna mognar väl och utvecklar en enhetlig färg och god sockerkoncentration. Viner som framställs av merlot-druvor är djupröda till färgen, fylliga och har hög alkoholhalt, medan cabernet franc-viner är tanninrika, har god alkoholhalt och är lämpade för långtidslagring. Agiorgitiko är en mångsidig grekisk druvsort. Den började odlas i norra Grekland relativt nyligen och förefaller bevara sina egenskaper väl, särskilt i Halkidiki och på berget Athos. Druvsorten är produktiv och aromatisk och ger viner med mjuka tanniner. Den berikar (tillsammans med hamburg muscat) därför den blandning av druvsorter som används för att framställa röda viner som omfattas av SGB ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros”, vilka domineras av mer robusta och tanninrika druvsorter. Hamburg muscat odlas i hela Grekland. Hamburg muscat odlas i hela Grekland. På berget Athos används druvsorten mest i torra och halvtorra roséviner, i halvtorra och söta röda viner och i röda viner från lätt torkade druvor. Den ger mindre avkastning än den normala produktionen i detta område, vilket ger speciella viner med hög alkoholhalt, mycket mjuka tanniner och en behaglig, aromatisk eftersmak.

Avsnitten ”Godkända druvsorter” och ”Samband med det geografiska området” har ändrats genom att information har lagts till i avsnitten ”Uppgifter om det geografiska området”, ”Uppgifter om produkten” och ”Orsakssamband”.

5.   Införande av det traditionella uttrycket ”Nama”

Motivering: ”Nama” är namnet på de söta röda viner (viner från lätt torkade druvor eller likörviner) som traditionellt används under den heliga mässan. Det är en speciellt producerad typ av vin med låg syrahalt och alkoholhalt som framställs traditionellt i Athosområdet sedan flera sekler tillbaka.

Avsnittet ”Traditionellt uttryck” har ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Άγιο Όρος/Agio Oros

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Likörvin |
| --- | --- |

3.

Likörvin

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

Vin från lätt torkade druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Torrt rött vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: mörkröd färg med rubinröda skiftningar.

Doft: intensiv arom av skogsbär och kryddor, men även inslag av vanilj eller tobak beroende på lagringstid.

Smak: fyllig med utmärkt struktur, god syra och mjuka tanniner.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 11,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 11,0 volymprocent.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,5 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): högst 9,0. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): högst 9,0.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,0 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,0 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Om sockerhalten överstiger 4 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

—

Om sockerhalten överstiger 4 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

2.   Halvtorrt rött vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: mörkröd färg med rubinröda skiftningar.

Doft: behaglig arom av röda bär (körsbär, surkörsbär).

Smak: fruktig och mjuk med en sammetslik konsistens och behaglig eftersmak.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,5 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): minst 4,5 – högst 17,5. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): minst 4,5 – högst 17,5.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,0 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,0 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Om sockerhalten överstiger 12 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

—

Om sockerhalten överstiger 12 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för röda viner med en sockerhalt, uttryckt som summan av glukos och fruktos, av minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för röda viner med en sockerhalt, uttryckt som summan av glukos och fruktos, av minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

3.   Sött rött vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: mörkröd färg med skiftningar i purpur, rubinrött, lila eller blått, blir ibland tegelrött vid lagring.

Doft: komplex och intensivt aromatisk doft med dominerande inslag av honung eller torkad frukt.

Smak: fyllig och söt med balanserad syra.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 15,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 15,0 volymprocent.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,5 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): minst 45. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): minst 45.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 300 mg/l för söta viner med en total alkoholhalt på 15 volymprocent eller högre och en sockerhalt på 45 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 300 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 300 mg/l för söta viner med en total alkoholhalt på 15 volymprocent eller högre och en sockerhalt på 45 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

300

4.   Torrt rosévin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: ljusrosa färg, ibland med skiftningar i orange.

Doft: röda bär och rosor, men även med gröna inslag (paprika), beroende på vilken druvsort som används.

