# Euroopan unionin C 132/24.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 132 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta24. maaliskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 132

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta24. maaliskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 4.–7. lokakuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 4.–7. lokakuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 6. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 132/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 kehityspolitiikan roolista luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ehkäisyssä kehitysmaissa Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä (2020/2274(INI)) | 2 |
| 2022/C 132/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 tekoälystä rikosoikeudessa ja sen käytöstä poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä (2020/2016(INI)) | 17 |
| 2022/C 132/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 parisuhdeväkivallan ja huolto-oikeuksien vaikutuksista naisiin ja lapsiin (2019/2166(INI)) | 27 |
| 2022/C 132/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteista vuosiksi 2021–2030 – suositukset seuraavista vaiheista nollavisiotavoitteen saavuttamiseksi (2021/2014(INI)) | 45 |
| 2022/C 132/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 kalavarojen elvyttämisestä Välimerellä: arviointi ja seuraavat vaiheet (2019/2178(INI)) | 56 |
| 2022/C 132/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 20213. syyskuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/1449 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (2021/2869(RSP)) | 65 |
| 2022/C 132/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tulevaisuudesta (2021/2038(INI)) | 70 |
| | Torstai 7. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 132/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 unionin erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (2020/2045(INI)) | 88 |
| 2022/C 132/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (2020/2256(INI)) | 102 |
| 2022/C 132/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 arktisesta alueesta: mahdollisuudet, huolenaiheet ja turvallisuushaasteet (2020/2112(INI)) | 113 |
| 2022/C 132/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (vetoomukset nro 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 ja muut) (2020/2209(INI)) | 129 |
| 2022/C 132/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020 (2020/2122(INI)) | 151 |
| 2022/C 132/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (2020/2258(INI)) | 167 |
| 2022/C 132/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 ihmisoikeustilanteesta Myanmarissa, uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanne mukaan lukien (2021/2905(RSP)) | 179 |
| 2022/C 132/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 Paul Rusesabaginan tapauksesta Ruandassa (2021/2906(RSP)) | 186 |
| 2022/C 132/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 aborttilaista Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa (2021/2910(RSP)) | 189 |
| 2022/C 132/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 Valko-Venäjän tilanteesta vuoden jatkuneiden mielenilmausten ja niiden väkivaltaisen tukahduttamisen jälkeen (2021/2881(RSP)) | 196 |
| 2022/C 132/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 humanitaarisesta tilanteesta Tigrayssa (2021/2902(RSP)) | 205 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 6. lokakuuta 2021

2022/C 132/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 kehityspolitiikan roolista luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ehkäisyssä kehitysmaissa Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä (2020/2274(INI))

2

2022/C 132/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 tekoälystä rikosoikeudessa ja sen käytöstä poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä (2020/2016(INI))

17

2022/C 132/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 parisuhdeväkivallan ja huolto-oikeuksien vaikutuksista naisiin ja lapsiin (2019/2166(INI))

27

2022/C 132/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteista vuosiksi 2021–2030 – suositukset seuraavista vaiheista nollavisiotavoitteen saavuttamiseksi (2021/2014(INI))

45

2022/C 132/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 kalavarojen elvyttämisestä Välimerellä: arviointi ja seuraavat vaiheet (2019/2178(INI))

56

2022/C 132/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 20213. syyskuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/1449 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (2021/2869(RSP))

65

2022/C 132/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tulevaisuudesta (2021/2038(INI))

70

Torstai 7. lokakuuta 2021

2022/C 132/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 unionin erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (2020/2045(INI))

88

2022/C 132/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (2020/2256(INI))

102

2022/C 132/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 arktisesta alueesta: mahdollisuudet, huolenaiheet ja turvallisuushaasteet (2020/2112(INI))

113

2022/C 132/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (vetoomukset nro 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 ja muut) (2020/2209(INI))

129

2022/C 132/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020 (2020/2122(INI))

151

2022/C 132/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (2020/2258(INI))

167

2022/C 132/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 ihmisoikeustilanteesta Myanmarissa, uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanne mukaan lukien (2021/2905(RSP))

179

2022/C 132/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 Paul Rusesabaginan tapauksesta Ruandassa (2021/2906(RSP))

186

2022/C 132/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 aborttilaista Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa (2021/2910(RSP))

189

2022/C 132/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 Valko-Venäjän tilanteesta vuoden jatkuneiden mielenilmausten ja niiden väkivaltaisen tukahduttamisen jälkeen (2021/2881(RSP))

196

2022/C 132/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 humanitaarisesta tilanteesta Tigrayssa (2021/2902(RSP))

205

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 132/19 | P9_TA(2021)0397Ympäristö: Århusin yleissopimusta koskeva asetus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))P9_TC1-COD(2020)0289Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin annetun asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta | 212 |
| 2022/C 132/20 | Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariseen kumppanuuskokoukseen osallistuvan valtuuskunnan asettamisesta ja jäsenmäärästä (2021/2917(RSO)) | 215 |
| 2022/C 132/21 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE)) | 216 |
| 2022/C 132/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 5. lokakuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE)) | 217 |
| 2022/C 132/23 | Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta nimittää Julia Laffranque Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettuun komiteaan (2021/2171(INS)) | 221 |
| 2022/C 132/24 | Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) puheenjohtajan nimitysehdotuksesta (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE)) | 222 |
| 2022/C 132/25 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS)) | 223 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. lokakuuta 2021

2022/C 132/19

P9_TA(2021)0397Ympäristö: Århusin yleissopimusta koskeva asetus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))P9_TC1-COD(2020)0289Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin annetun asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta

212

2022/C 132/20

Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariseen kumppanuuskokoukseen osallistuvan valtuuskunnan asettamisesta ja jäsenmäärästä (2021/2917(RSO))

215

2022/C 132/21

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

216

2022/C 132/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 5. lokakuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE))

217

2022/C 132/23

Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta nimittää Julia Laffranque Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettuun komiteaan (2021/2171(INS))

221

2022/C 132/24

Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) puheenjohtajan nimitysehdotuksesta (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE))

222

2022/C 132/25

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS))

223

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

24.3.2022

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2021–2022

Istunnot 4.–7. lokakuuta 2021

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 6. lokakuuta 2021

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/2

---

P9_TA(2021)0404

Kehityspolitiikan rooli luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ehkäisyssä kehitysmaissa Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 kehityspolitiikan roolista luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ehkäisyssä kehitysmaissa Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä (2020/2274(INI))

(2022/C 132/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton,

| — | ottaa huomioon vuonna 1992 tehdyn YK:n biodiversiteettisopimuksen ja sen sopimuspuolten konferenssin tulevan 15. kokouksen (COP15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1992 tehdyn YK:n biodiversiteettisopimuksen ja sen sopimuspuolten konferenssin tulevan 15. kokouksen (COP15),

| — | ottaa huomioon elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 annetun YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 annetun YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 annetun YK:n julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 annetun YK:n julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 laaditun hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maaperästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 laaditun hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maaperästä,

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 laaditun IPCC:n erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 laaditun IPCC:n erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa,

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 laaditun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) globaalin arviointiraportin luonnon monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 laaditun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) globaalin arviointiraportin luonnon monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 julkaistun IPBESin seminaariraportin luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 julkaistun IPBESin seminaariraportin luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista,

| — | ottaa huomioon alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan YK:n yleiskokoukselle vuonna 2016 esittämän raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan YK:n yleiskokoukselle vuonna 2016 esittämän raportin,

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 169, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 169,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 julkaistun YK:n biodiversiteettisopimuksen sihteeristön viidennen Global Biodiversity Outlook -katsauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 julkaistun YK:n biodiversiteettisopimuksen sihteeristön viidennen Global Biodiversity Outlook -katsauksen,

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 järjestetyn luonnon monimuotoisuutta käsitelleen YK:n huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 järjestetyn luonnon monimuotoisuutta käsitelleen YK:n huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS),

| — | ottaa huomioon biodiversiteettisopimuksen COP13-kokouksessa 14. joulukuuta 2016 annetun Cancúnin julkilausuman kestävän paimentolaisuuden ja kotieläintuotannon edistämisestä niittyjen ja laidunmaiden monimuotoisuuden suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biodiversiteettisopimuksen COP13-kokouksessa 14. joulukuuta 2016 annetun Cancúnin julkilausuman kestävän paimentolaisuuden ja kotieläintuotannon edistämisestä niittyjen ja laidunmaiden monimuotoisuuden suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2019 julkaistun Maailman ruokaturvakomitean (CFS) ruokaturvaa ja ravitsemusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportin ”Agroecological and other innovative approaches for sustainable agriculture and food systems that enhance food security and nutrition”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2019 julkaistun Maailman ruokaturvakomitean (CFS) ruokaturvaa ja ravitsemusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportin ”Agroecological and other innovative approaches for sustainable agriculture and food systems that enhance food security and nutrition”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin ”State of knowledge of soil biodiversity – Status, challenges and potentialities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin ”State of knowledge of soil biodiversity – Status, challenges and potentialities”,

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen ja yleissopimuksen muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen ja yleissopimuksen muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon Front Line Defenders -järjestön globaalin analyysin vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Front Line Defenders -järjestön globaalin analyysin vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen julkaisun ”Streamlining European Biodiversity Indicators (SEBI) 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen julkaisun ”Streamlining European Biodiversity Indicators (SEBI) 2020”,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004),

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 annetun komission suosituksen 2013/396/EU unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksien loukkauksiin perustuvia kieltokanteita ja vahingonkorvausvaatimuksia koskeviin jäsenvaltioiden kollektiivisiin oikeussuojakeinoihin sovellettavista yhteisistä periaatteista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 annetun komission suosituksen 2013/396/EU unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksien loukkauksiin perustuvia kieltokanteita ja vahingonkorvausvaatimuksia koskeviin jäsenvaltioiden kollektiivisiin oikeussuojakeinoihin sovellettavista yhteisistä periaatteista (1),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352) sekä sen jälkeen annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352) sekä sen jälkeen annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät alkuperäiskansoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät alkuperäiskansoista,

| — | ottaa huomioon vuonna 2017 julkaistun uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2017 julkaistun uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2003 hyväksytyn EU:n toimintasuunnitelman metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja puukaupasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2003 hyväksytyn EU:n toimintasuunnitelman metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja puukaupasta,

| — | ottaa huomioon sen ulkoasioiden pääosaston kesäkuussa 2020 julkaiseman kauppaa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan selvityksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen ulkoasioiden pääosaston kesäkuussa 2020 julkaiseman kauppaa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan selvityksen (2),

| — | ottaa huomioon EU:n biodiversiteettistrategian väliarvioinnin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n biodiversiteettistrategian väliarvioinnin (3),

| — | ottaa huomioon sen sisäasioiden pääosaston joulukuussa 2020 julkaiseman selvityksen ”The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen sisäasioiden pääosaston joulukuussa 2020 julkaiseman selvityksen ”The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases” (4),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (5),

| — | ottaa huomioon sen ulkoasioiden pääosaston syyskuussa 2014 julkaiseman tutkimuksen ”Indigenous peoples, extractive industries and human rights” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen ulkoasioiden pääosaston syyskuussa 2014 julkaiseman tutkimuksen ”Indigenous peoples, extractive industries and human rights” (6),

| — | ottaa huomioon sen ulkoasioiden pääosaston kesäkuussa 2020 julkaiseman selvityksen ”Challenges for environmental and indigenous peoples’ rights in the Amazon region” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen ulkoasioiden pääosaston kesäkuussa 2020 julkaiseman selvityksen ”Challenges for environmental and indigenous peoples’ rights in the Amazon region” (7),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0258/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0258/2021),

| A. | ottaa huomioon, että noin 70 prosenttia maailman köyhistä on toimeentulonsa saadakseen suoraan riippuvaisia luonnon monimuotoisuudesta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että noin 70 prosenttia maailman köyhistä on toimeentulonsa saadakseen suoraan riippuvaisia luonnon monimuotoisuudesta;

| B. | ottaa huomioon, että suurin osa luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä tapahtuu kehitysmaissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suurin osa luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä tapahtuu kehitysmaissa;

| C. | ottaa huomioon, että luonnonkirjo on edelleen keskeinen lähde lääkkeiden kehittämisessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että luonnonkirjo on edelleen keskeinen lähde lääkkeiden kehittämisessä;

| D. | ottaa huomioon, että kattavimman kokonaisarvion mukaan ekosysteemipalveluista saatavat hyödyt ovat 125–140 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa eli yli puolitoista kertaa maailman BKT:n verran (9); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kattavimman kokonaisarvion mukaan ekosysteemipalveluista saatavat hyödyt ovat 125–140 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa eli yli puolitoista kertaa maailman BKT:n verran (9);

| E. | ottaa huomioon, että luonnon monimuotoisuus sekä kärsii ilmastonmuutoksesta että edistää merkittävästi sen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ylläpitämiensä ekosysteemipalvelujen kautta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että luonnon monimuotoisuus sekä kärsii ilmastonmuutoksesta että edistää merkittävästi sen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ylläpitämiensä ekosysteemipalvelujen kautta;

| F. | ottaa huomioon, että luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen ennustetaan vähenevän tulevina vuosikymmeninä, kun taas luonnon raaka-aineista saatavien materiaalien (elintarvikkeet, rehu, puutavara ja bioenergia) tarjonnan ja kysynnän ennustetaan kasvavan niiden nykyisellä markkina-arvolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen ennustetaan vähenevän tulevina vuosikymmeninä, kun taas luonnon raaka-aineista saatavien materiaalien (elintarvikkeet, rehu, puutavara ja bioenergia) tarjonnan ja kysynnän ennustetaan kasvavan niiden nykyisellä markkina-arvolla;

| G. | ottaa huomioon, että maa- ja meriluonnon monimuotoisuuteen sekä muuhun vesiluonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia keskeisiä paineita ovat elinympäristöjen häviäminen ja pirstoutuminen (erityisesti maatalouden laajentamisen ja tehostamisen seurauksena), luonnonvarojen (mm. kalojen) ylihyödyntäminen, saastuminen, haitalliset vieraslajit ja ilmastonmuutos; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että maa- ja meriluonnon monimuotoisuuteen sekä muuhun vesiluonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia keskeisiä paineita ovat elinympäristöjen häviäminen ja pirstoutuminen (erityisesti maatalouden laajentamisen ja tehostamisen seurauksena), luonnonvarojen (mm. kalojen) ylihyödyntäminen, saastuminen, haitalliset vieraslajit ja ilmastonmuutos;

| H. | ottaa huomioon IPBESin vuoden 2019 luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskevan globaalin arviointiraportin, jonka mukaan useimmat Aichin biodiversiteettitavoitteet vuodelle 2020 ovat jääneet toteutumatta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon IPBESin vuoden 2019 luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskevan globaalin arviointiraportin, jonka mukaan useimmat Aichin biodiversiteettitavoitteet vuodelle 2020 ovat jääneet toteutumatta;

| I. | ottaa huomioon, että Maailman talousfoorumin raportissa ”Global Risks Report 2020” määritellään ympäristöriskit suurimmiksi maailmantaloutta uhkaaviksi järjestelmäriskeiksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Maailman talousfoorumin raportissa ”Global Risks Report 2020” määritellään ympäristöriskit suurimmiksi maailmantaloutta uhkaaviksi järjestelmäriskeiksi;

| J. | ottaa huomioon, että OECD:n arvion mukaan luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti haitalliset rahoitusvirrat (jotka perustuvat fossiilisten polttoaineiden ja maatalouden tukiin) ovat vuodessa 500 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joka on kymmenen kertaa suurempi summa kuin luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja kestävään käyttöön suunnatut maailmanlaajuiset rahoitusvirrat, ja toteaa, että luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen liittyvien toimien toteuttamatta jättämisen kustannukset ovat korkeat ja niiden odotetaan kasvavan (10); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että OECD:n arvion mukaan luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti haitalliset rahoitusvirrat (jotka perustuvat fossiilisten polttoaineiden ja maatalouden tukiin) ovat vuodessa 500 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joka on kymmenen kertaa suurempi summa kuin luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja kestävään käyttöön suunnatut maailmanlaajuiset rahoitusvirrat, ja toteaa, että luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen liittyvien toimien toteuttamatta jättämisen kustannukset ovat korkeat ja niiden odotetaan kasvavan (10);

| K. | ottaa huomioon, että IPBESin mukaan maankäytön muutokset, maatalouden laajentaminen ja kaupungistuminen aiheuttavat yli 30 prosenttia uusista tautitapahtumista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että IPBESin mukaan maankäytön muutokset, maatalouden laajentaminen ja kaupungistuminen aiheuttavat yli 30 prosenttia uusista tautitapahtumista;

| L. | ottaa huomioon, että viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että 1,65–1,87 miljardia alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin kuuluvaa sekä afrikkalaistaustaista ihmistä asuu luonnon monimuotoisuuden turvaamisen kannalta merkittävillä suojelualueilla; toteaa toisen havainnon osoittavan, että 56 prosenttia merkittävillä luonnon monimuotoisuuden suojelualueilla elävistä ihmisistä asuu alhaisen ja alemman keskitulotason maissa; toteaa, että vain yhdeksän prosenttia elää korkean tulotason maissa; toteaa, että Rights and Resources Initiative -järjestön mukaan tämä korostaa suojelun suhteetonta vaikutusta globaaliin etelään; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että 1,65–1,87 miljardia alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin kuuluvaa sekä afrikkalaistaustaista ihmistä asuu luonnon monimuotoisuuden turvaamisen kannalta merkittävillä suojelualueilla; toteaa toisen havainnon osoittavan, että 56 prosenttia merkittävillä luonnon monimuotoisuuden suojelualueilla elävistä ihmisistä asuu alhaisen ja alemman keskitulotason maissa; toteaa, että vain yhdeksän prosenttia elää korkean tulotason maissa; toteaa, että Rights and Resources Initiative -järjestön mukaan tämä korostaa suojelun suhteetonta vaikutusta globaaliin etelään;

| M. | toteaa, että luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ja covid-19:n kaltaisten zoonoosien lisääntyneen riskin välillä olevasta monimutkaisesta yhteydestä on tieteellistä näyttöä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ja covid-19:n kaltaisten zoonoosien lisääntyneen riskin välillä olevasta monimutkaisesta yhteydestä on tieteellistä näyttöä;

| N. | toteaa, että alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen perustarpeiden täyttäminen ja toimeentulon saaminen on erittäin riippuvainen maasta, luonnonvaroista ja ekosysteemeistä, kun otetaan huomioon, että niiden alhainen elintaso ja jääminen poliittisen ja talouselämän ulkopuolelle voivat aiheuttaa kriittisiä konflikteja luonnonvarojen käytöstä ja maaoikeuksista; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen perustarpeiden täyttäminen ja toimeentulon saaminen on erittäin riippuvainen maasta, luonnonvaroista ja ekosysteemeistä, kun otetaan huomioon, että niiden alhainen elintaso ja jääminen poliittisen ja talouselämän ulkopuolelle voivat aiheuttaa kriittisiä konflikteja luonnonvarojen käytöstä ja maaoikeuksista;

| O. | ottaa huomioon, että alkuperäiskansojen perinteiset asuinalueet kattavat noin 22 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja sijoittuvat alueille, joilla elää 80 prosenttia maapallon eliöstöstä ja kasvistosta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että alkuperäiskansojen perinteiset asuinalueet kattavat noin 22 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja sijoittuvat alueille, joilla elää 80 prosenttia maapallon eliöstöstä ja kasvistosta;

| P. | ottaa huomioon, että suojelluilla alueilla voidaan turvata luonnon monimuotoisuus koko ihmiskunnan hyväksi, mutta joissakin tapauksissa suojelualueet on myös yhdistetty alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin kohdistuneisiin laajamittaisiin ihmisoikeusloukkauksiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että suojelluilla alueilla voidaan turvata luonnon monimuotoisuus koko ihmiskunnan hyväksi, mutta joissakin tapauksissa suojelualueet on myös yhdistetty alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin kohdistuneisiin laajamittaisiin ihmisoikeusloukkauksiin;

| Q. | ottaa huomioon, että alkuperäiskansat ovat edelleen köyhimpien joukossa ja että yksi alkuperäiskansojen suurimmista ongelmista ympäri maailmaa on saada perinteisten maidensa kollektiivinen omistusoikeus laillisesti tunnustetuksi erityisesti silloin, kun ne on julistettu suojelluiksi alueiksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että alkuperäiskansat ovat edelleen köyhimpien joukossa ja että yksi alkuperäiskansojen suurimmista ongelmista ympäri maailmaa on saada perinteisten maidensa kollektiivinen omistusoikeus laillisesti tunnustetuksi erityisesti silloin, kun ne on julistettu suojelluiksi alueiksi;

| R. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 50 prosenttia maailman suojelualueista on perustettu alkuperäiskansojen perinteisesti asuttamille ja käyttämille maille, ja toteaa, että tämä osuus on suurin Amerikan mantereella ja jopa yli 90 prosenttia Keski-Amerikassa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 50 prosenttia maailman suojelualueista on perustettu alkuperäiskansojen perinteisesti asuttamille ja käyttämille maille, ja toteaa, että tämä osuus on suurin Amerikan mantereella ja jopa yli 90 prosenttia Keski-Amerikassa;

| S. | katsoo, että alkuperäiskansojen ja -yhteisöjen tapaoikeuden mukaisten maaoikeuksien tunnustamatta jättäminen aiheuttaa maananastusriskin, mikä vaarantaa näiden kansojen ja yhteisöjen toimeentulon ja kyvyn reagoida ilmastonmuutokseen tai luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että alkuperäiskansojen ja -yhteisöjen tapaoikeuden mukaisten maaoikeuksien tunnustamatta jättäminen aiheuttaa maananastusriskin, mikä vaarantaa näiden kansojen ja yhteisöjen toimeentulon ja kyvyn reagoida ilmastonmuutokseen tai luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen;

| T. | ottaa huomioon, että alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija on määritellyt kaivannaisteollisuuden tärkeimmäksi konfliktien ja väkivallan lähteeksi alkuperäiskansojen alueilla; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija on määritellyt kaivannaisteollisuuden tärkeimmäksi konfliktien ja väkivallan lähteeksi alkuperäiskansojen alueilla;

| U. | ottaa huomioon, että Front Line Defenders -järjestön Global Analysis 2020 -julkaisun mukaan vuonna 2020 murhattiin ainakin 331 ihmisoikeuksien puolustajaa, joista 69 prosenttia oli ympäristön puolustajia ja 26 prosenttia työskenteli erityisesti alkuperäiskansojen oikeuksien hyväksi; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Front Line Defenders -järjestön Global Analysis 2020 -julkaisun mukaan vuonna 2020 murhattiin ainakin 331 ihmisoikeuksien puolustajaa, joista 69 prosenttia oli ympäristön puolustajia ja 26 prosenttia työskenteli erityisesti alkuperäiskansojen oikeuksien hyväksi;

| V. | toteaa EU:n ajavan tavoitetta, jonka mukaan 30 prosenttia luonnon monimuotoisuudesta suojellaan biodiversiteettisopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

V.

toteaa EU:n ajavan tavoitetta, jonka mukaan 30 prosenttia luonnon monimuotoisuudesta suojellaan biodiversiteettisopimuksen mukaisesti;

| W. | ottaa huomioon, että yhä useammat tutkimukset osoittavat, että alkuperäiskansoilla ja paikallisyhteisöillä on olennaisen tärkeää tietoa ja että niillä on ratkaisevan tärkeä rooli luonnonvarojen kestävässä hoidossa ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä sekä maaseudun toimeentulon parantamisessa ja paikallisväestöjen ja -yhteisöjen selviytymiskyvyn vahvistamisessa; ottaa huomioon, että luonnon monimuotoisuutta koskevia maailmanlaajuisia tavoitteita ei voida saavuttaa tunnustamatta ja kunnioittamatta alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksia; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että yhä useammat tutkimukset osoittavat, että alkuperäiskansoilla ja paikallisyhteisöillä on olennaisen tärkeää tietoa ja että niillä on ratkaisevan tärkeä rooli luonnonvarojen kestävässä hoidossa ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä sekä maaseudun toimeentulon parantamisessa ja paikallisväestöjen ja -yhteisöjen selviytymiskyvyn vahvistamisessa; ottaa huomioon, että luonnon monimuotoisuutta koskevia maailmanlaajuisia tavoitteita ei voida saavuttaa tunnustamatta ja kunnioittamatta alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksia;

| X. | ottaa huomioon, että EU on esittänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä tiukkoja ekologisia sitoumuksia ja tavoitteita mutta EU:n ekologinen kokonaisjalanjälki on edelleen suuri, millä on kielteisiä vaikutuksia kehitysmaiden ympäristöön; toteaa, että EU:n biodiversiteettistrategialla pyritään saavuttamaan tilanne, jossa kaikki maailman ekosysteemit palautetaan ennalleen ja sietokykyisiksi ja niitä suojellaan asianmukaisesti kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti vuoteen 2050 mennessä, ja ilmaisee sitoutumisensa tavoitteeseen lopettaa ihmisen toiminnan aiheuttama lajien sukupuuttoon kuoleminen sukupolvien välisen vastuun ja tasa-arvon periaatteen mukaisesti, mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien sekä niiden täysimääräisen ja tosiasiallisen osallistumisen kunnioittaminen; ottaa huomioon, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden kehitysmaita tukeva strategia olisi suunniteltava siten, että siinä ennakoidaan ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen vaikutuksia; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU on esittänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä tiukkoja ekologisia sitoumuksia ja tavoitteita mutta EU:n ekologinen kokonaisjalanjälki on edelleen suuri, millä on kielteisiä vaikutuksia kehitysmaiden ympäristöön; toteaa, että EU:n biodiversiteettistrategialla pyritään saavuttamaan tilanne, jossa kaikki maailman ekosysteemit palautetaan ennalleen ja sietokykyisiksi ja niitä suojellaan asianmukaisesti kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti vuoteen 2050 mennessä, ja ilmaisee sitoutumisensa tavoitteeseen lopettaa ihmisen toiminnan aiheuttama lajien sukupuuttoon kuoleminen sukupolvien välisen vastuun ja tasa-arvon periaatteen mukaisesti, mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien sekä niiden täysimääräisen ja tosiasiallisen osallistumisen kunnioittaminen; ottaa huomioon, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden kehitysmaita tukeva strategia olisi suunniteltava siten, että siinä ennakoidaan ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen vaikutuksia;

| Y. | toteaa, että luonnon monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää ruokaturvan, ihmisten hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta kaikkialla maailmassa; ottaa huomioon, että ekosysteemit hyödyttävät ihmisiä muun muassa puhdistamalla ilmaa ja vettä, torjumalla tuholaisia ja tauteja, pölyttämällä viljelykasveja, pitämällä maaperän hedelmällisenä ja geeniperimän monipuolisena, tarjoamalla makeaa vettä, suojelemalla tulvilta, sitomalla hiiltä ja vahvistamalla kykyä sietää ilmastonmuutosta; ottaa huomioon, että metsien osuus maailman maaluonnon monimuotoisuudesta on yli 75 prosenttia ja että yli 25 prosenttia maailman väestöstä saa toimeentulonsa metsävaroista; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin maatalouselintarvikejärjestelmissä vallitsevan eriarvoisuuden ja tarpeen mukauttaa ja parantaa kehitysmaiden pientilatuotantoa kestävällä tavalla, muuttaa maatalouselintarvikejärjestelmiä ja suunnata maatalous kohti ilmastokestävyyttä; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että luonnon monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää ruokaturvan, ihmisten hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta kaikkialla maailmassa; ottaa huomioon, että ekosysteemit hyödyttävät ihmisiä muun muassa puhdistamalla ilmaa ja vettä, torjumalla tuholaisia ja tauteja, pölyttämällä viljelykasveja, pitämällä maaperän hedelmällisenä ja geeniperimän monipuolisena, tarjoamalla makeaa vettä, suojelemalla tulvilta, sitomalla hiiltä ja vahvistamalla kykyä sietää ilmastonmuutosta; ottaa huomioon, että metsien osuus maailman maaluonnon monimuotoisuudesta on yli 75 prosenttia ja että yli 25 prosenttia maailman väestöstä saa toimeentulonsa metsävaroista; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin maatalouselintarvikejärjestelmissä vallitsevan eriarvoisuuden ja tarpeen mukauttaa ja parantaa kehitysmaiden pientilatuotantoa kestävällä tavalla, muuttaa maatalouselintarvikejärjestelmiä ja suunnata maatalous kohti ilmastokestävyyttä;

| Z. | ottaa huomioon, että 8. elokuuta 2019 julkaistu IPCC:n erityisraportti ilmastonmuutoksesta ja maasta osoittaa, että alkuperäiskansoilla on pitkä, perinteiseen tietämykseensä perustuva kokemus sopeutumisesta ilmaston vaihteluun, mikä parantaa niiden selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että 8. elokuuta 2019 julkaistu IPCC:n erityisraportti ilmastonmuutoksesta ja maasta osoittaa, että alkuperäiskansoilla on pitkä, perinteiseen tietämykseensä perustuva kokemus sopeutumisesta ilmaston vaihteluun, mikä parantaa niiden selviytymiskykyä;

| AA. | ottaa huomioon, että myös 24. syyskuuta 2019 julkaistussa IPCC:n erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa esitetään näyttöä tieteellisen tiedon sekä paikallis- ja alkuperäisväestön tietämyksen yhdistämisen hyödyistä selviytymiskyvyn varmistamisessa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että myös 24. syyskuuta 2019 julkaistussa IPCC:n erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa esitetään näyttöä tieteellisen tiedon sekä paikallis- ja alkuperäisväestön tietämyksen yhdistämisen hyödyistä selviytymiskyvyn varmistamisessa;

| AB. | ottaa huomioon, että biodiversiteettisopimuksen 8 artiklan j kohdassa sopimusvaltiot velvoitetaan kunnioittamaan ja ylläpitämään alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen sellaista tietämystä ja sellaisia keksintöjä ja käytäntöjä, jotka ovat merkityksellisiä luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kannalta; toteaa, että biodiversiteettisopimuksessa ei kuitenkaan nimenomaisesti tunnusteta alkuperäiskansojen ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että biodiversiteettisopimuksen 8 artiklan j kohdassa sopimusvaltiot velvoitetaan kunnioittamaan ja ylläpitämään alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen sellaista tietämystä ja sellaisia keksintöjä ja käytäntöjä, jotka ovat merkityksellisiä luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kannalta; toteaa, että biodiversiteettisopimuksessa ei kuitenkaan nimenomaisesti tunnusteta alkuperäiskansojen ihmisoikeuksia;

| AC. | ottaa huomioon, että FAO:n arvion mukaan noin 75 prosenttia kasvien geneettisestä monimuotoisuudesta on menetetty maailmanlaajuisesti, kun taas 75 prosenttia maailman elintarvikkeista on peräisin ainoastaan 12 kasvista ja viidestä eläinlajista, mikä vaarantaa vakavalla tavalla maailmanlaajuisen elintarviketurvan; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että FAO:n arvion mukaan noin 75 prosenttia kasvien geneettisestä monimuotoisuudesta on menetetty maailmanlaajuisesti, kun taas 75 prosenttia maailman elintarvikkeista on peräisin ainoastaan 12 kasvista ja viidestä eläinlajista, mikä vaarantaa vakavalla tavalla maailmanlaajuisen elintarviketurvan;

| AD. | ottaa huomioon, että geneettisen monimuotoisuuden häviäminen, erityisesti paikallisten ja hyvin sopeutuneiden lajien korvaaminen, lisää alttiutta tuholaisille, taudeille ja ympäristön muutoksille, myös ilmastonmuutokselle; ottaa huomioon, että maatalouden markkinoiden globalisoituminen on vahvistanut tällaista maatalouden luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, mikä vähentää mahdollisuuksia innovointiin ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että geneettisen monimuotoisuuden häviäminen, erityisesti paikallisten ja hyvin sopeutuneiden lajien korvaaminen, lisää alttiutta tuholaisille, taudeille ja ympäristön muutoksille, myös ilmastonmuutokselle; ottaa huomioon, että maatalouden markkinoiden globalisoituminen on vahvistanut tällaista maatalouden luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, mikä vähentää mahdollisuuksia innovointiin ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen;

| AE. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan maailmanlaajuisesti 30 prosenttia eliölajeihin kohdistuvista uhkista johtuu kansainvälisestä kaupasta; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan maailmanlaajuisesti 30 prosenttia eliölajeihin kohdistuvista uhkista johtuu kansainvälisestä kaupasta;

| AF. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa sekä puutavaran ja raaka-aineiden laiton kauppa voivat nopeuttaa luonnon monimuotoisuuden heikkenemistä ja tuhoutumista maissa, joiden julkinen sektori ja ympäristölainsäädäntö ovat heikkoja; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa sekä puutavaran ja raaka-aineiden laiton kauppa voivat nopeuttaa luonnon monimuotoisuuden heikkenemistä ja tuhoutumista maissa, joiden julkinen sektori ja ympäristölainsäädäntö ovat heikkoja;

| AG. | ottaa huomioon, että valtameret pitävät sisällään valtavan määrän luonnon monimuotoisuudesta ja ovat maapallon ilmaston pääasiallinen säätelijä; ottaa huomioon, että niiden suojelu on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen onnistumisen ja köyhyyden poistamisen kannalta, sillä ne tuovat kestävän elinkeinon ja elintarviketurvan miljardeille ihmisille; ottaa huomioon, että muovien aiheuttama meriekosysteemien pilaantuminen on sekä maailmanlaajuinen että paikallinen ongelma, jolla voi olla vakavia seurauksia luonnonvaraisille eläimille ja kasveille, taloudelliselle toiminnalle ja ihmisten terveydelle kehitysmaissa; ottaa huomioon, että tämän pilaantumisen laajuutta on aliarvioitu pahoin ja että sitä koskevassa tietämyksessä on edelleen puutteita erityisesti rannikkoalueisiin ja -yhteisöihin kohdistuvien vaikutusten osalta; ottaa huomioon, että hiljattain julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution” mukaan tällaiset roskat ja pilaantuminen vaikuttavat suhteettomasti haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, vaarantavat ihmisoikeuksien täysimääräisen ja tehokkaan toteutumisen ja haittaavat huomattavasti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että valtameret pitävät sisällään valtavan määrän luonnon monimuotoisuudesta ja ovat maapallon ilmaston pääasiallinen säätelijä; ottaa huomioon, että niiden suojelu on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen onnistumisen ja köyhyyden poistamisen kannalta, sillä ne tuovat kestävän elinkeinon ja elintarviketurvan miljardeille ihmisille; ottaa huomioon, että muovien aiheuttama meriekosysteemien pilaantuminen on sekä maailmanlaajuinen että paikallinen ongelma, jolla voi olla vakavia seurauksia luonnonvaraisille eläimille ja kasveille, taloudelliselle toiminnalle ja ihmisten terveydelle kehitysmaissa; ottaa huomioon, että tämän pilaantumisen laajuutta on aliarvioitu pahoin ja että sitä koskevassa tietämyksessä on edelleen puutteita erityisesti rannikkoalueisiin ja -yhteisöihin kohdistuvien vaikutusten osalta; ottaa huomioon, että hiljattain julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution” mukaan tällaiset roskat ja pilaantuminen vaikuttavat suhteettomasti haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, vaarantavat ihmisoikeuksien täysimääräisen ja tehokkaan toteutumisen ja haittaavat huomattavasti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

| AH. | ottaa huomioon, että EU:n biodiversiteettistrategiassa sitoudutaan siihen, että luonnon monimuotoisuuteen liittyvien geenivarojen käytöstä saatavat hyödyt jaetaan oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti ja että edistetään tämän mahdollistavia puitteita, joissa hyödynnetään tutkimuksen, innovoinnin ja teknologian välineitä; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että EU:n biodiversiteettistrategiassa sitoudutaan siihen, että luonnon monimuotoisuuteen liittyvien geenivarojen käytöstä saatavat hyödyt jaetaan oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti ja että edistetään tämän mahdollistavia puitteita, joissa hyödynnetään tutkimuksen, innovoinnin ja teknologian välineitä;

| AI. | ottaa huomioon, että ympäristörikokset kiihdyttävät luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta erityisesti metsätalousrikosten kautta ja että YK:n ympäristöohjelman ja Interpolin arvion mukaan näiden rikosten arvo on jopa kaksinkertainen verrattuna maailmanlaajuisiin avustusmäärärahoihin; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että ympäristörikokset kiihdyttävät luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta erityisesti metsätalousrikosten kautta ja että YK:n ympäristöohjelman ja Interpolin arvion mukaan näiden rikosten arvo on jopa kaksinkertainen verrattuna maailmanlaajuisiin avustusmäärärahoihin;

| AJ. | ottaa huomioon, että jotkin luonnon monimuotoisuuden keskittymät osuvat köyhyydestä kärsiville alueille, sillä useimmat suojelualueet sijaitsevat korkean köyhyysasteen ja heikon elintarviketurvan maissa; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että jotkin luonnon monimuotoisuuden keskittymät osuvat köyhyydestä kärsiville alueille, sillä useimmat suojelualueet sijaitsevat korkean köyhyysasteen ja heikon elintarviketurvan maissa;

| AK. | ottaa huomioon, että Malediivien tasavalta kehotti 3. joulukuuta 2019 antamassaan julkilausumassa muuttamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntöä siten, että siinä tunnustetaan ympäristötuhorikoksiksi katsottavat rikokset; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että Malediivien tasavalta kehotti 3. joulukuuta 2019 antamassaan julkilausumassa muuttamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntöä siten, että siinä tunnustetaan ympäristötuhorikoksiksi katsottavat rikokset;

| AL. | ottaa huomioon, että IPBESin mukaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälisen laillisen kaupan arvo on kasvanut 500 prosenttia vuodesta 2005 ja 2 000 prosenttia 1980-luvulta (11); |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että IPBESin mukaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälisen laillisen kaupan arvo on kasvanut 500 prosenttia vuodesta 2005 ja 2 000 prosenttia 1980-luvulta (11);

| AM. | ottaa huomioon, että EU on yksi maailman suurimmista luonnonvaraisten eläinten ja kasvien sekä niihin liittyvien tuotteiden tuojista; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että EU on yksi maailman suurimmista luonnonvaraisten eläinten ja kasvien sekä niihin liittyvien tuotteiden tuojista;

| AN. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on yksi järjestäytyneen rikollisuuden kannattavimmista muodoista; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on yksi järjestäytyneen rikollisuuden kannattavimmista muodoista;