Smak: Doften återspeglas i smaken. Vinerna har en lång eftersmak och är behagliga och fruktiga med uppfriskande syra.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 11,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 11,0 volymprocent.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): högst 9,0. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): högst 9,0.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Om sockerhalten överstiger 4 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

—

Om sockerhalten överstiger 4 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

5.   Halvtorrt rosévin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: mörkrosa eller orange färg beroende på utvinningsgrad.

Doft: karakteristiska aromer av söta röda bär (jordgubbe, hallon och sötkörsbär).

Smak: medelfyllig som kännetecknas av fetma, överlag balanserad på grund av mjuk syra som balanseras av sötman.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): minst 4,5 – högst 17,5. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): minst 4,5 – högst 17,5.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Om sockerhalten överstiger 12 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

—

Om sockerhalten överstiger 12 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 250 mg/l för roséviner med en sockerhalt, uttryckt som summan av glukos och fruktos, av minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 250 mg/l för roséviner med en sockerhalt, uttryckt som summan av glukos och fruktos, av minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

6.   Torrt vitt vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: kristallklart, klargul färg med skiftningar i grönt.

Doft: främst av citrusfrukter och frukter med vitt fruktkött (persika, äpple).

Smak: vanligen frisk och balanserad med lång eftersmak.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 11,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 11,0 volymprocent.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): högst 9,0. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): högst 9,0.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Om sockerhalten överstiger 4 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

—

Om sockerhalten överstiger 4 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

7.   Halvtorrt vitt vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: ljust guldgul färg.

Doft: livlig och fruktig med dominerande blommiga aromer.

Smak: fyllig med utpräglad syra och god struktur.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): minst 4,5 – högst 17,5. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): minst 4,5 – högst 17,5.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Om sockerhalten överstiger 12 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

—

Om sockerhalten överstiger 12 g/l gäller de villkor som fastställs i del B i bilaga III till kommissionens förordning (EU) 2019/33.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 250 mg/l för vita viner med en sockerhalt, uttryckt som summan av glukos och fruktos, av minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 250 mg/l för vita viner med en sockerhalt, uttryckt som summan av glukos och fruktos, av minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

8.   Sött vitt vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: gul färg med skiftningar i grönt, kan bli mörkgul vid lagring.

Doft: komplex och intensiv med fruktiga, blommiga eller söta kryddiga inslag, beroende på vilka druvsorter som används.

Smak balanserad och söt, fyllig med en lång aromatisk eftersmak.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 15,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 15,0 volymprocent.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 10,0 volymprocent.

| — | Total sockerhalt (g/l): minst 45. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt (g/l): minst 45.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 300 mg/l och den totala alkoholhalten överstiger 15 % (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 300 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 300 mg/l och den totala alkoholhalten överstiger 15 % (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

300

9.   Röda likörviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: purpurfärg med rubinröda skiftningar.

Doft: intensiv med nötter, torkade röda bär, honung, vax och mörk choklad.

Smak: livlig, generös och fyllig, balanserad söt smak.

| — | Högsta verkliga alkoholhalt: 22,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Högsta verkliga alkoholhalt: 22,0 volymprocent.

| — | Lägsta totala alkoholhalt: 17,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt: 17,5 volymprocent.

| — | Lägsta sockerhalt: minst 221 g/l i must. |
| --- | --- |

—

Lägsta sockerhalt: minst 221 g/l i must.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för likörviner och sockerhalten är minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 15 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för likörviner och sockerhalten är minst 5 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

15

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

10.   Vitt vin från lätt torkade druvor

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: mörkgul färg med kaffefärgade skiftningar beroende på lagringstid.

Doft: komplex med söta kryddor, såsom kanel och ros, kombinerat med torkad frukt som aprikos och russin.

Smak: mjuk och söt med frisk syra och mycket god struktur.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 16,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 16,0 volymprocent.

| — | Lägsta totala sockerhalt (g/l): 45 |
| --- | --- |

—

Lägsta totala sockerhalt (g/l): 45

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 400 mg/l för söta viner från lätt torkade druvor och restsockerhalten uttryckt som socker är minst 45 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 30 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 400 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 400 mg/l för söta viner från lätt torkade druvor och restsockerhalten uttryckt som socker är minst 45 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

30

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

400

11.   Rött vin från lätt torkade druvor

KORTFATTAD BESKRIVNING

Utseende: djupt gulbrun med skiftningar i röd korall.

Doft: komplex med torkad frukt – fikon, aprikos, russin – och söta kryddor.

Smak: fyllig, balanserat söt med inslag av torkad frukt som aprikos och fikon.

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt: 16,0 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt: 16,0 volymprocent.

| — | Lägsta sockerhalt: 140 g/l. |
| --- | --- |

—

Lägsta sockerhalt: 140 g/l.

| — | Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

—

Högsta totala syrahalt: 7,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

| — | Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den högsta alkoholhalten måste uppfylla de värden som fastställs i relevant EU-lagstiftning.

| — | Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 400 mg/l för söta viner från lätt torkade druvor och restsockerhalten uttryckt som socker är minst 45 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 30 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 400 |

—

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 400 mg/l för söta viner från lätt torkade druvor och restsockerhalten uttryckt som socker är minst 45 g/l (i enlighet med det undantag som fastställs i del B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/934).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

30

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

400

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda vinframställningsmetoder

1.   Odlingsmetoder

Odlingsteknik

Vinstockarna beskärs antingen i bägarform eller med cordon de royat-metoden, enkel eller dubbel, med en permanent kordong eller stödkäppar.

2.   Produktion av vita viner och vita viner från lätt torkade druvor

Restriktioner för vinframställning

a)   Vita viner

Vita viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB framställs med moderna vinframställningsmetoder. Under alkoholjäsningen får temperaturen inte överstiga 20 °C.

b)   Vita viner från lätt torkade druvor

Druvorna skördas övermogna (sockerhalten ska vara högre än 270 g/l) och lämnas sedan för att torka i solen under 10–15 dagar till dess att den önskvärda sockerhalten på 350–370 g/l har uppnåtts. Därefter pressas druvorna för att utvinna musten, följt av alkoholjäsning vid kontrollerade temperaturer på 16–18 °C.

3.   Produktion av röda viner, röda viner från lätt torkade druvor, röda likörviner samt roséviner

Restriktioner för vinframställning

a)   Röda viner

Röda viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB framställs med traditionella vinframställningsmetoder för rött vin.

b)   Röda viner från lätt torkade druvor

Druvorna skördas övermogna (sockerhalten ska vara högre än 270 g/l) och lämnas sedan för att torka i solen under 10–15 dagar till dess att den önskvärda sockerhalten på 350–370 g/l har uppnåtts. Därefter pressas druvorna och placeras i en jäsningstank för alkoholjäsning vid kontrollerade temperaturer på 20–22 °C.

c)   Röda likörviner

Efter det att druvorna har avstjälkats och pressats något placeras de i en jäsningstank där alkoholjäsningen inleds. Alkoholjäsning sker vid kontrollerade temperaturer på 20–22 °C. Vinet separeras från druvpressmassan när det har förvärvat de önskade organoleptiska egenskaperna. Neutral alkohol framställd av vinprodukter med en alkoholhalt på minst 96 volymprocent tillsätts för att avbryta alkoholjäsningen, och jästen avlägsnas med hjälp av filtrering.

d)   Roséviner

Roséviner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB framställs med moderna vinframställningsmetoder. Under alkoholjäsningen får temperaturen inte överstiga 20 °C.

4.   Särskilda vinframställningsmetoder i produktionen av vita viner

Särskild vinframställningsmetod

| a) | Vid framställning av halvtorrt, halvsött och sött vin godkänns sötning av vin i enlighet med tillämpliga bestämmelser (del D i bilaga I till förordning (EU) 2019/934). |
| --- | --- |

a)

Vid framställning av halvtorrt, halvsött och sött vin godkänns sötning av vin i enlighet med tillämpliga bestämmelser (del D i bilaga I till förordning (EU) 2019/934).

| b) | Likörvin framställs av druvmust som har genomgått partiell jäsning med en naturlig alkoholhalt på minst 12 volymprocent eller av vin eller en blandning av båda, till vilket neutral alkohol framställd av vinprodukter har tillsatts, antingen ensamt eller i en blandning, inbegripet alkohol som erhållits genom destillation av torkade druvor med en verklig alkoholhalt på minst 96 %, eller vindestillat eller destillat av torkade druvor med en verklig alkoholhalt på minst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent. |
| --- | --- |

b)