| AO. | ottaa huomioon, että nykykehitysskenaarion mukaan ilmastonmuutoksen odotetaan vähentävän kalojen biomassaa 30–40 prosenttia joillakin trooppisilla alueilla vuoteen 2100 mennessä ja että ilmastonmuutoksella on suuri vaikutus meriluonnon monimuotoisuuteen; ottaa huomioon, että näiden vyöhykkeiden maat ovat erittäin riippuvaisia kalataloudesta mutta niillä ei ole tarvittavia sosiaalisia eikä taloudellisia resursseja sopeutuakseen ja valmistautuakseen tulevaan; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että nykykehitysskenaarion mukaan ilmastonmuutoksen odotetaan vähentävän kalojen biomassaa 30–40 prosenttia joillakin trooppisilla alueilla vuoteen 2100 mennessä ja että ilmastonmuutoksella on suuri vaikutus meriluonnon monimuotoisuuteen; ottaa huomioon, että näiden vyöhykkeiden maat ovat erittäin riippuvaisia kalataloudesta mutta niillä ei ole tarvittavia sosiaalisia eikä taloudellisia resursseja sopeutuakseen ja valmistautuakseen tulevaan;

| AP. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto kannattaa sitä, että vähintään 30 prosenttia kaikista merellisistä luontotyypeistä muutetaan vuoteen 2020 mennessä tiukasti suojeltujen merellisten suojelualueiden verkostoksi; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto kannattaa sitä, että vähintään 30 prosenttia kaikista merellisistä luontotyypeistä muutetaan vuoteen 2020 mennessä tiukasti suojeltujen merellisten suojelualueiden verkostoksi;

| AQ. | ottaa huomioon, että laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön (LIS) kalastus uhkaa maailman meriluonnonvarojen kestävyyttä, koska se lisää niiden liikakäyttöä; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön (LIS) kalastus uhkaa maailman meriluonnonvarojen kestävyyttä, koska se lisää niiden liikakäyttöä;

| 1. | pitää huolestuttavana sitä, että luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen köyhtyminen haittaa noin kahdeksassa tapauksessa kymmenestä etenemistä kohti arvioitavia päämääriä, jotka liittyvät YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin; kehottaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan luonnon monimuotoisuutta koskevan jalanjälkensä pienentämiseksi maailmanlaajuisesti ja sen sovittamiseksi maapallon sietokyvyn rajoihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että lähes puolet ihmisväestöstä saa toimeentulonsa suoraan luonnonvaroista ja että monien heikoimmassa asemassa olevien ja köyhimpien ihmisten päivittäisten toimeentulotarpeiden täyttäminen on suoraan riippuvainen luonnon monimuotoisuudesta; korostaa siksi, että luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen uhkaa lisätä eriarvoisuutta ja heikoimmassa asemassa olevien ihmisten syrjäytymistä huonontamalla heidän mahdollisuuksiaan terveeseen elämään ja vähentämällä heidän valinnanvapauttaan ja toimintavapauttaan; muistuttaa, että luonnon monimuotoisuutta uhkaa ilmastonmuutos, joka pahentaa näiden ihmisten haavoittuvuutta ja heikentää heidän perusoikeuksiaan ja ihmisarvoaan; katsoo, että kehitysmaita on tuettava tehokkaiden ilmastonmuutoksen hillitsemis- ja sopeutumispolitiikkojen kehittämisessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa EU:ta puuttumaan kattavasti luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen perimmäisiin syihin ja sisällyttämään suojelua, luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ekosysteemien ennallistamista koskevat velvoitteet ulkoiseen kehitysyhteistyöpolitiikkaansa ja -kumppanuuksiinsa kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti, jotta voidaan vähentää luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia paineita maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että kestävä kehitys edellyttää hyvän tasapainon löytämistä taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien näkökohtien välillä; muistuttaa myös, että luonnon monimuotoisuuden suojelu, kestävä käyttö ja ennallistaminen on ratkaisevan tärkeää monien kehityspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi ja että näitä tavoitteita ovat muun muassa ihmisten terveys, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, varhainen varoittaminen, katastrofiriskin vähentäminen, vesi-, elintarvike- ja ravitsemusturva, maaseudun kehittäminen ja työpaikkojen luominen, metsien kestävä käyttö, maatalouden ekosysteemit sekä muutosjoustavien elintarvikejärjestelmien luominen tai säilyttäminen; muistuttaa, että köyhät ihmiset, erityisesti naiset ja nuoret, sekä alkuperäiskansat ja muut luonnonvaroista riippuvaiset yhteisöt kärsivät suhteettomasti ekosysteemin rappeutumisen haitallisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EU on vastuussa myös luonnon monimuotoisuuden suojelusta ja sen kestävästä käytöstä maailmanlaajuisesti; korostaa, että EU:n biodiversiteettitavoitteiden ja -päämäärien olisi perustuttava vankkaan tieteelliseen tietoon ja ne olisi sisällytettävä täysimääräisesti unionin ulkoiseen toimintaan, erityisesti kumppanuusstrategioiden ja -sopimusten kattamiin aiheisiin, kehitysmaiden kanssa tehdyt kalastussopimukset mukaan luettuina; vaatii tehostamaan säilyttämis- ja ennallistamistoimia näissä maissa, erityisesti alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa EU:n ja sen ulkopuolisten kehittyneiden maiden vastuusta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä maailmanlaajuisesti; kehottaa EU:ta lisäämään taloudellista ja teknistä tukea kehitysmaille kaikkialla maailmassa, jotta voidaan saavuttaa uudet maailmanlaajuiset tavoitteet sekä torjua ympäristörikollisuutta ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä edistäviä tekijöitä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa valtioiden velvollisuutta suojella luonnonmukaisia ja biodiversiteetiltään rikkaita ekosysteemejä ja hoitaa näitä kestävästi sekä turvata alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja afrikkalaistaustaisen väestön ihmisoikeudet ja maaoikeudet, kun niiden eloonjääminen riippuu näistä ekosysteemeistä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään Euroopan unionin perusoikeuskirjaan ja tunnustamaan siinä oikeuden turvalliseen, puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön, tukemaan tämän oikeuden yleismaailmallista tunnustamista ihmisoikeutena ja edistämään luonnon, sen monimuotoisuuden ja ekosysteemien kattavan suojelun ja puolustamisen kirjaamista elämän perusedellytykseksi sekä tunnustamaan kaikkien ihmisten, myös tulevien sukupolvien, keskinäisen riippuvuuden ja oikeuden luontoon erityisesti panemalla täytäntöön Århusin yleissopimuksen ja kansainvälisen oikeuden mukaiset avoimuutta, yleisön osallistumista ja oikeuden saatavuutta koskevat tiukat normit; katsoo, että tätä taustaa vasten ja koska pahinta vahinkoa ekosysteemeille aiheutetaan kehitysmaissa, on torjuttava kaikkia ekosysteemeille aiheutuvia ympäristövahinkoja kaikissa kolmansissa maissa, joiden kanssa EU tekee yhteistyötä, ja maailman köyhille ihmisille elintärkeissä ympäristöissä ja tutkittava tarvittaessa luonto-oikeuksien myöntämisen merkitystä ja siitä saatavia etuja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on syvästi huolissaan siitä, että luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseen tarvittavissa tiedoissa, indikaattoreissa ja rahoituksessa on suuria puutteita ja että luonnon monimuotoisuuden rahoitusta koskevassa raportoinnissa ja seurannassa on epäjohdonmukaisuuksia; muistuttaa, että täsmällisten, mitattavissa olevien ja määrällisten tavoitteiden ja indikaattorien asettaminen vuoden 2020 jälkeiselle kehykselle on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa kykyä seurata edistymistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti Afrikan ”Saharan vihreä muuri” -aloitteeseen ja kehottaa komissiota tukemaan tätä hanketta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, jotta luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja voidaan arvioida ja arvostaa paremmin ja sisällyttää nämä arvot päätöksentekoon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) – Globaali Eurooppa edistää monivuotisen rahoituskehyksen yleistä luonnon monimuotoisuuteen liittyvää tavoitetta; korostaa, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen suunnittelulla, valvonnalla ja seurannalla on keskeinen merkitys pyrittäessä saavuttamaan EU:n maailmanlaajuiset luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet; muistuttaa, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen olisi edistettävä tavoitetta osoittaa monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuodesta 2026 alkaen; kehottaa soveltamaan tehokkaasti merkittävän haitan välttämisen periaatetta kaikissa EU:n menoissa ja ohjelmissa; kehottaa parantamaan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n ulkoisen politiikan raportointi- ja seurantakehystä muun muassa antamalla yksityiskohtaisia säännöksiä luonnon monimuotoisuutta koskevista tavoitteista ja indikaattoreista; kehottaa yleisemmin EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä ja suojelua koskevaa tutkimusta ja innovointia sekä agroekologisia ratkaisuja keskeisten kehityshyötyjen aikaansaamiseksi ja siten auttamaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että luonnon monimuotoisuutta koskevan politiikan tukemiseen tarkoitetut EU:n ulkoiset määrärahat ovat edelleen huomattavan vähäiset verrattuna ilmastonmuutospolitiikkaan varattuihin määrärahoihin; kehottaa lisäämään vaikuttavasti varoja luonnon monimuotoisuuden suojeluun monivuotista rahoituskehystä koskevan sopimuksen mukaisesti sekä antamaan teknistä apua uusien varojen käyttöönottoa koskevien välineiden kehittämistä varten, jotta voidaan täyttää luonnon monimuotoisuutta koskevat maailmanlaajuiset sitoumukset; korostaa tarvetta seurata ympäristön kannalta haitallisia tukia, raportoida niistä ja poistaa ne vaiheittain sekä kanavoida ne luonnon monimuotoisuutta edistävään toimintaan Agenda 2030 -toimintaohjelman ja asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten ja velvoitteiden mukaisesti; kehottaa suuntaamaan merkittävän osan ilmastotoimiin osoitetusta EU:n virallisesta kehitysavusta luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen sivuhyötyjen tukemiseen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta hyväksymään pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevan säädöksen, jotta yhtiöt ja niiden rahoittajat olisivat suoraan vastuussa sen varmistamisesta, että niiden tuonti ei ole yhteydessä ihmisoikeusrikkomuksiin, kuten maananastukseen ja ympäristön tilan heikkenemiseen (mukaan lukien metsäkato ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen); kehottaa yleisemmin EU:ta vaatimaan yrityksiä ja rahoituslaitoksia lisäämään sitoutumistaan luonnon monimuotoisuuteen esimerkiksi vaikutustenarviointia, riskienhallintaa, tietojen julkistamista ja ulkoisia raportointivaatimuksia koskevien tiukkojen ja velvoittavien säännösten avulla; kehottaa OECD:tä kehittämään huolellisuusvelvoitetta ja luonnon monimuotoisuutta koskevia käytännön toimia yritysten toimien tukemiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen laatia lainsäädäntöehdotus yritysten pakollisesta ihmisoikeuksia koskevasta ja ympäristöalan huolellisuusvelvoitteesta toimitusketjuissaan; suosittelee, että tällä lainsäädäntöehdotuksella olisi tuettava ja helpotettava yhteisten menetelmien kehittämistä ympäristö- ja ilmastonmuutosvaikutusten mittaamiseksi; korostaa, että on tärkeää kuulla tehokkaasti, mielekkäästi ja asiantuntevasti kaikkia sidosryhmiä, joita asia koskee tai mahdollisesti koskee, kuten ihmisoikeuksien ja ympäristön puolustajia, kansalaisyhteiskuntaa, ammattiliittoja sekä alkuperäiskansoja ja paikallisyhteisöjä; pitää valitettavana, että YK:n ”suojele – kunnioita – korjaa” -kehyksen sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanossa on sekä alkuperäiskansojen oikeuksiin että maaoikeuksiin liittyviä vakavia puutteita; kehottaa jälleen kerran EU:ta osallistumaan rakentavasti YK:n ihmisoikeusneuvoston työhön sellaisen kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen laatimiseksi, jolla säännellään kansainvälisessä ihmisoikeuksia koskevassa oikeudessa monikansallisten yritysten ja muiden liikeyritysten toimintaa ja johon olisi sisällytettävä alkuperäiskansojen suojelua koskevat erityisnormit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pyytää jälleen komissiota esittämään pikaisesti ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi, jolla pysäytetään EU-vetoinen maailmanlaajuinen metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen ja käännetään sen suunta ja jossa yrityksiä vaaditaan noudattamaan asianmukaista huolellisuutta sen varmistamiseksi, että EU:n markkinoille saatetut tuotteet eivät ole yhteydessä metsäkatoon, luonnon ekosysteemien muuttamiseen tai alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien loukkauksiin; |
| --- | --- |

16.

Kehitystä tukeva politiikkajohdonmukaisuus

| 17. | muistuttaa, että luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n ulkoisen politiikan vaikuttavuus riippuu luonnon monimuotoisuutta koskevan politiikan ja muiden keskeisten EU:n ulkoisten politiikkatoimien, kuten kauppa- ja investointisopimusten, johdonmukaisuudesta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että IPBESin vuoden 2019 luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskeva globaali arviointiraportti osoittaa, että suojelemalla luonnon monimuotoisuutta laajentamalla suojeltuja maa- ja merialueita voidaan päästä vain tiettyyn pisteeseen asti ja että nämä laajennukset kuuluvat niihin harvoihin Aichin biodiversiteettitavoitteisiin, jotka on saavutettu osittain; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että luonnon monimuotoisuus on keskeisessä asemassa monenlaisessa taloudellisessa toiminnassa, joka liittyy erityisesti viljelyyn ja karjankasvatukseen, metsätalouteen, kalatalouteen sekä moniin matkailun muotoihin, jotka perustuvat suoraan luontoon ja terveisiin ekosysteemeihin; kehottaa EU:ta sisällyttämään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelut kaikkiin asiaa koskeviin politiikan aloihin, erityisesti maa-, kala- ja metsätalouteen, energia-alaan, kaivostoimintaan, kauppaan, matkailuun ja ilmastonmuutokseen sekä kehitys- ja köyhyyden vähentämistä koskeviin politiikkoihin ja toimiin, sekä edistämään innovatiivisia ja toteuttamiskelpoisia ratkaisuja, joilla torjutaan luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja taataan kaikille terveellinen, turvallinen, helposti saatavilla oleva ja kohtuuhintainen ruoka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee erittäin huolestuneena merkille, että EU:n kulutuksen osuus maailmanlaajuisesta metsäkadosta on noin kymmenen prosenttia, mikä johtuu erityisesti siitä, että EU on erittäin riippuvainen palmuöljyn, lihan, soijan, kaakaon, kahvin, maissin, puutavaran ja kumin kaltaisten maataloushyödykkeiden tuonnista; kehottaa jälleen komissiota esittämään vuonna 2021 ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi, jolla pysäytetään EU-vetoinen maailmanlaajuinen metsäkato ja käännetään sen suunta varmistamalla, että EU:n markkinat ja kulutustottumukset eivät vaikuta haitallisesti metsiin ja luonnon monimuotoisuuteen kehitysmaissa, ottaen huomioon tämän kerrannaisvaikutukset näiden maiden väestöihin; kehottaa EU:ta tukemaan näitä maita kestävien elintarvikejärjestelmien toteuttamisessa luomalla lyhyitä toimitusketjuja, kehittämällä agroekologiaa ja tukemalla pienviljelijöitä sekä takaamalla maaoikeudet ja paikallisyhteisöjen oikeudet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:ta edistämään kansainvälisissä kehitystoimissaan kestäviä maatalouskäytäntöjä maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi ja kiinnittäen erityistä huomiota kestävään vesivarojen hoitoon, huonontuneen maan ennallistamiseen sekä sellaisten alueiden suojeluun ja ennallistamiseen, joilla luonnon monimuotoisuus on suurta ja joilla on hyvät ekosysteemipalvelut ja mahdollisuudet ilmastonmuutoksen hillitsemiseen; kehottaa EU:ta vauhdittamaan metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan toimintasuunnitelmansa ja erityisesti vapaaehtoisten kumppanuussopimusten täytäntöönpanoa laittoman puutavaran kysynnän ja siihen liittyvän kaupan vähentämiseksi sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien vahvistamiseksi, kun ne kärsivät hakkuista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että raaka-aineissa, energiantuotannossa ja biotaloudessa käytettävän puun kasvava kysyntä EU:ssa ylittää sen tarjonnan rajat, mikä lisää tuonnin aiheuttaman metsäkadon, maananastuksen, pakkosiirtojen sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien loukkaamisen riskiä; toistaa, että EU:n bioenergiapolitiikassa olisi noudatettava tiukkoja ympäristö- ja sosiaalisia kriteerejä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että EU:n tukemien investointien, joita tehdään maa-, metsä- ja kalatalouteen taikka maaperään, niittyihin, metsiin, veteen tai mereen vaikuttaviin hankkeisiin, on oltava muun muassa FAO:n ja Maailman ruokaturvakomitean (CFS) vapaaehtoisten maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa koskevien ohjeistojen sekä FAO:n ja CFS:n vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin koskevien periaatteiden mukaisia ekosysteemien suojelemiseksi ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen estämiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa asettamaan metsien suojelun ja ennallistamisen sekä luonnon monimuotoisuuden puolustamisen etusijalle tulevassa NDICI-välineessä; korostaa, että ilmastoa ja ympäristöä hyödyttävät metsien tehtävät voivat kehittyä täyteen mittaansa ainoastaan, jos metsiä hoidetaan kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että luonnon monimuotoisuuden suojelu ja ilmastonmuutoksen hillitseminen eivät automaattisesti tue toisiaan; kehottaa tarkistamaan uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä (RED), jotta se olisi yhdenmukainen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan, Pariisin sopimukseen ja biodiversiteettisopimukseen liittyvien EU:n kansainvälisten sitoumusten kanssa, mikä tarkoittaa muun muassa sellaisten sosiaalista kestävyyttä koskevien kriteerien käyttöönottoa, joissa otetaan huomioon maananastuksen riskit; korostaa, että tätä varten RED II -direktiivin olisi oltava maanomistusoikeuksia koskevien kansainvälisten vaatimusten kuten ILO:n yleissopimuksen nro 169 sekä FAO:n ja CFS:n vapaaehtoisten maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa koskevien ohjeistojen ja vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin koskevien periaatteiden mukainen; |
| --- | --- |

25.

Maatalous ja kalastus

| 26. | muistuttaa, että maatalouselintarvikejärjestelmät ja pienviljelijät ovat riippuvaisia luonnon monimuotoisuudesta ja vaikuttavat siihen merkittävästi; korostaa, että jotta luonnon monimuotoisuus saadaan tosiasiallisesti valtavirtaistettua maataloudessa, on varmistettava taloudellisten kannustimien tarjoaminen ja otettava käyttöön vapaaehtoisia ja sääntelytoimia edistämään sitä, että viljelijät ryhtyvät käyttämään ja tuottamaan luonnon monimuotoisuutta koskevia hyötyjä ja ympäristöhyötyjä koulutuksen, teknologian käytön ja innovoinnin sekä hyvien maatalouskäytäntöjen avulla, mikä tarkoittaa muun muassa rajallisten vesivarojen ennallistamista sekä maaperän huonontumisen ja aavikoitumisen torjumista; korostaa, että kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti ympäristön kannalta haitalliset tuet olisi yksilöitävä ja poistettava vaiheittain käytöstä noudattaen EU:n tasolla tehtyjä päätöksiä; kehottaa ottamaan käyttöön pakolliset ympäristövaikutusten ennakko- ja jälkiarvioinnit asiaan liittyvistä EU:n tukemista investoinneista; kehottaa tätä varten EU:ta lisäämään taloudellista ja teknistä tukeaan kehitysmaille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että agroekologian tarjoamat ainutlaatuiset mahdollisuudet sovittaa yhteen kestävän kehityksen taloudelliset, ympäristölliset ja sosiaaliset ulottuvuudet on tunnustettu IPCC:n ja IPBESin keskeisissä raporteissa samoin kuin Maailmanpankin ja FAO:n johtamassa maatalouden maailmanlaajuisessa arviointiraportissa (IAASTD); katsoo, että EU:n maataloudelle myöntämän ulkoisen rahoituksen olisi vastattava Agenda 2030 -toimintaohjelman, Pariisin ilmastosopimuksen ja YK:n biodiversiteettisopimuksen muutosvoimaista luonnetta; katsoo, että painopisteenä olisi näin ollen oltava investoiminen paikallisiin olosuhteisiin sopeutuneisiin ja resurssitehokkaisiin viljelykasveihin, agroekologiaan, peltometsäviljelyyn ja viljelyn monipuolistamiseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että muuntogeenisten siementen käyttö on suojattu patenteilla, mikä heikentää pienviljelijöiden ja alkuperäiskansojen oikeuksia säästää, käyttää, vaihtaa ja myydä siemeniään, ja toteaa, että nämä oikeudet on vahvistettu kansainvälisissä sopimuksissa kuten elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevassa kansainvälisessä sopimuksessa, YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista ja YK:n julistuksessa pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista; muistuttaa, että muuntogeenisiin viljelykasveihin liittyy usein kasvimyrkkyjen laajamittainen käyttö; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista johtuvat unionin velvoitteet ja varmistamaan, että kehitysapua ei käytetä geenimuuntelutekniikoiden edistämiseen kehitysmaissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että siementen ja viljelykasvien monimuotoisuuden lisääminen siirtymällä kestäviin lajikkeisiin on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan kehittää maatalouden selviytymiskykyä ja kykyä sopeutua muuttuviin olosuhteisiin kuten ilmastonmuutokseen, luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen, uusiin zoonooseihin, tuholaisiin, kuivuuteen tai tulviin, ottaen huomioon elintarvikkeiden kysynnän ja elintarviketurvan kehitysmaissa; kehottaa komissiota tukemaan kehitysapu- sekä kauppa- ja investointipolitiikkansa puitteissa sellaista maanviljelyä, jossa noudatetaan elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen määräyksiä, jotka turvaavat pienviljelijöiden oikeudet säilyttää, valvoa, suojella ja kehittää omia siemeniään ja perinteistä tietämystä (myös taloudellisesti ja teknisesti, perustamalla siemenpankkeja perinteisten siementen säilyttämiseksi ja vaihtamiseksi sekä vapaakauppasopimusten puitteissa); korostaa, että kasvilajikkeiden kansainvälisen suojeluliiton järjestelmä (UPOV-järjestelmä) ei palvele kehitysmaita, joissa viljelijöiden hoitamat siemenjärjestelmät (epävirallinen siemenala) ja siementen säästämisen, käytön, vaihtamisen ja myynnin käytännöt ovat yleisiä; kehottaa EU:ta edistämään epävirallista siemenjärjestelmää ja uudistamaan UPOV-järjestelmää siten, että pienviljelijät voivat käyttää säästettyjä siemeniä, ja ottamalla käyttöön oikeudenmukaisen hyödyn jakamista koskevan mekanismin; palauttaa mieliin, että komissio on sitoutunut asettamaan etusijalle biodiversiteettisopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon kauppa- ja investointisopimuksissa, ja kehottaa EU:ta tukemaan paikallisiin olosuhteisiin sopeutuneiden siemenlajikkeiden ja tilojen omien siementen kehittämistä, jolla turvataan viljelijöiden oikeudet säilyttää geenivaroja elintarviketurvaa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista varten; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa EU:ta tukemaan teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmiä, joilla tehostetaan paikallisiin olosuhteisiin sopeutuneiden siemenlajikkeiden ja viljelijöiden säästämien siementen kehittämistä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että maa- ja metsätalouden kestämättömät käytännöt, kuten liiallinen vedenotto ja vaarallisten kemikaalien aiheuttama pilaantuminen, aiheuttavat ympäristön merkittävää pilaantumista ja köyhdyttävät luonnon monimuotoisuutta; kehottaa EU:ta tukemaan kehitysmaita niiden pyrkimyksissä vahvistaa torjunta-aineisiin liittyvien riskien sääntelyä, arvioimaan torjunta-ainerekisteröintejänsä ja yhdenmukaistamaan ne FAO:n ja WHO:n torjunta-aineiden hallintaa koskevien käytännesääntöjen kanssa, mukaan lukien etelä–etelä-yhteistyön kautta, vahvistamaan torjunta-aineiden vaihtoehtoja koskevaa tutkimusta ja koulutusta sekä lisäämään investointejaan agroekologisiin ja luomukäytäntöihin ja tuotantoon, myös kestäviin kastelu- ja vesihuoltokäytäntöihin; kehottaa lisäksi EU:ta lopettamaan kaiken EU:ssa kiellettyjen kasvinsuojeluaineiden viennin kehitystä tukevaa politiikkajohdonmukaisuutta, vihreän kehityksen ohjelmaa, vahingon välttämisen periaatetta ja vuonna 1998 tehtyä Rotterdamin yleissopimusta koskevien EU:n sitoumusten mukaisesti; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia, jotta EU:ssa kiellettyjen vaarallisten aineiden vienti EU:sta kielletään; kehottaa komissiota varmistamaan, että vientituotteet täyttävät samat vaatimukset, joita edellytetään eurooppalaisilta tuottajilta, jotta vältetään käyttämästä EU:ssa kiellettyjä vaarallisia aineita ja mahdollistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että geeniajuritekniikat, joita käytetään esimerkiksi muuntogeenisten hyttysten tapauksessa vektorivälitteisten tautien torjumiseksi, aiheuttavat vakavia ja uusia uhkia ympäristölle ja luonnolle, mukaan lukien peruuttamattomat muutokset elintarvikeketjuissa ja ekosysteemeissä sekä maailman köyhimpien toimeentulon kannalta elintärkeän luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen; toistaa huolensa uusista oikeudellisista ja ympäristöön, bioturvallisuuteen ja hallintoon liittyvistä haasteista, joita saattaa aiheuttaa geeniajuritekniikalla muunnettujen organismien päästäminen ympäristöön, myös luonnonsuojelutarkoituksissa; toistaa, että alkuperäiskansoilta ja paikallisyhteisöiltä on pyydettävä ja saatava vapaa ja tietoinen ennakkosuostumus ennen sellaisen teknologian käyttöönottoa, joka voi vaikuttaa niiden perinteiseen tietämykseen, innovointiin, käytäntöihin, elinkeinoihin sekä maan, luonnonvarojen ja veden käyttöön; korostaa, että tämä on tehtävä osallistavalla tavalla siten, että ennen käyttöönottoa mukaan otetaan kaikki yhteisöt, joita asia saattaa koskea; katsoo, että koska geeniajuritekniikat herättävät huolta niiden käyttäytymisen ennustamisen vaikeuksista ja koska geeniajuritekniikalla muunnetuista organismeista voi tulla itsessään vieraslajeja, geeniajuritekniikalla muunnettujen organismien päästämistä ympäristöön ei varovaisuusperiaatteen mukaisesti pitäisi sallia lainkaan, ei myöskään luonnonsuojelutarkoituksissa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että meriekosysteemien suojelu, ennallistaminen ja kestävä hoito on ratkaisevan tärkeää ilmastonmuutoksen hillitsemisstrategioiden kannalta ja että samalla on varmistettava pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien ja rannikkoyhteisöjen oikeuksien ja elinkeinojen kunnioittaminen; korostaa, että IPCC:n erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa esitetään näyttöä tieteellisen tiedon sekä paikallis- ja alkuperäisväestön tietämyksen yhdistämisen hyödyistä selviytymiskyvyn parantamisessa; kehottaa EU:ta kehittämään ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan, jota sovelletaan valtamerten hallinnointiin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että kalatalouden tuotteet ovat ensisijainen proteiinin lähde noin kolmelle miljardille ihmiselle ympäri maailmaa; korostaa, että kansainvälisen kalakaupan puitteissa myönnetty liiallinen kalastuskapasiteetti, kuten esimerkiksi Seychellien vesien keltaevätonnikalan tapauksessa, uhkaa kehitysmaiden rannikkoyhteisöjen elintarviketurvaa ja meriekosysteemejä; palauttaa mieliin, että EU on sitoutunut kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden ja hyvän hallintotavan periaatteisiin; katsoo, että kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia olisi parannettava, jotta niistä tulisi aidosti kestäviä, jotta ne olisivat parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen mukaisia ja jotta otettaisiin huomioon voimassa olevien eri kalastussopimusten kumulatiiviset vaikutukset; kehottaa EU:ta tukemaan kestävää kalastustoimintaa kehitysmaissa meri- ja rannikkoekosysteemien ennallistamiseksi ja suojelemiseksi; korostaa, että on tärkeää jatkaa ja tehostaa LIS-kalastuksen torjuntaa koventamalla siihen liittyvästä rikollisesta toiminnasta määrättäviä rangaistuksia ja osoittamalla tähän taloudellisia resursseja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota tukemaan maailmanlaajuisen valmiuksien kehittämisohjelman perustamista maaperän monimuotoisuuden käyttöä ja hoitoa varten sekä maailmanlaajuisen maaperän monimuotoisuuden seurantakeskuksen perustamista; kehottaa komissiota tukemaan FAO:n elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivarakomission käynnissä olevia pyrkimyksiä laatia maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma, jolla puututaan elintarviketeollisuuden ja maatalouden hyödyntämän luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen ja edistetään sen kestävää hoitoa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien toimeentulo on suoraan riippuvainen rannikko- ja meriluonnon monimuotoisuudesta; korostaa, että maailman valtameriä ja rannikoita uhkaavat vakavasti esimerkiksi kestämättömät kalastuskäytännöt, nopea ilmastonmuutos, maalla sijaitsevien lähteistä peräisin olevan saasteen päätyminen meriin ja valtameriin, merten pilaantuminen sekä valtamerten huonontuminen, rehevöityminen ja happamoituminen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet puuttuakseen kokonaisvaltaisesti merten pilaantumisen ja kalojen ehtymisen perimmäisiin syihin soveltamalla kattavaa ja yhdennettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikkien EU:n alakohtaisten poliitikkojen ulkoiset vaikutukset, maatalouspolitiikasta johtuva merten pilaantuminen mukaan luettuna, jotta EU voi täyttää tehokkaasti luonnon monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta koskevat kansainväliset sitoumuksensa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiinnittää huomiota meriluonnonvarojen merkitykseen kehitysmaiden inhimillisten perustarpeiden täyttämisessä; kehottaa tunnustamaan valtameret maailmanlaajuiseksi yhteiseksi luonnonvaraksi, jotta voidaan edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista kehitysmaissa ja varmistaa valtamerten tehokas suojelu; kehottaa siksi komissiota puolustamaan kansainvälisillä monenvälisillä foorumeilla, kuten alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä, meriluonnon monimuotoisuuden ja merten geenivarojen kunnianhimoista hallintomallia, joka ylittää kansalliset lainkäyttöalueet; korostaa lisäksi, että kaikilla sinisen talouden aloilla on sovellettava yhdennettyä ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa, joka perustuu tieteeseen; korostaa näin ollen valtioiden velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä, laajamittaiset kehityshankkeet mukaan luettuina, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti pienimuotoista kalastusta sisävesillä ja merellä harjoittavien kalastajien toimeentuloon, alueisiin tai käyttöoikeuksiin ellei heiltä saada vapaata ja tietoista ennakkosuostumusta, ja varmistaa, että tuomioistuimet suojelevat näitä oikeuksia; korostaa, että kaivannaisteollisuuden hankkeista olisi tehtävä ennakkoarviointeja, jotta voidaan arvioida erityisesti paikallisille kalastusyhteisöille mahdollisesti aiheutuvia kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia; |
| --- | --- |

37.

Kauppa

| 38. | korostaa EU:n vastuuta vähentää luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen epäsuoria aiheuttajia sisällyttämällä järjestelmällisesti kehitysmaiden kanssa käytäviin kauppaneuvotteluihin ja vuoropuheluihin luonnon monimuotoisuuden ja suojatoimet maananastuksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti kauppasopimusten vaikutuksia metsäkatoon, luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen ja ihmisoikeuksiin kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arvioinneissa kattavien ja luotettavien tieteellisten tietojen ja arviointimenetelmien pohjalta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | huomauttaa, että FAO:n mukaan noin kolmannes maailman elintarvikkeista menee hukkaan tai jätteeksi ja että noin kolmannes kerätystä sadosta päätyy hävikiksi joko elintarvikekuljetuksissa tai jalostusketjussa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään käytäntöjä ruokahävikin ja -jätteen vähentämiseksi maailmanlaajuisesti ja turvaamaan kehitysmaiden oikeudet elintarvikeomavaraisuuteen keinona saavuttaa ravitsemusturva, vähentää köyhyyttä sekä luoda osallistavat, kestävät ja oikeudenmukaiset globaalit toimitusketjut ja paikalliset ja alueelliset markkinat kiinnittäen erityistä huomiota perheviljelmiin, jotta voidaan turvata elintarvikkeiden kohtuuhintaisuus ja saatavilla olo; kehottaa tämän mukaisesti asettamaan etusijalle paikallisen tuotannon ja kulutuksen, joka tukee pienviljelyä, hyödyttää erityisesti naisia ja nuoria, varmistaa paikallisten työpaikkojen syntymisen, takaa oikeudenmukaiset tuottaja- ja kuluttajahinnat sekä vähentää maiden riippuvuutta tuonnista ja erityisesti kehitysmaiden alttiutta kansainvälisille hintavaihteluille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että EU:n vapaakauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut eivät ole täytäntöönpanokelpoisia; kehottaa komissiota vahvistamaan EU:n vapaakauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja ja erityisesti luonnon monimuotoisuuteen liittyviä määräyksiä; korostaa, että jotta luonnon monimuotoisuutta koskevat määräykset ja EU:n vapaakauppasopimusten ympäristötavoitteet olisivat täytäntöönpanokelpoisia, niiden on oltava selkeitä ja konkreettisia ja niiden täytäntöönpanon on oltava todennettavissa; kehottaa komissiota harkitsemaan 15-kohtaisen toimintasuunnitelman tulevan tarkistuksen yhteydessä lisätoimia ja -varoja, jotta kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut voidaan panna tehokkaasti täytäntöön, ja soveltamaan tässä kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatetta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | huomauttaa, että EU sisällyttää kauppasopimuksiin jo nyt luonnon monimuotoisuuteen liittyviä muita kuin kauppaa koskevia määräyksiä, ja toteaa, että voidaan harkita toteuttamiskelpoisia, mitattavissa olevia ja realistisia takeita; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että viljelykasvien ja tuotantoeläinten monimuotoisuus on vähentynyt kansainvälisen kaupan seurauksena; kehottaa arvioimaan perinpohjaisesti EU:n vapaakauppasopimusten suoria ja välillisiä vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota tarkistamaan huolellisesti kauppapolitiikkaansa ja erityisesti talouskumppanuussopimuksiaan varmistaakseen, etteivät ne ole ristiriidassa kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden, Pariisin sopimuksen ja vihreän kehityksen ohjelman periaatteiden kanssa; pyytää komissiota ja neuvostoa olemaan tekemättä sellaisia uusia vapaakauppasopimuksia, jotka voisivat osaltaan lisätä maailman metsäkatoa ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä; |
| --- | --- |

44.

Kansanterveys

| 45. | korostaa, että luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien heikentymisellä on sekä suoria että epäsuoria vaikutuksia kansanterveyteen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että monipuoliset ruokavaliot yhdistettyinä kohtuulliseen kalorien saantiin ja lihan kulutukseen kaikkialla maailmassa parantaisivat terveyttä ja elintarviketurvaa monilla alueilla ja myös vähentäisivät merkittävästi luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ja zoonoottisten patogeenien lisääntymisen välistä yhteyttä; muistuttaa, että pandemioiden riskiä lisäävät ihmisen toiminnan aiheuttamat muutokset, kuten maankäytön muutos, metsäkato, maatalouden laajentuminen ja tehostuminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laillinen ja laiton kauppa ja kulutus sekä väestöpaineet, jotka tuovat luonnonvaraiset eläimet, kotieläimet ja ihmiset lähemmäs toisiaan; korostaa, että ekologinen ennallistaminen on ratkaisevan tärkeää ”yhteinen terveys” -lähestymistavan täytäntöönpanon kannalta; korostaa yleisemmin, että covid-19-pandemia on osoittanut, miten tärkeää on tunnustaa ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja luonnon monimuotoisuuden välinen olennainen yhteys; korostaa näin ollen ”yhteinen terveys” -lähestymistavan merkitystä ja siitä johtuvaa tarvetta kiinnittää enemmän huomiota terveydenhuoltoon, sairauksien ehkäisyyn ja lääkkeiden saatavuuteen kehitysmaissa varmistamalla kauppa-, terveys-, tutkimus- ja innovointipolitiikkojen johdonmukaisuus kehityspolitiikan tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa tehostamaan EU:n toimia pandemioiden ja muiden terveysuhkien torjumiseksi, ottaen huomioon zoonoottisten pandemioiden ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen väliset yhteydet, kuten komission uudessa ehdotuksessa rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista esitetään, ja samalla jatkamaan yhteistyötä EU:n kumppanimaiden kanssa, jotta voidaan vähentää uusien zoonoottisten pandemioiden riskiä ja tukea pandemioita koskevan kansainvälisen sopimuksen laatimista WHO:n puitteissa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | muistuttaa, että suurin osa terveydenhuollossa ja sairauksien ehkäisemisessä käytettävistä lääkkeistä on peräisin luonnonkirjosta, erityisesti kasveista kaikkialla maailmassa, ja että monet merkittävät hoidot perustuvat alkuperäiskansojen tietämykseen ja perinteiseen lääketieteeseen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa lääkkeiden saatavuuteen, rinnakkaisvalmisteiden tuotantoon ja viljelijöiden saatavilla oleviin siemeniin liittyviä haasteita, joita kehitysmaille on aiheutunut geenivarojen ja perinteisen tietämyksen teollis- ja tekijänoikeuksista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa tarvetta varmistaa, että luonnon geenivarat jaetaan oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti, ja korostaa, että kansainvälisten sopimusten on oltava tältä osin johdonmukaisia; korostaa, että geenivarojen ja niihin liittyvän perinteisen tietämyksen suojelemiseksi annetuissa säännöksissä on noudatettava kansainvälisiä sitoumuksia, jotka on tehty edistämään ja kunnioittamaan alkuperäiskansojen oikeuksia ja jotka sisältyvät vuonna 2007 annettuun YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistukseen ja vuonna 1989 tehtyyn ILO:n alkuperäis- ja heimokansoja koskevaan yleissopimukseen nro 169; korostaa tarvetta esittää patenttimenettelyjen yhteydessä tiedot geenivarojen alkuperästä, jos se tunnetaan, direktiivin 98/44/EY (12) mukaisesti; kehottaa komissiota edistämään sitä, että WTO:n säännöistä tehdään yhdenmukaiset YK:n biodiversiteettisopimukseen liitetyn Nagoyan pöytäkirjan kanssa, jotta biopiratismia voidaan ehkäistä tehokkaasti; |
| --- | --- |

50.