Likörvin framställs av druvmust som har genomgått partiell jäsning med en naturlig alkoholhalt på minst 12 volymprocent eller av vin eller en blandning av båda, till vilket neutral alkohol framställd av vinprodukter har tillsatts, antingen ensamt eller i en blandning, inbegripet alkohol som erhållits genom destillation av torkade druvor med en verklig alkoholhalt på minst 96 %, eller vindestillat eller destillat av torkade druvor med en verklig alkoholhalt på minst 52 volymprocent och högst 86 volymprocent.

| c) | Vin från lätt torkade druvor framställs av druvmust som har lämnats i sol eller skugga för partiell dehydratisering under 10–15 dagar. Musten framställs utan tillsats – varken före, under eller efter alkoholjäsningen – av must eller renad koncentrerad druvmust eller jordbruksalkohol eller destillat av jordbruksprodukter, och utan att musten från lätt torkade druvor koncentreras på något sätt. Sockret och alkoholen i slutprodukten kommer endast från de druvor som används i vinframställningen. |
| --- | --- |

c)

Vin från lätt torkade druvor framställs av druvmust som har lämnats i sol eller skugga för partiell dehydratisering under 10–15 dagar. Musten framställs utan tillsats – varken före, under eller efter alkoholjäsningen – av must eller renad koncentrerad druvmust eller jordbruksalkohol eller destillat av jordbruksprodukter, och utan att musten från lätt torkade druvor koncentreras på något sätt. Sockret och alkoholen i slutprodukten kommer endast från de druvor som används i vinframställningen.

5.2.   Högsta avkastning

1.   Högsta avkastning(ar) i hektoliter slutprodukt per hektar

96 hl per hektar

2.   Högsta avkastning i kg druvor per hektar

12 000 kg druvor per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Det avgränsade geografiska området för viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB ligger på 10–400 meters höjd och omfattar det administrativa området för berget Athos samt den angränsande orten Ouranoupoli i kommunen Stageira-Akanthos i prefekturen Halkidiki.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Chardonnay B

Grenache rouge N

Merlot N

Sauvignon blanc B

Syrah N

Agiorgitiko N

Athiri Β

Asyrtiko B

Limnio Ν

Malagouzia B

Muscat d’alexandrie

Hamburg muscat N

Xinomavro N – xinogaltso, popolka, mavro naoussa

Roditis Rs – alepou

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Historiskt, kulturellt och socialt samband

1.   Historiskt samband

Vinodlingar var väl utvecklade i Athosområdet, vilket framgår av flera skriftliga vittnesmål från munkar. Det finns många hänvisningar till vinodling i en bok som skrevs av Eulogios Kourilas Lauriotis, en präst i ett munkkloster. Omfattningen av den vinodling som bedrevs av klostren på berget Athos, varav alla fortfarande har sina egna vinerier än i dag, framgår av historiska arkiv. Det är värt att betona att varje kloster producerade omkring 80–100 ton vin per år. Förutom de 20 klostren hyser berget Athos även underlydande områden – som benämns heliga sketen eller asketiska bosättningar och heliga celler – med egen vinodling och vinkonsumtion. De druvsorter som traditionellt odlas här är limnio, fokianos, mavroudi, roditis och muscat d’alexandrie. Utländska druvsorter som merlot, cabernet sauvignon och syrah har odlats sedan 1990-talet. Under de senaste 15 åren har dessutom flera nyplanteringar gjorts med druvsorterna malagouzia, agiorgitiko, hamburg muscat och cabernet franc. Dessa druvsorter verkar ha acklimatiserat sig väl och har börjat användas för att framställa de utmärkta viner som är typiska för området.

Grundandet av klostren på berget Athos ledde till organiserad vinodling och storskalig vinproduktion. I en ”handelskonvention” som härrör från år 972 e. Kr. fastställdes för första gången regler för vinhandeln inom gränserna för berget Athos, men klostervinerna började handlas även utanför dessa gränser. Under nästa sekel spelade många kloster i Grekland rollen som vinodlingens väktare, och drev i samband med detta välorganiserade vinerier.

2.   Historiskt samband för likörviner och viner från lätt torkade druvor

Likörviner och viner från lätt torkade druvor har traditionellt producerats i detta område i över 1 000 år, i och med att munkarna förutom torra viner även har producerat en viss mängd sött vin. Detta var ett unikt vin som användes som måltidsdryck vid stora kristna högtider.

De höga temperaturerna och de många soltimmarna i detta område främjar ackumuleringen av socker i druvorna, vilket ger den alkoholhalt och de aromatiska komponenter som krävs för att producera viner (likörvin och vin från lätt torkade druvor) av hög kvalitet.

Med tiden blev dessa viner även berömda utanför produktionsområdet och vann ett gott anseende i hela Grekland för sin kvalitet och unika organoleptiska egenskaper.

För cirka 20 år sedan började lokala vinerier att producera och distribuera dessa viner systematiskt, med användning av traditionella tekniker i kombination med modern teknik.

Under denna tid fortsatte vinernas berömmelse att sprida sig och deras namn kom att bli oupplösligt förknippade med produktionsområdet, eftersom vinerna får sina särskilda egenskaper från de druvsorter som används, tillsammans med jordmåns- och klimatförhållandena och produktionsmetoden.

3.   Kulturella, sociala och ekonomiska samband

Vinodlingar och vinframställning har sedan urminnes tider varit en oskiljaktig del av den lokala befolkningens kulturella, sociala och ekonomiska livsvillkor. Denna koppling finns än i dag, vilket framgår av de evenemang och konferenser som anordnas för att marknadsföra vinerna och av de lokala kulturella traditionerna. Viner från lätt torkade druvor och likörviner spelar en unik roll vid vissa sociala, kulturella och religiösa evenemang.

8.2.   Geografisk miljö

1.   Geografisk miljö och geografiskt ursprung

Det vinodlingsområde där viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB får produceras ligger inom halvön Athos administrativa gränser. Vinodlingarna ligger främst vid havet eller på sluttningarna upp till 400 meters höjd. Jordmånen har ett bra pH-värde och är medelgrov. Den består mestadels av lersandjord och på vissa håll kalkrik sandig lerjord utan överdriven salthalt, med höga halter av järn, koppar och magnesium och tillräcklig fosfor- och manganhalt.

Geologiskt sett är halvön Athos en fortsättning av den geologiska formationen Rodopi, med huvudsakligen metamorfa kristallina bergarter (gnejs, grönsten, kalksten, kristallin kalksten och marmor), och magmatiska bergarter (granit, branodiorit och ofiolit).

Morfologiskt sett kännetecknas halvön av branta sluttningar längs kusten, kuperade veck och berget Athos, som reser sig skarpt som en pyramid upp till en höjd av 2 033 meter. Klimatet på halvön Athos formas av den kuperade terrängen, kombinerat med den branta kusten och havsströmmarna vid dess södra ände.

Enligt meteorologiska data från väderstationerna Arnaia, Neos Marmaras och Stratoni varierar klimatet i Athosområdet mellan kustklimat av Medelhavskaraktär på låglandet till kontinentalklimat högre upp och fuktigt kontinentalklimat i bergen. Detta övergångsklimat av Medelhavskaraktär kännetecknas av milda vintrar och svala somrar. Både låglandet och bergsområdena gynnas av ett mikroklimat där skadlig frost och mycket höga temperaturer är sällsynta.

De varmaste månaderna är juli och augusti, med en högsta medeltemperatur dagtid på omkring 31 °C. De kallaste månaderna är januari och februari, då medeltemperaturen dagtid ligger kring 8 °C, men detta orsakar inga problem eftersom de lägsta medeltemperaturerna håller sig över 0 °C.

Den genomsnittliga nederbörden per år varierar från 470 mm (på slätterna) till 850 mm (i bergen). Det regnar mest från oktober till april.

Vindarna är främst nordliga till nordostliga, utom under sommaren då sydliga vindar är förhärskande. Ett exceptionellt särdrag hos klimatet i Halkidiki är att trots att regionen ligger i norra Grekland uppvisar den genom den långa kustremsan mot Egeiska havet (630 kilometer) samma lägsta och högsta isotermiska kurvor som regionerna längre söderut, t.ex. Messinia, Aitolien och Akarnanien och Attika.