Alkuperäiskansat ja paikallisyhteisöt

| 51. | korostaa, että IPBESin globaali arviointi toi esille alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen merkityksen maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ekosysteemien hoidon kannalta; pitää valitettavana, että alkuperäiskansojen tietämystä ei sen suuresta potentiaalista huolimatta ole hyödynnetty tehokkaasti ja että alkuperäis- ja heimoväestöille ja heidän oikeuksilleen ei ole annettu nimenomaista tunnustusta monien maiden oikeudellisissa, poliittisissa ja institutionaalisissa puitteissa, ja toteaa, että tämän tunnustuksen antaminen on edelleen merkittävä kysymys; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että paimentolaiset ja muut laidunmaiden ja luonnonniittyjen luonnonmukaiset maankäyttäjät edistävät villin ja kesytetyn luonnon monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuo esiin lukuisat väitteet alkuperäiskansojen oikeuksien laajamittaisista loukkauksista, joista alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoija on ilmoittanut ja jotka ovat seurausta esimerkiksi lisääntyneestä mineraalien louhinnasta, uusiutuvan energian hankkeiden kehittämisestä, maatalousteollisuuden laajentamisesta, laajamittaisen infrastruktuurin kehittämisestä ja suojelutoimista; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan EU:n rahoittamien hankkeiden ja kauppasopimusten valvontaa, jotta voidaan ehkäistä ja havaita ihmisoikeusrikkomuksia ja toteuttaa toimia tällaisiin rikkomuksiin vastaamiseksi, kiinnittäen erityistä huomiota sellaisiin hankkeisiin ja sopimuksiin, jotka voivat vaikuttaa alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen maihin, alueisiin tai luonnonvaroihin, myös silloin, kun on kyse suojelualueen perustamisesta tai olemassa olevan alueen laajentamisesta; korostaa, että kestävän kehityksen mekanismilla olisi pyrittävä rahoittamaan hankkeita, jotka hyödyttävät ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen vaikutuksille altteimpia ihmisiä, ja että näille hankkeille olisi tehtävä ihmisoikeusvaikutusten arviointi siten, että vain myönteisiä vaikutuksia tuovat hankkeet voitaisiin rekisteröidä; vaatii, että kaikki eurooppalaisten rahoituslaitosten, erityisesti Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, kehitysmaissa tekemät toimet ovat EU:n ilmastositoumusten mukaisia ja että niissä noudatetaan ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa; kehottaa vahvistamaan ja laajentamaan näiden pankkien valitusmekanismeja niitä yksilöitä tai ryhmiä varten, joiden oikeuksia tällainen toiminta on saattanut loukata ja jotka voivat olla oikeutettuja oikeussuojakeinoihin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että valtioilla on kansainvälisestä oikeudesta johtuva velvollisuus tunnustaa alkuperäiskansojen oikeudet omistaa, kehittää ja käyttää yhteisiä maa-alueitaan ja määrätä niistä sekä osallistua luonnonvarojensa hoitoon ja säilyttämiseen, kuten myös velvollisuus suojella näitä oikeuksia; kehottaa EU:ta varmistamaan, että kaikkiin virallisen kehitysavun kautta rahoitettaviin hankkeisiin sovelletaan oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa kiinnittäen erityistä huomiota paimentolaisten sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksiin, mukaan lukien ihmisoikeussopimuksissa, erityisesti YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista, vahvistetun itsemääräämisoikeuden ja maaoikeuksien tunnustaminen; korostaa tarvetta noudattaa vuonna 1989 tehdyssä alkuperäis- ja heimokansoja koskevassa ILO:n yleissopimuksessa nro 169 vahvistettua vapaan ja tietoisen etukäteissuostumuksen periaatetta, myös kaikessa päätöksenteossa, joka koskee suojelualueita sekä vastuuvelvollisuus-, valitus- ja oikeussuojamekanismien perustamista alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaustapauksia varten, etenkin suojelutoimien yhteydessä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet ILO:n yleissopimusta nro 169, tekemään niin; korostaa, että ILO:n yleissopimus nro 169 velvoittaa kaikki sen ratifioineet valtiot kehittämään yhteensovitettuja toimia alkuperäiskansojen oikeuksien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuo esiin lukuisat väitteet myös ympäristön puolustajien oikeuksien laajamittaisista loukkauksista, joista on ilmoittanut alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoija, joka tuomitsi heihin kohdistuvien hyökkäysten, tappouhkausten ja murhien määrän lisääntymisen; muistuttaa valtioiden velvollisuudesta suojella ympäristön puolustajia ja heidän perheitään häirinnältä, pelottelulta ja väkivallalta ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisesti sekä taata heidän perusvapautensa; kehottaa EU:ta investoimaan edelleen ympäristöalan ihmisoikeuksien puolustajien, kuten myös alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, erityisiin suojelumekanismeihin ja -ohjelmiin ja vahvistamaan niitä ja muun muassa varmistamaan ProtectDefenders.eu -hankkeiden jatkumisen; korostaa, että on tunnustettava heidän oikeutensa, tietämyksensä ja kokemuksensa luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ja ympäristön pilaantumisen torjunnassa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että NaturAfrica-aloitteella suojellaan luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä ja siihen liittyviä ekosysteemejä noudattaen oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, mikä edellyttää asianomaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen vapaata ja tietoista ennakkosuostumusta, yhdessä niitä tukevien kansalaisyhteiskunnan ryhmien kanssa; pyytää EU:ta antamaan tähän tarkoitukseen teknistä ja taloudellista apua; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan afrikkalaista hallintorakennemallia ja erityisesti Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuinta, jotta paimentolaisuutta Afrikassa koskeva Afrikan unionin politiikkakehys voidaan panna täytäntöön, ja yleisemmin tunnustamaan paimentolaisten ja alkuperäiskansojen oikeudet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että maanomistusoikeuksien turvaaminen on luonnon monimuotoisuuden tehokkaan valtavirtaistamisen edellytys; toteaa kuitenkin, että oikeuksiin perustuvan suojelun toteutumista ei voida varmistaa ensisijaisesti sen vuoksi, että alkuperäiskansoilta puuttuvat kollektiiviset maaoikeudet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | muistuttaa, että siirtymisellä vihreään ja digitaaliseen talouteen on valtavia vaikutuksia kaivosalaan, ja palauttaa mieliin kasvavan huolen siitä, että kaivostoiminta leviää herkkiin metsämaisemiin, mikä edistää metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä; muistuttaa, että 80 prosenttia maailman metsistä sijaitsee perinteisesti alkuperäiskansoille kuuluvilla mailla ja alueilla; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan vastuullisten ja kestävien kaivoskäytäntöjen edistämiseksi ja vauhdittamaan samalla niiden siirtymistä kiertotalouteen; kehottaa erityisesti EU:ta kehittämään kaivosteollisuutta varten koko alueen kattavan kehyksen, jolla rangaistaisiin ihmisoikeuksia rikkovia yrityksiä ja jolla tarjottaisiin oikeussuojakeinoja niille alkuperäiskansoille, joiden oikeuksia on loukattu; korostaa, että mineraalien etsintä ja hyödyntäminen on kiellettävä kaikilla suojelluilla alueilla, myös kansallispuistoissa ja maailmanperintökohteissa; |
| --- | --- |

60.

Ympäristörikollisuus

| 61. | korostaa, että ympäristörikollisuus on maailmanlaajuinen uhka luonnonsuojelulle, kestävälle kehitykselle, vakaudelle ja turvallisuudelle; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa olisi luokiteltava ”vakavaksi rikokseksi” kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen mukaisesti, jotta voidaan edistää kansainvälistä yhteistyötä erityisesti tilanteissa, joissa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus muodostavat merkittävän uusien pandemioiden riskin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota tarkistamaan EU:n toimintasuunnitelmaa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi; on tyytyväinen komission julkaisemiin toimenpide-ehdotuksiin, joilla pyritään kieltämään norsunluukauppa tosiasiallisesti EU:ssa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kansainvälisiä toimia norsunluun kysynnän lopettamiseksi ja norsujen salametsästyskriisin perimmäisiin syihin puuttumiseksi lisäämällä yhteistyötä Afrikan maiden kanssa ja auttamalla niitä; kehottaa tarkistamaan ympäristörikosdirektiiviä (13) laajentamalla sen soveltamisalaa ja sisällyttämällä siihen seuraamuksia koskevia erityissäännöksiä sen varmistamiseksi, että ympäristörikokset, mukaan lukien laiton kalastus ja luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin sekä metsiin kohdistuva rikollisuus, katsotaan vakaviksi rikoksiksi ja että niistä rangaistaan asianmukaisesti erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden yhteydessä, mikä luo tehokkaita pelotteita; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan toimittaja-, kauttakulku- ja kohdemaita syventämään yhteistyötään tämän kaupan torjumiseksi koko ketjussa; kehottaa erityisesti toimittajamaiden hallituksia i) noudattamaan entistä paremmin oikeusvaltioperiaatetta ja luomaan tehokkaita pelotteita tehostamalla rikosten tutkintaa, syytteeseenpanoa ja tuomioiden antamista, ii) antamaan tiukempia lakeja, joissa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa katsotaan ”vakavaksi rikokseksi”, joka ansaitsee saman huomion kuin muut kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden muodot, iii) osoittamaan lisää resursseja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseen erityisesti tehostamalla luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevaa lainvalvontaa, kaupan valvontaa, seurantaa sekä tullitarkastuksia ja takavarikointeja, iv) sitoutumaan korruptiota koskevaan nollatoleranssipolitiikkaan; |
| --- | --- |

64.

| 65. | toteaa, että ympäristörikollisuus uhkaa ihmisten turvallisuutta, koska se vahingoittaa toimeentulon kannalta välttämättömiä luonnonvaroja, synnyttää väkivaltaa ja konflikteja, ruokkii korruptiota ja aiheuttaa muuta haittaa; kehottaa painokkaasti EU:ta asettamaan ympäristörikosten torjunnan ensisijaiseksi strategiseksi painopistealaksi kansainvälisessä oikeudellisessa yhteistyössä ja kansainvälisillä foorumeilla, erityisesti edistämällä monenvälisten ympäristösopimusten noudattamista ottamalla käyttöön seuraamuksia, vaihtamalla parhaita käytäntöjä ja edistämällä Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimialan laajentamista kattamaan ympäristötuhorikosten vertaiset rikokset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään asianmukaiset taloudelliset ja henkilöstöresurssit ympäristörikosten estämiseen, tutkimiseen ja niistä syytteiden nostamiseen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että kansainvälisen oikeuden kehitykseen sisältyy uusia käsitteitä, kuten ihmiskunnan yhteinen perintö, kestävä kehitys ja tulevat sukupolvet, mutta korostaa, että ei ole olemassa pysyvää kansainvälistä mekanismia, jolla seurattaisiin ja korjattaisiin ympäristövahinkoja ja -tuhoja, jotka muuttavat maapallon yhteisiä luonnonvaroja tai ekosysteemipalveluja; kehottaa siksi EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan ajattelutavan muutosta siten, että ympäristötuhorikokset ja tulevien sukupolvien oikeudet sisällytettäisiin kansainväliseen ympäristölainsäädäntöön; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUVL L 201, 26.7.2013, s. 60.

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/603494/EXPO_IDA (2020)603494_EN.pdf

(3)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-annex-eu-biodiversity- strategy-2030_en.pdf ja https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2016-0034_EN.html

(4)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/658217/IPOL_IDA (2020)658217_EN.pdf

(5)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 15.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2014/534980/EXPO_STU (2014)534980_EN.pdf

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/603488/EXPO_IDA 2020)603488_EN.pdf

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0285.

(9)  Biodiversity: Finance and the Economic and Business Case for Action. Tiivistelmä ja yhteenveto, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), toukokuu 2019, s. 7.

(10)  Biodiversity: Finance and the Economic and Business Case for Action. Tiivistelmä ja yhteenveto, OECD, toukokuu 2019.

(11)  IPBESin seminaariraportti luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista, 2020, s. 23.

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/44/EY, annettu 6. heinäkuuta 1998, bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 213, 30.7.1998, s. 13).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, annettu 19. marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/17

---

P9_TA(2021)0405

Tekoäly rikosoikeudessa ja sen käyttö poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 tekoälystä rikosoikeudessa ja sen käytöstä poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä (2020/2016(INI))

(2022/C 132/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 6 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 6 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 6, 7, 8, 11, 12, 13, 20, 21, 24 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 6, 7, 8, 11, 12, 13, 20, 21, 24 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (ETS 108) ja sen muutospöytäkirjan (yleissopimus 108+), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (ETS 108) ja sen muutospöytäkirjan (yleissopimus 108+),

| — | ottaa huomioon oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean (CEPEJ) eurooppalaisen eettisen peruskirjan tekoälyn käytöstä oikeusjärjestelmissä ja niiden ympäristössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean (CEPEJ) eurooppalaisen eettisen peruskirjan tekoälyn käytöstä oikeusjärjestelmissä ja niiden ympäristössä,

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2019 annetun komission tiedonannon luottamuksen rakentamisesta ihmiskeskeiseen tekoälyyn (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2019 annetun komission tiedonannon luottamuksen rakentamisesta ihmiskeskeiseen tekoälyyn (COM(2019)0168),

| — | ottaa huomioon komission tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 8. huhtikuuta 2019 julkaisemat luotettavaa tekoälyä koskevat eettiset ohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 8. huhtikuuta 2019 julkaisemat luotettavaa tekoälyä koskevat eettiset ohjeet,

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission valkoisen kirjan ”Tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission valkoisen kirjan ”Tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen” (COM(2020)0065),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan datastrategia” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan datastrategia” (COM(2020)0066),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (2),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23. lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23. lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3),

| — | ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (5),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (6),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman massadatan vaikutuksista perusoikeuksiin: yksityisyys, tietosuoja, syrjimättömyys, turvallisuus ja lainvalvonta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman massadatan vaikutuksista perusoikeuksiin: yksityisyys, tietosuoja, syrjimättömyys, turvallisuus ja lainvalvonta (7),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) 20. helmikuuta 2020 pidetyn kuulemisen tekoälystä rikosoikeudessa ja sen käytöstä poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) 20. helmikuuta 2020 pidetyn kuulemisen tekoälystä rikosoikeudessa ja sen käytöstä poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä,

| — | ottaa huomioon raportin LIBE-valiokunnan tiedonhankintamatkasta Yhdysvaltoihin helmikuussa 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon raportin LIBE-valiokunnan tiedonhankintamatkasta Yhdysvaltoihin helmikuussa 2020,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0232/2021),

| A. | ottaa huomioon, että digitaaliteknologia yleensä ja erityisesti tekoälyn mahdollistama tietojenkäsittelyn ja data-analyysien lisääntyminen tuovat mukanaan erittäin suuria lupauksia ja riskejä; ottaa huomioon, että viime vuosina tekoäly on ottanut suuren harppauksen eteenpäin, ja se on yksi 2000-luvun strategisista teknologioista, jolla on mahdollisuus tuottaa huomattavia tehokkuuteen, tarkkuuteen ja käyttömukavuuteen liittyviä hyötyjä ja vaikuttaa siten myönteisesti Euroopan talouteen ja yhteiskuntaan, mutta josta voi myös aiheutua suuria riskejä perusoikeuksille ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuville demokratioille; toteaa, että tekoäly ei ole itsetarkoitus vaan väline, joka palvelee ihmisiä ja jonka perimmäisenä tavoitteena on lisätä ihmisten hyvinvointia, valmiuksia ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että digitaaliteknologia yleensä ja erityisesti tekoälyn mahdollistama tietojenkäsittelyn ja data-analyysien lisääntyminen tuovat mukanaan erittäin suuria lupauksia ja riskejä; ottaa huomioon, että viime vuosina tekoäly on ottanut suuren harppauksen eteenpäin, ja se on yksi 2000-luvun strategisista teknologioista, jolla on mahdollisuus tuottaa huomattavia tehokkuuteen, tarkkuuteen ja käyttömukavuuteen liittyviä hyötyjä ja vaikuttaa siten myönteisesti Euroopan talouteen ja yhteiskuntaan, mutta josta voi myös aiheutua suuria riskejä perusoikeuksille ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuville demokratioille; toteaa, että tekoäly ei ole itsetarkoitus vaan väline, joka palvelee ihmisiä ja jonka perimmäisenä tavoitteena on lisätä ihmisten hyvinvointia, valmiuksia ja turvallisuutta;

| B. | toteaa, että tietokoneiden prosessointinopeuden ja muistikapasiteetin jatkuvasta kehittymisestä huolimatta ei ole vielä olemassa ohjelmia, joiden joustavuus olisi ihmisen tasolla laajempien aihealueiden käsittelyssä tai tehtävissä, jotka edellyttävät asiayhteyden tai kriittisen analyysin ymmärtämistä; panee merkille, että jotkin tekoälysovellukset ovat saavuttaneet asiantuntijoita ja ammattilaisia vastaavan tason tiettyjen tarkasti rajattujen tehtävien (esimerkiksi oikeudellinen teknologia) suorittamisessa ja että ne kykenevät tuottamaan tuloksia valtavasti nopeammin ja suuremmassa laajuudessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tietokoneiden prosessointinopeuden ja muistikapasiteetin jatkuvasta kehittymisestä huolimatta ei ole vielä olemassa ohjelmia, joiden joustavuus olisi ihmisen tasolla laajempien aihealueiden käsittelyssä tai tehtävissä, jotka edellyttävät asiayhteyden tai kriittisen analyysin ymmärtämistä; panee merkille, että jotkin tekoälysovellukset ovat saavuttaneet asiantuntijoita ja ammattilaisia vastaavan tason tiettyjen tarkasti rajattujen tehtävien (esimerkiksi oikeudellinen teknologia) suorittamisessa ja että ne kykenevät tuottamaan tuloksia valtavasti nopeammin ja suuremmassa laajuudessa;

| C. | ottaa huomioon, että joissakin maissa, useat jäsenvaltiot mukaan lukien, tekoälysovelluksia tai sulautettuja tekoälyjärjestelmiä käytetään lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa enemmän kuin toisissa, mikä johtuu osittain sääntelyn puutteesta ja sellaisista sääntelyeroista, jotka mahdollistavat tai kieltävät tekoälyn käyttämisen tiettyihin tarkoituksiin; toteaa, että tekoälyn lisääntyvä käyttö rikosoikeuden alalla perustuu erityisesti lupauksiin siitä, että se vähentäisi tietyntyyppistä rikollisuutta ja johtaisi objektiivisempiin päätöksiin; toteaa, että nämä lupaukset eivät kuitenkaan aina pidä paikkaansa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että joissakin maissa, useat jäsenvaltiot mukaan lukien, tekoälysovelluksia tai sulautettuja tekoälyjärjestelmiä käytetään lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa enemmän kuin toisissa, mikä johtuu osittain sääntelyn puutteesta ja sellaisista sääntelyeroista, jotka mahdollistavat tai kieltävät tekoälyn käyttämisen tiettyihin tarkoituksiin; toteaa, että tekoälyn lisääntyvä käyttö rikosoikeuden alalla perustuu erityisesti lupauksiin siitä, että se vähentäisi tietyntyyppistä rikollisuutta ja johtaisi objektiivisempiin päätöksiin; toteaa, että nämä lupaukset eivät kuitenkaan aina pidä paikkaansa;

| D. | katsoo, että perusoikeuskirjassa vahvistetut perusoikeudet ja -vapaudet olisi taattava tekoälyn ja siihen liittyvän teknologian koko elinkaaren ajan, erityisesti niiden suunnittelun, kehittämisen, käyttöönoton ja käytön aikana, ja että niitä olisi sovellettava lain täytäntöönpanoon kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että perusoikeuskirjassa vahvistetut perusoikeudet ja -vapaudet olisi taattava tekoälyn ja siihen liittyvän teknologian koko elinkaaren ajan, erityisesti niiden suunnittelun, kehittämisen, käyttöönoton ja käytön aikana, ja että niitä olisi sovellettava lain täytäntöönpanoon kaikissa olosuhteissa;

| E. | katsoo, että tekoälyteknologiaa olisi kehitettävä siten, että ihmiset asetetaan sen keskiöön, että se ansaitsee kansalaisten luottamuksen ja toimii aina ihmisten palveluksessa; toteaa, että tekoälyjärjestelmät on aina suunniteltava niin, että käyttäjällä on tarvittaessa mahdollisuus sulkea järjestelmä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tekoälyteknologiaa olisi kehitettävä siten, että ihmiset asetetaan sen keskiöön, että se ansaitsee kansalaisten luottamuksen ja toimii aina ihmisten palveluksessa; toteaa, että tekoälyjärjestelmät on aina suunniteltava niin, että käyttäjällä on tarvittaessa mahdollisuus sulkea järjestelmä;

| F. | katsoo, että tekoälyjärjestelmät on suunniteltava kaikkien yhteiskunnan jäsenten suojaksi ja eduksi (suunnittelussa on otettava huomioon heikoimmassa asemassa olevat ja syrjityt väestöryhmät), niiden on oltava syrjimättömiä, turvallisia, päätöksissään helppotajuisia ja avoimia ja niissä on kunnioitettava ihmisen itsemääräämisoikeutta ja perusoikeuksia, jotta ne täyttäisivät tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän eettisissä ohjeissa määritellyt luotettavuuden vaatimukset; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että tekoälyjärjestelmät on suunniteltava kaikkien yhteiskunnan jäsenten suojaksi ja eduksi (suunnittelussa on otettava huomioon heikoimmassa asemassa olevat ja syrjityt väestöryhmät), niiden on oltava syrjimättömiä, turvallisia, päätöksissään helppotajuisia ja avoimia ja niissä on kunnioitettava ihmisen itsemääräämisoikeutta ja perusoikeuksia, jotta ne täyttäisivät tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän eettisissä ohjeissa määritellyt luotettavuuden vaatimukset;

| G. | ottaa huomioon, että unionilla on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ratkaiseva vastuu sen varmistamisesta, että tekoälysovellusten elinkaareen ja käyttöön liittyvät päätökset oikeuslaitoksen ja lainvalvonnan alalla tehdään avoimesti, niillä turvataan täysimääräisesti perusoikeuksien toteutuminen eivätkä ne varsinkaan edistä olemassaolollaan syrjintää, vinoumia tai ennakkoluuloja; katsoo, että asiaa koskevissa poliittisissa valinnoissa olisi noudatettava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, jotta voidaan taata perustuslainmukaisuus sekä oikeudenmukainen ja inhimillinen oikeusjärjestelmä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että unionilla on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ratkaiseva vastuu sen varmistamisesta, että tekoälysovellusten elinkaareen ja käyttöön liittyvät päätökset oikeuslaitoksen ja lainvalvonnan alalla tehdään avoimesti, niillä turvataan täysimääräisesti perusoikeuksien toteutuminen eivätkä ne varsinkaan edistä olemassaolollaan syrjintää, vinoumia tai ennakkoluuloja; katsoo, että asiaa koskevissa poliittisissa valinnoissa olisi noudatettava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, jotta voidaan taata perustuslainmukaisuus sekä oikeudenmukainen ja inhimillinen oikeusjärjestelmä;

| H. | toteaa, että tekoäly saattaa tarjota suuria mahdollisuuksia myös lainvalvonnan alalla, erityisesti lainvalvontaviranomaisten ja oikeusviranomaisten työskentelymenetelmien parantamisessa ja tietyntyyppisten rikosten, erityisesti talousrikosten, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen sekä verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön sekä tietyntyyppisten kyberrikosten torjunnan tehostamisessa, mikä lisää EU:n kansalaisten turvallisuutta samalla, kun ne saattavat sisältää merkittäviä riskejä ihmisten perusoikeuksien kannalta; katsoo, että tekoälyn yleinen soveltaminen laajamittaiseen valvontaan olisi suhteetonta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että tekoäly saattaa tarjota suuria mahdollisuuksia myös lainvalvonnan alalla, erityisesti lainvalvontaviranomaisten ja oikeusviranomaisten työskentelymenetelmien parantamisessa ja tietyntyyppisten rikosten, erityisesti talousrikosten, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen sekä verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön sekä tietyntyyppisten kyberrikosten torjunnan tehostamisessa, mikä lisää EU:n kansalaisten turvallisuutta samalla, kun ne saattavat sisältää merkittäviä riskejä ihmisten perusoikeuksien kannalta; katsoo, että tekoälyn yleinen soveltaminen laajamittaiseen valvontaan olisi suhteetonta;

| I. | ottaa huomioon, että poliisi- ja oikeusviranomaisten käyttämien tekoälyjärjestelmien kehittämisessä ja toiminnassa on mukana useita henkilöitä, organisaatioita, konekomponentteja, ohjelmistoalgoritmeja ja käyttäjiä usein monimutkaisissa ja haastavissa ympäristöissä; ottaa huomioon, että lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksissa käytettävät tekoälysovellukset ovat eri kehitysvaiheissa, aina käsitteellistämisvaiheesta prototyyppien luomiseen ja arviointivaiheesta hyväksynnän jälkeiseen käyttöön; ottaa huomioon, että tulevaisuudessa tekoälylle voi löytyä uusia käyttömahdollisuuksia, kun teknologiat kehittyvät maailmanlaajuisesti käynnissä olevan tieteellisen tutkimuksen seurauksena; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että poliisi- ja oikeusviranomaisten käyttämien tekoälyjärjestelmien kehittämisessä ja toiminnassa on mukana useita henkilöitä, organisaatioita, konekomponentteja, ohjelmistoalgoritmeja ja käyttäjiä usein monimutkaisissa ja haastavissa ympäristöissä; ottaa huomioon, että lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksissa käytettävät tekoälysovellukset ovat eri kehitysvaiheissa, aina käsitteellistämisvaiheesta prototyyppien luomiseen ja arviointivaiheesta hyväksynnän jälkeiseen käyttöön; ottaa huomioon, että tulevaisuudessa tekoälylle voi löytyä uusia käyttömahdollisuuksia, kun teknologiat kehittyvät maailmanlaajuisesti käynnissä olevan tieteellisen tutkimuksen seurauksena;

| J. | katsoo, että tekoälyjärjestelmien mahdollisia haitallisia vaikutuksia koskevan oikeudellisen vastuun osoittamiseen tarvitaan rikosoikeuden alalla selkeä malli; katsoo, että tämän alan sääntelyssä olisi aina säilytettävä ihmisen vastuuvelvollisuus ja pyrittävä ennen kaikkea välttämään haitallisia vaikutuksia alun alkaenkin; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että tekoälyjärjestelmien mahdollisia haitallisia vaikutuksia koskevan oikeudellisen vastuun osoittamiseen tarvitaan rikosoikeuden alalla selkeä malli; katsoo, että tämän alan sääntelyssä olisi aina säilytettävä ihmisen vastuuvelvollisuus ja pyrittävä ennen kaikkea välttämään haitallisia vaikutuksia alun alkaenkin;

| K. | katsoo, että viime kädessä on jäsenvaltioiden vastuulla taata perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen silloin, kun tekoälyjärjestelmiä käytetään lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen alalla; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että viime kädessä on jäsenvaltioiden vastuulla taata perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen silloin, kun tekoälyjärjestelmiä käytetään lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen alalla;

| L. | ottaa huomioon, että perusoikeuksien suojelun ja tehokkaan poliisitoiminnan välisen suhteen on aina oltava olennainen osa keskusteluja siitä, pitäisikö tekoälyä käyttää lainvalvonnan alalla, jossa päätöksillä voi olla pitkäaikaisia vaikutuksia yksilöiden elämään ja vapauteen, ja miten sitä olisi tällä alalla käytettävä; pitää tätä erityisen tärkeänä, sillä tekoälystä voi tulla pysyvä osa rikosoikeudellista ekosysteemiä, koska sitä voidaan käyttää analyysi- ja tukivälineenä rikostutkinnoissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että perusoikeuksien suojelun ja tehokkaan poliisitoiminnan välisen suhteen on aina oltava olennainen osa keskusteluja siitä, pitäisikö tekoälyä käyttää lainvalvonnan alalla, jossa päätöksillä voi olla pitkäaikaisia vaikutuksia yksilöiden elämään ja vapauteen, ja miten sitä olisi tällä alalla käytettävä; pitää tätä erityisen tärkeänä, sillä tekoälystä voi tulla pysyvä osa rikosoikeudellista ekosysteemiä, koska sitä voidaan käyttää analyysi- ja tukivälineenä rikostutkinnoissa;

| M. | toteaa, että lainvalvonnassa käytetään tekoälyä esimerkiksi kasvontunnistustekniikoissa, joiden avulla voidaan mm. etsiä epäiltyjä tietokannoista ja tunnistaa ihmiskaupan tai lasten seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön uhreja, automaattisessa rekisterikilpien tunnistamisessa, puhujien tunnistamisessa, puheen tunnistamisessa, huuliltalukutekniikoissa, kuunteluvalvonnassa (esimerkiksi algoritmi laukausten havaitsemiseen), tunnistettujen tietokantojen itsenäisessä tutkimuksessa ja analysoinnissa, ennakoinnissa (ennakoiva poliisitoiminnan ja rikosten hotspot-analysointi), käyttäytymisen havaitsemisvälineissä, kehittyneissä virtuaalisissa ruumiinavausvälineissä kuolinsyyn määrittämistä varten, itsenäisissä välineissä rahoituspetosten ja terrorismin rahoituksen tunnistamiseksi, sosiaalisen median seurannassa (salaaminen ja tietojen kerääminen niiden louhintaan yhteyksiä varten) ja automaattisissa seurantajärjestelmissä, joissa on mukana erilaisia havaitsemisvalmiuksia (esimerkiksi sydämenlyöntien havaitseminen ja lämpökamerat); ottaa huomioon, että edellä mainittujen sovellusten sekä muiden lainvalvonnan alan mahdollisten tai tulevien tekoälysovellusten luotettavuus ja tarkkuus voivat vaihdella suuresti ja vaikuttaa perusoikeuksien suojeluun ja rikosoikeudellisten järjestelmien dynamiikkaan; ottaa huomioon, että monia näistä välineistä käytetään EU:n ulkopuolisissa maissa, mutta että ne olisivat unionin tietosuojasäännöstön ja oikeuskäytännön nojalla laittomia; ottaa huomioon, että algoritmien rutiininomainen käyttöönotto voi johtaa siihen, että aiheettomien varoitusten määrä ylittää selvästi aiheellisten varoitusten määrän, silloinkin kun väärien positiivisten osuus on pieni; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että lainvalvonnassa käytetään tekoälyä esimerkiksi kasvontunnistustekniikoissa, joiden avulla voidaan mm. etsiä epäiltyjä tietokannoista ja tunnistaa ihmiskaupan tai lasten seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön uhreja, automaattisessa rekisterikilpien tunnistamisessa, puhujien tunnistamisessa, puheen tunnistamisessa, huuliltalukutekniikoissa, kuunteluvalvonnassa (esimerkiksi algoritmi laukausten havaitsemiseen), tunnistettujen tietokantojen itsenäisessä tutkimuksessa ja analysoinnissa, ennakoinnissa (ennakoiva poliisitoiminnan ja rikosten hotspot-analysointi), käyttäytymisen havaitsemisvälineissä, kehittyneissä virtuaalisissa ruumiinavausvälineissä kuolinsyyn määrittämistä varten, itsenäisissä välineissä rahoituspetosten ja terrorismin rahoituksen tunnistamiseksi, sosiaalisen median seurannassa (salaaminen ja tietojen kerääminen niiden louhintaan yhteyksiä varten) ja automaattisissa seurantajärjestelmissä, joissa on mukana erilaisia havaitsemisvalmiuksia (esimerkiksi sydämenlyöntien havaitseminen ja lämpökamerat); ottaa huomioon, että edellä mainittujen sovellusten sekä muiden lainvalvonnan alan mahdollisten tai tulevien tekoälysovellusten luotettavuus ja tarkkuus voivat vaihdella suuresti ja vaikuttaa perusoikeuksien suojeluun ja rikosoikeudellisten järjestelmien dynamiikkaan; ottaa huomioon, että monia näistä välineistä käytetään EU:n ulkopuolisissa maissa, mutta että ne olisivat unionin tietosuojasäännöstön ja oikeuskäytännön nojalla laittomia; ottaa huomioon, että algoritmien rutiininomainen käyttöönotto voi johtaa siihen, että aiheettomien varoitusten määrä ylittää selvästi aiheellisten varoitusten määrän, silloinkin kun väärien positiivisten osuus on pieni;

| N. | ottaa huomioon, että myös monien maiden oikeuslaitokset kaikkialla maailmassa käyttävät tekoälyn välineitä ja sovelluksia muun muassa päätösten tukemiseen tutkintavankeustapauksissa, tuomioissa, uusimista koskevien todennäköisyyksien laskemisessa ja koeajan määrittämisessä sekä verkkovälitteisessä riitojenratkaisussa, oikeuskäytännön hallinnassa ja oikeuden piiriin pääsyn helpottamisessa; ottaa huomioon, että tämä on johtanut muiden kuin valkoisten ihmisten ja muiden vähemmistöjen mahdollisuuksien vääristymiseen ja vähenemiseen; ottaa huomioon, että EU:ssa, joitakin jäsenvaltioita lukuun ottamatta, niiden käyttö rajoittuu tällä hetkellä pääasiassa siviiliasioihin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että myös monien maiden oikeuslaitokset kaikkialla maailmassa käyttävät tekoälyn välineitä ja sovelluksia muun muassa päätösten tukemiseen tutkintavankeustapauksissa, tuomioissa, uusimista koskevien todennäköisyyksien laskemisessa ja koeajan määrittämisessä sekä verkkovälitteisessä riitojenratkaisussa, oikeuskäytännön hallinnassa ja oikeuden piiriin pääsyn helpottamisessa; ottaa huomioon, että tämä on johtanut muiden kuin valkoisten ihmisten ja muiden vähemmistöjen mahdollisuuksien vääristymiseen ja vähenemiseen; ottaa huomioon, että EU:ssa, joitakin jäsenvaltioita lukuun ottamatta, niiden käyttö rajoittuu tällä hetkellä pääasiassa siviiliasioihin;

| O. | ottaa huomioon, että tekoälyn käyttöön lainvalvonnassa liittyy useita mahdollisesti suuria ja yksityishenkilöiden perusoikeuksien suojelua koskevia riskejä, joita eräissä tapauksissa on mahdoton hyväksyä, kuten läpinäkymätön päätöksenteko, erityyppinen syrjintä ja taustalla olevan algoritmin virheet, jotka voivat takaisinkytkennän seurauksena kertautua, sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan, sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen ja syyttömyysolettamaan kohdistuvat riskit sekä tehokkaisiin oikeussuuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja ihmisten vapauteen ja turvallisuuteen liittyvät riskit; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tekoälyn käyttöön lainvalvonnassa liittyy useita mahdollisesti suuria ja yksityishenkilöiden perusoikeuksien suojelua koskevia riskejä, joita eräissä tapauksissa on mahdoton hyväksyä, kuten läpinäkymätön päätöksenteko, erityyppinen syrjintä ja taustalla olevan algoritmin virheet, jotka voivat takaisinkytkennän seurauksena kertautua, sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan, sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen ja syyttömyysolettamaan kohdistuvat riskit sekä tehokkaisiin oikeussuuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja ihmisten vapauteen ja turvallisuuteen liittyvät riskit;

| P. | ottaa huomioon, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käyttämät tekoälyjärjestelmät ovat myös alttiita tekoälyn käyttöön perustuville hyökkäyksille tietojärjestelmiä vastaan tai harhautuksille, joissa järjestelmään syötetään tarkoituksellisesti väärää tietoa vääristyneiden tulosten aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että näissä tilanteissa tästä aiheutuva vahinko on mahdollisesti vielä merkittävämpi ja voi johtaa eksponentiaalisesti suurempaan vahinkoon sekä yksilöille että ryhmille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käyttämät tekoälyjärjestelmät ovat myös alttiita tekoälyn käyttöön perustuville hyökkäyksille tietojärjestelmiä vastaan tai harhautuksille, joissa järjestelmään syötetään tarkoituksellisesti väärää tietoa vääristyneiden tulosten aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että näissä tilanteissa tästä aiheutuva vahinko on mahdollisesti vielä merkittävämpi ja voi johtaa eksponentiaalisesti suurempaan vahinkoon sekä yksilöille että ryhmille;

| Q. | katsoo, että tekoälyn käyttöönottoa lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen alalla ei pitäisi nähdä pelkkänä teknisenä toteuttamismahdollisuutena vaan pikemminkin poliittisena päätöksenä, joka koskee lainvalvonta- ja rikosoikeusjärjestelmien suunnittelua ja tavoitteita; toteaa, että nykyaikainen rikosoikeus perustuu ajatukselle, jonka mukaan valtion viranomaiset reagoivat rikokseen sen tapahtumisen jälkeen eivätkä oleta, että kaikki ihmiset ovat vaarallisia ja että heitä on jatkuvasti valvottava mahdollisten rikkomusten estämiseksi; ottaa huomioon, että tekoälyyn perustuvilla valvontatekniikoilla tämä lähestymistapa asetetaan vahvasti kyseenalaiseksi ja edellytetään, että lainsäätäjät kaikkialla maailmassa arvioivat perusteellisesti seurauksia, joita aiheutuu sellaisten teknologioiden käyttöönoton sallimisesta, jotka vähentävät ihmisten roolia lainvalvonnassa ja oikeuskäsittelyssä; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että tekoälyn käyttöönottoa lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen alalla ei pitäisi nähdä pelkkänä teknisenä toteuttamismahdollisuutena vaan pikemminkin poliittisena päätöksenä, joka koskee lainvalvonta- ja rikosoikeusjärjestelmien suunnittelua ja tavoitteita; toteaa, että nykyaikainen rikosoikeus perustuu ajatukselle, jonka mukaan valtion viranomaiset reagoivat rikokseen sen tapahtumisen jälkeen eivätkä oleta, että kaikki ihmiset ovat vaarallisia ja että heitä on jatkuvasti valvottava mahdollisten rikkomusten estämiseksi; ottaa huomioon, että tekoälyyn perustuvilla valvontatekniikoilla tämä lähestymistapa asetetaan vahvasti kyseenalaiseksi ja edellytetään, että lainsäätäjät kaikkialla maailmassa arvioivat perusteellisesti seurauksia, joita aiheutuu sellaisten teknologioiden käyttöönoton sallimisesta, jotka vähentävät ihmisten roolia lainvalvonnassa ja oikeuskäsittelyssä;