2.   Geografisk miljö och geografiskt ursprung – likörviner och viner från lätt torkade druvor

Den sluttande, torra och något sandiga marken, kombinerat med det lokala Medelhavsklimatet med milda vintrar, kalla luftströmmar och rikligt med solsken under sommaren, skapar idealiska förhållanden för odling av druvor av högre kvalitet som mognar tidigare, med högre sockerhalt och bättre färg, god fenolisk mognad och hög alkoholhalt, vilka är grundläggande oenologiska egenskaper för framställning av likörvin och viner från lätt torkade druvor.

De höga temperaturerna på sensommaren, som gynnar torkningen av druvorna, skapar i kombination med det rikliga solskenet idealiska förhållanden för att framställa viner från lätt torkade druvor och likörviner av utmärkt kvalitet och högt kommersiellt värde.

8.3.   Produktuppgifter

1.   Produktuppgifter

Kvalitetsegenskaperna hos viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB är resultatet av områdets klimatförhållanden och olika jordmånstyper, kombinerat med de druvsorter som odlas, de skötselmetoder som används för vinstockarna och vinframställningsteknikerna.

2.   Produktuppgifter för kategorin ”vin”

Vita viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB är klargula till färgen med gröna skiftningar eller intensivt gyllengula om vinet lagras på ekfat. Deras aromer varierar efter typen av vin, druvsort och lagringstid, men kännetecknas av inslag av exotiska frukter och sommarfrukter, jasmin, citrusfrukter och vanilj. Vinerna är fylliga med uppfriskande syra och har en komplex, rik smak och lång eftersmak, beroende på framställningsmetod.

Röda viner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB har en intensiv röd färg med blå skiftningar och aromer av röda bär, kryddor, torkad frukt och vanilj. De har en strukturerad fyllighet med en balanserad smak och mjuka tanniner tack vare de idealiska klimatförhållandena i området som säkerställer god fysiologisk och fenolisk mognad.

Roséviner som omfattas av ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB är rosa eller rubinfärgade till ljusröda med blå eller orange skiftningar och har aromer av röda bär. De kännetecknas av sin friskhet, balanserade smak och syra.

3.   Produktuppgifter för likörviner och viner från lätt torkade druvor

När det gäller röda och vita viner från lätt torkade druvor som omfattas av SGB ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” skördas druvorna från vinstockarna i ett sent mognadsstadium och lämnas sedan att torka i solen under 10–15 dagar för att uppnå en högre sockerkoncentration. Alkoholjäsningen är långsam och upphör av sig själv, vilket innebär att tillräckligt med socker finns kvar för att ge vinet dess karakteristiska söta smak. Vinet lagras på ekfat i ett till två år, vilket ger det en rik, mjuk fyllighet och en komplex smak. De mest framträdande dofterna är kryddor, torkad frukt och nötter, fikon, russin och aprikos.

Processen skiljer sig något åt för likörviner som omfattas av ””Άγιο Όρος”/”Agio Oros” SGB. Under år med gynnsamma väderförhållanden lämnas druvorna på vinstocken till dess att de blir övermogna för att öka sockerhalten, och alkoholjäsningen avbryts genom att alkohol tillsätts för att uppnå önskad alkoholhalt. Dessa viner är vanligen röda med låg till måttlig alkoholhalt, en rund smak med fetma och rik doft med aromer främst av russin, mörk choklad och torkad frukt.

8.4.   Orsakssamband

1.   Orsakssamband

Den unika karaktären hos viner som omfattas av SGB ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” härrör från områdets särskilda egenskaper (jordmånen, klimatet och vindarnas effekter på sommaren), tillsammans med de druvsorter som odlas och de odlingstekniker som används.

2.   Orsakssamband för kategorin ”vin”

Alla druvsorter har anpassat sig perfekt till Athosområdet och ger viner med en rik doft av aromer som är karakteristiska för området och en fyllig och balanserad smak. De varma och torra förhållanden som råder i området kombinerat med jordmånstypen gör att druvorna mognar från mitten av augusti till mitten av september, beroende på druvsort.

Förutom de traditionella gröna druvsorter som odlas i området (roditis, asyrtiko, athiri) och de utländska druvsorter som har provats med framgång (chardonnay och sauvignon blanc), har även den nyligen införda druvsorten malagouzia acklimatiserat sig väl till området. Eftersom malagouzia är känslig för alltför mycket fukt odlas den på medelhög till hög höjd på vinodlingarna. Druvorna mognar i slutet av augusti, vilket ger viner med högre alkoholhalt, god syra och aromer av tropiska frukter, citrusfrukter (främst limefrukt) och basilika.

De blå druvsorterna odlas i vinodlingarnas brantaste delar för bättre dränering. Till följd av detta håller vinstockarna kvar mindre vatten, vilket ger bättre alkoholisk och fenolisk mognad för druvorna. De druvor som odlas på sandjord ger viner med delikata aromer, medan de druvor som odlas på övervägande lerhaltig jord ger viner med uttalad fenologisk karaktär

Den blå druvsort som traditionellt används för att framställa ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” är limnio, som också anses vara den äldsta registrerade grekiska druvsorten. Utöver limnio odlas dock även xinomavro, cabernet sauvignon, grenache rouge och syrah i betydande utsträckning, vilka ger tanninrika röda viner av hög kvalitet, med hög alkoholhalt och lång eftersmak. Andra druvsorter som merlot, cabernet franc, agiorgitiko och hamburg muscat har också provats under de senaste åren. De ger viner med god struktur och intensiva druvtypiska aromer av röda bär. Druvsorterna merlot, cabernet sauvignon, grenache rouge och cabernet franc börjar mogna under andra hälften av augusti, medan syrah, limnio, agiorgitiko, xinomavro och hamburg muscat mognar under de första tio dagarna i september.

Merlot ger viner med hög alkoholhalt, mjuka tanniner och dofter av körsbär och hallon, medan cabernet franc, som mognar senare, ger viner med robust struktur och djup färg som är lämpade för lagring under längre tid. Cabernet franc ger viner med kryddiga inslag och karakteristiska aromer (främst av röda bär och paprika), med god fyllighet och koncentration och särskilt hög total antocyaninhalt.

Agiorgitiko ger viner lämpade för lagring under längre tid, med hög alkoholhalt och mjuka aromer av körsbär, choklad och kryddor.

Hamburg muscat ger viner med intensiva aromer som är typiska för druvsorten och påminner om rosor. Den odlas i den bördigaste och djupaste jorden där druvorna bäst utvecklar sina organoleptiska egenskaper samt sin färg, storlek och doft.

3.   Orsakssamband för likörviner och viner från lätt torkade druvor

De likörviner och viner från lätt torkade druvor som produceras på berget Athos är unika på grund av jordmånen och särskilt områdets klimatförhållanden, som tillsammans skapar en idealisk miljö. Produktionen av dessa viner svarar för närvarande för 10–15 % av områdets totala vinproduktion.

Flera druvsorter kan användas för att framställa dessa viner, beroende på vilka organoleptiska egenskaper som vinproducenterna vill lyfta fram på sin marknad. De vanligaste druvsorterna är mycket aromatiska sorter som malagouzia och hamburg muscat. Traditionellt sett är det dock vanligt att använda blå druvsorter som merlot, limnio, xinomavro och grenache rouge, vilka ger likörviner eller viner från lätt torkade druvor en gulbrun till röd färg, en rik eftersmak och en sammansatt doft av torkad frukt och söta kryddor.

Dessa viner har deltagit i vintävlingar på nationell och internationell nivå.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Undantag

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag för produktion i det avgränsade geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

I artikel 4 c i det gemensamma ministerbeslutet nr 392169/20.10.1999 om allmänna bestämmelser angående användningen av uttrycket ”lokalt vin” i beskrivningen av bordsvin (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 1985/8.11.99), i dess ändrade lydelse genom det gemensamma ministerbeslutet nr 321813/29.8.2007, föreskrivs följande:

Uttrycket ”lokalt vin” får användas tillsammans med en geografisk beteckning som hänvisar till en provins, en prefektur eller ett vinodlingsområde som är mindre än en prefektur när det gäller bordsviner som produceras vid vinerier som är verksamma i den prefekturen eller i angränsande prefekturer.