| 1. | toistaa, että koska suurten tietomäärien käsittely on tekoälyn ytimessä, oikeutta yksityiselämän suojaan ja oikeutta henkilötietojen suojaan sovelletaan kaikilla tekoälyn aloilla ja että tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevaa unionin oikeudellista kehystä on noudatettava täysimääräisesti; muistuttaa, että EU on jo vahvistanut lainvalvontaa koskevat tietosuojastandardit, jotka muodostavat perustan tekoälyn tulevalle sääntelylle lainsäädännön ja oikeuslaitoksen alalla; muistuttaa, että henkilötietojen käsittelyn olisi oltava laillista ja tasapuolista, käsittelyn tarkoitukset olisi määriteltävä selkeästi ja legitiimisti, että käsittelyn olisi oltava riittävää ja asianmukaista eikä se saisi olla liiallista tarkoitukseensa nähden, että käsittelyn olisi oltava täsmällistä ja ajantasaista, ja epätarkat tiedot olisi oikaistava tai poistettava, paitsi jos rajoituksia sovelletaan, että tietoja ei saisi säilyttää pidempään kuin on tarpeen, että selkeitä ja asianmukaisia määräaikoja olisi asetettava tietojen poistamiselle tai säilyttämistarpeen säännölliselle tarkistamiselle ja että tietojen käsittelyn olisi oltava turvallista; korostaa myös, että olisi estettävä mahdollinen yksittäisten henkilöiden tunnistaminen tekoälysovelluksella, jossa käytetään aiemmin anonymisoitua dataa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vahvistaa, että kaikissa lainvalvontaa ja oikeuslaitosta koskevissa tekoälyratkaisuissa on myös noudatettava täysimääräisesti ihmisarvon, syrjimättömyyden, vapaan liikkuvuuden, syyttömyysolettaman, puolustusoikeuden ja vaitiolo-oikeuden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden, lain edessä yhdenvertaisuuden, oikeuskeinojen tasapuolisuuden sekä tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaatteita Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti; painottaa, että tekoälysovellusten käyttö on kiellettävä, jos se on ristiriidassa perusoikeuksien kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että tekoälysovellusten nopea kehitys eri puolilla maailmaa ei mahdollista sovellusten tyhjentävää luetteloa ja edellyttää näin ollen selkeää ja johdonmukaista hallintomallia, jolla taataan sekä yksilöiden perusoikeudet että oikeudellinen selkeys kehittäjille, kun otetaan huomioon teknologian jatkuva kehitys; katsoo kuitenkin, että kun otetaan huomioon poliisi- ja oikeusviranomaisten rooli ja vastuu sekä niiden rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä tai syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten tekemien päätösten vaikutus, tekoälysovellusten käyttö on luokiteltava suuririskiseksi tapauksissa, joissa on mahdollista vaikuttaa merkittävästi yksilöiden elämään; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo tässä yhteydessä, että kaikkien lainvalvonta- tai oikeusviranomaisten kehittämien tai käyttämien tekoälyvälineiden olisi oltava vähintään turvallisia, vakaita, varmoja ja tarkoituksenmukaisia, niissä olisi noudatettava oikeudenmukaisuuden, tietojen minimoinnin, vastuuvelvollisuuden, avoimuuden, syrjimättömyyden ja helppokäyttöisyyden periaatteita ja niiden kehittämiseen, käyttöönottoon ja käyttöön olisi sovellettava riskinarviointia ja tiukkaa tarpeellisuus- ja suhteellisuustestausta, jossa suojatoimien olisi oltava suhteessa havaittuihin riskeihin; korostaa, että kansalaisten luottamus EU:ssa kehitetyn, käyttöön otetun ja käytetyn tekoälyn käyttöön edellyttää näiden kriteerien täysimääräistä täyttämistä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille tietyntyyppisten tekoälysovellusten myönteisen vaikutuksen lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten työhön kaikkialla unionissa; korostaa esimerkiksi parantunutta oikeuskäytännön hallintaa, joka on saavutettu lisähakuvaihtoehdot mahdollistavilla välineillä; katsoo, että tekoälyn muita mahdollisia käyttötarkoituksia lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa voitaisiin tutkia ottaen huomioon CEPEJ:n hyväksymän tekoälyn käyttöä oikeusjärjestelmissä ja niiden ympäristössä koskevan eettisen peruskirjan viisi periaatetta ja kiinnittäen erityistä huomiota CEPEJ:n yksilöimiin ”käyttötarkoituksiin, joihin on suhtauduttava äärimmäisellä varauksella”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kaikkia teknologian käyttötarkoituksia voidaan muuttaa, ja vaatii tiukkaa demokraattista valvontaa ja riippumatonta seurantaa kaikelle poliisi- ja oikeusviranomaisten käyttämälle tekoälyä hyödyntävälle teknologialle, erityisesti jos sitä on mahdollista käyttää laajamittaiseen valvontaan ja profilointiin; panee näin ollen erittäin huolestuneena merkille lainvalvonta-alalla olevat mahdollisuudet tietyillä tekoälyteknologioilla toteutettavaan laajamittaiseen valvontaan; korostaa oikeudellista vaatimusta, jonka mukaan on estettävä laajamittainen valvonta tekoälyteknologialla, joka määritelmän mukaan ei ole tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista, ja kiellettävä sellaisten sovellusten käyttö, jotka voivat johtaa siihen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että joissakin EU:n ulkopuolisissa maissa massavalvontateknologioiden kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä omaksuttu lähestymistapa haittaa suhteettomasti perusoikeuksia, minkä vuoksi EU:n ei tule noudattaa sitä; korostaa siksi, että suojatoimia, joilla estetään lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten harjoittama tekoälyteknologian väärinkäyttö, on myös säänneltävä yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tekoälysovellusten, kuten koneoppimisen, käytön mahdollisesti aiheuttamia vinoumia ja syrjintää myös algoritmeissa, joihin kyseiset sovellukset perustuvat; toteaa, että taustatietoaineistoihin voi sisältyä vääristymiä erityisesti silloin, kun käytetään historiallisia tietoja, algoritmien kehittäjät ottavat ne käyttöön tai kun järjestelmät otetaan käyttöön todellisissa olosuhteissa; huomauttaa, että käytetyn datan laatu vaikuttaa väistämättä tekoälysovellusten tuottamiin tuloksiin ja että tällaiset luontaiset vääristymät ovat taipuvaisia vähitellen lisääntymään ja siten ylläpitämään ja lisäämään olemassa olevaa syrjintää, joka kohdistuu erityisesti tiettyihin etnisiin ryhmiin tai rodullistettuihin yhteisöihin kuuluviin henkilöihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että monet tällä hetkellä käytössä olevat algoritmivetoiset tunnistustekniikat tunnistavat ja luokittelevat suhteettomasti väärin ja aiheuttavat näin ollen vahinkoa rodullistetuille henkilöille, tiettyihin etnisiin yhteisöihin kuuluville henkilöille, hlbti-henkilöille, lapsille ja vanhuksille sekä naisille; muistuttaa, että oikean tunnistamisen oikeuden lisäksi yksilöillä on oikeus jäädä tunnistamattomaksi, ellei laissa edellytetä tunnistamista pakottavista ja oikeutetuista yleiseen etuun liittyvistä syistä; korostaa, että tietyn henkilöryhmän ominaisuuksiin perustuvat tekoälyennusteet lisäävät ja toistavat syrjinnän nykyisiä muotoja; katsoo, että olisi ponnisteltava voimakkaasti automatisoidun syrjinnän ja vääristymien välttämiseksi; vaatii vahvoja lisäsuojatoimia niihin tapauksiin, joissa lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten tekoälyjärjestelmien käyttö kohdistuu tai liittyy alaikäisiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa valtasuhteiden epäsymmetriaa tekoälyteknologian käyttäjien sekä tekoälyteknologian kohteena olevien välillä; pitää erittäin tärkeänä, että poliisi- ja oikeusviranomaisten harjoittama tekoälyn käyttö rikosasioissa ei lisää eriarvoisuutta, sosiaalista eriytymistä tai syrjäytymistä; korostaa tekoälyvälineiden käytön vaikutuksia rikoksesta epäiltyjen puolustusoikeuksiin, hankaluuksia niiden toimintaa koskevien merkityksellisten tietojen saamisessa ja siitä erityisesti tutkinnan kohteena oleville henkilöille aiheutuvaa ongelmaa haastaa tekoälyvälineiden tulokset tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille riskit, joita liittyy erityisesti tekoälyjärjestelmien käsittelemiin henkilötietoihin tai muihin rikostutkintoihin tai oikeusjuttuihin liittyvien tietojen tietovuotoihin, tietoturvaloukkauksiin ja luvattomaan käyttöön; korostaa, että lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa käytettävien tekoälyjärjestelmien turvallisuusnäkökohtia on tarkasteltava huolellisesti ja niiden on oltava riittävän vakaita ja palautumiskykyisiä, jotta voidaan estää tekoälyjärjestelmiin kohdistuvien vihamielisten hyökkäysten mahdolliset katastrofaaliset seuraukset; korostaa sisäänrakennetun turvallisuuden ja ihmisen suorittaman erityisen valvonnan merkitystä ennen tiettyjen kriittisten sovellusten käyttöä ja kehottaa siksi lainvalvonta- ja oikeusviranomaisia käyttämään ainoastaan tekoälysovelluksia, joissa noudatetaan sisäänrakennetun yksityisyyden ja tietosuojan periaatetta, jotta vältetään toimintojen häiriintyminen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käyttämien tekoälyjärjestelmien ei olisi sallittava aiheuttaa haittaa ihmisten fyysiselle koskemattomuudelle eikä jakaa oikeuksia tai asettaa oikeudellisia velvoitteita yksilöille; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustaa haasteet, jotka liittyvät mahdollisten haittojen oikeudellisen vastuun ja vastuuvelvollisuuden määrittelyyn, kun otetaan huomioon tekoälyjärjestelmien kehittämisen ja toiminnan monimutkaisuus; katsoo, että on luotava selkeä ja oikeudenmukainen järjestelmä, jonka avulla voidaan osoittaa oikeudellinen vastuu ja korvausvastuu näiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden mahdollisista kielteisistä seurauksista; korostaa kuitenkin, että ensisijaisesti on pyrittävä ennaltaehkäisemään tällaisten seurauksien syntyminen; kehottaa siksi soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta kaikkiin lainvalvonnan alalla käytettäviin tekoälysovelluksiin; korostaa, että oikeudellisen vastuun ja vastuuvelvollisuuden on aina oltava luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä, joka on aina yksilöitävä tekoälyn tuella tehtävissä päätöksissä; korostaa siksi tarvetta varmistaa tekoälyjärjestelmiä tuottavien ja hallinnoivien yritysrakenteiden avoimuus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että sekä puolustusoikeuksien tehokkaan toteuttamisen että kansallisten rikosoikeusjärjestelmien avoimuuden kannalta on olennaisen tärkeää, että tekoälyvälineiden käytön ehtoja, menettelytapoja ja seurauksia lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen alalla sekä kohteena olevien henkilöiden oikeuksia ja tuloksellisia ja helposti saatavilla olevia valitus- ja muutoksenhakumenettelyjä sekä oikeudellisia muutoksenhakukeinoja säännellään erityisellä, selkeällä ja täsmällisellä oikeudellisella kehyksellä; korostaa rikosoikeudellisen menettelyn osapuolten oikeutta tutustua tietojenkeruuprosessiin ja siihen liittyviin tekoälysovellusten avulla tehtyihin tai niiden avulla saatuihin arviointeihin; pitää erityisen tarpeellisena, että oikeudellisessa yhteistyössä mukana olevat täytäntöönpanoviranomaiset arvioivat toisen jäsenvaltion tai EU:n ulkopuolisen maan esittämistä luovutus- tai kiinniottopyynnöistä päättäessään, voisiko tekoälyvälineiden käyttö pyynnön esittäneessä maassa vaarantaa perusoikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; kehottaa komissiota antamaan suuntaviivat siitä, miten tällainen arviointi tehdään rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön yhteydessä; vaatii, että jäsenvaltioiden olisi sovellettavan lainsäädännön mukaisesti varmistettava, että henkilöille tiedotetaan, kun lainvalvontaviranomaiset tai oikeuslaitos käyttävät tekoälysovelluksia heitä koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa, että jos ihmiset tukeutuvat pelkästään koneiden tuottamiin tietoihin, profiileihin ja suosituksiin, he eivät kykene tekemään riippumatonta arviointia; korostaa mahdollisesti vakavia kielteisiä seurauksia erityisesti lainvalvonnan ja oikeudenkäytön aloilla, kun yksilöt luottavat liikaa tekoälyvälineiden ilmeisen puolueettomaan ja tieteelliseen luonteeseen eivätkä näin ollen ota huomioon mahdollisuutta, että niiden tulokset voivat olla virheellisiä, puutteellisia, merkityksettömiä tai syrjiviä; korostaa, että liiallista riippuvuutta tekoälyjärjestelmien tarjoamista tuloksista olisi vältettävä, ja korostaa, että viranomaisten olisi tärkeää lisätä luottamusta ja tietämystä algoritmin tekemien suositusten kyseenalaistamiseksi; pitää tärkeänä realistisia odotuksia tällaisista teknologisista ratkaisuista ja sitä, että ei luvata täydellisiä lainvalvontaratkaisuja ja kaikkien tehtyjen rikosten havaitsemista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että oikeus- ja lainvalvontayhteyksissä jokaisen oikeudellisen tai vastaavan päätöksen tekijänä on aina oltava ihminen, joka voidaan saattaa vastuuseen tehdyistä päätöksistä; katsoo, että tekoälyyn perustuvien järjestelmien käyttäjien on voitava turvautua oikeussuojakeinoihin; muistuttaa, että EU:n oikeuden mukaan henkilöllä on oikeus olla joutumatta sellaisen päätöksen kohteeksi, jolla on häntä koskevia oikeusvaikutuksia tai joka vaikuttaa häneen merkittävästi ja joka perustuu yksinomaan automaattiseen tietojenkäsittelyyn; painottaa lisäksi, että automatisoitu yksittäispäätöstenteko ei saa perustua erityisiin henkilötietoryhmiin, paitsi jos on toteutettu asianmukaiset toimenpiteet rekisteröidyn oikeuksien ja vapauksien sekä oikeutettujen etujen suojaamiseksi; korostaa, että EU:n lainsäädännössä kielletään erityisiin henkilötietoryhmiin perustuva profilointi, joka johtaa luonnollisiin henkilöihin kohdistuvaan syrjintään; painottaa, että lainvalvontaviranomaisten ja niiden toimien täytäntöönpanevan luonteen vuoksi lainvalvonnan alalla tehdyillä päätöksillä on lähes aina asianomaista henkilöä koskevia oikeusvaikutuksia; panee merkille, että tekoälyn käyttö voi vaikuttaa ihmisten tekemiin päätöksiin ja että sillä voi olla vaikutuksia rikosprosessien kaikkiin vaiheisiin; katsoo siksi, että tekoälyjärjestelmiä käyttävien viranomaisten on ylläpidettävä erittäin tiukkoja oikeudellisia normeja ja varmistettava ihmisen osallistuminen, erityisesti analysoitaessa tällaisista järjestelmistä peräisin olevia tietoja; edellyttää siksi, että tuomareiden suvereeni harkinta ja tapauskohtainen päätöksenteko on säilytettävä; kehottaa kieltämään tekoälyn ja siihen liittyvän teknologian käyttämisen oikeudellisten päätösten ehdottamiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa huolehtimaan algoritmien ymmärrettävyydestä, läpinäkyvyydestä, jäljitettävyydestä ja todennettavuudesta välttämättömänä valvonnan osana sen varmistamiseksi, että oikeuslaitoksen ja lainvalvonnan tekoälyjärjestelmien kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä noudatetaan perusoikeuksia, ja kansalaiset luottavat niihin, ja että tekoälyalgoritmien tuottamat tulokset voidaan tehdä käyttäjien ja näiden järjestelmien piiriin kuuluvien ymmärrettäviksi ja että lähdetiedot ja järjestelmän lopputulokseen päätymisen tavat ovat avoimia; huomauttaa, että teknisen läpinäkyvyyden, luotettavuuden ja tarkkuuden varmistamiseksi unionin lainvalvonta- tai oikeusviranomaisten olisi voitava ostaa ainoastaan sellaisia välineitä ja järjestelmiä, joiden algoritmit ja logiikka ovat tarkastettavissa ja ainakin poliisin ja oikeuslaitoksen sekä riippumattomien tarkastajien saatavilla, jotta mahdollistetaan niiden arviointi, tarkastus ja tutkinta, eivätkä myyjät saa sulkea niitä tai merkitä niitä omistusoikeudellisiksi; toteaa, että dokumentaatiota olisi toimitettava selkeällä ja ymmärrettävällä kielellä palvelun luonteesta, siihen kehitetyistä välineistä, suorituskyvystä ja toimintaedellytyksistä sekä mahdollisista riskeistä; kehottaa siksi oikeus- ja lainvalvontaviranomaisia varmistamaan ennakoivan ja täyden avoimuuden yksityisille yrityksille, jotka tarjoavat niille tekoälyjärjestelmiä lainvalvontaa ja oikeuslaitosta varten; suosittelee siksi avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannustaa lainvalvonta- ja oikeusviranomaisia määrittämään ja arvioimaan aloja, joilla jotkin räätälöidyt tekoälyratkaisut voisivat olla hyödyllisiä, ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä tekoälyn käyttöönotosta; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n virastoja ottamaan käyttöön asianmukaiset julkiset hankintamenettelyt tekoälyjärjestelmille, kun niitä käytetään lainvalvonta- tai oikeudellisessa yhteydessä, jotta varmistetaan, että järjestelmät ovat perusoikeuksien ja sovellettavan lainsäädännön mukaisia, mukaan lukien sen varmistaminen, että ohjelmistoasiakirjat ja algoritmit ovat toimivaltaisten viranomaisten ja valvontaviranomaisten saatavilla ja valmiina tarkastusta varten; kehottaa erityisesti laatimaan sitovia sääntöjä, jotka velvoittavat julkistamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, sopimukset ja hankinnat sekä niiden hankinnan tarkoituksen; korostaa, että viranomaisille on tarjottava tarvittava rahoitus ja asiantuntemus tekoälyn käyttöönottoon liittyvien eettisten, oikeudellisten ja teknisten vaatimusten täysimääräisen noudattamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäljittämään tekoälyjärjestelmät ja niiden toimintaa kuvaavat päätöksentekoprosessit, joissa määritellään järjestelmien valmiudet ja rajoitukset, ja seuraamaan pakollisella asiakirja-aineistolla, mistä päätöksen määrittelevät ominaisuudet ovat peräisin; korostaa, että on tärkeää säilyttää täydellinen dokumentointi koulutusdatasta, sen asiayhteydestä, tarkoituksesta, tarkkuudesta ja sivuvaikutuksista sekä algoritmien rakentajien ja kehittäjien suorittamasta tietojen käsittelystä ja perusoikeuksien noudattamisesta; tähdentää, että aina on oltava mahdollisuus esittää tekoälyjärjestelmien tekemät laskelmat ihmiselle ymmärrettävässä muodossa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa tekemään pakollisen perusoikeuksia koskevan vaikutustenarvioinnin ennen tekoälyjärjestelmien täytäntöönpanoa tai käyttöönottoa lainvalvonnassa tai oikeuslaitoksessa, jotta voidaan arvioida mahdolliset perusoikeuksiin kohdistuvat riskit; muistuttaa, että aiempi tietosuojaa koskeva vaikutustenarviointi on pakollinen kaiken tyyppiselle ja etenkin uutta teknologiaa hyödyntävälle käsittelylle, johon todennäköisesti liittyy luonnollisten henkilöiden vapauksien ja oikeuksien kannalta korkea riski, ja katsoo, että tämä pätee myös useimpiin lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen alalla käytettäviin tekoälyteknologioihin; korostaa tietosuojaviranomaisten ja perusoikeusvirastojen asiantuntemusta järjestelmien arvioinnissa; korostaa, että nämä perusoikeuksia koskevat vaikutustenarvioinnit olisi toteutettava mahdollisimman avoimesti ja kansalaisyhteiskunnan aktiivisella osallistumisella; vaatii, että vaikutustenarvioinneissa määritellään myös selkeästi suojatoimet, jotka ovat tarpeen tunnistettujen riskien käsittelemiseksi, ja että ne asetetaan mahdollisimman laajasti julkisesti saataville ennen tekoälyjärjestelmien käyttöönottoa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että ainoastaan riippumattomasti arvioidulla vankalla eurooppalaisella tekoälyn hallinnoinnilla on mahdollista varmistaa perusoikeusperiaatteiden toteutuminen; kehottaa riippumatonta viranomaista tekemään kaikille lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käyttämille tekoälyjärjestelmille säännöllisesti pakollisia tarkastuksia, jos järjestelmillä on mahdollisuus aiheuttaa merkittäviä vaikutuksia yksittäisten ihmisten elämään, ja testaamaan ja arvioimaan algoritmijärjestelmien kontekstia, tarkoitusta, tarkkuutta, suorituskykyä ja soveltamisalaa niiden käyttöönoton jälkeen, jotta voidaan havaita, tutkia, diagnosoida ja korjata mahdolliset ei-toivotut ja haitalliset vaikutukset ja varmistaa, että tekoälyjärjestelmät toimivat suunnitellusti; kehottaa siksi luomaan tätä varten selkeän institutionaalisen kehyksen, johon sisältyy asianmukainen sääntely- ja valvontavalvonta, jotta varmistetaan täysimääräinen täytäntöönpano ja taataan täysin tietoon perustuva demokraattinen keskustelu tekoälyn tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta rikosoikeuden alalla; korostaa, että näiden tarkastusten tulokset olisi asetettava saataville julkisiin rekistereihin, jotta kansalaiset tietävät, onko tekoälyjärjestelmiä otettu käyttöön ja mihin toimenpiteisiin on ryhdytty perusoikeuksien loukkausten estämiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että taustatietoaineistot ja algoritmiset järjestelmät, joita käytetään tekoälyn ja siihen liittyvän teknologian kehittämisen yhteydessä ja tietojenkäsittelyn eri vaiheissa luokitusten, arviointien ja ennusteiden laatimiseen, voivat johtaa myös sellaisten ihmisryhmien erilaiseen kohteluun ja suoraan ja välilliseen syrjintään, joihin kuuluvilla on yhteisiä ominaisuuksia, etenkin jos ennakoivien poliisialgoritmien opetuksessa käytetty data vastaa käytössä olevia tarkkailun painopisteitä ja saattaa siksi tuottaa ja vahvistaa nykyisiä vinoumia; painottaa siksi, että etenkin lainvalvonta- ja oikeusalalla käyttöön otettavat tekoälyteknologiat edellyttävät monialaista tutkimusta ja panostusta, joita ovat muun muassa luonnontieteelliset ja teknologiset tutkimukset, kriittiset rotututkimukset, vammaisuutta käsittelevät tutkimukset ja muut sosiaalisen tilanteen huomioon ottavat tieteenalat, joilla käsitellään muun muassa erojen kehittymistä sekä luokitustyötä ja sen seurauksia; tähdentää, että sen vuoksi on järjestelmällisesti investoitava siihen, että tällaiset alat yhdistetään tekoälyä koskevaan tutkimukseen kaikilla tasoilla; pitää myös tärkeänä, että näiden tekoälyjärjestelmien suunnittelusta, kehittämisestä, testaamisesta, ylläpidosta, käyttöönotosta ja hankinnasta vastaavissa työryhmissä otetaan huomioon järjestelmien käytön ja yleensä yhteiskunnan monimuotoisuus syrjinnän riskin vähentämiseksi muuten kuin teknisin keinoin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa edelleen, että erityisesti poliisi- ja oikeusalan henkilöstölle on annettava merkittävää erikoiskoulutusta tekoälyteknologian eettisistä säännöksistä, mahdollisista vaaroista, rajoituksista ja asianmukaisesta käytöstä, jotta heihin voi kohdistaa riittävän vastuuvelvollisuuden, vastuun ja korvausvastuun vaatimukset; korostaa, että olisi varmistettava soveltuvan koulutuksen ja pätevyyksien avulla, että päätöksentekijät ovat perillä vinoutumien mahdollisuudesta, sillä data-aineistot voivat perustua syrjivään ja ennakkoasenteisiin perustuvaan dataan; kannattaa tietoisuuden lisäämistä ja koulutusta koskevien aloitteiden laatimista, jotta voidaan varmistaa, että lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa työskentelevät henkilöt ovat tietoisia tekoälyjärjestelmien käyttöön liittyvistä rajoituksista, valmiuksista ja riskeistä, mukaan lukien automaation vinoumien riski, ja että he ymmärtävät ne; muistuttaa, että poliisiviranomaiset sisällyttävät tekoälykoulutuksen tietokokonaisuuksiin rasismitapauksia tehtäviensä hoitamisessa, mikä johtaa väistämättä rasistiseen vinoumaan tekoälyn tuottamissa havainnoissa, pisteytyksissä ja suosituksissa; palauttaa mieliin kehotuksensa, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä syrjinnän vastaista politiikkaa ja kehitettävä rasismin vastaisia toimintasuunnitelmia, jotka koskevat myös poliisitoimintaa ja oikeusjärjestelmää; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että ennakoiva poliisitoiminta on yksi lainvalvonnan alalla käytettävistä tekoälysovelluksista, mutta varoittaa, että vaikka sen avulla voidaan analysoida tarvittavia tietoaineistoja tiettyjen kaavojen ja korrelaatioiden tunnistamiseksi, ennakoiva poliisitoiminta ei kykene määrittämään syy-yhteyksiä eikä ennakoimaan luotettavasti yksittäisen ihmisen käyttäytymistä, eikä se näin ollen voi olla ainoa perusta toimintapäätöksille; huomauttaa, että useat yhdysvaltalaiset kaupungit ovat tarkastusten jälkeen lopettaneet ennakoivan poliisitoiminnan käytön; muistuttaa, että LIBE-valiokunnan Yhdysvaltoihin helmikuussa 2020 tekemän tiedonhankintamatkan aikana valiokunnan jäsenet saivat kuulla New Yorkin ja Cambridgen (Massachusetts) kaupunkien poliisilaitoksen edustajilta, että näissä kaupungeissa oli luovuttu ennakoivan poliisitoiminnan ohjelmista niiden tehottomuuden, syrjivyyden ja käytännön epäonnistumisten takia ja sen sijaan siirrytty lähipoliisitoimintaan; toteaa, että tämä oli johtanut rikosten määrän vähenemiseen; vastustaa siksi lainvalvontaviranomaisten päätöstä käyttää tekoälyä tehdäkseen yksilöitä tai ryhmiä koskevia käyttäytymisennusteita aiempien tietojen ja aiemman käyttäytymisen, ryhmän jäsenyyden, sijainnin tai minkä tahansa muun tällaisen ominaisuuden perusteella ja yrittää näin tunnistaa henkilöt, jotka todennäköisesti syyllistyvät rikokseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille kasvojentunnistuksen eri tyypit, kuten muun muassa todentamisen / varmentamisen (reaaliaikaisen kasvon sovittaminen henkilöllisyysasiakirjan valokuvaan, esim. älykkäät rajat), tunnistamisen (esim. valokuvan täsmäyttäminen tiettyyn valokuvia sisältävään tietokantaan) ja havaitsemisen (eli kasvojen reaaliaikainen havaitseminen kameravalvontamateriaalin kaltaisista lähteistä ja niiden yhteensovittaminen tietokantoihin, esim. reaaliaikaiseen valvontaan liittyvät vaikutukset), joilla kaikilla on erilaisia vaikutuksia perusoikeuksien suojelussa; katsoo, että kasvojentunnistusjärjestelmien käyttöönotto lainvalvonnassa olisi rajoitettava selkeästi perusteltuihin tarkoituksiin ja siinä olisi täysimääräisesti noudatettava suhteellisuuden ja tarpeellisuuden periaatteita ja sovellettavaa lainsäädäntöä; vahvistaa, että kasvojentunnistusteknologian käytön on vähintään täytettävä tietojen minimointia, tietojen paikkansapitävyyttä, säilytyksen rajoittamista, tietoturvaa ja vastuuvelvollisuutta koskevat vaatimukset sekä oltava laillista, oikeudenmukaista, läpinäkyvää ja jäsenvaltioiden tai unionin lainsäädännössä selkeästi määritellyn erityisen, nimenomaisen ja oikeutetun tarkoituksen mukaista; katsoo, että todentamis- ja tunnistamisjärjestelmiä voidaan edelleen käyttää ja käyttää menestyksekkäästi vain, jos niiden haitallisia vaikutuksia voidaan lieventää ja edellä mainitut kriteerit täyttyvät; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa lisäksi kieltämään pysyvästi julkisilla paikoilla muiden inhimillisten ominaisuuksien, kuten kasvot, sormenjäljet, DNA, ääni ja muut biometriset ja käyttäytymiseen liittyvät signaalit, automaattisen analysoinnin ja/tai tunnistamisen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa kuitenkin keskeyttämään kasvojentunnistusjärjestelmien käyttöönoton lainvalvonnassa, paitsi jos tunnistaminen liittyy ainoastaan rikoksen uhrien tunnistamiseen, kunnes teknisten standardien voidaan katsoa olevan täysin perusoikeuksien mukaisia, saadut tulokset ovat puolueettomia ja syrjimättömiä, oikeudellinen kehys tarjoaa tiukkoja suojatoimia väärinkäyttöä vastaan ja tiukkaa demokraattista valvontaa ja on saatavilla empiiristä näyttöä tällaisten teknologioiden käyttöönoton tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta; toteaa, että jos edellä mainitut kriteerit eivät täyty, järjestelmiä ei pitäisi käyttää eikä ottaa käyttöön; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää erittäin huolestuttavana, että lainvalvontatoimijat ja tiedustelupalvelut käyttävät yksityisiä kasvojentunnistustietokantoja, kuten Clearview-tekoälyä, jonka tietokannan yli kolme miljardia kuvaa on kerätty laittomasti sosiaalisista verkoista ja muista internetin osista, myös EU:n kansalaisilta; kehottaa jäsenvaltioita velvoittamaan lainvalvontatoimijat ilmoittamaan, käyttävätkö ne Clearview-tekoälyteknologiaa tai vastaavaa muiden palveluntarjoajien teknologiaa; muistuttaa Euroopan tietosuojaneuvoston lausunnosta, jonka mukaan Clearview-tekoälyn kaltaisen palvelun käyttäminen unionin lainvalvontaviranomaisten toiminnassa ”ei todennäköisesti ole EU:n tietosuojajärjestelmän mukaista”; kehottaa kieltämään yksityisten kasvojentunnistustietokantojen käytön lainvalvonnassa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille komission toteutettavuustutkimuksen mahdollisista Prüm-päätökseen (8) tehtävistä muutoksista, myös kasvojentunnistukseen liittyen; panee merkille aiemman tutkimuksen, jonka mukaan mahdolliset uudet tunnisteet, kuten iiris- tai kasvojentunnistus, eivät olisi yhtä luotettavia rikosteknisissä yhteyksissä kuin DNA tai sormenjäljet; muistuttaa komissiota siitä, että kaikkien lainsäädäntöehdotusten on perustuttava näyttöön ja että niissä on noudatettava suhteellisuusperiaatetta; kehottaa komissiota laajentamaan Prüm-päätöksen puitteita vain, jos on olemassa vankkaa tieteellistä näyttöä kasvojentunnistuksen luotettavuudesta rikosteknisissä olosuhteissa DNA:han tai sormenjälkiin verrattuna, ja ainoastaan sen jälkeen, kun se on tehnyt kattavan vaikutustenarvioinnin ja Euroopan tietosuojavaltuutetun ja tietosuojaneuvoston suositukset on otettu huomioon; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että biometristen tietojen käyttö liittyy laajemmin ihmisarvoa koskevan oikeuden periaatteeseen, joka on kaikkien perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien pohjana; katsoo, että biometristen tietojen käyttö ja kerääminen etätunnistusta varten, esimerkiksi tekemällä kasvojentunnistusta julkisissa tiloissa ja lentoasemien rajatarkastuksissa käytettävillä automaattisilla rajatarkastusporteilla, voi aiheuttaa perusoikeuksille erityisiä riskejä, jotka saattavat vaihdella huomattavasti käyttötarkoituksesta, asiayhteydestä ja soveltamisalasta riippuen; korostaa lisäksi, että tunnistamistekniikan, kuten silmän liikkeitä ja pupillien koon muutoksia havaitsevien kameroiden, tieteellinen validiteetti lainvalvonnan yhteydessä on kiistanalainen; katsoo, että biometrisen tunnistamisen käyttöä lainvalvonta- ja oikeuslaitoksissa olisi aina pidettävä ”suurena riskinä” ja siksi siihen olisi sovellettava lisävaatimuksia tekoälyä käsittelevän komission korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on erittäin huolestunut Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitetuista tutkimushankkeista, jotka koskevat tekoälyn käyttöönottoa EU:n ulkorajoilla; toteaa, että yksi näistä on iBorderCtrl-hanke, matkustajia profiloiva ”älykäs valheenpaljastusjärjestelmä”, joka perustuu matkustajan ennen matkaa verkkokamerallaan kuvaamaan tietokoneavusteiseen haastatteluun sekä 38 mikroeleen tekoälypohjaiseen analyysiin ja jota testataan Unkarissa, Latviassa ja Kreikassa; kehottaa siksi komissiota toteuttamaan säädösten ja muiden välineiden sekä tarvittaessa rikkomusmenettelyjen avulla kiellon, joka koskee kaikkea sellaista lainvalvontaa varten toteutettua henkilötietojen ja kasvokuvien biometristä käsittelyä, joka johtaa laajamittaiseen valvontaan yleisessä käytössä olevilla paikoilla; kehottaa edelleen komissiota lopettamaan sellaisen biometrisen tutkimuksen tai biometristen sovellusten käyttöönoton tai ohjelmien rahoittamisen, joka voisi tukea summittaista ja laajamittaista valvontaa yleisillä paikoilla; korostaa tässä yhteydessä, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota droonien käyttöön poliisioperaatioissa ja sovellettava tiukkaa kehystä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tukee tekoälyä käsittelevän komission korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksia tekoälyä hyödyntävän yksilöiden laajamittaisen pisteyttämisen kieltämisestä; katsoo, että kaikenlainen viranomaisten toteuttama laajamittainen ja normatiivinen kansalaisten pisteyttäminen – erityisesti lainvalvonnan alalla ja oikeuslaitoksissa – johtaa itsemääräämisoikeuden menettämiseen ja vaarantaa syrjimättömyyden periaatteen eikä sitä yleisestikään voida pitää EU:n oikeuteen kirjattujen perusoikeuksien ja varsinkaan ihmisarvon mukaisena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa lisäämään yleistä avoimuutta tekoälysovellusten käytöstä unionissa, jotta niitä ymmärrettäisiin kattavammin; pyytää jäsenvaltioita toimittamaan kattavat tiedot lainvalvonta- ja oikeusviranomaistensa käyttämistä välineistä, käytössä olevien välineiden tyypeistä, niiden käyttötarkoituksista, niiden soveltamisella käsiteltävien rikosten tyypeistä sekä näitä välineitä kehittäneiden yritysten tai organisaatioiden nimistä; kehottaa lainvalvonta- ja oikeusviranomaisia antamaan yleisölle riittävän avoimesti tietoa tekoälyn ja siihen liittyvien teknologioiden käyttämisestä toimivaltuuksiensa täytäntöönpanossa esimerkiksi julkaisemalla väärien positiivisten ja väärien negatiivisten osuuden kyseisen teknologian tuloksista; pyytää komissiota kokoamaan ja päivittämään tiedot yhteen paikkaan; kehottaa komissiota myös julkaisemaan ja päivittämään tietoja siitä, miten lainvalvonta- ja lainkäyttötehtävistä vastaavat unionin virastot käyttävät tekoälyä; kehottaa Euroopan tietosuojaneuvostoa arvioimaan lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen käyttämien tekoälyteknologioiden ja -sovellusten laillisuutta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että tekoälysovelluksia, mukaan lukien oikeus- ja lainvalvontayhteyksissä käytettävät sovellukset, kehitetään koko maailmassa kiivaalla tahdilla; kehottaa kaikkia eurooppalaisia sidosryhmiä, myös jäsenvaltioita ja komissiota, varmistamaan kansainvälisen yhteistyön avulla EU:n ulkopuolisten kumppaneiden osallistumisen, jotta voidaan tiukentaa normeja kansainvälisellä tasolla ja löytää tekoälyn käytölle yhteinen ja täydentävä oikeudellinen ja eettinen kehys erityisesti lainvalvontaa ja oikeuslaitosta varten ja jossa noudatetaan täysimääräisesti perusoikeuskirjaa, EU:n tietosuojasäännöstöä ja laajemminkin ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:n perusoikeusvirastoa laatimaan yhteistyössä Euroopan tietosuojaneuvoston ja tietosuojavaltuutetun kanssa kattavia suuntaviivoja, suosituksia ja parhaita käytäntöjä, jotta lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käyttöön voidaan täsmentää kriteerit ja edellytykset tekoälysovellusten ja -ratkaisujen kehittämiselle, käytölle ja käyttöönotolle; sitoutuu tekemään tutkimuksen lainvalvontadirektiivin (9) täytäntöönpanosta selvittääkseen, miten henkilötietojen suoja on varmistettu lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten käsittelytoimissa, erityisesti kehitettäessä tai otettaessa käyttöön uutta teknologiaa; kehottaa komissiota lisäksi harkitsemaan, tarvitaanko erityisiä lainsäädäntötoimia, jotka koskevat perusteita ja edellytyksiä, joiden mukaisesti lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset voivat kehittää, käyttää ja ottaa käyttöön tekoälysovelluksia ja -ratkaisuja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(4)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

(5)  EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53.

(6)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 63.

(7)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 82.