Undantag

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag från produktion i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Artikel 5.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation.

Ytterligare bestämmelser om märkning av vin

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

A.   I samband med vissa produktionsmetoder

Villkoren för användning av följande uttryck fastställs i artiklarna 3 och 4 i ministerbeslut nr 280557/9-6-2005 om fastställande av beslut om mognad, lagring och utsläppande på marknaden av kvalitetsviner med ursprungsbeteckning och lokala viner samt om uttrycken som används för märkning av detta med avseende på produktions- eller beredningsmetoder (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 818/15-6-2005):

| — | ”ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” / ”ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (ungt vin). |
| --- | --- |

—

”ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” / ”ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (ungt vin).

| — | ”ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” / ”ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (lagrat på fat) |
| --- | --- |

—

”ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” / ”ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (lagrat på fat)

| — | ”ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” eller ”ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (lagrat på fat). |
| --- | --- |

—

”ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” eller ”ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (lagrat på fat).

| — | ”ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” / ”ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (vinifierat och lagrat på fat). |
| --- | --- |

—

”ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” / ”ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (vinifierat och lagrat på fat).

| — | ”ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” / ”ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (vinifierat på fat). |
| --- | --- |

—

”ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” / ”ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (vinifierat på fat).

B.   Tryckning av årgång på etiketten

Där uttrycken ”ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” eller ”ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (”ungt vin”) används vid märkningen av vinerna är det obligatoriskt att trycka årgången i enlighet med artikel 1.2 i ministerbeslut nr 280557/9-6-2005 om fastställande av beslut om mognad, lagring och utsläppande på marknaden av kvalitetsviner med ursprungsbeteckning och lokala viner samt om uttrycken som används för märkning av detta med avseende på produktions- eller beredningsmetoder (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 818/15-6-2005).

C.   Traditionella uttryck

| — | Traditionella uttryck i enlighet med ministerbeslut nr 235309/7-2-2002 om godkännande av traditionella uttryck som används för viner (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 179/19-2002) som har samband med ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

—

Traditionella uttryck i enlighet med ministerbeslut nr 235309/7-2-2002 om godkännande av traditionella uttryck som används för viner (Greklands officiella kungörelseorgan, serie II, nr 179/19-2002) som har samband med ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen.

I enlighet med ovannämnda ministerbeslut får följande traditionella uttryck användas på etiketten på viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros”:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de blancs (Vitt på gröna druvor), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de noir (Vitt på blå druvor), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de gris (Vitt på rosa druvor eller vitt på grå druvor), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ/kokineli (Kokineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ/Vin de collines (Vin från kullar), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ/Vin de coteaux (Vin från sluttningar).

| — | Traditionella uttryck enligt artikel 112 i förordning (EU) nr 1308/2013, som har samband med denna ursprungsbeteckning eller geografiska beteckning. |
| --- | --- |

—

Traditionella uttryck enligt artikel 112 i förordning (EU) nr 1308/2013, som har samband med denna ursprungsbeteckning eller geografiska beteckning.

Under förutsättning att de relevanta villkoren i EU-lagstiftning och nationell lagstiftning är uppfyllda får följande traditionella uttryck användas och skyddas i samband med SGB ”Άγιο Όρος”/”Agio Oros” i enlighet med artikel 113 i förordning (EU) nr 1308/2013 och såsom fastställts och registrerats i den elektroniska databasen e-Ambrosia:

Τοπικός Οίνος (lokalt vin) i stället för den skyddade geografiska beteckningen

Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπέλι (Ampeli), Αμπελώνας (ες) (Ampelonas(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Κάβα (Cava), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Ktima), Μετόχι (metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Πύργος (Pyrgos), och Νάμα (Nama) för söta viner, viner från lätt torkade druvor och likörviner.

Länk till produktspecifikationen

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/TEXNIKOI%20FAKELOI%20OINON%20POP-PGE%20ENGLISH/PGI%202/prodiagrafi_PGEAgio_Oros_201221.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---