(8)  Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23. kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/27

---

P9_TA(2021)0406

Parisuhdeväkivallan ja huolto-oikeuksien vaikutukset naisiin ja lapsiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 parisuhdeväkivallan ja huolto-oikeuksien vaikutuksista naisiin ja lapsiin (2019/2166(INI))

(2022/C 132/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 6, 8 ja 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 6, 8 ja 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (uhrien oikeuksia koskeva direktiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (uhrien oikeuksia koskeva direktiivi) (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21, 23, 24 ja 47 artiklan (perusoikeuskirja), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21, 23, 24 ja 47 artiklan (perusoikeuskirja),

| — | ottaa huomioon 1. elokuuta 2014 voimaan tulleen Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. elokuuta 2014 voimaan tulleen Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksien komitean 18. huhtikuuta 2011 antaman yleiskommentin nro 13 lapsen oikeudesta olla joutumatta väkivallan kohteeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksien komitean 18. huhtikuuta 2011 antaman yleiskommentin nro 13 lapsen oikeudesta olla joutumatta väkivallan kohteeksi,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 1980 tehdyn yksityisoikeuden alaa koskevan Haagin yleissopimuksen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 1980 tehdyn yksityisoikeuden alaa koskevan Haagin yleissopimuksen kansainvälisestä lapsikaappauksesta,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 1993 tehdyn Haagin yleissopimuksen lasten suojelusta sekä yhteistyöstä kansainvälisissä lapseksiottamisasioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 1993 tehdyn Haagin yleissopimuksen lasten suojelusta sekä yhteistyöstä kansainvälisissä lapseksiottamisasioissa,

| — | ottaa huomioon rikoksesta epäiltyjä tai syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/800 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksesta epäiltyjä tai syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/800 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen ja naisiin kohdistuvaa sukupuolistunutta väkivaltaa koskevan yleissuosituksen nro 35, jolla saatetaan ajan tasalle naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskeva yleissuositus nro 19, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen ja naisiin kohdistuvaa sukupuolistunutta väkivaltaa koskevan yleissuosituksen nro 35, jolla saatetaan ajan tasalle naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskeva yleissuositus nro 19,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteen 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteen 2,

| — | ottaa huomioon 1. tammikuuta 2016 voimaan tulleen kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 5 sekä alatavoitteen 16.2 lopettaa kaikki lapsiin kohdistuva pahoinpitely, hyväksikäyttö, ihmiskauppa ja kaikki väkivallan muodot sekä lasten kiduttaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. tammikuuta 2016 voimaan tulleen kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 5 sekä alatavoitteen 16.2 lopettaa kaikki lapsiin kohdistuva pahoinpitely, hyväksikäyttö, ihmiskauppa ja kaikki väkivallan muodot sekä lasten kiduttaminen,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152) ja erityisesti sen ensimmäisen tavoitteen, joka koskee pääsemistä irti naisiin ja tyttöihin kohdistuvasta väkivallasta ja stereotypioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152) ja erityisesti sen ensimmäisen tavoitteen, joka koskee pääsemistä irti naisiin ja tyttöihin kohdistuvasta väkivallasta ja stereotypioista,

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon uhrien oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon uhrien oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (SWD(2019)0101),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (3),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (5),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (6),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (7),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta suojelumääräyksestä 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/99/EU (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta suojelumääräyksestä 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/99/EU (8),

| — | ottaa huomioon yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta 12. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 606/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta 12. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 606/2013 (9),

| — | ottaa huomioon tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27. marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (Bryssel II a-asetus) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27. marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (Bryssel II a-asetus) (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2020 tasa-arvoindeksin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2020 tasa-arvoindeksin,

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2019 julkaistun EIGEn tutkimuksen ”Understanding intimate partner violence in the EU: the role of data”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2019 julkaistun EIGEn tutkimuksen ”Understanding intimate partner violence in the EU: the role of data”,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2019 julkaistun EIGEn tutkimuksen ”A guide to risk assessment and risk management of intimate partner violence against women for police”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2019 julkaistun EIGEn tutkimuksen ”A guide to risk assessment and risk management of intimate partner violence against women for police”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 3. maaliskuuta 2014 julkaiseman raportin ”Violence against women: an EU-wide survey”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 3. maaliskuuta 2014 julkaiseman raportin ”Violence against women: an EU-wide survey”,

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvaa syrjintää ja väkivaltaa käsittelevien riippumattomien asiantuntijamekanismien foorumin (EDVAW-foorumi) ja sen 31. toukokuuta 2019 antaman julkilausuman ”Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvaa syrjintää ja väkivaltaa käsittelevien riippumattomien asiantuntijamekanismien foorumin (EDVAW-foorumi) ja sen 31. toukokuuta 2019 antaman julkilausuman ”Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody”,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjunnan asiantuntijaryhmän puheenjohtajan Marceline Naudin 24. maaliskuuta 2020 antaman julkilausuman ”For many women and children, the home is not a safe place” tarpeesta noudattaa Istanbulin yleissopimuksen vaatimuksia pandemian aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjunnan asiantuntijaryhmän puheenjohtajan Marceline Naudin 24. maaliskuuta 2020 antaman julkilausuman ”For many women and children, the home is not a safe place” tarpeesta noudattaa Istanbulin yleissopimuksen vaatimuksia pandemian aikana,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0254/2021),

| A. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista ja keskeisistä tavoitteista ja se olisi otettava huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa; ottaa huomioon, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on perussopimuksissa (11) ja perusoikeuskirjassa (12) vahvistettu perusoikeus ja sitä olisi kunnioitettava kaikilta osin; toteaa, että sukupuolistunut väkivalta kaikissa muodoissaan on naisiin kohdistuvan syrjinnän äärimmäinen muoto ja ihmisoikeusloukkaus, joka on juurtunut sukupuolten epätasa-arvoon, jota se auttaa ylläpitämään ja vahvistamaan; toteaa, että tällainen väkivalta juontaa juurensa naisten ja miesten rooleja ja kykyjä koskevista sukupuolistereotypioista ja yhteiskunnissa vallitsevista epätasa-arvoisista valtasuhteista sekä pitää näitä yllä; ottaa huomioon, että se on edelleen yleistä ja vaikuttaa naisiin yhteiskunnan kaikilla tasoilla iästä, koulutuksesta, tuloista, sosiaalisesta asemasta tai alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta ja että se on yksi suurimmista esteistä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle; ottaa huomioon, että naisia ja lapsia ei suojella kaikkialla EU:ssa tasaveroisesti sukupuolistuneelta väkivallalta, koska eri jäsenvaltioiden toimintapolitiikat ja lainsäädäntö poikkeavat toisistaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista ja keskeisistä tavoitteista ja se olisi otettava huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa; ottaa huomioon, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on perussopimuksissa (11) ja perusoikeuskirjassa (12) vahvistettu perusoikeus ja sitä olisi kunnioitettava kaikilta osin; toteaa, että sukupuolistunut väkivalta kaikissa muodoissaan on naisiin kohdistuvan syrjinnän äärimmäinen muoto ja ihmisoikeusloukkaus, joka on juurtunut sukupuolten epätasa-arvoon, jota se auttaa ylläpitämään ja vahvistamaan; toteaa, että tällainen väkivalta juontaa juurensa naisten ja miesten rooleja ja kykyjä koskevista sukupuolistereotypioista ja yhteiskunnissa vallitsevista epätasa-arvoisista valtasuhteista sekä pitää näitä yllä; ottaa huomioon, että se on edelleen yleistä ja vaikuttaa naisiin yhteiskunnan kaikilla tasoilla iästä, koulutuksesta, tuloista, sosiaalisesta asemasta tai alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta ja että se on yksi suurimmista esteistä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle; ottaa huomioon, että naisia ja lapsia ei suojella kaikkialla EU:ssa tasaveroisesti sukupuolistuneelta väkivallalta, koska eri jäsenvaltioiden toimintapolitiikat ja lainsäädäntö poikkeavat toisistaan;

| B. | ottaa huomioon, että vaikka sukupuolten tasa-arvo on tunnustettu virallisesti useaan otteeseen ja edistystä on saavutettu, vieläkin naisia syrjitään ja heidän asemansa on heikompi ja sosiaalista, taloudellista ja kulttuurista eriarvoisuutta ilmenee edelleen; toteaa, että EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksin mukaan yksikään jäsenvaltio ei ole vielä saavuttanut kokonaan naisten ja miesten tasa-arvoa; ottaa huomioon, että EU:n edistyminen sukupuolten tasa-arvon alalla on edelleen hidasta, sillä indeksiluku paranee keskimäärin yhdellä pisteellä joka toinen vuosi; toteaa, että tällä vauhdilla sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen EU:ssa kestää melkein 70 vuotta; toteaa, että Euroopan parlamentti on jo kehottanut perustamaan uuden, sukupuolten tasa-arvosta vastaavista ministereistä ja valtiosihteereistä koostuvan neuvoston kokoonpanon; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka sukupuolten tasa-arvo on tunnustettu virallisesti useaan otteeseen ja edistystä on saavutettu, vieläkin naisia syrjitään ja heidän asemansa on heikompi ja sosiaalista, taloudellista ja kulttuurista eriarvoisuutta ilmenee edelleen; toteaa, että EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksin mukaan yksikään jäsenvaltio ei ole vielä saavuttanut kokonaan naisten ja miesten tasa-arvoa; ottaa huomioon, että EU:n edistyminen sukupuolten tasa-arvon alalla on edelleen hidasta, sillä indeksiluku paranee keskimäärin yhdellä pisteellä joka toinen vuosi; toteaa, että tällä vauhdilla sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen EU:ssa kestää melkein 70 vuotta; toteaa, että Euroopan parlamentti on jo kehottanut perustamaan uuden, sukupuolten tasa-arvosta vastaavista ministereistä ja valtiosihteereistä koostuvan neuvoston kokoonpanon;

| C. | ottaa huomioon, että sorron eri muodot eivät esiinny erikseen vaan ne ovat päällekkäisiä ja vaikuttavat yksilöihin samanaikaisesti ja johtavat näin risteävään syrjintään; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuvaan syrjintään liittyy usein syrjintää muilla perusteilla, kuten rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sorron eri muodot eivät esiinny erikseen vaan ne ovat päällekkäisiä ja vaikuttavat yksilöihin samanaikaisesti ja johtavat näin risteävään syrjintään; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuvaan syrjintään liittyy usein syrjintää muilla perusteilla, kuten rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää;

| D. | ottaa huomioon, että tällä vuosikymmenellä on maailmanlaajuisesti ja EU:n tasolla käynnissä näkyvä ja järjestelmällinen hyökkäys sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia vastaan, myös EU:ssa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tällä vuosikymmenellä on maailmanlaajuisesti ja EU:n tasolla käynnissä näkyvä ja järjestelmällinen hyökkäys sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia vastaan, myös EU:ssa;

| E. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on olennainen edellytys innovatiiviselle, kilpailukykyiselle ja vauraalle EU:n taloudelle, jonka turvin luodaan uusia työpaikkoja ja lisätään tuottavuutta erityisesti digitalisaation ja vihreään talouteen siirtymisen yhteydessä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on olennainen edellytys innovatiiviselle, kilpailukykyiselle ja vauraalle EU:n taloudelle, jonka turvin luodaan uusia työpaikkoja ja lisätään tuottavuutta erityisesti digitalisaation ja vihreään talouteen siirtymisen yhteydessä;

| F. | ottaa huomioon, että parisuhdeväkivallalla tarkoitetaan kaikkia toistensa entisten tai nykyisten puolisoiden tai kumppanien välisiä ruumiillisen, seksuaalisen, henkisen tai taloudellisen väkivallan tekoja riippumatta siitä, asuuko väkivallantekijä tai onko hän asunut samassa asunnossa uhrin kanssa; ottaa huomioon, että parisuhdeväkivalta on yksi yleisimmistä sukupuolistuneen väkivallan muodoista ja että arviolta 22 prosenttia naisista on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa ja 43 prosenttia on kokenut henkistä väkivaltaa kumppaninsa taholta (13); toteaa, että tämäntyyppinen väkivalta kohdistuu suhteettoman paljon naisiin ja lapsiin; ottaa huomioon, että perheväkivallalla tarkoitetaan ”kaikkia perheen tai kodin sisäisiä tai toistensa entisten tai nykyisten puolisoiden tai kumppanien välisiä ruumiillisen, seksuaalisen, henkisen tai taloudellisen väkivallan tekoja riippumatta siitä, asuuko väkivallantekijä tai onko hän asunut samassa asunnossa uhrin kanssa” (14); ottaa huomioon, että perheväkivalta on vakava ja usein pitkäaikainen ja piiloon jäävä sosiaalinen ongelma, joka aiheuttaa järjestelmällisiä fyysisiä ja/tai henkisiä vammoja, joilla on vakavia seurauksia uhreille, ja joka vaikuttaa vakavasti koko perheen emotionaaliseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin, koska väkivallantekijä on henkilö, johon uhrin pitäisi voida luottaa; ottaa huomioon, että 70–85 prosenttia väkivallan uhreiksi joutuneista lapsista tuntee väkivallantekijän ja että valtaosa näistä lapsista on sellaisten ihmisten uhreja, joihin he luottavat (15); ottaa huomioon, että väkivallantekijä usein kontrolloi uhreja ja että tälle pakottavalle kontrollille on ominaista pelottelu, valvonta, eristäminen ja hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parisuhdeväkivallalla tarkoitetaan kaikkia toistensa entisten tai nykyisten puolisoiden tai kumppanien välisiä ruumiillisen, seksuaalisen, henkisen tai taloudellisen väkivallan tekoja riippumatta siitä, asuuko väkivallantekijä tai onko hän asunut samassa asunnossa uhrin kanssa; ottaa huomioon, että parisuhdeväkivalta on yksi yleisimmistä sukupuolistuneen väkivallan muodoista ja että arviolta 22 prosenttia naisista on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa ja 43 prosenttia on kokenut henkistä väkivaltaa kumppaninsa taholta (13); toteaa, että tämäntyyppinen väkivalta kohdistuu suhteettoman paljon naisiin ja lapsiin; ottaa huomioon, että perheväkivallalla tarkoitetaan ”kaikkia perheen tai kodin sisäisiä tai toistensa entisten tai nykyisten puolisoiden tai kumppanien välisiä ruumiillisen, seksuaalisen, henkisen tai taloudellisen väkivallan tekoja riippumatta siitä, asuuko väkivallantekijä tai onko hän asunut samassa asunnossa uhrin kanssa” (14); ottaa huomioon, että perheväkivalta on vakava ja usein pitkäaikainen ja piiloon jäävä sosiaalinen ongelma, joka aiheuttaa järjestelmällisiä fyysisiä ja/tai henkisiä vammoja, joilla on vakavia seurauksia uhreille, ja joka vaikuttaa vakavasti koko perheen emotionaaliseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin, koska väkivallantekijä on henkilö, johon uhrin pitäisi voida luottaa; ottaa huomioon, että 70–85 prosenttia väkivallan uhreiksi joutuneista lapsista tuntee väkivallantekijän ja että valtaosa näistä lapsista on sellaisten ihmisten uhreja, joihin he luottavat (15); ottaa huomioon, että väkivallantekijä usein kontrolloi uhreja ja että tälle pakottavalle kontrollille on ominaista pelottelu, valvonta, eristäminen ja hyväksikäyttö;

| G. | ottaa huomioon, että maaseutuyhteisöissä ja syrjäisissä yhteisöissä esiintyy suhteessa vielä enemmän parisuhdeväkivaltaa kuin kaupunkialueilla; ottaa huomioon, että maaseudulla ja syrjäseutualueilla naiset kokevat muita enemmän parisuhdeväkivaltaa ja useammin ja vakavampaa fyysistä, henkistä ja taloudellista kaltoinkohtelua, jota pahentaa se, että he asuvat kauempana käytettävissä olevista resursseista ja palveluista, joista he voisivat hakea apua; ottaa huomioon, että terveys-, sosiaali- ja oikeuspalvelujen vähäistä ymmärrystä perheväkivallasta maaseudulla ja syrjäseutualueilla voidaan pitää merkittävänä ongelmana parisuhdeväkivallasta selvinneille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että maaseutuyhteisöissä ja syrjäisissä yhteisöissä esiintyy suhteessa vielä enemmän parisuhdeväkivaltaa kuin kaupunkialueilla; ottaa huomioon, että maaseudulla ja syrjäseutualueilla naiset kokevat muita enemmän parisuhdeväkivaltaa ja useammin ja vakavampaa fyysistä, henkistä ja taloudellista kaltoinkohtelua, jota pahentaa se, että he asuvat kauempana käytettävissä olevista resursseista ja palveluista, joista he voisivat hakea apua; ottaa huomioon, että terveys-, sosiaali- ja oikeuspalvelujen vähäistä ymmärrystä perheväkivallasta maaseudulla ja syrjäseutualueilla voidaan pitää merkittävänä ongelmana parisuhdeväkivallasta selvinneille;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla suurimmassa osassa yksinhuoltajatalouksista yksinhuoltajina ovat äidit ja että he ovat taloudellisesti erityisen haavoittuvassa asemassa, erityisesti jos he toimivat matalapalkkaisissa tehtävissä, ja poistuvat todennäköisemmin työmarkkinoilta varhaisessa vaiheessa tullessaan vanhemmiksi, mistä koituu heille haittaa heidän pyrkiessään palaamaan työmarkkinoille; ottaa huomioon, että EU:ssa 40,3 prosenttia yksinhuoltajatalouksista oli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa vuonna 2019 (16); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla suurimmassa osassa yksinhuoltajatalouksista yksinhuoltajina ovat äidit ja että he ovat taloudellisesti erityisen haavoittuvassa asemassa, erityisesti jos he toimivat matalapalkkaisissa tehtävissä, ja poistuvat todennäköisemmin työmarkkinoilta varhaisessa vaiheessa tullessaan vanhemmiksi, mistä koituu heille haittaa heidän pyrkiessään palaamaan työmarkkinoille; ottaa huomioon, että EU:ssa 40,3 prosenttia yksinhuoltajatalouksista oli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa vuonna 2019 (16);

| I. | ottaa huomioon, että 30 prosenttia naisista, jotka ovat kokeneet seksuaalista väkivaltaa entisen tai nykyisen kumppanin taholta, on myös kokenut seksuaalista väkivaltaa lapsuudessaan ja että 73 prosenttia äideistä, jotka ovat joutuneet kumppanin harjoittaman fyysisen ja/tai seksuaalisen väkivallan uhreiksi, ilmoittaa, että ainakin yksi heidän lapsistaan on tiennyt tästä väkivallasta (17); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 30 prosenttia naisista, jotka ovat kokeneet seksuaalista väkivaltaa entisen tai nykyisen kumppanin taholta, on myös kokenut seksuaalista väkivaltaa lapsuudessaan ja että 73 prosenttia äideistä, jotka ovat joutuneet kumppanin harjoittaman fyysisen ja/tai seksuaalisen väkivallan uhreiksi, ilmoittaa, että ainakin yksi heidän lapsistaan on tiennyt tästä väkivallasta (17);

| J. | ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa covid-19-pandemian aikana toteutettujen sulkutoimien ja lähikontaktien välttämistä koskevien toimenpiteiden on todettu lisänneen eksponentiaalisesti parisuhdeväkivaltaa, henkistä väkivaltaa, kontrollointia ja verkkoväkivaltaa koskevien tapausten määrää ja vakavuutta ja lisänneen perheväkivallan uhreiksi joutuneiden naisten hätäpuheluja 60 prosentilla (18); ottaa huomioon, että vaatimus pysyä kotona ja ”varjopandemian” hälyttävä ryöpsähtäminen vaikeuttivat naisten ja lasten mahdollisuuksia saada tehokasta suojelua, tukipalveluja ja oikeutta ja paljasti, että tukiresurssit ja -rakenteet olivat riittämättömiä ja että uhrien mahdollisuudet saada tukipalveluja olivat rajalliset, minkä vuoksi monet heistä jäivät ilman asianmukaista ja oikea-aikaista suojelua; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vaihdettava keskenään tietoa parhaista käytännöistä, jotka koskevat erityistoimenpiteitä, joilla uhreille tarjotaan oikea-aikaista ja helposti saatavilla olevaa apua, kuten hätätekstiviestejä koskevien järjestelmien perustaminen tai yhteyspisteiden perustaminen avun hakemiseksi apteekeista ja supermarketeista; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta on yleisyydestään huolimatta edelleen erinäisistä syistä etenkin covid-19-pandemian aikana uhrien sekä näiden perheiden, ystävien, tuttavien ja naapureiden aliraportoima ilmiö EU:ssa ja että tietojen kattavuudessa ja vertailukelpoisuudessa ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen saatavuudessa on merkittäviä puutteita, minkä vuoksi kriisin vaikutusta on vaikea arvioida kokonaisvaltaisesti; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvasta väkivallasta tehdystä perusoikeusviraston tutkimuksesta käy ilmi, että uhrit raportoivat kaikkein vakavimmista parisuhdeväkivaltatapauksista poliisille vain 14 prosentissa tapauksista ja että kaksi kolmasosaa uhreiksi joutuneista naisista jättää järjestelmällisesti ilmoittamatta asiasta viranomaisille joko pelon tai uhrin oikeuksia koskevan tiedon puutteen vuoksi tai sen yleisen uskomuksen vuoksi, että parisuhdeväkivalta on yksityinen asia, jota ei pitäisi saattaa muiden tietoon (19); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa covid-19-pandemian aikana toteutettujen sulkutoimien ja lähikontaktien välttämistä koskevien toimenpiteiden on todettu lisänneen eksponentiaalisesti parisuhdeväkivaltaa, henkistä väkivaltaa, kontrollointia ja verkkoväkivaltaa koskevien tapausten määrää ja vakavuutta ja lisänneen perheväkivallan uhreiksi joutuneiden naisten hätäpuheluja 60 prosentilla (18); ottaa huomioon, että vaatimus pysyä kotona ja ”varjopandemian” hälyttävä ryöpsähtäminen vaikeuttivat naisten ja lasten mahdollisuuksia saada tehokasta suojelua, tukipalveluja ja oikeutta ja paljasti, että tukiresurssit ja -rakenteet olivat riittämättömiä ja että uhrien mahdollisuudet saada tukipalveluja olivat rajalliset, minkä vuoksi monet heistä jäivät ilman asianmukaista ja oikea-aikaista suojelua; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vaihdettava keskenään tietoa parhaista käytännöistä, jotka koskevat erityistoimenpiteitä, joilla uhreille tarjotaan oikea-aikaista ja helposti saatavilla olevaa apua, kuten hätätekstiviestejä koskevien järjestelmien perustaminen tai yhteyspisteiden perustaminen avun hakemiseksi apteekeista ja supermarketeista; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta on yleisyydestään huolimatta edelleen erinäisistä syistä etenkin covid-19-pandemian aikana uhrien sekä näiden perheiden, ystävien, tuttavien ja naapureiden aliraportoima ilmiö EU:ssa ja että tietojen kattavuudessa ja vertailukelpoisuudessa ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen saatavuudessa on merkittäviä puutteita, minkä vuoksi kriisin vaikutusta on vaikea arvioida kokonaisvaltaisesti; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvasta väkivallasta tehdystä perusoikeusviraston tutkimuksesta käy ilmi, että uhrit raportoivat kaikkein vakavimmista parisuhdeväkivaltatapauksista poliisille vain 14 prosentissa tapauksista ja että kaksi kolmasosaa uhreiksi joutuneista naisista jättää järjestelmällisesti ilmoittamatta asiasta viranomaisille joko pelon tai uhrin oikeuksia koskevan tiedon puutteen vuoksi tai sen yleisen uskomuksen vuoksi, että parisuhdeväkivalta on yksityinen asia, jota ei pitäisi saattaa muiden tietoon (19);

| K. | ottaa huomioon, että perheväkivalta ja sukupuolistunut väkivalta ovat lisääntyneet covid-19-pandemian aikana käyttöön otettujen sulkutoimien seurauksena ja että viimeisimmän Europolin raportin (20) mukaan verkossa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on lisääntynyt EU:ssa jyrkästi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että perheväkivalta ja sukupuolistunut väkivalta ovat lisääntyneet covid-19-pandemian aikana käyttöön otettujen sulkutoimien seurauksena ja että viimeisimmän Europolin raportin (20) mukaan verkossa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on lisääntynyt EU:ssa jyrkästi;

| L. | ottaa huomioon, että hlbti+-henkilöihin ja erityisesti nuoriin kohdistuneen perheväkivallan on ilmoitettu lisääntyneen merkittävästi sulkutoimien aikana; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että hlbti+-henkilöihin ja erityisesti nuoriin kohdistuneen perheväkivallan on ilmoitettu lisääntyneen merkittävästi sulkutoimien aikana;

| M. | katsoo, että naisiin kohdistuva taloudellinen väkivalta, jota esiintyy omaisuusvahinkojen, taloudellisten resurssien saatavuuden tai koulutukseen tai työmarkkinoille pääsyn rajoittamisen taikka taloudellisten velvoitteiden, kuten elatusavun maksamisen, laiminlyönnin muodossa, ansaitsee asianmukaista huomiota, sillä taloudellisen riippumattomuuden ja perheiden taloudellisen hyvinvoinnin haittaamista esiintyy yhdessä muiden väkivallan muotojen kanssa ja uhrit jäävät sen vuoksi entistäkin tiukemmin loukkuun; ottaa huomioon, että uhrit, jotka eivät ole taloudellisesti riippumattomia, joutuvat usein jäämään väkivallantekijän kanssa asumaan välttääkseen taloudellisen epävarmuuden, asunnottomuuden tai köyhyyden ja että covid-19-pandemia on vahvistanut tätä suuntausta; toteaa, että kohtuullinen palkka ja taloudellinen riippumattomuus ovat olennainen edellytys sille, että naiset voivat lähteä vahingollisesta ja väkivaltaisesta suhteesta; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa rahallista korvausta koskevien oikeuden päätösten täytäntöönpano voi edellyttää sitä, että uhriksi joutunut nainen on edelleen yhteydessä väkivallantekijään, mikä asettaa hänet alttiiksi fyysisen ja emotionaalisen kaltoinkohtelun jatkumiselle; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että naisiin kohdistuva taloudellinen väkivalta, jota esiintyy omaisuusvahinkojen, taloudellisten resurssien saatavuuden tai koulutukseen tai työmarkkinoille pääsyn rajoittamisen taikka taloudellisten velvoitteiden, kuten elatusavun maksamisen, laiminlyönnin muodossa, ansaitsee asianmukaista huomiota, sillä taloudellisen riippumattomuuden ja perheiden taloudellisen hyvinvoinnin haittaamista esiintyy yhdessä muiden väkivallan muotojen kanssa ja uhrit jäävät sen vuoksi entistäkin tiukemmin loukkuun; ottaa huomioon, että uhrit, jotka eivät ole taloudellisesti riippumattomia, joutuvat usein jäämään väkivallantekijän kanssa asumaan välttääkseen taloudellisen epävarmuuden, asunnottomuuden tai köyhyyden ja että covid-19-pandemia on vahvistanut tätä suuntausta; toteaa, että kohtuullinen palkka ja taloudellinen riippumattomuus ovat olennainen edellytys sille, että naiset voivat lähteä vahingollisesta ja väkivaltaisesta suhteesta; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa rahallista korvausta koskevien oikeuden päätösten täytäntöönpano voi edellyttää sitä, että uhriksi joutunut nainen on edelleen yhteydessä väkivallantekijään, mikä asettaa hänet alttiiksi fyysisen ja emotionaalisen kaltoinkohtelun jatkumiselle;

| N. | ottaa huomioon, että lapset saattavat myös joutua todistamaan väkivaltaa (21) koti- ja perheympäristössä eli seuraamaan kaltoinkohtelua, joka ilmenee fyysisenä, sanallisena, henkisenä, seksuaalisena ja taloudellisena väkivaltana, joka kohdistuu lapsen läheisiin tai muihin henkilöihin, joihin hän on muodostanut kiintymyssuhteen; ottaa huomioon, että tällaisella väkivallalla on erittäin vakavia seurauksia lapsen psyykkiselle ja emotionaaliselle kehitykselle, ja pitää siksi olennaisen tärkeänä, että tämäntyyppiseen väkivaltaan kiinnitetään asumuserojen ja huoltajuusjärjestelyjen yhteydessä asianmukaista huomiota ja varmistetaan, että lapsen etu otetaan ensisijaisesti huomioon, erityisesti päätettäessä huoltajuus- ja tapaamisoikeuksista asumuserotapauksissa; ottaa huomioon, että väkivallan todistaminen ei aina ole helposti tunnistettavissa ja että perheväkivallan uhreiksi joutuneet naiset elävät jatkuvassa jännitystilassa ja heillä on emotionaalisia vaikeuksia; katsoo, että tapauksissa, joihin liittyy sekä perheväkivaltaa että lastensuojeluun liittyviä kysymyksiä, tuomioistuinten olisi käytettävä asiantuntijoita, joilla on riittävät tiedot ja välineet, jotta vältetään äitiä vastaan tehtävät päätökset, joissa ei oteta asianmukaisesti huomioon kaikkia olosuhteita; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että lapset saattavat myös joutua todistamaan väkivaltaa (21) koti- ja perheympäristössä eli seuraamaan kaltoinkohtelua, joka ilmenee fyysisenä, sanallisena, henkisenä, seksuaalisena ja taloudellisena väkivaltana, joka kohdistuu lapsen läheisiin tai muihin henkilöihin, joihin hän on muodostanut kiintymyssuhteen; ottaa huomioon, että tällaisella väkivallalla on erittäin vakavia seurauksia lapsen psyykkiselle ja emotionaaliselle kehitykselle, ja pitää siksi olennaisen tärkeänä, että tämäntyyppiseen väkivaltaan kiinnitetään asumuserojen ja huoltajuusjärjestelyjen yhteydessä asianmukaista huomiota ja varmistetaan, että lapsen etu otetaan ensisijaisesti huomioon, erityisesti päätettäessä huoltajuus- ja tapaamisoikeuksista asumuserotapauksissa; ottaa huomioon, että väkivallan todistaminen ei aina ole helposti tunnistettavissa ja että perheväkivallan uhreiksi joutuneet naiset elävät jatkuvassa jännitystilassa ja heillä on emotionaalisia vaikeuksia; katsoo, että tapauksissa, joihin liittyy sekä perheväkivaltaa että lastensuojeluun liittyviä kysymyksiä, tuomioistuinten olisi käytettävä asiantuntijoita, joilla on riittävät tiedot ja välineet, jotta vältetään äitiä vastaan tehtävät päätökset, joissa ei oteta asianmukaisesti huomioon kaikkia olosuhteita;

| O. | ottaa huomioon, että kasvatuksella on keskeinen merkitys kehitettäessä lasten ja nuorten taitoja, joiden avulla he voivat luoda terveitä ihmissuhteita, erityisesti antamalla heille sukupuolinormeja, sukupuolten tasa-arvoa, valtadynamiikkaa ihmissuhteissa, suostumusta ja rajojen kunnioittamista koskevaa opetusta, ja se auttaa torjumaan sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että Unescon seksuaalikasvatusta koskevan julkaisun ”International Technical Guidance on Sexuality Education” mukaan opetussuunnitelmaan perustuvat kattavan seksuaalikasvatuksen ohjelmat auttavat lapsia ja nuoria kehittämään tämän alan tietämystä, myönteisiä asenteita ja taitoja, jotka liittyvät muun muassa ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, sukupuolten tasa-arvoon, suostumukseen ja moninaisuuteen, ja että tämä voimaannuttaa lapsia ja nuoria; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kasvatuksella on keskeinen merkitys kehitettäessä lasten ja nuorten taitoja, joiden avulla he voivat luoda terveitä ihmissuhteita, erityisesti antamalla heille sukupuolinormeja, sukupuolten tasa-arvoa, valtadynamiikkaa ihmissuhteissa, suostumusta ja rajojen kunnioittamista koskevaa opetusta, ja se auttaa torjumaan sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että Unescon seksuaalikasvatusta koskevan julkaisun ”International Technical Guidance on Sexuality Education” mukaan opetussuunnitelmaan perustuvat kattavan seksuaalikasvatuksen ohjelmat auttavat lapsia ja nuoria kehittämään tämän alan tietämystä, myönteisiä asenteita ja taitoja, jotka liittyvät muun muassa ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, sukupuolten tasa-arvoon, suostumukseen ja moninaisuuteen, ja että tämä voimaannuttaa lapsia ja nuoria;

| P. | katsoo, että sukupuolistuneen väkivallan kitkemiseksi on tarpeen tukeutua johdonmukaisiin ja vertailukelpoisiin hallinnollisiin tietoihin, jotka perustuvat vankkaan ja koordinoituun tiedonkeruukehykseen; ottaa huomioon, että nykyisin saatavilla olevissa jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten keräämissä tiedoissa ei oteta huomioon parisuhdeväkivallan täyttä laajuutta ja sen vaikutusta ja pitkäaikaisia seurauksia sekä naisiin että lapsiin, koska useimmat jäsenvaltiot eivät kerää sukupuolen mukaan eriteltyjä vertailukelpoisia tietoja sukupuolistuneesta väkivallasta eivätkä tunnusta parisuhdeväkivaltaa erilliseksi rikosnimikkeeksi, mikä johtaa harmaaseen alueeseen siksi, että parisuhdeväkivallan todellinen esiintyvyys ja ilmaantuvuus jäävät suurelta osin määrittämättä ja kartoittamatta; ottaa huomioon, että tiedot ovat puutteellisia myös perheväkivallan ja parisuhdeväkivallan kasvaneesta riskistä ja esiintyvyydestä tietyissä ryhmissä, kuten muita heikommassa asemassa olevat ja syrjityt naiset; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että sukupuolistuneen väkivallan kitkemiseksi on tarpeen tukeutua johdonmukaisiin ja vertailukelpoisiin hallinnollisiin tietoihin, jotka perustuvat vankkaan ja koordinoituun tiedonkeruukehykseen; ottaa huomioon, että nykyisin saatavilla olevissa jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten keräämissä tiedoissa ei oteta huomioon parisuhdeväkivallan täyttä laajuutta ja sen vaikutusta ja pitkäaikaisia seurauksia sekä naisiin että lapsiin, koska useimmat jäsenvaltiot eivät kerää sukupuolen mukaan eriteltyjä vertailukelpoisia tietoja sukupuolistuneesta väkivallasta eivätkä tunnusta parisuhdeväkivaltaa erilliseksi rikosnimikkeeksi, mikä johtaa harmaaseen alueeseen siksi, että parisuhdeväkivallan todellinen esiintyvyys ja ilmaantuvuus jäävät suurelta osin määrittämättä ja kartoittamatta; ottaa huomioon, että tiedot ovat puutteellisia myös perheväkivallan ja parisuhdeväkivallan kasvaneesta riskistä ja esiintyvyydestä tietyissä ryhmissä, kuten muita heikommassa asemassa olevat ja syrjityt naiset;

| Q. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta jää usein huomiotta ja että yhteishuoltajuus näyttää olevan pääsääntönä lasten huoltajuutta, yhteydenpitoa ja tapaamisia koskevissa järjestelyissä ja päätöksissä; toteaa, että tällaisen väkivallan huomiotta jättämisellä on naisille ja lapsille vakavia seurauksia ja pahimmassa tapauksessa se voi johtaa naisen ja/tai lapsen surmaamiseen; toteaa, että parisuhdeväkivallan uhreja on suojeltava erityistoimin; ottaa huomioon, että uhrien tilanne heikkenee huomattavasti, jos he ovat taloudellisesti tai sosiaalisesti riippuvaisia väkivallantekijästä; pitää näin ollen olennaisen tärkeänä ottaa tämäntyyppinen väkivalta täysimääräisesti huomioon päätettäessä asumusero- ja huoltajuusjärjestelyistä sekä käsitellä väkivaltaa koskevat väitteet ennen huoltajuus- ja tapaamiskysymyksiä; katsoo, että jäsenvaltioiden tuomioistuinten olisi varmistettava lapsen etua koskevan periaatteen mukainen kattava arviointi, jotta voidaan määrittää huoltajuutta ja tapaamisoikeutta koskevat oikeudet, mikä tarkoittaa muun muassa lapsen kuulemista, kaikkien asiaankuuluvien palvelujen mukaan ottamista, psykologisen tuen tarjoamista ja kaikkien asianomaisten ammattilaisten asiantuntemuksen huomioon ottamista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta jää usein huomiotta ja että yhteishuoltajuus näyttää olevan pääsääntönä lasten huoltajuutta, yhteydenpitoa ja tapaamisia koskevissa järjestelyissä ja päätöksissä; toteaa, että tällaisen väkivallan huomiotta jättämisellä on naisille ja lapsille vakavia seurauksia ja pahimmassa tapauksessa se voi johtaa naisen ja/tai lapsen surmaamiseen; toteaa, että parisuhdeväkivallan uhreja on suojeltava erityistoimin; ottaa huomioon, että uhrien tilanne heikkenee huomattavasti, jos he ovat taloudellisesti tai sosiaalisesti riippuvaisia väkivallantekijästä; pitää näin ollen olennaisen tärkeänä ottaa tämäntyyppinen väkivalta täysimääräisesti huomioon päätettäessä asumusero- ja huoltajuusjärjestelyistä sekä käsitellä väkivaltaa koskevat väitteet ennen huoltajuus- ja tapaamiskysymyksiä; katsoo, että jäsenvaltioiden tuomioistuinten olisi varmistettava lapsen etua koskevan periaatteen mukainen kattava arviointi, jotta voidaan määrittää huoltajuutta ja tapaamisoikeutta koskevat oikeudet, mikä tarkoittaa muun muassa lapsen kuulemista, kaikkien asiaankuuluvien palvelujen mukaan ottamista, psykologisen tuen tarjoamista ja kaikkien asianomaisten ammattilaisten asiantuntemuksen huomioon ottamista;

| R. | ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa lainvalvontaviranomaisten riskinarviointeihin ei sisälly järjestelmällisesti lasten antamia tietoja heidän kokemuksistaan parisuhdeväkivallasta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa lainvalvontaviranomaisten riskinarviointeihin ei sisälly järjestelmällisesti lasten antamia tietoja heidän kokemuksistaan parisuhdeväkivallasta;

| S. | ottaa huomioon, että lapsen etu olisi aina otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa lapsia koskevissa päätöksissä, myös perhekiistoissa, ja että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa ja lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 9 artiklassa epäsuorasti ilmaistua jokaisen lapsen oikeutta ylläpitää yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa olisikin tarvittaessa rajoitettava lapsen edun vuoksi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että lapsen etu olisi aina otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa lapsia koskevissa päätöksissä, myös perhekiistoissa, ja että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa ja lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 9 artiklassa epäsuorasti ilmaistua jokaisen lapsen oikeutta ylläpitää yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa olisikin tarvittaessa rajoitettava lapsen edun vuoksi;

| T. | ottaa huomioon, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 12 artiklan ja direktiivin (EU) 2016/800 4 ja 16 artiklan mukaan lapsilla on oikeus ilmaista lapsiystävällisellä tavalla näkemyksensä kaikissa heitä koskevissa asioissa, myös oikeudellisissa ja hallinnollisissa toimissa, ja että heidän näkemyksensä on aina otettava ensisijaisesti huomioon lapsen iän ja kehitystason mukaisesti; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 12 artiklan ja direktiivin (EU) 2016/800 4 ja 16 artiklan mukaan lapsilla on oikeus ilmaista lapsiystävällisellä tavalla näkemyksensä kaikissa heitä koskevissa asioissa, myös oikeudellisissa ja hallinnollisissa toimissa, ja että heidän näkemyksensä on aina otettava ensisijaisesti huomioon lapsen iän ja kehitystason mukaisesti;

| U. | ottaa huomioon, että kaksi erittäin arvostettua mielenterveyden alalla toimivaa elintä eli Maailman terveysjärjestö ja American Psychological Association eivät hyväksy niin sanotun vieraannuttamisoireyhtymän ja vastaavien käsitteiden ja termien käyttöä, sillä niitä voidaan käyttää strategiana väkivallan uhreja vastaan asettamalla kyseenalaiseksi uhrien vanhemmuustaidot, sivuuttamalla heidän mielipiteensä ja jättämällä huomiotta väkivalta, jolle lapset altistuvat; katsoo, että EDVAW-foorumin suosituksen mukaan väkivaltaisten isien äiteihin kohdistamia syytöksiä lapsen vieraannuttamisesta toisesta vanhemmasta on pidettävä jatkona valtion virastojen ja toimijoiden, myös lasten huoltajuudesta päättävien tahojen, vallalle ja valvonnalle (22); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että kaksi erittäin arvostettua mielenterveyden alalla toimivaa elintä eli Maailman terveysjärjestö ja American Psychological Association eivät hyväksy niin sanotun vieraannuttamisoireyhtymän ja vastaavien käsitteiden ja termien käyttöä, sillä niitä voidaan käyttää strategiana väkivallan uhreja vastaan asettamalla kyseenalaiseksi uhrien vanhemmuustaidot, sivuuttamalla heidän mielipiteensä ja jättämällä huomiotta väkivalta, jolle lapset altistuvat; katsoo, että EDVAW-foorumin suosituksen mukaan väkivaltaisten isien äiteihin kohdistamia syytöksiä lapsen vieraannuttamisesta toisesta vanhemmasta on pidettävä jatkona valtion virastojen ja toimijoiden, myös lasten huoltajuudesta päättävien tahojen, vallalle ja valvonnalle (22);

| V. | ottaa huomioon, että nimettömät valitukset sekä uhrien myöhemmin perumat valitukset voivat vaikeuttaa viranomaisten lisätutkimuksia ja muodostaa esteen väkivallan jatkumisen ehkäisemiselle; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että nimettömät valitukset sekä uhrien myöhemmin perumat valitukset voivat vaikeuttaa viranomaisten lisätutkimuksia ja muodostaa esteen väkivallan jatkumisen ehkäisemiselle;

| W. | ottaa huomioon, että perheväkivallasta tehdyn valituksen johdosta käynnistetyt rikosoikeudelliset menettelyt hoidetaan usein täysin erillään asumusero- ja huoltajuusmenettelyistä; toteaa tämän voivan merkitä sitä, että lasten yhteishuoltajuudesta ja/tai tapaamisoikeudesta määrätään siinäkin tapauksessa, että ne vaarantavat uhrin ja lasten oikeudet ja turvallisuuden; toteaa, että tällä voi olla peruuttamattomia seurauksia lapsen henkisen ja emotionaalisen kehityksen kannalta ja se voi siten konkreettisesti vaikuttaa lapsen etuun; katsoo, että jäsenvaltioiden täytyy siksi varmistaa, että uhrit voivat tarpeidensa mukaisesti käyttää maksutta uhrien edun mukaisesti toimivia luottamuksellisia uhrien tukipalveluja ennen rikosoikeudenkäyntiä, sen aikana ja asianmukaisen ajan sen jälkeen muun muassa psykososiaalisen tuen järjestelmän kautta erityisesti kuulustelujen aikana ja niiden jälkeen siten, että otetaan huomioon olosuhteisiin liittyvät emotionaaliset jännitteet; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että perheväkivallasta tehdyn valituksen johdosta käynnistetyt rikosoikeudelliset menettelyt hoidetaan usein täysin erillään asumusero- ja huoltajuusmenettelyistä; toteaa tämän voivan merkitä sitä, että lasten yhteishuoltajuudesta ja/tai tapaamisoikeudesta määrätään siinäkin tapauksessa, että ne vaarantavat uhrin ja lasten oikeudet ja turvallisuuden; toteaa, että tällä voi olla peruuttamattomia seurauksia lapsen henkisen ja emotionaalisen kehityksen kannalta ja se voi siten konkreettisesti vaikuttaa lapsen etuun; katsoo, että jäsenvaltioiden täytyy siksi varmistaa, että uhrit voivat tarpeidensa mukaisesti käyttää maksutta uhrien edun mukaisesti toimivia luottamuksellisia uhrien tukipalveluja ennen rikosoikeudenkäyntiä, sen aikana ja asianmukaisen ajan sen jälkeen muun muassa psykososiaalisen tuen järjestelmän kautta erityisesti kuulustelujen aikana ja niiden jälkeen siten, että otetaan huomioon olosuhteisiin liittyvät emotionaaliset jännitteet;

| X. | ottaa huomioon, että SEUT 67 artiklan mukaan ”unioni muodostaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla kunnioitetaan perusoikeuksia”, ja tätä varten kaikille kuuluvan oikeussuojan syrjimätön saatavuus on olennaisen tärkeää; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että SEUT 67 artiklan mukaan ”unioni muodostaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla kunnioitetaan perusoikeuksia”, ja tätä varten kaikille kuuluvan oikeussuojan syrjimätön saatavuus on olennaisen tärkeää;

| Y. | katsoo, että on tarpeen varmistaa, että uhrien turvallisuus ja suojelu otetaan ensisijaisesti huomioon perheoikeudellisissa asioissa, ja että vaihtoehtoisia riidanratkaisumekanismeja, kuten sovittelua, ei pitäisi käyttää tapauksissa, joissa naisiin ja lapsiin kohdistuu väkivaltaa joko ennen oikeudenkäyntiä tai sen aikana, jotta uhreille ei aiheudu enempää haittaa; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että on tarpeen varmistaa, että uhrien turvallisuus ja suojelu otetaan ensisijaisesti huomioon perheoikeudellisissa asioissa, ja että vaihtoehtoisia riidanratkaisumekanismeja, kuten sovittelua, ei pitäisi käyttää tapauksissa, joissa naisiin ja lapsiin kohdistuu väkivaltaa joko ennen oikeudenkäyntiä tai sen aikana, jotta uhreille ei aiheudu enempää haittaa;

| Z. | ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimuksessa edellytetään, että osapuolet toteuttavat tarvittavat lainsäädäntö- tai muut toimet varmistaakseen, että määrättäessä lasten huoltajuudesta ja tapaamisoikeuksista otetaan huomioon perheväkivaltatapaukset ja ettei tapaamis- tai huoltajuusoikeuksien käyttäminen vaaranna uhrin tai lasten oikeuksia ja turvallisuutta (23); toteaa, että vaikka Istanbulin yleissopimuksen voimaantulosta on kulunut kahdeksan vuotta, kuusi EU:n jäsenvaltiota ja EU eivät ole vielä ratifioineet sitä; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus on tärkein olemassa oleva kansainvälinen kehys sukupuolistuneen väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimuksessa edellytetään, että osapuolet toteuttavat tarvittavat lainsäädäntö- tai muut toimet varmistaakseen, että määrättäessä lasten huoltajuudesta ja tapaamisoikeuksista otetaan huomioon perheväkivaltatapaukset ja ettei tapaamis- tai huoltajuusoikeuksien käyttäminen vaaranna uhrin tai lasten oikeuksia ja turvallisuutta (23); toteaa, että vaikka Istanbulin yleissopimuksen voimaantulosta on kulunut kahdeksan vuotta, kuusi EU:n jäsenvaltiota ja EU eivät ole vielä ratifioineet sitä; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus on tärkein olemassa oleva kansainvälinen kehys sukupuolistuneen väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

| AA. | ottaa huomioon, että yhteishuoltajuus parisuhdeväkivaltatapauksissa altistaa naiset jatkuvalle estettävissä olevalle väkivallalle, koska heidän täytyy jäädä asumaan lähelle väkivallantekijää ja fyysinen ja henkinen väkivalta sekä emotionaalinen kaltoinkohtelu voivat edelleen jatkua, millä voi olla suoria tai epäsuoria vaikutuksia heidän lapsiinsa; katsoo, että parisuhdeväkivaltatapauksissa naisten ja lasten oikeus suojeluun sekä elämään ilman fyysistä ja henkistä väkivaltaa olisi asetettava etusijalle yhteishuoltajuuden suosimiseen nähden; ottaa huomioon, että parisuhdeväkivaltaan syyllistyneiden harjoittamaa lasten kaltoinkohtelua voidaan käyttää keinona käyttää valtaa ja harjoittaa väkivaltaa äitiä kohtaan, ja toteaa, että kyseessä on epäsuoran sukupuolistuneen väkivallan tyyppi, joka joissakin jäsenvaltioissa tunnetaan nimellä sijaiskärsijäväkivalta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että yhteishuoltajuus parisuhdeväkivaltatapauksissa altistaa naiset jatkuvalle estettävissä olevalle väkivallalle, koska heidän täytyy jäädä asumaan lähelle väkivallantekijää ja fyysinen ja henkinen väkivalta sekä emotionaalinen kaltoinkohtelu voivat edelleen jatkua, millä voi olla suoria tai epäsuoria vaikutuksia heidän lapsiinsa; katsoo, että parisuhdeväkivaltatapauksissa naisten ja lasten oikeus suojeluun sekä elämään ilman fyysistä ja henkistä väkivaltaa olisi asetettava etusijalle yhteishuoltajuuden suosimiseen nähden; ottaa huomioon, että parisuhdeväkivaltaan syyllistyneiden harjoittamaa lasten kaltoinkohtelua voidaan käyttää keinona käyttää valtaa ja harjoittaa väkivaltaa äitiä kohtaan, ja toteaa, että kyseessä on epäsuoran sukupuolistuneen väkivallan tyyppi, joka joissakin jäsenvaltioissa tunnetaan nimellä sijaiskärsijäväkivalta;

| AB. | ottaa huomioon, että auttavat puhelimet ovat ratkaisevan tärkeä kanava tuen saamiseksi mutta vain 13 jäsenvaltiota on ottanut käyttöön EU:n 116 006 -puhelinpalvelun kaikille rikosten uhreille ja vain harvoissa jäsenvaltioissa on tarjolla erityisiä puhelinpalveluja parisuhdeväkivallan uhreille; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että auttavat puhelimet ovat ratkaisevan tärkeä kanava tuen saamiseksi mutta vain 13 jäsenvaltiota on ottanut käyttöön EU:n 116 006 -puhelinpalvelun kaikille rikosten uhreille ja vain harvoissa jäsenvaltioissa on tarjolla erityisiä puhelinpalveluja parisuhdeväkivallan uhreille;

| AC. | ottaa huomioon, että parisuhdeväkivalta liittyy erottamattomasti lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan ja lasten kaltoinkohteluun; katsoo, että perheväkivallalle altistaminen on katsottava lapsiin kohdistuvaksi väkivallaksi; ottaa huomioon, että perheväkivallalle altistuvat lapset kärsivät kielteisistä psyykkisistä ja/tai fyysisistä terveysvaikutuksista, jotka voivat olla luonteeltaan akuutteja ja kroonisia; ottaa huomioon, että lasten joutuminen uhriksi tilanteissa, joissa naisiin kohdistuu väkivaltaa, voi jatkua ja kärjistyä vanhempien välisten lasten huoltajuutta ja lapsista huolehtimista koskevien kiistojen yhteydessä; ottaa huomioon, että lasten mielenterveys ja hyvinvointi ovat heikentyneet covid-19-pandemian torjumiseksi toteutettujen rajoittamistoimenpiteiden vuoksi; ottaa huomioon, että lasten mielenterveyspalvelujen määrä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja että monissa maissa se ei ole riittävä; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että parisuhdeväkivalta liittyy erottamattomasti lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan ja lasten kaltoinkohteluun; katsoo, että perheväkivallalle altistaminen on katsottava lapsiin kohdistuvaksi väkivallaksi; ottaa huomioon, että perheväkivallalle altistuvat lapset kärsivät kielteisistä psyykkisistä ja/tai fyysisistä terveysvaikutuksista, jotka voivat olla luonteeltaan akuutteja ja kroonisia; ottaa huomioon, että lasten joutuminen uhriksi tilanteissa, joissa naisiin kohdistuu väkivaltaa, voi jatkua ja kärjistyä vanhempien välisten lasten huoltajuutta ja lapsista huolehtimista koskevien kiistojen yhteydessä; ottaa huomioon, että lasten mielenterveys ja hyvinvointi ovat heikentyneet covid-19-pandemian torjumiseksi toteutettujen rajoittamistoimenpiteiden vuoksi; ottaa huomioon, että lasten mielenterveyspalvelujen määrä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja että monissa maissa se ei ole riittävä;

| AD. | ottaa huomioon, että kasvaminen väkivaltaisessa kotiympäristössä vaikuttaa hyvin kielteisesti lapsen fyysiseen, emotionaaliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja edelleen käyttäytymiseen aikuisena; ottaa huomioon, että altistuminen väkivallalle lapsena joko kokemalla kaltoinkohtelua ja/tai todistamalla parisuhdeväkivaltaa lisää riskiä joutua alttiiksi uhriutumiselle, syyllistyä väkivaltaan aikuisena tai kokea käyttäytymis- tai mielenterveysongelmia tai fyysisiä ongelmia; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että kasvaminen väkivaltaisessa kotiympäristössä vaikuttaa hyvin kielteisesti lapsen fyysiseen, emotionaaliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja edelleen käyttäytymiseen aikuisena; ottaa huomioon, että altistuminen väkivallalle lapsena joko kokemalla kaltoinkohtelua ja/tai todistamalla parisuhdeväkivaltaa lisää riskiä joutua alttiiksi uhriutumiselle, syyllistyä väkivaltaan aikuisena tai kokea käyttäytymis- tai mielenterveysongelmia tai fyysisiä ongelmia;

| AE. | ottaa huomioon, että edistyksestä huolimatta viimeaikaiset raportit osoittavat, että rikoksen uhrit eivät edelleenkään pysty käyttämään oikeuksiaan täysimääräisesti EU:ssa; ottaa huomioon, että tukipalvelujen saatavuus on ratkaisevan tärkeää naisille, jotka altistuvat parisuhdeväkivallalle; ottaa huomioon, että parisuhdeväkivallan uhreille ei edelleenkään tarjota riittävästi erikoistuneita ja yleisiä tukipalveluja ja että uhrit kohtaavat usein vaikeuksia oikeussuojan saannissa tiedonpuutteen ja riittämättömän tuen ja suojelun vuoksi; ottaa huomioon, että uhrit joutuvat usein toissijaisesti uhriksi rikosoikeudenkäynneissä ja korvauksia hakiessaan; ottaa huomioon, että useissa tapauksissa lainvalvontaviranomaiset ja oikeusjärjestelmät eivät pysty tarjoamaan riittävää tukea perheväkivallan uhreiksi joutuneille naisille ja lapsille ja että sukupuolistuneen väkivallan uhrit ovat jopa joutuneet kokemaan väheksyntää tai kuulemaan epäasiallisia kommentteja ilmoittaessaan väkivallasta; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja julkiset organisaatiot, erityisesti ne, jotka työskentelevät lasten sekä perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan uhrien parissa ja heidän hyväkseen, ovat tärkeitä toimijoita perheväkivallan ja parisuhdeväkivallan ehkäisemisessä ja käsittelyssä; toteaa, että ruohonjuuritason kokemuksensa ansiosta tällaiset organisaatiot voivat myös antaa arvokkaan panoksen toimintapolitiikkoihin ja lainsäädäntöön; ottaa huomioon, että EU:n rahoitusohjelmia, kuten oikeusalan ohjelmaa ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa, voidaan käyttää tukemaan toimia, joilla suojellaan ja tuetaan perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan uhreja, muun muassa oikeussuojan saatavuuden ja uhrien parissa työskentelevien organisaatioiden rahoituksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että edistyksestä huolimatta viimeaikaiset raportit osoittavat, että rikoksen uhrit eivät edelleenkään pysty käyttämään oikeuksiaan täysimääräisesti EU:ssa; ottaa huomioon, että tukipalvelujen saatavuus on ratkaisevan tärkeää naisille, jotka altistuvat parisuhdeväkivallalle; ottaa huomioon, että parisuhdeväkivallan uhreille ei edelleenkään tarjota riittävästi erikoistuneita ja yleisiä tukipalveluja ja että uhrit kohtaavat usein vaikeuksia oikeussuojan saannissa tiedonpuutteen ja riittämättömän tuen ja suojelun vuoksi; ottaa huomioon, että uhrit joutuvat usein toissijaisesti uhriksi rikosoikeudenkäynneissä ja korvauksia hakiessaan; ottaa huomioon, että useissa tapauksissa lainvalvontaviranomaiset ja oikeusjärjestelmät eivät pysty tarjoamaan riittävää tukea perheväkivallan uhreiksi joutuneille naisille ja lapsille ja että sukupuolistuneen väkivallan uhrit ovat jopa joutuneet kokemaan väheksyntää tai kuulemaan epäasiallisia kommentteja ilmoittaessaan väkivallasta; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja julkiset organisaatiot, erityisesti ne, jotka työskentelevät lasten sekä perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan uhrien parissa ja heidän hyväkseen, ovat tärkeitä toimijoita perheväkivallan ja parisuhdeväkivallan ehkäisemisessä ja käsittelyssä; toteaa, että ruohonjuuritason kokemuksensa ansiosta tällaiset organisaatiot voivat myös antaa arvokkaan panoksen toimintapolitiikkoihin ja lainsäädäntöön; ottaa huomioon, että EU:n rahoitusohjelmia, kuten oikeusalan ohjelmaa ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa, voidaan käyttää tukemaan toimia, joilla suojellaan ja tuetaan perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan uhreja, muun muassa oikeussuojan saatavuuden ja uhrien parissa työskentelevien organisaatioiden rahoituksen varmistamiseksi;

| AF. | ottaa huomioon, että rajatylittävät asumusero-, avioero- ja huoltajuusmenettelyt ovat luonteeltaan tavallista monimutkaisempia ja vievät yleensä tavallista enemmän aikaa; ottaa huomioon, että lisääntynyt liikkuvuus EU:ssa on johtanut rajatylittävien vanhempainvastuuta ja lapsen huoltajuutta koskevien riita-asioiden määrän kasvuun; ottaa huomioon, että huoltajuusoikeuksiin liittyviä menettelyjä koskevien tuomioiden automaattinen tunnustaminen tapauksissa, joihin liittyy sukupuolistunutta väkivaltaa, on ongelmallista, koska sukupuolistunutta väkivaltaa koskeva lainsäädäntö vaihtelee jäsenvaltioittain eikä kaikissa jäsenvaltioissa tunnusteta parisuhdeväkivaltaa rikokseksi ja sukupuolistuneen väkivallan muodoksi; toteaa, että komission on tehostettava toimiaan edistääkseen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifioimassa YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista vahvistettujen periaatteiden ja tavoitteiden johdonmukaista ja konkreettista täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa; katsoo, että jäsenvaltioiden on lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolina otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu kaikissa julkisissa toimissa, myös käsiteltäessä rajatylittäviä perhekiistoja; ottaa huomioon, että SEUT 83 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta ”säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä erityisen vakavan rikollisuuden alalla, joka on rajatylittävää joko rikosten luonteen tai vaikutusten johdosta tai sen vuoksi, että niiden torjuminen yhteisin perustein on erityisesti tarpeen”; ottaa huomioon, että SEUT 83 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta ”säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä””jonkin unionin politiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi alalla, jolla on toteutettu yhdenmukaistamistoimenpiteitä”; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että rajatylittävät asumusero-, avioero- ja huoltajuusmenettelyt ovat luonteeltaan tavallista monimutkaisempia ja vievät yleensä tavallista enemmän aikaa; ottaa huomioon, että lisääntynyt liikkuvuus EU:ssa on johtanut rajatylittävien vanhempainvastuuta ja lapsen huoltajuutta koskevien riita-asioiden määrän kasvuun; ottaa huomioon, että huoltajuusoikeuksiin liittyviä menettelyjä koskevien tuomioiden automaattinen tunnustaminen tapauksissa, joihin liittyy sukupuolistunutta väkivaltaa, on ongelmallista, koska sukupuolistunutta väkivaltaa koskeva lainsäädäntö vaihtelee jäsenvaltioittain eikä kaikissa jäsenvaltioissa tunnusteta parisuhdeväkivaltaa rikokseksi ja sukupuolistuneen väkivallan muodoksi; toteaa, että komission on tehostettava toimiaan edistääkseen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifioimassa YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista vahvistettujen periaatteiden ja tavoitteiden johdonmukaista ja konkreettista täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa; katsoo, että jäsenvaltioiden on lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolina otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu kaikissa julkisissa toimissa, myös käsiteltäessä rajatylittäviä perhekiistoja; ottaa huomioon, että SEUT 83 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta ”säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä erityisen vakavan rikollisuuden alalla, joka on rajatylittävää joko rikosten luonteen tai vaikutusten johdosta tai sen vuoksi, että niiden torjuminen yhteisin perustein on erityisesti tarpeen”; ottaa huomioon, että SEUT 83 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta ”säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä””jonkin unionin politiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi alalla, jolla on toteutettu yhdenmukaistamistoimenpiteitä”;

| AG. | ottaa huomioon, että SEUT 82 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta säätää jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäissäännöistä ”tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen sekä poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi rajatylittävissä rikosasioissa” erityisesti siltä osin kuin kyse on rikosten uhrien oikeuksista; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että SEUT 82 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta säätää jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäissäännöistä ”tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen sekä poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi rajatylittävissä rikosasioissa” erityisesti siltä osin kuin kyse on rikosten uhrien oikeuksista;

Yleiset huomautukset

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin kaiken sukupuolistuneen väkivallan, perhevakivallan sekä naisiin kohdistuvan väkivallan ja pitää valitettavana, että etenkin naiset ja lapset kaikessa moninaisuudessaan joutuvat edelleen kokemaan parisuhdeväkivaltaa, joka loukkaa vakavasti heidän ihmisoikeuksiaan ja ihmisarvoaan ja vaikuttaa myös naisten taloudelliseen voimaannuttamiseen; toteaa tämän ilmiön voimistuneen covid-19-kriisin aikana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevä YK:n erityisraportoija on todennut covid-19-kriisin osoittaneen, että sukupuolistuneelta väkivallalta suojelemista ja sen torjumista varten tehtyjä keskeisiä yleissopimuksia ei ole pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla; kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan kiireellisesti parisuhdeväkivallan lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana ja kannustaa niitä vaihtamaan tietoa kansallisista innovaatioista, suuntaviivoista, parhaista käytännöistä ja toimintamalleista, joiden avulla on voitu tehokkaasti puuttua parisuhdeväkivaltaan ja tukea uhreja erityisesti hätätilanteissa; kehottaa komissiota edistämään näitä käytäntöjä; kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia mittaamaan sukupuolistuneen väkivallan laajuutta ja tukemaan sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan uhreja takaamalla heidän turvallisuutensa ja taloudellisen riippumattomuutensa heille tarkoitetun majoituksen ja olennaisten julkisten palvelujen, kuten terveydenhuollon, liikennepalvelujen sekä ammattipsykologien antaman tuen, saatavuuden kautta; kehottaa komissiota laatimaan Euroopan unionin pöytäkirjan naisiin kohdistuvasta väkivallasta kriisi- ja hätätilanteissa, jotta voidaan ehkäistä naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja tukea uhreja covid-19-pandemian kaltaisissa hätätilanteissa, perustaa turvallinen ja joustava hätävaroitusjärjestelmä ja katsoa uhrien suojelupalvelut, kuten auttavat puhelimet, turvallisen majoituksen ja terveyspalvelut, ”keskeisiksi palveluiksi” jäsenvaltioissa; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan erityistoimenpiteitä, joiden avulla voidaan puuttua nykyisiin jäsenvaltioiden välisiin lainsäädännön, toimintapolitiikkojen ja palvelujen eroihin sekä perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuo esiin, että väkivallantekijät käyttävät usein käräjöintiä keinona laajentaa valtaansa ja kontrolliaan ja jatkaa uhriensa uhkailua ja pelottelua; korostaa tässä yhteydessä, että väkivaltainen vanhempi käyttää usein hyväkseen lasta ja yhteishuoltajuuden hakemista pysyäkseen yhteydessä äitiin eron jälkeenkin; korostaa, että väkivallantekijät usein pahoinpitelevät lapsia tai uhkaavat vahingoittaa heitä tai viedä heidät vahingoittaakseen kumppaniaan tai entistä kumppaniaan, millä on vakavia vaikutuksia lapsen sopusointuiseen kehitykseen; muistuttaa, että tämä on myös yksi sukupuolistuneen väkivallan muoto; toteaa, että väkivallantekijät voivat uhkailla elatusmaksujen maksamatta jättämisellä ja käyttää sitä väkivallan muotona uhreja kohtaan; korostaa, että tämä voi aiheuttaa uhreille suurta psykologista vahinkoa ja aiheuttaa taloudellisia vaikeuksia tai pahentaa niitä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä varmistaakseen, että elatusapu maksetaan uhreille uhrirahastoista, jotta vältetään taloudellinen hyväksikäyttö ja vaara, että uhrille aiheutuu lisää haittaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä, että komissio on sukupuolten tasa-arvoa koskevassa strategiassa 2020–2025 sitoutunut torjumaan sukupuolistunutta väkivaltaa, ja korostaa, että on tärkeä panna sen sukupuolistunutta väkivaltaa koskevat keskeiset tavoitteet kaikilta osin ja nopeasti täytäntöön; kiinnittää huomion sukupuolistunutta väkivaltaa koskeviin hälyttäviin lukuihin, jotka paljastavat, että patriarkaalisia käyttäytymismalleja on kiireellisesti muutettava; palauttaa mieliin, että yhtenäinen toiminta on olennaisen tärkeää, jotta naisten oikeuksia voidaan lähentää ja yhdenmukaistaa Euroopassa korkeampien normien mukaan; kehottaa siksi perustamaan Eurooppa-neuvoston yhteyteen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon, jotta jäsenvaltioiden edustajat voivat kokoontua säännöllisesti, antaa lainsäädäntöä ja vaihtaa parhaita käytäntöjä; korostaa, että sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan torjuntatoimiin on sisällytettävä intersektionaalinen lähestymistapa, jolla pyritään olemaan mahdollisimman inklusiivinen ja ehkäisemään kaikenlaista syrjintää; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että Istanbulin yleissopimus on keskeinen väline naisiin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan torjumisessa; pitää valitettavana, että Euroopan unioni ei ole vielä ratifioinut yleissopimusta ja että tähän mennessä vain 21 EU:n jäsenvaltiota on ratifioinut sen; kehottaa sen nopeaan ratifiointiin ja täytäntöönpanoon kansallisella ja EU:n tasolla; kehottaa Bulgariaa, Tšekkiä, Unkaria, Latviaa, Liettuaa ja Slovakiaa ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen; toteaa jälleen tuomitsevansa jyrkästi Puolan oikeusministerin äskettäisen päätöksen aloittaa virallisesti Puolan vetäytyminen Istanbulin yleissopimuksesta, mikä olisi vakava takaisku sukupuolten tasa-arvon, naisten oikeuksien ja sukupuolistuneen väkivallan torjunnan kannalta; kehottaa komissiota jatkamaan toimintapolitiikkojen, ohjelmien ja muiden aloitteiden kattavan kehyksen kehittämistä naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjumiseksi ja osoittamaan riittävät ja asianmukaiset resurssit Istanbulin yleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin toimiin monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 säännöksillä vahvistettujen rahoitusohjelmiensa ja Daphne-lohkon kautta; pitää arvossa kaikkia kampanjoita, joilla tuetaan Istanbulin yleissopimuksen ratifiointia ja täytäntöönpanoa; kannattaa komission suunnitelmaa pyrkiä edelleen saamaan se ratifioitua koko EU:ssa; tuomitsee jyrkästi kaikki pyrkimykset Istanbulin yleissopimuksen arvon heikentämiseksi ja tuomitsee joidenkin jäsenvaltioiden pyrkimykset jarruttaa sukupuolistuneen väkivallan, myös perheväkivallan, torjunnassa saavutettua edistystä; panee erittäin huolestuneena merkille, että yleissopimuksen tosiasiallinen täytäntöönpano on edelleen epätasaista eri puolilla EU:ta; kehottaa yleissopimuksen ratifioineita jäsenvaltioita varmistamaan sen täydellisen ja tosiasiallisen käytännön täytäntöönpanon kiinnittäen erityistä huomiota Istanbulin yleissopimuksen 31 artiklaan sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että määrättäessä lasten huoltajuudesta ja tapaamisoikeuksista otetaan huomioon parisuhdeväkivaltatapaukset ja ettei tapaamis- tai huoltajuusoikeuksien käyttäminen vaaranna uhrin tai lasten oikeuksia ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota ja neuvostoa lisäämään sukupuolistuneen väkivallan SEUT 83 artiklan 1 kohdan mukaiseen luetteloon rikolliseksi katsottavasti toiminnasta ottaen huomioon erityisen tarpeen torjua tätä rikollisuutta yhteiseltä pohjalta; kehottaa komissiota käyttämään tätä oikeusperustana ehdottaessaan sitovia toimenpiteitä ja kokonaisvaltaista EU:n puitedirektiiviä kaikenlaisen sukupuolistuneen väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, mukaan lukien parisuhdeväkivallan vaikutukset naisiin ja lapsiin, ja sisällyttämään siihen yhdenmukaiset normit ja due diligence -velvoitteen tietojen keräämistä, väkivallan ennaltaehkäisyä ja tutkimista, uhrien ja todistajien suojelua sekä rikoksentekijöiden syytteeseen asettamista ja rankaisemista varten; muistuttaa, että tällaisten uusien lainsäädäntötoimien olisi kaikissa tapauksissa oltava Istanbulin yleissopimuksen mukaisten oikeuksien ja velvollisuuksien ja sen tavoitteiden mukaisia ja niiden olisi täydennettävä sen ratifiointia; suosittelee, että Istanbulin yleissopimusta pidetään vähimmäisnormina ja että sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan kitkemisessä pyritään edistymään edelleen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään erityisiä toimenpiteitä lapsiin ja etenkin tyttöihin suhteettoman paljon kohdistuvan verkkoväkivallan, myös verkkohäirinnän ja -kiusaamisen sekä naisiin kohdistuvan vihapuheen, kitkemiseksi ja puuttumaan erityisesti näiden sukupuolistuneen väkivallan muotojen lisääntymiseen covid-19-pandemian aikana; kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevia asetuksia ja muita mahdollisia toimia vihapuheen ja verkkohäirinnän lopettamiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että komissio ja jäsenvaltiot eivät rahoita riittävästi perheväkivallan torjuntaa, kun otetaan huomioon ilmiön laajuus; panee merkille, että jäsenvaltiot, jotka ovat merkittävästi lisänneet tähän suunnattuja varoja, ovat saavuttaneet tuloksia erityisesti naisten surmien vähentämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään perheväkivallan torjuntaan tarkoitettuja varoja; on huolestunut rahoituksen hajanaisuudesta ja lyhytaikaisuudesta ja hallinnollisesta rasitteesta, jotka voivat vähentää yhdistysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja siten vaikuttaa perheväkivallan uhreille ja heidän lapsilleen annettavan tuen laatuun; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suosimaan vakaata ja pitkäaikaista rahoitusta; |
| --- | --- |

8.

Sukupuolistuneen väkivallan uhrien suojelu, turvallisuus ja tukeminen – parisuhdeväkivallan käsittely huoltajuus- ja tapaamisoikeuksiin liittyvissä päätöksissä

| 9. | muistuttaa, että kaikissa lapsia koskevissa toimissa lapsen edun on oltava ensisijainen huolenaihe; muistuttaa toisesta tai molemmista vanhemmista erossa asuvan lapsen oikeudesta ylläpitää henkilökohtaisia suhteita ja suoria yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa säännöllisesti, paitsi jos se on lapsen edun vastaista; toteaa, että periaatteessa yhteishuoltajuus ja valvomattomat vierailut ovat toivottavia, jotta voidaan varmistaa, että vanhemmilla on yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet, paitsi jos se on lapsen edun vastaista; korostaa, että on lapsen edun vastaista, jos laissa annetaan automaattisesti vanhempainvastuu jommallekummalle tai molemmille vanhemmille; muistuttaa, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan lapsen edun arviointi on ainutkertainen toimi, joka olisi toteutettava kussakin yksittäistapauksessa siten, että otetaan huomioon kunkin lapsen erityisolosuhteet; korostaa, että parisuhdeväkivalta on selvästi yhteensopimaton lapsen edun sekä huoltajuuden ja hoitovastuun jakamisen kanssa, koska sillä on vakavia seurauksia naisille ja lapsille ja siihen liittyy eron jälkeisen väkivallan ja ääritapauksessa naisen ja lasten surmaamisen riski; korostaa, että vahvistettaessa huoltajuutta, yhteydenpitoa ja tapaamisoikeutta koskevia järjestelyjä naisten ja lasten suojelu väkivallalta ja lapsen etu on asetettava etusijalle ja niitä on pidettävä ensisijaisina muihin kriteereihin nähden; korostaa siksi, että rikoksentekijöiden tai väitettyjen rikoksentekijöiden oikeuksista tai vaateista oikeusmenettelyn aikana ja sen jälkeen, muun muassa omistusta, yksityisyydensuojaa, lapsen huoltajuutta, tapaamista, yhteydenpitoa ja vierailuja koskevista oikeuksista ja vaateista, olisi päätettävä ottaen huomioon naisten ja lasten ihmisoikeudet eli oikeus elämään sekä fyysiseen, seksuaaliseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja että tässä olisi toimittava lapsen edun periaatteen mukaisesti (24); korostaa siksi, että väkivaltaisen kumppanin huoltajuus- ja tapaamisoikeuksien peruuttaminen ja yksinhuoltajuuden myöntäminen äidille, jos hän on väkivallan uhri, voi olla ainoa keino estää väkivallan jatkuminen ja uhrien toissijainen uhriksi joutuminen; korostaa, että kaiken vanhempainvastuun myöntämiseen yhdelle vanhemmalle on liitettävä asiaankuuluvia korvausmekanismeja, kuten sosiaalietuudet sekä ensisijainen mahdollisuus päästä kollektiivisten ja yksilöllisten hoitojärjestelyjen piiriin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että jos parisuhdeväkivaltaan ei puututa huoltajuusoikeuksiin ja tapaamisiin liittyvissä päätöksissä, syyllistytään laiminlyöntiin, jolla loukataan ihmisoikeuksia, jotka koskevat oikeutta elämään, oikeutta väkivallattomaan elämään sekä oikeutta naisten ja lasten terveeseen kehitykseen; vaatii painokkaasti, että kaikenlaista väkivaltaa, mukaan lukien vanhempaan tai läheiseen henkilöön kohdistuvan väkivallan todistaminen, pidetään lainsäädännössä ja käytännössä ihmisoikeuksien loukkauksena ja lapsen edun vastaisena tekona; on syvästi huolissaan naisiin kohdistuvan väkivallan äärimmäisimmän muodon, naisten surmien, hälyttävän korkeista määristä Euroopassa; on huolissaan naisille myönnetyn suojelun riittämättömyydestä, mistä on osoituksena niiden naisten ja lasten surmien määrä, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen, kun nainen on ilmoittanut sukupuolistuneesta väkivallasta; korostaa, että naissurmatapauksissa syytetyn vanhemman huoltajuus olisi lapsen edun vuoksi keskeytettävä järjestelmällisesti koko oikeusmenettelyn keston ajaksi; korostaa lisäksi, että jälkeläiset olisi vapautettava elatusvelvollisuudesta vanhemmalle, joka on tuomittu naissurmasta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki parisuhdeväkivallan uhreiksi joutuneet naiset kaikessa moninaisuudessaan saavat asemastaan riippumatta oikeussuojaa ja uhreille tarkoitettua tukea, joka on riittävää ja maksutonta, ja tarjoamaan tarvittaessa tulkkauspalveluja; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että palveluissa otetaan huomioon naisten ja lasten kohtaamat risteävät syrjinnän muodot; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan sukupuolistuneesta väkivallasta ilmoittavista naisista huolehtimista ja heidän seurantaansa ja suojeluaan; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tukipalvelut noudattavat koordinoitua lähestymistapaa riskinalaisten naisten tunnistamiseen, jotta varmistetaan, että kaikki nämä toimet ovat kaikkien naisten ja tyttöjen saavutettavissa ja käytettävissä niiden lainkäyttöalueella; korostaa, että tekijän jäädessä kiinni itse teossa uhri olisi vietävä turvalliseen paikkaan ja lasten suojelemisen väkivallantekijältä olisi oltava pakollista, ja korostaa myös, että jos pidätyksen oikeudelliset edellytykset eivät täyty, väitetty väkivallantekijä olisi kuitenkin välittömästi poistettava uhrin kodista ja pidettävä poissa uhrin työpaikalta, jotta voidaan estää väkivallan jatkumisen riski; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiä, joiden avulla kolmannet henkilöt ja yhdistykset voivat huolehtia lasten vierailuista väkivaltaisen entisen kumppanin luo, jotta voidaan vähentää perheväkivallan uhreiksi joutuneiden äitien altistumista, jos heidän entinen kumppaninsa on saanut tapaamisoikeuden, luonapito-oikeuden tai oikeuden yhteishuoltajuuteen; katsoo, että näiden järjestelyjen on oltava naisten saatavilla heti, kun he ilmoittavat perheväkivallasta; katsoo, että tämä tehtävä edellyttää erityisiä taitoja ja että henkilöiden, joille lapset uskotaan, on saatava asianmukaista koulutusta; katsoo, että erikoistuneiden yhdistysten ja laitosten olisi huolehdittava näistä järjestelyistä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on huolissaan merkittävistä jäsenvaltioiden välisistä eroista sukupuolistuneen väkivallan torjunnassa; on huolissaan sukupuolistuneen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten tilanteesta alueilla, joilla ei ole tukirakenteita ja joilla naisten on vaikea saada oikeussuojaa ja päästä julkisten palvelujen ja oikeudellisten palvelujen piiriin oikeuksiensa puolustamiseksi; on huolissaan siitä, että erikoistuneita tukipalveluja ei ole tarjolla tasapuolisesti kaikissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan välittömästi saatavilla olevien sekä lyhyen ja pitkän aikavälin erikoistuneiden tukipalvelujen asianmukaisen maantieteellisen jakauman ja niiden tarjoamisen uhreille riippumatta naisten kotipaikka-asemasta sekä heidän kyvystään tai halukkuudestaan tehdä yhteistyötä väitettyjä tekijää vastaan käynnistetyissä menettelyissä; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan yleisen pääsyn oikeudellisiin palveluihin ja räätälöityihin palveluihin sekä ratkaisuja niissä tilanteissa, joissa parisuhdeväkivaltaa esiintyy maaseudulla; korostaa tarvetta luoda verkostoja eri palvelujen ja ohjelmien välille, jotta voidaan menestyksekkäästi torjua naisiin kohdistuvaa sukupuolistunutta väkivaltaa maaseudulla ja syrjäseutualueilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuutta osoittaa tähän EU:n varoja, erityisesti aluekehitykseen tarkoitettuja varoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee tyytyväisenä merkille uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025), jossa käsitellään sukupuolistuneen väkivallan uhrien erityistarpeita ja jossa esitetään erityinen lähestymistapa naisiin kohdistuvaan henkiseen väkivaltaan ja sen vaikutuksiin heidän mielenterveyteensä pitkällä aikavälillä; kehottaa komissiota käsittelemään arvioinnissaan uhrien oikeuksia koskevasta direktiivistä EU:n lainsäädännössä tällä hetkellä olevia puutteita, tarkastelemaan, otetaanko uhriksi joutumisen sukupuolinäkökohdat asianmukaisesti ja tosiasiallisesti huomioon, erityisesti mitä tulee naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskeviin kansainvälisiin normeihin, kuten Istanbulin yleissopimuksessa vahvistettuihin normeihin, ja parantamaan asianmukaisesti uhrien oikeuksia sekä uhrien suojelua ja korvauksia koskevaa lainsäädäntöä; pyytää edistämään edelleen uhrien oikeuksia muun muassa olemassa olevien välineiden, kuten eurooppalaisen suojelumääräyksen, avulla; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot saattavat uhrien oikeuksia koskevan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, sekä kehottaa panemaan sen täysimääräisesti ja täsmällisesti täytäntöön, jotta parisuhdeväkivallan uhrit saavat käyttöönsä kaikki erilaiset tukipalvelut muun muassa erikoistuneiden ja yleisten palvelujen, kuten rikoksen uhreille tarkoitetun 116 006 -puhelinpalvelun, avulla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suosittelee, että jäsenvaltiot säätävät vaihtoehtoisista mekanismeista uhreille, jotka eivät tee valitusta, jotta he voivat käyttää parisuhdeväkivallan uhreille myönnettäviä oikeuksia, kuten sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia, esimerkiksi sukupuolistuneen väkivallan uhrien aseman tunnustavien, erikoistuneiden julkisten palvelujen laatimien asiantuntijalausuntojen perusteella; |
| --- | --- |

14.

Suojelu ja tukeminen: oikeussuojan, hätämajoituksen ja uhrirahastojen saatavuus

| 15. | korostaa taloudellisen tuen keskeistä merkitystä uhreille, jotta voidaan auttaa heitä saavuttamaan taloudellinen riippumattomuus väkivaltaisesta kumppanistaan; korostaa, että suurin osa naisista köyhtyy asumusero- ja avioeromenettelyjen aikana ja että jotkut naiset luopuvat huoltajuuden menettämisen pelossa vaatimasta omaa osuuttaan ja sitä, mikä heille kuuluu; kehottaakin jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen riskiin, että perheväkivallan uhrien tilanne muuttuu epävarmemmaksi asumus- ja avioeroprosessin aikana; korostaa tarvetta poistaa taloudelliset esteet, jotka voivat estää naisia ilmoittamasta kärsimästään väkivallasta; huomauttaa, että riittävät tulot ja taloudellinen riippumattomuus ovat avainasemassa siinä, että naiset voivat lähteä vahingollisista ja väkivaltaisista suhteista; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan taloudellista väkivaltaa, suojataan sukupuolistuneen väkivallan uhrien pääoma ja tulot sekä luodaan puitteet, joiden avulla lasten elatusapua koskevat päätökset tehdään nopeasti ja tehokkaasti, jotta voidaan muun muassa naisyrittäjien ja -työntekijöiden tuen avulla varmistaa sukupuolistuneen väkivallan uhrien voimaannuttaminen sekä taloudellinen turvallisuus ja riippumattomuus, niin että he voivat ottaa elämänsä hallintaansa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan tällaista riippumattomuutta; suhtautuu myönteisesti ehdotukseen direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista (25) ja ehdotukseen palkkauksen avoimuutta koskevista sitovista toimenpiteistä (26); korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi (27), koska se on erityisen tärkeää yksinhuoltajille ja auttaa heitä selviytymään työelämässä ja hoitovelvollisuuksista – esimerkiksi kun huolehditaan siitä, että saatavilla on saavutettavissa olevia ja riittäviä hoitopalveluja; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan riittävät taloudelliset tuki- ja korvausmekanismit uhreille ja ottamaan käyttöön mekanismin, jolla koordinoidaan, seurataan ja arvioidaan säännöllisesti naisiin kohdistuvan taloudellisen väkivallan ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään parisuhdeväkivallan uhreiksi joutuneiden naisten riittävän oikeussuojan saantia, tehokasta kuulemista ja mahdollisuuksia hyödyntää lähestymiskieltoja, turvakoteja ja neuvontapalveluja sekä uhrirahastoja ja taloudellisen voimaannuttamisen ohjelmia ja takaamaan nämä mahdollisuudet täysimääräisesti; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan perheväkivallan uhreiksi joutuneiden äitien ja heidän lastensa tukemisen yhteisöllisellä, koulutuksellisella ja taloudellisella tuella, kuten perheväkivallan uhreiksi joutuneille naisille tarkoitettujen uhrirahastojen avulla, jotta varmistetaan, että näillä äideillä on tarvittavat mahdollisuudet huolehtia lapsistaan ja jotta estetään heitä menettämästä lastensa huoltajuutta; kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan yhteisiin vähimmäisvaatimuksiin perustuvia erityisiä menettelyjä ja antamaan tukea perheväkivallan uhreille, jotta he eivät joutuisi uudelleen uhriksi yhteishuoltajuuden tai lastensa huoltajuuden menettämisen vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että perheväkivallan uhrien oikeuskulut katetaan, jos heillä ei ole riittäviä varoja, ja takaamaan, että perheväkivaltaan erikoistuneet asianajajat puolustavat heitä asianmukaisesti; kehottaa komissiota arvioimaan vähimmäisvaatimusten vahvistamista suojelumääräyksille kaikkialla EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että parisuhdeväkivallan uhrit saavat psykologista tukea ja neuvontaa oikeusmenettelyjensä kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää valitettavana, että parisuhdeväkivallan uhreille ja heidän lapsilleen ei ole tarjolla asianmukaisia hätä- ja tilapäismajoitusratkaisuja; kehottaa jäsenvaltioita avaamaan parisuhdeväkivaltaa ajatellen suunniteltuja hätämajoitustiloja ja huolehtimaan siitä, että ne ovat jatkuvasti käytettävissä, jotta voidaan lisätä ja parantaa perheväkivallan uhreiksi joutuneiden naisten ja heidän lastensa asianmukaisia vastaanotto- ja suojelupalveluja ja taata ne; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan asianomaisille viranomaisille muun muassa hankkeiden kautta riittävästi varoja ja kehottaa osoittamaan rahoitusta turvakotien perustamiseen ja laajentamiseen sekä muihin asianmukaisiin toimenpiteisiin, joilla taataan väkivallan uhreiksi joutuneille naisille luottamuksellisuus ja turvallinen ympäristö lähellä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että uhreiksi joutuneet naiset voivat jäädä ilman asianmukaista sosiaalista, terveydellistä ja psykologista tukea; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan saavutettavissa ja yleisesti saatavilla olevan tehokkaan ja laadukkaan lääketieteellisen ja psykologisen tuen sukupuolistuneen väkivallan uhreille, mukaan luettuna seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen tarjoaminen, erityisesti kriisiaikoina, jolloin tällainen tuki on katsottava välttämättömäksi, esimerkiksi investoimalla etälääketieteeseen, jotta voidaan jatkaa terveydenhuoltopalvelujen tarjoamista; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan potilaskeskeistä terveydenhuoltoa, joka mahdollistaisi perheväkivallan varhaisen havaitsemisen, järjestämään ammattihoitoa ja perustamaan asunto-ohjelmia sekä oikeudellisia palveluja uhreille, mikä voisi merkittävästi auttaa vähentämään parisuhdeväkivallan seurauksia ja ehkäisemään sitä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan muun muassa mielenterveys- ja neuvontapalveluihin liittyviä virtuaalisia vaihtoehtoja väkivallan uhrien auttamiseksi kiinnittäen huomiota nykyiseen eriarvoisuuteen tietoteknisten palvelujen saatavuudessa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannustaa soveltamaan eräissä jäsenvaltioissa jo käytössä olevia hyviä käytäntöjä, joilla estetään väkivallan jatkuminen, kuten uhrien puhelinnumeroiden kirjaaminen vainoamista ja parisuhdeväkivaltaa koskeviin erityisluetteloihin, jotta voidaan antaa ehdoton etusija mahdollisille tuleville puheluille hätätilanteissa ja helpottaa tehokkaita lainvalvontatoimia; |
| --- | --- |

21.

Lasten suojelu ja tukeminen

| 22. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteiset oikeudelliset määritelmät ja vähimmäisvaatimukset EU:n tasolla sukupuolistuneen väkivallan torjuntaa ja sukupuolistuneen väkivallan, kuten parisuhdeväkivallan, uhrien lasten suojelua varten, sillä monissa oikeusjärjestelmissä ei tunnusteta parisuhdeväkivaltaa, todistettua väkivaltaa ja sijaiskärsijäväkivaltaa; huomauttaa, että perheympäristössään väkivaltaa todistaneita lapsia ei tunnusteta sukupuolistuneen väkivallan uhreiksi, millä on suora vaikutus tiedonkeruuseen poliisi- ja oikeusalalla sekä rajatylittävään yhteistyöhön; korostaa tarvetta antaa rikos- ja tutkintamenettelyissä sukupuolistuneen väkivallan uhrin asema niille lapsille, jotka ovat todistaneet parisuhdeväkivaltaa tai joutuneet sijaiskärsijäväkivallan kohteeksi, jotta he saisivat paremman oikeussuojan ja asianmukaisen avun; suosittelee siksi ottamaan käyttöön järjestelmällisiä menettelyjä, joilla perheväkivallan uhreiksi joutuneita ja perheväkivaltaa todistaneita lapsia seurataan muun muassa psykologisesti, jotta voidaan reagoida tämän aiheuttamiin ongelmiin heidän elämässään ja estää heitä toistamasta tällaista väkivaltaa aikuiselämässään; kehottaa myös jäsenvaltioita ottamaan käyttöön väkivallan todistamista koskevia erityisiä toimenpiteitä, muun muassa säännöksiä raskauttavista olosuhteista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään vuotuisen kampanjan lapsille tiedottamiseksi ja lasten oikeuksia koskevan tietoisuuden lisäämiseksi; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan väkivallan uhreiksi joutuneita lapsia varten erityisiä keskuksia, joissa työskentelee lastenlääkäreitä ja terapeutteja, jotka ovat erikoistuneita sukupuolistuneeseen väkivaltaan; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan lapsille yhteyspisteitä, joihin saa helposti yhteyden muun muassa puhelimitse, sähköpostitse ja verkkokeskustelun avulla, joissa he voivat puhua, esittää kysymyksiä ja ilmoittaa itseensä, vanhempaansa tai sisarukseensa kohdistuvasta väkivallasta ja josta he voivat saada tietoa ja neuvoja tai josta heidät ohjataan muualle lisäapua varten; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että lapselle on erityisesti tarjottava mahdollisuus tulla kuulluksi, mikä on olennaisen tärkeää, jotta huoltajuus- ja sijaishoitotapauksia käsiteltäessä voidaan selvittää lapsen ikä ja kehitystaso huomioon ottaen, mikä on lapsen edun mukaista; huomauttaa, että kaikissa tapauksissa mutta aivan ehdottomasti tapauksissa, joissa epäillään parisuhdeväkivaltaa, tällaiset kuulemiset on järjestettävä lapsiystävällisessä ympäristössä käyttäen esimerkiksi lasten neuropsykiatriaan erikoistuneita koulutettuja ammattilaisia, kuten lääkäreitä tai psykologeja, jotta voidaan analysoida sitä, mikä merkitys luottamuksella muihin on lapsen sopusointuiseen kehitykseen, ja välttää lapsen trauman syveneminen ja uhriksi joutuminen; kehottaa laatimaan EU:n vähimmäisnormit siitä, miten tällaiset kuulemiset olisi järjestettävä; korostaa, että on tärkeää varmistaa uhreille ja heidän lapsilleen pitkän aikavälin psykologisen ja psykiatrisen hoidon ja sosiaalineuvonnan asianmukainen taso koko kaltoinkohtelun jälkeisen toipumisprosessin ajan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että tapaukset, joissa uhri tai lapsi on vammainen tai kuuluu erityisen haavoittuvassa asemassa olevaan ryhmään, edellyttävät erityistä huomiota sekä erityisiä menettelyjä ja normeja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti komission esittämään laaja-alaiseen strategiaan haavoittuvassa asemassa olevien lasten suojelemiseksi ja lapsiystävällisen oikeuden edistämiseksi; korostaa tarvetta suojella kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien lasten oikeuksia kiinnittäen erityistä huomiota vammaisiin lapsiin, väkivallan ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä lapsiystävällisen oikeuden edistämiseen; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita panemaan strategian täytäntöön täysimääräisesti ja nopeasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston torjumiseksi investoimalla ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja hoito-ohjelmiin, joilla pyritään estämään tekijöitä uusimasta tekoaan, tarjoamalla tehokkaampaa tukea uhreille ja tehostamalla lainvalvontaviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välistä yhteistyötä; korostaa, että epäillyissä lasten hyväksikäyttötapauksissa on ryhdyttävä pikaisiin toimiin lapsen turvallisuuden varmistamiseksi ja väkivallan jatkumisen tai mahdollisen väkivallan lopettamiseksi ja ehkäisemiseksi, samalla kun varmistetaan lapsen oikeus tulla kuulluksi koko prosessin ajan; katsoo, että tällaisiin toimiin olisi kuuluttava välitön riskinarviointi ja suojelu, johon sisältyy monenlaisia tehokkaita toimenpiteitä, kuten välitoimia, suojelumääräyksiä tai lähestymiskieltoja, sillä välin kun tosiasioita tutkitaan; muistuttaa, että kaikissa menettelyissä, joissa on mukana väkivallan uhreiksi joutuneita lapsia, on noudatettava nopeuden periaatetta; korostaa, että lasten hyväksikäyttöä käsittelevien tuomioistuinten olisi oltava erikoistuneita myös sukupuolistuneeseen väkivaltaan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä lasten seksuaalisen hyväksikäytön lopettamiseksi investoimalla ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja yksilöimällä mahdollisille tekijöille suunnattuja erityisohjelmia sekä tarjoamalla tehokkaampaa tukea uhreille; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan lainvalvontaviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välistä yhteistyötä lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston torjumiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan voi liittyä myös sukupuolistunutta väkivaltaa siten, että he joko todistavat äitiinsä kohdistuvaa väkivaltaa tai ovat itse suoraan kaltoinkohtelun kohteena, jolloin tätä kautta pyritään epäsuorasti käyttämään valtaa ja harjoittamaan psykologista väkivaltaa äitiä kohtaan; toteaa, että ohjelmat, joilla tuetaan perheväkivallalle altistuneita lapsia, ovat ratkaisevan tärkeitä pitkäaikaisen haitan minimoimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan innovatiivisten ohjelmien tarjoamista näiden lasten tarpeisiin vastaamiseksi esimerkiksi kouluttamalla lasten kanssa työskenteleviä henkilöitä havaitsemaan varhaiset varoitusmerkit, tarjoamaan asianmukaisia ratkaisuja ja tukea sekä tarjoamaan tehokasta psykologista tukea lapsille rikos- ja siviilioikeudellisissa menettelyissä, joissa he ovat osallisina; suosittelee painokkaasti, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön järjestelmällisiä menettelyjä, joilla seurataan perheväkivallan uhreiksi joutuneita ja perheväkivaltaa todistaneita lapsia, psykologinen tuki mukaan lukien, jotta voidaan reagoida tämän aiheuttamiin ongelmiin heidän elämässään ja estää heitä toistamasta tällaista väkivaltaa aikuiselämässään; |
| --- | --- |

28.

Ennaltaehkäisy: alan ammattilaisten koulutus

| 29. | kehottaa tarjoamaan toistuvaa ja tehokasta valmiuksien kehittämistä ja pakollista täsmäkoulutusta ammattilaisille, jotka käsittelevät tapauksia, joihin liittyy sukupuolistunutta väkivaltaa, lasten kaltoinkohtelua ja yleensä kaikkia perheväkivallan muotoja ja sen mekanismeja, myös manipulointia, henkistä väkivaltaa ja kontrollointia; korostaa, että tämä täsmäkoulutus olisi siksi suunnattava oikeuslaitokselle, lainvalvontaviranomaisille, oikeusalan erityisammattilaisille, oikeuslääketieteen harjoittajille, terveydenhuollon ammattilaisille, sosiaalityöntekijöille, opettajille ja lastenhoitajille sekä näillä aloilla työskenteleville viranhaltijoille; kehottaa korostamaan koulutuksessa myös parisuhdeväkivallan merkitystä lasten oikeuksien ja heidän suojelunsa ja hyvinvointinsa kannalta; kehottaa parantamaan tällaisen koulutuksen avulla näiden ammattilaisten tietämystä ja ymmärrystä nykyisistä suojelutoimenpiteistä sekä turvallisuudesta, rikoksen vaikutuksista, uhrien tarpeista ja siitä, miten näihin tarpeisiin vastataan, sekä tarjoamaan heille riittävät taidot, jotta voidaan paremmin kommunikoida uhrien kanssa ja tukea heitä; kehottaa myös antamaan heille koulutuksen avulla valmiudet arvioida tilannetta luotettavien riskinarviointivälineiden avulla ja havaita kaltoinkohtelun merkit; korostaa tarvetta arvioida mekanismeja, joita asianomaiset ammattilaiset käyttävät näiden merkkien havaitsemiseen; kehottaa keskittymään koulutuksessa ensisijaisesti uhrien tarpeisiin ja huolenaiheisiin ja tunnustamaan, että naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja perheväkivaltaan on puututtava erityisellä sukupuolinäkökulman huomioon ottavalla ja ihmisoikeuksiin perustuvalla lähestymistavalla, jossa noudatetaan kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä normeja ja toimenpiteitä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kehittämään ja rahoittamaan tällaista koulutusta; muistuttaa Euroopan juridisen koulutusverkoston merkityksestä tässä suhteessa; korostaa, että lasten sekä perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan uhrien kanssa ja heidän hyväkseen työskenteleviä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja julkisia organisaatioita olisi pyydettävä tarjoamaan tällaista koulutusta tai ainakin osallistumaan sen tarjoamiseen tosielämän kokemuksista kertyneiden tietojensa ja asiantuntemuksensa jakamiseksi; kehottaa komissiota helpottamaan ja koordinoimaan tällaista koulutusta keskittyen erityisesti rajatylittäviin tapauksiin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden poliisi- ja oikeuspalveluilla on riittävä rahoitus, välineistö ja koulutus perheväkivaltaa koskevien valitusten käsittelyyn ja niihin reagointiin; pitää valitettavana, että näiden palvelujen rahoitusvaje ja budjettileikkaukset voivat johtaa menettelyvirheisiin, puutteelliseen tiedottamiseen valituksen tekijöille menettelyn etenemisestä ja kohtuuttomiin viivästyksiin, jotka eivät sovi yhteen ehdottomana tavoitteena olevan uhrien suojelun ja heidän toipumisensa kanssa; korostaa poliisilaitoksiin palkattujen sosiaalityöntekijöiden ja psykologien tärkeää roolia, sillä he mahdollistavat konkreettisen ja inhimillisen tuen antamisen perheväkivallan uhreille; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kaikille yhdistyksille tarvittavat resurssit uhreiksi joutuneiden naisten ja heidän lastensa auttamiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään, jotta voidaan toteuttaa toimenpiteitä, joilla parannetaan perhe- ja parisuhdeväkivallan uhrien tunnistamista sekä annetaan uhreille ja todistajille voimia tulla esiin ja ilmoittaa rikoksesta, koska monissa tapauksissa parisuhdeväkivallasta ei edelleenkään ilmoiteta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja Euroopan juridista koulutusverkostoa perustamaan EU-foorumin keskinäistä oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten eri jäsenvaltioiden kaikilla asiaankuuluvilla aloilla toimivien oikeusalan toimijoiden ja päätöksentekijöiden välillä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suosittelee painokkaasti, että jäsenvaltiot perustavat erityisiä tuomioistuimia tai jaostoja ja antavat asianmukaisia lakeja ja tarjoavat koulutusta, menettelyjä ja ohjeita kaikille parisuhdeväkivallan uhrien parissa työskenteleville ammattilaisille sekä lisäävät tietoisuutta sukupuolistuneesta väkivallasta ja sukupuolistereotypioista, jotta voidaan välttää erot oikeusviranomaisten päätösten välillä sekä syrjintä tai toissijainen uhriksi joutuminen asian oikeudellisen, lääketieteellisen, poliisi-, lastensuojelu- ja huoltajuuskäsittelyn aikana ja varmistaa, että lapsia ja naisia kuullaan asianmukaisesti ja että heidän suojelunsa ja korvausten vaatiminen heille asetetaan etusijalle; korostaa tarvetta luoda vahvempia erikoistuneita tuomioistuimia tai jaostoja sekä uhreiksi joutuneet lapset ja naiset paremmin huomioon ottavaa oikeudenkäyttöä ja perustaa sukupuolistunutta väkivaltaa käsitteleviä laaja-alaisia arviointiyksikköjä, jotka koostuvat oikeuslääkäreistä, psykologeista ja sosiaalityöntekijöistä, jotka työskentelevät koordinoidusti uhrien tukemisesta vastaavien sukupuolistuneeseen väkivaltaan erikoistuneiden julkisten palvelujen kanssa; korostaa, että on tärkeää soveltaa täysimääräisesti oikeudellisia suojatoimia naisten ja lasten suojelemiseksi väkivallalta ja että näitä toimenpiteitä ei saa karsia tai rajoittaa vanhempien oikeuksilla; kehottaa lykkäämään päätöksiä yhteishuoltajuudesta, kunnes parisuhdeväkivalta on tutkittu asianmukaisesti ja on suoritettu riskinarviointi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa tarvetta tunnistaa rikos-, siviili- ja muiden oikeusprosessien keskinäiset sidokset, jotta voidaan koordinoida parisuhdeväkivallan johdosta toteutettavia oikeudellisia ja muita lakiin perustuvia toimia, ja ehdottaa siksi, että jäsenvaltiot toteuttaisivat toimenpiteitä, joilla yhden perheen rikos- ja siviilioikeudenkäynnit kytketään yhteen, jotta voidaan tosiasiallisesti välttää oikeusviranomaisten ja muiden lakiin perustuvien päätösten erot, jotka ovat vahingollisia uhriksi joutuneiden lasten ja naisten kannalta; pitää valitettavana, ettei ole olemassa väliaikaisia toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi eikä väliaikaisia mekanismeja väkivaltaisen vanhemman huoltajuuden keskeyttämiseksi yleensä vuosia kestävän oikeudenkäynnin ajaksi; kehottaa jäsenvaltioita kokeilemaan ja kehittämään tällaisia suojatoimenpiteitä; kehottaa siksi jäsenvaltioita järjestämään koulutusta kaikille näihin prosesseihin osallistuville ammattilaisille ja vapaaehtoistyöntekijöille ja ottamaan lasten ja uhrien parissa ja heidän hyväkseen työskentelevät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan näiden kurssien järjestämiseen; kehottaa toimivaltaisia kansallisia viranomaisia parantamaan tuomioistuinten välistä koordinointia edistämällä syyttäjänvirastojen välisiä yhteyksiä, jotta voidaan mahdollistaa vanhempainvastuuta koskevien kysymysten kiireellinen ratkaiseminen ja varmistaa, että perhetuomioistuimet voivat ottaa huomioon kaikki naisiin kohdistuvaan sukupuolistuneeseen väkivaltaan liittyvät kysymykset, kun määritetään huoltajuus- ja tapaamisoikeuksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan foorumin parhaiden käytäntöjen säännölliselle vaihdolle siviili- ja rikostuomioistuinten, perheväkivaltaa ja sukupuolistunutta väkivaltaa, lasten kaltoinkohtelua ja asumusero- ja huoltajuustapauksia käsittelevien oikeusalan toimijoiden sekä kaikkien muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, erityisesti lasten sekä perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan uhrien parissa ja heidän hyväkseen työskentelevät organisaatiot, mukaan toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin; kehottaa tarjoamaan näille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille EU:n, kansallisen ja paikallisen tason rakenteellista tukea, myös taloudellista tukea, jotta voidaan lisätä niiden reagointi- ja edunvalvontavalmiuksia ja varmistaa, että kaikilla ihmisillä on riittävä mahdollisuus saada niiden palveluja, myös neuvonta- ja tukitoimia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | antaa jälleen täyden tukensa palveluntarjoajien valmiuksien kehittämiselle kaikilla aloilla (oikeusala, lainvalvonta, terveys- ja sosiaalipalvelut) tietojen kirjaamisessa tietokantoihin ja tietokantojen pitämisessä ajan tasalla; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansallisia suuntaviivoja ja hyviä käytäntöjä sekä tarjoamaan parisuhdeväkivaltaa koskevaa valistusta kunkin etulinjan alan henkilöstölle kaikilla tasoilla, sillä se on olennaisen tärkeää, jotta voidaan toteuttaa suojelua hakevien naisten hyväksi toimia, joissa otetaan huomioon heidän tilanteensa; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan eri alojen palveluja ja vahvistamaan tarvittavat määrärahat tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | suosittelee, että kansalliset viranomaiset ryhtyvät toimiin ja erityisesti laativat ja jakavat parisuhdeväkivaltaa ja huoltajuuteen liittyviä oikeuksia käsitteleville ammattilaisille tarkoitettuja ohjeita, joissa otetaan huomioon (lapsen omat tai perheenjäseniin, ympäristöön, yhteiskuntaan ja väkivallan toistumiseen liittyvät) riskitekijät, jotta voidaan arvioida parisuhdeväkivaltaa lapsen ja naisten oikeuksien tukemiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että näillä suuntaviivoilla ja ohjeilla olisi autettava terveydenhuollon ammattilaisia levittämään ammattiympäristössään yleistä tietoisuutta naisiin kohdistuvan väkivallan, myös parisuhdeväkivallan, merkittävästä vaikutuksesta heidän mielenterveyteensä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että kaikkien rikosteknistä ja psykologista asiantuntemusta tarjoavien asiantuntijoiden ja ammattilaisten, kuten lääkärien, rikostutkintaan erikoistuneiden kliinisten psykologien ja sosiaalityöntekijöiden, rooli näissä menettelyissä on tärkeä paitsi perhe- tai muun väkivallan uhreiksi joutuneista naisista myös asianomaisista lapsista huolehtimisen kannalta erityisesti silloin, kun heidän elinympäristönsä ei sovellu heidän terveytensä, ihmisarvonsa, tunne-elämänsä tasapainon ja elämänlaatunsa suojelemiseen; muistuttaa siksi, että rikosteknisten tutkijoiden ja asianomaisten ammattilaisten on voitava hyötyä muun muassa EU:n tason tietojen, käytänteiden ja parhaiden käytäntöjen perusteella laadituista ohjeista; toteaa, että teknisen ja lääketieteellisen erityisosaamisensa ansiosta oikeuslääkäri on oikeudellisessa tarkoituksessa sovelias ammattihenkilö auttamaan asiantuntijoita (esimerkiksi lastenlääkäreitä, gynekologeja ja psykologeja) näiden työssä, sillä hänellä on soveltuva koulutus ja tekninen asiantuntemus, jotta hän voi tunnistaa väkivallan merkit ja tarvittaessa noudattaa ilmoitusvelvollisuutta ja pitää yhteyttä oikeusviranomaisiin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa uhrien oikeuksia koskevan direktiivin säännöksistä; korostaa, että sukupuolistuneen väkivallan uhriksi joutuneet naiset ja heidän lapsensa tarvitsevat usein erityistä tukea ja suojelua, koska tällaiseen väkivaltaan liittyy suuri toissijaisen tai toistuvan uhriksi joutumisen, pelottelun ja kostotoimien riski; kehottaa siksi kiinnittämään huomiota uhria syyllistäviin asenteisiin yhteiskunnassa, myös rikosoikeusjärjestelmän ammattilaisten keskuudessa; toteaa, että institutionaaliseen väkivaltaan sisältyvät kaikki viranomaisten ja virkamiesten toimet ja laiminlyönnit, joilla viivytetään asiaankuuluvien julkisten palvelujen saantia tai uhrien oikeuksien käyttämistä tai esteitään se; kehottaa tunnustamaan institutionaalisen väkivallan ja puuttumaan siihen ja ottamaan käyttöön asianmukaisia seuraamuksia ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan uhrien suojelu ja heille maksettavat korvaukset; korostaa, että on äärimmäisen tärkeää laatia koulutusta, menettelyjä ja ohjeita kaikille uhrien kanssa tekemisissä oleville ammattilaisille, jotta voidaan auttaa heitä havaitsemaan parisuhdeväkivallan tunnusmerkit, vaikka uhrit eivät olisikaan nimenomaisesti valittaneet siitä; ehdottaa, että näihin suuntaviivoihin ja ohjeisiin sisällytetään toimenpiteitä, joilla edistetään väkivallan, myös parisuhdeväkivallan, uhreiksi joutuneille naisille tarkoitettuja turvallisia hoito-ohjelmia, joissa kunnioitetaan näitä naisia eikä syyllistetä heitä, ja joilla levitetään tietoa parhaista hoitomuodoista näille naisille ja heidän lapsilleen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan kysymykseen, joka koskee nimettömiä valituksia ja valituksia, jotka myöhemmin perutaan, takaamalla tehokkaat ja nopeat menettelyt uhrien suojelemiseksi sekä varmistamalla väkivaltaisten kumppaneiden joutuminen vastuuseen; kannustaa perustamaan lainvalvontaviranomaisten tietokantoja, joissa säilytetään kaikki tiedot parisuhdeväkivaltaan liittyvistä uhrin tai kolmannen osapuolen tekemistä lausunnoista, jotta väkivallan jatkumista voidaan seurata ja ehkäistä; kehottaa lisäämään koulutusta ja valistusta yhteisöille sekä koulutusta parisuhdeväkivallasta poliisille ja sosiaalipalveluille maaseudulla ja syrjäseutualueilla ja korostaa kasvatuksen merkitystä lapsille tiedottamisessa ja heidän tukemisessaan sekä konfliktien ratkaisua käsittelevien ohjelmien, myönteisten roolimallien ja yhteistyötoimien merkitystä; |
| --- | --- |

40.

Ennaltaehkäisy: sukupuolistereotypioihin ja ennakkoluuloihin puuttuminen – koulutus ja valistus

| 41. | on huolissaan sukupuolistereotypioiden ja ennakkoluulojen vaikutuksesta; toteaa niiden johtavan riittämättömiin toimiin naisiin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan johdosta ja epäluottamukseen naisia kohtaan ja erityisesti siihen, että lasten kaltoinkohtelua ja perheväkivaltaa koskevat lausunnot oletetaan perättömiksi; on huolissaan myös tuomareiden, syyttäjien ja lainvalvontaviranomaisten erityiskoulutuksen puutteesta; korostaa sellaisten toimenpiteiden merkitystä, joilla pyritään torjumaan sukupuolistereotypioita ja patriarkaalisia ennakkoluuloja koulutuksen ja valistuskampanjoiden avulla; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan ja torjumaan naisten mielipiteitä halventavaa kulttuuria; tuomitsee sen, että huoltajuustapauksissa käytetään, esitetään ja hyväksytään ei-tieteellisiä teorioita ja käsitteitä, joilla rankaistaan äitejä, jotka yrittävät ilmoittaa lasten kaltoinkohtelusta tai sukupuolistuneesta väkivallasta, estämällä heitä saamasta huoltajuutta tai rajoittamalla heidän vanhempainoikeuksiaan; korostaa, että niin sanottu vieraannuttamisoireyhtymä ja vastaavat käsitteet ja termit, jotka yleensä perustuvat sukupuolistereotypioihin, voivat aiheuttaa haittaa naisille, jotka ovat parisuhdeväkivallan uhreja, kun äitejä syyllistetään siitä, että he ovat vieraannuttaneet lapset isästään, uhrien vanhemmuustaidot kyseenalaistetaan, lasten todistajanlausunto ja väkivallan riskit, joille lapset altistuvat, jätetään huomiotta ja äidin ja lasten oikeudet ja turvallisuus vaarantuvat; kehottaa jäsenvaltioita olemaan tunnustamatta vieraannuttamisoireyhtymää oikeuskäytännöissään ja lainsäädännössään ja pyrkimään rajoittamaan sen käyttöä tai jopa kieltämään sen käytön oikeudenkäynneissä, erityisesti tutkinnassa väkivallan toteamiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa valistuskampanjoita, joiden avulla todistajat (etenkin naapurit ja työtoverit) voivat havaita parisuhdeväkivallan (etenkin muun kuin fyysisen väkivallan) merkit ja joissa annetaan ohjeita uhrien tukemisesta ja avustamisesta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuolittuneiden käytäntöjen ja sukupuolistereotypioiden sekä perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan kaikkien muotojen, kuten fyysisen väkivallan, seksuaalisen häirinnän, verkkoväkivallan, psykologisen väkivallan ja seksuaalisen hyväksikäytön, torjumista edistäviä valistus-, tiedotus- ja edistämiskampanjoita erityisesti käyttöön otettujen uusien ennaltaehkäisytoimien ja joustavien hätävaroitusjärjestelmien osalta sekä kannustamaan tapauksista ilmoittamiseen koordinoiden ja yhteistyössä tunnustettujen ja erikoistuneiden naisjärjestöjen kanssa; korostaa, että on tärkeää ottaa kaikki valtarakenteet aktiivisesti mukaan valistuskampanjoiden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että väkivallantekijöiden tosiasiallinen rankaiseminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan estää väkivallan jatkuminen ja vahvistaa erityisesti uhrien luottamusta viranomaisiin; huomauttaa kuitenkin, että vankeusrangaistus ei yksinään riitä estämään tulevaa väkivaltaa ja että tarvitaan erityisiä kuntoutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia; kehottaa jäsenvaltioita Istanbulin yleissopimuksen 16 artiklan mukaisesti toteuttamaan tarvittavat lainsäädäntö- tai muut toimet ottaakseen käyttöön tai tukeakseen ohjelmia, joiden tarkoituksena on opettaa perheväkivallan tekijöille väkivallatonta käyttäytymistä henkilösuhteissa, jotta väkivallan uusiutuminen saataisiin estetyksi ja väkivaltaisia käyttäytymismalleja muutetuksi; korostaa, että näin tehdessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että uhrien turvallisuus, tukeminen ja ihmisoikeudet asetetaan etusijalle ja että nämä ohjelmat tarvittaessa otetaan käyttöön ja pannaan täytäntöön tiiviissä yhteistyössä uhreille tarjottavien erityistukipalvelujen kanssa; huomauttaa, että koulutus ja kasvatus ovat ratkaisevan tärkeitä sukupuolistuneen väkivallan ja erityisesti parisuhdeväkivallan kitkemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan ennaltaehkäiseviä ohjelmia, joissa käsitellään sellaisia kysymyksiä kuin naisten ja miesten välinen tasa-arvo, keskinäinen kunnioitus, väkivallaton ristiriitojen ratkaiseminen ihmissuhteissa, naisiin kohdistuva sukupuolistunut väkivalta ja oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen, sekä sisällyttämään virallisiin opetussuunnitelmiin kaikilla koulutustasoilla oppilaiden kehitystason mukaisesti ikätasoon soveltuvan seksuaalikasvatuksen sukupuolten tasa-arvostrategian 2020–2025 mukaisesti; korostaa, että ikätasoon soveltuva kattava ihmissuhde- ja seksuaalikasvatus on avainasemassa, jotta lapsia voidaan suojella väkivallalta ja antaa heille taidot, joita he tarvitsevat luodakseen turvallisia suhteita ilman seksuaalista, sukupuolistunutta ja parisuhdeväkivaltaa; kehottaa komissiota tukemaan ohjelmia, joilla pyritään ehkäisemään sukupuolistunutta väkivaltaa, myös kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman Daphne-lohkon kautta, jotta voidaan varmistaa tehokkaat ennaltaehkäisevät toimet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään toimia, joilla kitketään edelleen olemassa olevia piintyneitä ajattelutapoja, jotka koskevat hoitovastuun jakamista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että parisuhdeväkivallan torjuntastrategioihin olisi sisällyttävä toimia, joilla vähennetään väkivallalle altistumista lapsuudessa, opetetaan taitoja, joita tarvitaan turvallisten ja terveiden ihmissuhteiden luomiseen, sekä kyseenalaistetaan sellaiset sosiaaliset normit, joilla tuodaan esille miesten ylemmyyttä ja tuetaan miesten autoritaarista käyttäytymistä naisia kohtaan tai muita seksistisen käytöksen muotoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota edistämään EU:n laajuisia valistus- ja tiedotuskampanjoita ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jotka ovat tarpeen perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan ehkäisemiseksi ja nollatoleranssin luomiseksi väkivaltaa kohtaan sekä turvallisemman ympäristön luomiseksi uhreille; korostaa tiedotusvälineiden strategista roolia tässä yhteydessä; korostaa kuitenkin, että joissakin jäsenvaltioissa naisten surmien ja sukupuolistuneen väkivallan tapauksia käsitellään edelleen tavalla, joka vapauttaa väkivaltaisen kumppanin vastuusta; korostaa, että tiedotusvälineissä ja mainonnassa ei saa levittää naisvihamielisiä ja seksistisiä viestejä, joissa esimerkiksi yritetään puolustella, oikeuttaa tai vähätellä väkivaltaa ja väkivaltaisten kumppanien vastuuta; katsoo, että perheväkivallan taustalla on myös sukupuolistereotypioiden mukainen näkemys vanhemmuudesta; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan sukupuolistereotypioita ja edistämään tasa-arvoista vanhemmuutta, jossa vanhempainvastuu jakautuu tasapuolisesti, ja varmistamaan näin, että naiset eivät joudu alisteiseen asemaan; kehottaa komissiota helpottamaan ennaltaehkäisy-, suojelu- ja syytetoimia ja väkivallan torjuntatoimia sekä niiden konkreettista täytäntöönpanoa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa EU:n tasolla; kehottaa jäsenvaltioita täydentämään tällaista EU:n kampanjaa levittämällä tietoa siitä, mihin uhrit ja todistajat voivat ilmoittaa tällaisesta väkivallasta, myös kampanjan päättymisen jälkeen, sekä covid-kriisin erityisluonne huomioon ottaen keskittymään myös lapsiin kohdistuviin vaikutuksiin; kehottaa komissiota tukemaan kouluissa ja muissa yhteyksissä toteutettavia toimia, joilla lisätään lasten ja heidän kanssaan työskentelevien tietoisuutta rikoksista ja traumoista ja siitä, mistä saa apua, miten tapauksista raportoidaan ja miten kehitetään selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

46.

Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö, myös rajatylittävissä tapauksissa

| 47. | korostaa, että on tärkeää vaihtaa tietoja tuomioistuinten, jäsenvaltioiden keskusviranomaisten ja poliisiviranomaisten välillä erityisesti rajatylittävissä huoltajuustapauksissa; toivoo, että tuomioistuimen toimivallasta, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja kansainvälisestä lapsikaappauksesta 25. kesäkuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/1111 (28) mukaiset tarkistetut säännöt tehostavat oikeusjärjestelmien välistä yhteistyötä, jotta voidaan tosiasiassa selvittää lapsen etu, riippumatta siitä, ovatko vanhemmat naimisissa, tai perherakenteesta, sekä selvittää parisuhdeväkivallan uhrien etu; korostaa, että on tärkeää, että oikeuslääkäri tai muu asiaan liittyvä ammattihenkilö ilmoittaa toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle parisuhdeväkivallasta, jos hän katsoo, että tällainen väkivalta vaarantaa aikuisen uhrin tai lapsen hengen ja että uhri ei pysty suojelemaan itseään väkivallantekijältä tämän harjoittaman moraalisen tai taloudellisen painostuksen vuoksi, ja pyrkii saamaan tähän aikuisen uhrin suostumuksen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan Bryssel II a -asetuksen noudattamisen valvonnan ja tehokkaan täytäntöönpanon; pitää tähän liittyen valitettavana, että asetuksen viimeisimmässä tarkistuksessa ei onnistuttu laajentamaan soveltamisalaa rekisteröityihin parisuhteisiin ja avopareihin; katsoo, että tämä johtaa uhrien ja lasten syrjintään ja mahdollisesti vaarallisiin tilanteisiin, kun kyseessä ovat rekisteröidyt parisuhteet ja avoparit; muistuttaa, että Bryssel II a -asetuksen soveltamisala ja tavoitteet perustuvat unionin kansalaisten kansalaisuudesta riippumattoman tasa-arvoisen kohtelun periaatteeseen ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien välisen keskinäisen luottamuksen periaatteeseen; pyytää komissiota raportoimaan parlamentille näiden asetusten täytäntöönpanosta ja vaikutuksista, myös parisuhdeväkivallan ja huoltajuusoikeuksien osalta, viimeistään elokuussa 2024; |
| --- | --- |

47.

| 48. | huomauttaa, että kaikki perhekiistat vaikuttavat syvästi tunne-elämään mutta rajatylittävät tapaukset ovat vieläkin arkaluonteisempia ja oikeudellisesti monimutkaisempia; korostaa tarvetta varmistaa, että kansalaiset ovat hyvin tietoisia näistä monimutkaisista kysymyksistä, kuten rajatylittävistä huoltajuusjärjestelyistä ja elatusvelvollisuuksista, ja myös tarvetta selkeyttää vanhempien ja lasten oikeuksia ja velvollisuuksia kussakin maassa; huomauttaa, että jäsenvaltiot voisivat auttaa ratkaisemaan tällaiset rajatylittävät perheoikeudelliset oikeustapaukset nopeammin perustamalla kansallisiin tuomioistuimiin niihin erikoistuneita jaostoja, muun muassa sukupuolistuneeseen väkivaltaan keskittyviä yksikköjä, jotka koostuvat oikeuslääkäreistä, psykologeista ja muista alan ammattilaisista, ja korostaa tarvetta työskennellä koordinoidusti uhrien tukemisesta vastaavien sukupuolistuneeseen väkivaltaan erikoistuneiden julkisten palvelujen kanssa; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota yksinhuoltajatalouksien tilanteeseen ja elatusavun perintään rajojen yli, sillä voimassa olevien säännösten ja määräysten eli toimivallasta, sovellettavasta laista, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä elatusvelvoitteita koskevissa asioissa 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 4/2009 ja elatusavun perimisestä ulkomailla tehdyn YK:n yleissopimuksen, joissa asetetaan oikeudelliset velvoitteet rajat ylittävälle elatusavun perinnälle, täytäntöönpano on käytännössä edelleen haasteellista; korostaa, että elatusavun rajatylittävää perimistä koskevat oikeudelliset välineet on pantava täytäntöön ja yleistä tietoisuutta niiden saatavuudesta on lisättävä; kehottaa siksi komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten käytännön ongelmien tunnistamiseksi, jotka liittyvät elatusavun perintään rajatylittävissä tapauksissa, ja auttamaan niitä kehittämään tehokkaita välineitä maksuvelvoitteiden täytäntöönpanoon; korostaa tämän kysymyksen merkitystä ja sen seurauksia yksinhuoltajaperheille ja köyhyysriskin osalta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita analysoimaan jatkossakin tietoja ja suuntauksia, jotka liittyvät sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan kaikenlaisten muotojen esiintyvyyteen ja niistä ilmoittamiseen sekä lapsiin kohdistuviin seurauksiin sulkutoimenpiteiden aikana ja välittömästi niiden jälkeen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään, jotta voidaan toteuttaa toimenpiteitä, joilla annetaan parisuhdeväkivallan uhreille mahdollisuus tulla esiin ja ilmoittaa rikoksesta, koska monissa tapauksissa parisuhdeväkivallasta ei edelleenkään ilmoiteta; panee merkille komission sitoumuksen toteuttaa sukupuolistuneesta väkivallasta uusi EU:n laajuinen tutkimus, jonka tulokset julkistetaan vuonna 2023; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä perustaakseen pysyvän mekanismin, joka tarjoaa säännöllisesti yhdenmukaistettuja, täsmällisiä, luotettavia, vertailukelpoisia, laadukkaita ja sukupuolen mukaan eriteltyjä EU:n laajuisia tietoja parisuhdeväkivallan yleisyydestä, syistä, seurauksista naisille ja lapsille ja hillintätoimista sekä huoltajuusoikeuksista hyödyntäen täysimääräisesti EIGEn ja Eurostatin valmiuksia ja asiantuntemusta; muistuttaa, että sukupuolistunutta väkivaltaa koskevien kansallisten tilastojen toimittamiseen liittyviin toimiin voidaan myöntää rahoitusta sisämarkkinaohjelmasta 2021–2027; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tiedot eritellään muun muassa iän, seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin, sukupuoliominaisuuksien, rodun ja etnisen alkuperän sekä vammaisuuden mukaan, jotta varmistetaan, että naiset kaikessa moninaisuudessaan sekä heidän kokemuksensa otetaan huomioon; toteaa, että tämä auttaa ymmärtämään paremmin ongelman laajuutta ja syitä, pääasiassa sitä, missä sosioekonomisissa luokissa se on yleisempää, ja muita vaikuttavia tekijöitä, sekä saamaan paremman käsityksen eri maiden erilaisista oikeudellisista kehyksistä ja toimintapolitiikoista, joita voidaan tutkia tarkasti yksityiskohtaisin maakohtaisin vertailuin sellaisten toimintapoliittisten kehysten määrittämiseksi, jotka saattavat vaikuttaa väkivallan esiintymiseen; korostaa myös, että jäsenvaltioiden on tärkeää kerätä tilastotietoja lasten huoltajuutta parisuhdeväkivaltatapauksissa koskevista hallinnollisista ja oikeudellisista menettelyistä ja erityisesti tuomioiden lopputuloksista ja huoltajuus- ja tapaamisoikeuksia koskevien päätösten perusteluista; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota edistämään EU:n laajuisia valistuskampanjoita, jotka ovat tarpeen perheväkivallan ehkäisemiseksi ja nollatoleranssin luomiseksi väkivaltaa kohtaan; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 1.

(3)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 167.

(4)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 48.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0379.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0024.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0025.

(8)  EUVL L 338, 21.12.2011, s. 2.

(9)  EUVL L 181, 29.6.2013, s. 4.

(10)  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1.

(11)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla ja 3 artiklan 3 kohta sekä SEUT 8, 10, 19 ja 157 artikla.

(12)  Perusoikeuskirjan 21 ja 23 artikla.

(13)  Perusoikeusviraston 3. maaliskuuta 2014 julkaisema raportti ”Violence against women: an EU-wide survey”,

(14)  Istanbulin yleissopimus.

(15)  Euroopan neuvosto, ”Human Rights Channel: Stop Child Sexual Abuse in Sport”, sivustolla käyty 21. heinäkuuta 2021.

(16)  Eurostat, ”Children at risk of poverty or social exclusion”, tiedot lokakuulta 2020.

(17)  Perusoikeusviraston 3. maaliskuuta 2014 julkaisema raportti ”Violence against women: an EU-wide survey”,

(18)  Maailman terveysjärjestön Euroopan aluejohtajan Hans Henri P. Klugen lehdistölle 7. toukokuuta 2020 antama lausunto ”During COVID-19 pandemic, violence remains preventable, not inevitable”.

(19)  Perusoikeusviraston 3. maaliskuuta 2014 julkaisema raportti ”Violence against women: an EU-wide survey”,

(20)  Europolin 19. kesäkuuta 2020 julkaisema raportti ”Exploiting isolation: offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic”.

(21)  Naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen 11. toukokuuta 2011 päivätty Euroopan neuvoston selitysmuistio.

(22)  EDVAW-foorumin 31. toukokuuta 2019 antama julkilausuma ”Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody”.

(23)  Istanbulin yleissopimuksen 31 artikla.

(24)  Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen naisiin kohdistuvaa sukupuolistunutta väkivaltaa koskeva yleissuositus nro 35, jolla saatetaan ajan tasalle yleissuositus nro 19.

(25)  Komission 28. lokakuuta 2020 päivätty ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (COM(2020)0682).

(26)  Komission 4. maaliskuuta 2021 päivätty ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (COM(2021)0093).

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158, annettu 20. kesäkuuta 2019, vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

(28)  EUVL L 178, 2.7.2019, s. 1.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/45

---

P9_TA(2021)0407

EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteet vuosiksi 2021–2030 – suositukset seuraavista vaiheista nollavisiotavoitteen saavuttamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteista vuosiksi 2021–2030 – suositukset seuraavista vaiheista nollavisiotavoitteen saavuttamiseksi (2021/2014(INI))

(2022/C 132/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”EU Road Safety Policy Framework 2021-2030 – Next steps towards Vision Zero” (SWD(2019)0283), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”EU Road Safety Policy Framework 2021-2030 – Next steps towards Vision Zero” (SWD(2019)0283),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789),

| — | ottaa huomioon liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/413 (rajatylittävää lainvalvontaa koskeva direktiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/413 (rajatylittävää lainvalvontaa koskeva direktiivi) (1),

| — | ottaa huomioon ajokorteista 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY (ajokorttidirektiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ajokorteista 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY (ajokorttidirektiivi) (2),

| — | ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 (yleistä turvallisuutta koskeva asetus) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 (yleistä turvallisuutta koskeva asetus) (3),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman liikennekelpoisuuspaketin tieliikenteen turvallisuusnäkökohtien täytäntöönpanokertomuksesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman liikennekelpoisuuspaketin tieliikenteen turvallisuusnäkökohtien täytäntöönpanokertomuksesta (4),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät liikenneturvallisuudesta – maaliskuussa 2017 annetun Vallettan julistuksen hyväksyminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät liikenneturvallisuudesta – maaliskuussa 2017 annetun Vallettan julistuksen hyväksyminen,

| — | ottaa huomioon maantieliikenteen turvallisuutta käsitelleessä kolmannessa ministeritason maailmankonferenssissa 19. ja 20. helmikuuta 2020 annetun Tukholman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maantieliikenteen turvallisuutta käsitelleessä kolmannessa ministeritason maailmankonferenssissa 19. ja 20. helmikuuta 2020 annetun Tukholman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon pyöräilystä ilmastoystävällisenä liikennemuotona 7. lokakuuta 2015 annetun neuvoston julkilausuman, jonka EU:n liikenneministerit allekirjoittivat Luxemburgin epävirallisessa kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pyöräilystä ilmastoystävällisenä liikennemuotona 7. lokakuuta 2015 annetun neuvoston julkilausuman, jonka EU:n liikenneministerit allekirjoittivat Luxemburgin epävirallisessa kokouksessa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0211/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0211/2021),

| A. | ottaa huomioon, että vuosittain lähes 22 700 henkilöä menettää henkensä EU:n teillä ja lähes 120 000 henkilöä loukkaantuu vakavasti; ottaa huomioon, että viimeisten kymmenen vuoden aikana EU:ssa on kuollut liikenneonnettomuuksissa yli 11 800 iältään 0–17-vuotiasta lasta ja nuorta; ottaa huomioon, että EU:n kuolleisuuslukujen pienentyminen on pysähtynyt viime vuosina ja että tämän seurauksena ei saavutettu tavoitetta tieliikennekuolemien määrän puolittamisesta vuosina 2010–2020; toteaa, että edellä mainittujen lukujen vuoksi EU:n kansalaiset joutuvat maksamaan kohtuuttoman inhimillisen ja sosiaalisen hinnan ja että tieliikenneonnettomuuksien ulkoiset kustannukset EU:ssa ovat noin kaksi prosenttia vuotuisesta BKT:sta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuosittain lähes 22 700 henkilöä menettää henkensä EU:n teillä ja lähes 120 000 henkilöä loukkaantuu vakavasti; ottaa huomioon, että viimeisten kymmenen vuoden aikana EU:ssa on kuollut liikenneonnettomuuksissa yli 11 800 iältään 0–17-vuotiasta lasta ja nuorta; ottaa huomioon, että EU:n kuolleisuuslukujen pienentyminen on pysähtynyt viime vuosina ja että tämän seurauksena ei saavutettu tavoitetta tieliikennekuolemien määrän puolittamisesta vuosina 2010–2020; toteaa, että edellä mainittujen lukujen vuoksi EU:n kansalaiset joutuvat maksamaan kohtuuttoman inhimillisen ja sosiaalisen hinnan ja että tieliikenneonnettomuuksien ulkoiset kustannukset EU:ssa ovat noin kaksi prosenttia vuotuisesta BKT:sta;

| B. | ottaa huomioon, että EU:lla on edessään automatisointiin liittyviä uusia suuntauksia ja haasteita, joilla voi olla merkittävä vaikutus liikenneturvallisuuteen; katsoo, että on puututtava siihen, että mobiililaitteet aiheuttavat koko ajan enemmän huomion kiinnittymistä muualle kuin liikenteeseen; ottaa huomioon, että lähitulevaisuudessa sekä sellaisten ajoneuvojen, joissa on monenlaisia automatisoituja tai verkkoon liitettyjä ajotoimintoja, että perinteisten ajoneuvojen läsnäolo sekaliikenteessä aiheuttaa uuden riskin erityisesti loukkaantumiselle alttiille tienkäyttäjille, kuten moottoripyöräilijöille, pyöräilijöille ja jalankulkijoille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:lla on edessään automatisointiin liittyviä uusia suuntauksia ja haasteita, joilla voi olla merkittävä vaikutus liikenneturvallisuuteen; katsoo, että on puututtava siihen, että mobiililaitteet aiheuttavat koko ajan enemmän huomion kiinnittymistä muualle kuin liikenteeseen; ottaa huomioon, että lähitulevaisuudessa sekä sellaisten ajoneuvojen, joissa on monenlaisia automatisoituja tai verkkoon liitettyjä ajotoimintoja, että perinteisten ajoneuvojen läsnäolo sekaliikenteessä aiheuttaa uuden riskin erityisesti loukkaantumiselle alttiille tienkäyttäjille, kuten moottoripyöräilijöille, pyöräilijöille ja jalankulkijoille;

| C. | ottaa huomioon, että teknologian kehitys, yhteenliitettävyys, automatisointi ja jakamistalous tarjoavat uusia mahdollisuuksia liikenneturvallisuudelle ja ruuhkien torjumiselle erityisesti kaupunkialueilla; katsoo, että turvallisuus- ja kestävyystoimenpiteiden välisten synergioiden kehittäminen ja siirtyminen kohti julkisen liikenteen muotoja ja aktiivista liikkumista voisivat johtaa hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen, parantaa ilmanlaatua ja auttaa kehittämään aktiivisempia ja terveellisempiä elämäntapoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että teknologian kehitys, yhteenliitettävyys, automatisointi ja jakamistalous tarjoavat uusia mahdollisuuksia liikenneturvallisuudelle ja ruuhkien torjumiselle erityisesti kaupunkialueilla; katsoo, että turvallisuus- ja kestävyystoimenpiteiden välisten synergioiden kehittäminen ja siirtyminen kohti julkisen liikenteen muotoja ja aktiivista liikkumista voisivat johtaa hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen, parantaa ilmanlaatua ja auttaa kehittämään aktiivisempia ja terveellisempiä elämäntapoja;

| D. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen uusien henkilöautojen turvallisuuden arviointiohjelman (Euro NCAP) viimeisimmissä testeissä viisi tähteä saaneiden autojen matkustajilla oli 68 prosenttia pienempi riski saada kuolemaan johtava vamma ja 23 prosenttia pienempi riski saada vakava vamma verrattuna kaksi tähteä saaneiden henkilöautojen matkustajiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen uusien henkilöautojen turvallisuuden arviointiohjelman (Euro NCAP) viimeisimmissä testeissä viisi tähteä saaneiden autojen matkustajilla oli 68 prosenttia pienempi riski saada kuolemaan johtava vamma ja 23 prosenttia pienempi riski saada vakava vamma verrattuna kaksi tähteä saaneiden henkilöautojen matkustajiin;

| E. | toteaa, että loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien tieliikennekuolemien osuus kasvaa, koska ajoneuvojen käyttäjät ovat hyötyneet eniten ajoneuvojen turvallisuuden parantamisesta ja muista tieliikenteen turvallisuustoimenpiteistä; toteaa, että EU:ssa myytyjen uusien autojen paino, teho ja huippunopeus lisääntyvät, mikä vaarantaa liikenneturvallisuutta yhä enemmän; katsoo, että moottoripyöräilijöiden, pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden turvallisuutta on kiireellisesti parannettava; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien tieliikennekuolemien osuus kasvaa, koska ajoneuvojen käyttäjät ovat hyötyneet eniten ajoneuvojen turvallisuuden parantamisesta ja muista tieliikenteen turvallisuustoimenpiteistä; toteaa, että EU:ssa myytyjen uusien autojen paino, teho ja huippunopeus lisääntyvät, mikä vaarantaa liikenneturvallisuutta yhä enemmän; katsoo, että moottoripyöräilijöiden, pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden turvallisuutta on kiireellisesti parannettava;

| F. | ottaa huomioon, että kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen osuus on 17 prosenttia liikennekuolemien kokonaismäärästä, vaikka ajettujen kilometrien kokonaismäärästä niiden osuus on vain 2 prosenttia; toteaa, että maiden väliset erot ovat suuria; katsoo, että EU:ssa olisi asetettava etusijalle sellaisten toimien lisääminen, joilla parannetaan kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen turvallisuutta seuraavien 10 vuoden aikana; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen osuus on 17 prosenttia liikennekuolemien kokonaismäärästä, vaikka ajettujen kilometrien kokonaismäärästä niiden osuus on vain 2 prosenttia; toteaa, että maiden väliset erot ovat suuria; katsoo, että EU:ssa olisi asetettava etusijalle sellaisten toimien lisääminen, joilla parannetaan kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen turvallisuutta seuraavien 10 vuoden aikana;

| G. | ottaa huomioon, että komission tutkimuksen mukaan liikennekuolemista ainoastaan 8 prosenttia tapahtuu moottoriteillä, kun 37 prosenttia tapahtuu kaupunkialueilla ja 54 prosenttia maaseututeillä; katsoo, että uudet investoinnit ja nykyisen infrastruktuurin asianmukainen kunnossapito sen koko elinkaaren ajan ovat avain liikenneturvallisuuteen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission tutkimuksen mukaan liikennekuolemista ainoastaan 8 prosenttia tapahtuu moottoriteillä, kun 37 prosenttia tapahtuu kaupunkialueilla ja 54 prosenttia maaseututeillä; katsoo, että uudet investoinnit ja nykyisen infrastruktuurin asianmukainen kunnossapito sen koko elinkaaren ajan ovat avain liikenneturvallisuuteen;

| H. | toteaa, että kaikkia onnettomuuksien uhreja ei ilmoiteta, mikä vääristää käytettävissä olevia tilastoja; katsoo, että on kehitettävä tehokkaita testausmenetelmiä liikenneonnettomuuksien uhrien todellisen määrän määrittämiseksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kaikkia onnettomuuksien uhreja ei ilmoiteta, mikä vääristää käytettävissä olevia tilastoja; katsoo, että on kehitettävä tehokkaita testausmenetelmiä liikenneonnettomuuksien uhrien todellisen määrän määrittämiseksi;

| I. | toteaa, että kuolemaan johtavien liikenneonnettomuuksien ehkäisemisessä ja lieventämisessä on olennaisen tärkeää varmistaa tienkäyttäjien turvallinen käyttäytyminen, kuten matkustaminen oikealla nopeudella, turvavöiden ja kypärän kaltaisten suojavarusteiden käyttö, ajaminen päihteittä ja ajo ja kävely keskittyneesti; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kuolemaan johtavien liikenneonnettomuuksien ehkäisemisessä ja lieventämisessä on olennaisen tärkeää varmistaa tienkäyttäjien turvallinen käyttäytyminen, kuten matkustaminen oikealla nopeudella, turvavöiden ja kypärän kaltaisten suojavarusteiden käyttö, ajaminen päihteittä ja ajo ja kävely keskittyneesti;

| J. | ottaa huomioon, että liikkumisessa ja liikenneturvallisuudessa on sukupuoleen, ikään ja sosiaaliseen asemaan liittyvää eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että liikkumisessa ja liikenneturvallisuudessa on sukupuoleen, ikään ja sosiaaliseen asemaan liittyvää eriarvoisuutta;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n uusien liikenneturvallisuustavoitteiden saavuttaminen edellyttää entistä intensiivisempää yhteistyötä vahvan eurooppalaisen liikenneturvallisuuspolitiikan kehittämiseksi sidosryhmien, tutkimuksen ja innovoinnin tuella, jotta voidaan valmistella vankan datan ja vaikutusanalyysien pohjalta toimintapoliittisia ratkaisuja sekä lisätä ja parantaa kohdennettuja kansallisia täytäntöönpanon valvontatoimia ja tehostaa seuraamusten täytäntöönpanoa koskevaa rajatylittävää yhteistyötä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n uusien liikenneturvallisuustavoitteiden saavuttaminen edellyttää entistä intensiivisempää yhteistyötä vahvan eurooppalaisen liikenneturvallisuuspolitiikan kehittämiseksi sidosryhmien, tutkimuksen ja innovoinnin tuella, jotta voidaan valmistella vankan datan ja vaikutusanalyysien pohjalta toimintapoliittisia ratkaisuja sekä lisätä ja parantaa kohdennettuja kansallisia täytäntöönpanon valvontatoimia ja tehostaa seuraamusten täytäntöönpanoa koskevaa rajatylittävää yhteistyötä;

| L. | ottaa huomioon, että 40–60 prosenttia kaikista työtapaturmista on tieliikenneonnettomuuksia, jotka tapahtuvat työn aikana tai työmatkalla; ottaa huomioon, että kuljettajien väsymys on yleinen ilmiö EU:n maanteillä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 40–60 prosenttia kaikista työtapaturmista on tieliikenneonnettomuuksia, jotka tapahtuvat työn aikana tai työmatkalla; ottaa huomioon, että kuljettajien väsymys on yleinen ilmiö EU:n maanteillä;

| M. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden liikenneturvallisuussuunnitelmien ja EU:n uusien tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteiden täytäntöönpano edellyttää vakaita ja riittäviä varoja sekä jäsenvaltioiden että EU:n talousarvioista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden liikenneturvallisuussuunnitelmien ja EU:n uusien tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteiden täytäntöönpano edellyttää vakaita ja riittäviä varoja sekä jäsenvaltioiden että EU:n talousarvioista;

EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteet vuosiksi 2021–2030 – seuraavat vaiheet nollavisiotavoitteen saavuttamiseksi

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EU on vahvistanut vuosien 2021–2030 tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteissa pitkän aikavälin strategisen tavoitteensa, jonka mukaan EU:n liikenteen tieliikennekuolemien ja vakavien loukkaantumisten määrä pyritään saamaan lähelle nollaa vuoteen 2050 mennessä (nollavisiotavoite), ja keskipitkän aikavälin tavoitteensa vähentää kuolemia ja vakavia loukkaantumisia 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä Vallettan julistuksen mukaisesti; korostaa, että näitä liikenneturvallisuuteen liittyviä EU:n tavoitteita ja päämääriä olisi tuettava koordinoidulla, asianmukaisesti suunnitellulla, järjestelmällisellä ja riittävästi rahoitetulla liikenneturvallisuutta koskevalla lähestymistavalla EU:ssa, jäsenvaltioissa, alueellisesti ja paikallisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että EU:ssa on otettu käyttöön turvallista järjestelmää koskeva lähestymistapa, joka perustuu tuloskehykseen ja aikataulutettuihin tavoitteisiin kuolonuhrien ja vakavien loukkaantumisten vähentämiseksi; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä määritettyjen keskeisten suorituskykyindikaattoreiden laatimiseen, jotta voidaan analysoida tarkemmin ja kohdennetummin jäsenvaltioiden suorituskykyä ja tunnistaa puutteet; kehottaa komissiota asettamaan tulostavoitteita vuoteen 2023 mennessä; korostaa EU:n ja jäsenvaltioiden välisen parhaillaan tehtävän yhteistyön merkitystä tässä yhteydessä ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita sitoutumaan täysimittaisesti tähän toimintaan sekä sopimaan keskeisiä suorituskykyindikaattoreita koskevasta yhdenmukaistetusta menetelmästä, jonka avulla jäsenvaltiot voivat vertailla dataa; kehottaa laatimaan EU:n toimia koskevan yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman, jonka pohjalta voidaan mitata tuloksellisuutta ja osoittaa erityiset vastuuelimet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo kuitenkin, että edellä mainituissa keskeisissä suorituskykyindikaattoreissa on parantamisen varaa, ja kehottaa komissiota harkitsemaan niiden laajentamista ja päivittämistä liikenneturvallisuutta koskevassa EU:n strategisessa toimintasuunnitelmassaan; katsoo, että suojavarusteiden keskeisiä suorituskykyindikaattoreita olisi täydennettävä keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla, joihin kerätään kaikkien tienkäyttäjien onnettomuusalttiutta koskevat tiedot matkan pituuden ja matkustusajan osalta eriteltynä liikennemuotojen osuuden ja tietyypin mukaan, jotta saadaan parempi käsitys eri riskisuhteista ja vaaroista; kehottaa komissiota edelleen tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisen tieinfrastruktuurin keskeisen suorituskykyindikaattorin määrittämiseksi, joka osoittaisi tieinfrastruktuurin turvallisuuden laadun tienkäyttäjien käyttäytymisestä tai ajoneuvoteknologiasta riippumatta sovitun yhteisen luokitusmenetelmän pohjalta; pitää valitettavana, että ajoneuvojen turvallisuuden keskeisissä suorituskykyindikaattoreissa ei oteta huomioon kaksipyöräisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen turvallisuutta; kehottaa komissiota laatimaan ajoneuvojen turvallisuusindeksin L-luokan ajoneuvoille ja korostaa, että siihen on sisällytettävä kaikki L-luokan ajoneuvojen keskeiset suorituskykyindikaattorit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että EU:n rahoituksella on ratkaiseva asema investoinneissa kestäviin ja älykkäisiin liikenneturvallisuusratkaisuihin ja liikenneturvallisuustulosten saavuttamisen nopeuttamisessa kaikkialla EU:ssa; kehottaa komissiota turvaamaan ja lisäämään EU:n liikenneturvallisuusinvestointeja kaikissa asianomaisissa EU:n rahoitusohjelmissa, myös tutkimuksen ja innovoinnin alalla; kehottaa lisäksi kaikkia jäsenvaltioita kohdentamaan kansallisista talousarvioistaan soveltuvan määrän, jonka olisi yhdessä EU-rahoituksen kanssa mahdollistettava jäsenvaltioiden kansallisten liikenneturvallisuusohjelmien ja vuosia 2021–2030 koskevien tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteiden täytäntöönpano; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia liikenneturvallisuusrahastoja mekanismeiksi, joilla ne keräävät tieliikennelakinsa mukaisia sakkoja ja jakavat liikenneturvallisuuteen kerätyt varat uudelleen; kehottaa komissiota laajentamaan kaikkiin jäsenvaltioihin EU:n tieturvallisuuden vaihto-ohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa liikenneturvallisuutta mutta jossa keskitytään tällä hetkellä vain kuuteen jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia liikenneturvallisuuden seurantakeskuksia, jotka keräävät ja käsittelevät liikenneturvallisuustietoja ja ylläpitävät kansallisia liikenneturvallisuustietokantoja; kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan kansallisia liikenneturvallisuusstrategioitaan EU:n vuosien 2021–2030 liikenneturvallisuuden politiikkakehyksen tavoitteiden mukaisiksi ja korjaamaan asiaan liittyvät puutteet mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

5.

Turvallinen infrastruktuuri

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota asettamaan etusijalle investoinnit, jotka hyödyttävät eniten liikenneturvallisuutta, ja asettamaan tässä suurin paino alueille, joilla tapahtuu eniten onnettomuuksia; toteaa, että tällaisia investointeja ovat ensisijaisesti investoinnit olemassa olevan infrastruktuurin ylläpitämiseen ja tarvittaessa uuden infrastruktuurin rakentamiseen; on tyytyväinen siihen, että Verkkojen Eurooppa -välineestä on kaudella 2021–2027 määrä rahoittaa turvalliseen ja varmaan infrastruktuuriin ja liikkumiseen, myös liikenneturvallisuuteen, liittyviä hankkeita; kehottaa komissiota edistämään edelleen EU:n rahoitusmahdollisuuksia Verkkojen Eurooppa -välineestä, aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta, InvestEU:sta ja Euroopan investointipankin (EIP) käynnistämästä Safer Transport Platform -aloitteesta erityisesti jäsenvaltioissa, joissa liikenneturvallisuus on suhteellisen heikkoa; korostaa, että on tärkeää selkeyttää kyseisten välineiden tukikelpoisuusedellytyksiä liikenneturvallisuustoimissa; kehottaa komissiota tukemaan ja kannustamaan jäsenvaltioita, jotta ne investoisivat kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan turvallisempaan, kestävämpään ja multimodaalisempaan liikenneverkkoon; kehottaa komissiota vahvistamaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) koskevan asetuksen (5) tarkistamisen yhteydessä tulevien tieturvallisuuteen liittyvien investointipäätösten perustan, mukaan lukien ydinverkon ylläpitoa koskevan EU:n tason seurantasuunnitelman täytäntöönpano; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että EU:n tieverkon ennakoiva arviointi on hyödyllinen väline teiden sisäänrakennetun turvallisuuden arvioinnissa ja investointien kohdentamisessa; suhtautuu tältä osin myönteisesti moottoriteiden ja pääteiden riskikartoituksen ja turvallisuusluokituksen sisällyttämiseen äskettäin tarkistettuihin EU:n infrastruktuurin turvallisuutta koskeviin sääntöihin (6) ja kehottaa jäsenvaltioita nimeämään alueellaan mahdollisimman monta päätietä, jotta lisätään mahdollisuuksia parantaa liikenneturvallisuutta uuden direktiivin avulla; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan direktiivin mukaisesti vapaaehtoista raportointia varten kansallisia järjestelmiä, joiden olisi oltava kaikkien tienkäyttäjien saatavilla verkossa, jotta voidaan helpottaa tienkäyttäjien ja ajoneuvojen toimittamien poikkeamia koskevien sekä muiden sellaisten turvallisuuteen liittyvien tietojen keräämistä, jotka ilmoittajan mielestä aiheuttavat todellisen tai mahdollisen vaaran infrastruktuurin turvallisuudelle, jotta voidaan varmistaa, että EU:n kansalaiset vaikuttavat avoimesti, välittömästi ja suoraan turvallisuuden edistämiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sopimaan mahdollisimman pian menetelmästä, jolla voidaan toteuttaa järjestelmällisiä verkon laajuisia tiearviointeja edellä mainitun säädöksen tarkistamisen yhteydessä annetun toimeksiannon mukaisesti, ottaen huomioon aktiivisten tienkäyttäjien turvallisuuden kannalta mahdollisesti merkittävät tekijät; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan liikennemerkkien ja tiemerkintöjen tehoa koskevien EU:n eritelmien laatimista, jotta tasoitetaan tietä ajoneuvojen automatisoinnin kehittymiselle; muistuttaa liikennemerkkien ja tiemerkintöjen tehon merkityksestä, myös niiden sijoittamisen, näkyvyyden ja heijastavuuden osalta, erityisesti kuljettajaa avustavien järjestelmien, kuten älykkään nopeusavustimen ja kaistanpitojärjestelmien tehokkuuden kannalta; korostaa, että on tärkeää käyttää infrastruktuuria käyttäjää ohjaavien ja ”myötäävien” teiden rakentamiseen kaikkien tienkäyttäjien turvallisuuden lisäämiseksi erityisesti vaarallisilla alueilla tai alueilla, joilla liikkuu huomattava määrä loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kävely- ja pyöräilyinfrastruktuurin laatuvaatimuksia, jotta voidaan parantaa aktiivisten tienkäyttäjien epätyydyttävää turvallisuustasoa; kehottaa komissiota laatimaan tieinfrastruktuurin auditoijien ja tarkastajien yhteisen unionin koulutusohjelman, joka sisältää myös loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien tarpeita koskevan erityiskoulutuksen, ja joka on osa uutta Euroopan liikenneturvallisuusauditoijien foorumia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että liikuntarajoitteisilla tienkäyttäjillä ja muilla vammaisilla henkilöillä on erityistarpeita, jotka on otettava huomioon uuden tieinfrastruktuurin suunnittelussa ja rakentamisessa; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan investointeja hankkeisiin, joilla pyritään tekemään tieinfrastruktuurista kaikkien kannalta osallistava ja helposti saavutettava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että EU:n infrastruktuurin turvallisuutta koskevien sääntöjen viimeksi tehdyn tarkistuksen mukaan komission on harkittava tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 2004/54/EY (7) tarkistamista vuoteen 2021 mennessä ja harkittava uuden lainsäädäntöehdotuksen antamista siltojen turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista; kehottaa komissiota parantamaan edelleen tunnelien turvallista käyttöä muun muassa järjestämällä tiedotuskampanjoita sekä toteuttamalla tätä koskevia tutkimuksia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on laatia tieluokitusta koskevat puitteet, joissa nopeusrajoitukset ja teiden suunnittelu sovitetaan paremmin yhteen Safe System -lähestymistavan mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan entisestään liikenneturvallisuutta kaupunkisolmukohdissa ja maaseutualueilla ja parannetaan toimintaturvallisuutta kriittisen infrastruktuurin, kuten tunnelien ja siltojen, koko elinkaaren ajan, samalla kun harkitaan uusien seurantatekniikoiden käyttöä haavoittuvissa infrastruktuureissa, ja määrittelemään erityiset turvallisuustavoitteet ja laatuvaatimukset TEN-T-asetuksen tulevan tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan, että liikennemuotosiirtymä kävelyn ja pyöräilyn kaltaisiin aktiivisiin liikennemuotoihin ja kestäviin julkisiin liikennemuotoihin on tärkeää, koska ne ovat tärkeitä välineitä teiden vaarojen vähentämiseksi, ja osoittamaan tähän tarkoitukseen riittävät varat; suhtautuu tältä osin myönteisesti Safer Transport Platform -aloitteen käynnistämiseen, koska siinä nimenomaisesti kehotetaan parantamaan kestävää liikennettä, kuten pyöräilyä ja jalkakulkua, ja liikenneonnettomuuksien lieventämistä koskevia järjestelyjä; kehottaa komissiota ja EIP:tä käynnistämään valistus- ja tiedotuskampanjoita ja tiedotuskampanjoita sen varmistamiseksi, että kaikki asianosaiset saavat riittävästi tietoa aloitteen edellytyksistä ja harkitsevat sen käyttöä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa lisäämään eurooppalaisen pyöräilyreittiverkoston EuroVelon ja TEN-T-verkon välisiä synergioita pyöräilyinfrastruktuurin turvallisuuden ja yhteenliitettävyyden parantamiseksi; korostaa, että on tärkeää varmistaa jatkuvat kävely- ja pyöräilyreitit TEN-T-hankkeissa mahdollisuuksien mukaan; kehottaa komissiota kannustamaan käyttämättömien rautatieosuuksien muuntamista ja aktiivisesti tukemaan pyöräilyn ja junamatkustamisen yhdistäviä hankkeita ja intermodaalisuutta; toteaa, että infrastruktuurin uudet muodot, kuten pyöräilijöiden ryhmittymisalueet, pyörätaskut, polkupyöräkadut tai pyörävaltatiet, tarjoavat uusia mahdollisuuksia turvalliseen aktiiviseen liikkumiseen; korostaa tarvetta yhdenmukaistaa liikennemerkkejä ja -signaaleja koskevat säännöt ja valvoa niiden noudattamista sekaannusten välttämiseksi sekä turvallisuuden ja käytön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että komission olisi tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että jäsenvaltioissa vastauksena covid-19-pandemiaan toteutettu pyöräily- ja kävelyinfrastruktuuri säilytetään ja että sitä laajennetaan turvallisen aktiivisen liikkumisen edistämiseksi edelleen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä alueiden ja kaupunkien kanssa infrastruktuurin mahdollisesti puuttuvien osuuksien ja intermodaalisten ja rajat ylittävien yhteyksien toteuttamiseksi koko TEN-T-verkossa ja varmistamaan siten infrastruktuurin ja palvelujen saumattomampi ja tehokkaampi käyttö sekä parantamaan liikenneturvallisuutta; |
| --- | --- |

17.

Turvalliset ajoneuvot

| 18. | suhtautuu myönteisesti yleistä turvallisuutta koskevan asetuksen äskettäiseen tarkistukseen, jossa älykkään nopeusavustimen ja kaistanpitojärjestelmien kaltaisista ajoneuvojen uusista kehittyneistä turvallisuusominaisuuksista tehdään pakollisia EU:ssa vuodesta 2022 alkaen, minkä ansiosta voidaan säästää lähes 7 300 ihmishenkeä ja estää 38 900 vakavaa loukkaantumista vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota hyväksymään kunnianhimoista ja oikea-aikaista sekundaarilainsäädäntöä, jossa olisi myös edellytettävä korkean suorituskyvyn älykkäiden nopeudenvalvontajärjestelmien asentamista kaikkiin uusiin ajoneuvoihin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota harkitsemaan käytännössä sitä, että moottoripyörien varustaminen näillä järjestelmillä olisi pakollista, sekä seuraavan sukupolven henkilö-, paketti-, kuorma- ja linja-autojen älykkäiden nopeusavustinten toteutettavuutta, hyväksyttävyyttä ja mahdollisia vaikutuksia liikenneturvallisuuteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa tärkeäksi todetusta ajoneuvoteknologian innovoinnista, joka voi sekä auttaa lieventämään törmäysten vakavuutta että vähentää törmäysten todennäköisyyttä aktiivisten ja passiivisten turvallisuusominaisuuksien avulla; kehottaa komissiota tarkistamaan tulevia henkilöajoneuvoja koskevia standardeja teknologian kehityksen valossa ja ottamaan huomioon liikenneturvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavat tekijät, kuten massan, tehon, nopeuden ja etuosan koon; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota L-luokan ajoneuvoja koskevan tyyppihyväksynnän tulevan tarkistuksen yhteydessä tekemään pakolliseksi lukkiutumattomien jarrujärjestelmien asentamisen kaikkiin moottoripyöriin; kehottaa komissiota laajentamaan ajoneuvoluokkia, joissa eCall-järjestelmän asentaminen on pakollista, erityisesti kaksipyöräisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota kehittämään edelleen ajoneuvojen tyyppihyväksyntään liittyviä törmäyskestävyysvaatimuksia ja ottamaan ne huomioon tulevissa lainsäädäntötarkistuksissa, joihin olisi sisällytettävä EuroNCAP-törmäystestien viimeisimmät kriteerit, joilla seurataan törmäyksen vaikutusta muihin ajoneuvoihin ja loukkaantumiselle alttiisiin tienkäyttäjiin, tavoitteena yhdenmukaistaa vähimmäisvaatimuksia ja tasapainottaa matkustajien turvallisuutta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kaupunkeja niiden perustaessa nopeusrajoitustietokantoja älykkään nopeusavustinteknologian käyttöönoton edistämiseksi, kuten yleistä turvallisuutta koskevassa asetuksessa edellytetään; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että kuorma-autojen ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien välisten onnettomuuksien vaaraa ja tiheyttä voitaisiin vähentää merkittävästi kääntymisavustinten laajalla käytöllä; painottaa, että kääntymisavustimet tulevat pakollisiksi uusiin kuorma-autotyyppeihin vuonna 2022 ja kaikkiin uusiin kuorma-autoihin vuonna 2024; kehottaa komissiota laatimaan kääntymisavustimia koskevan unionin toimintaohjelman tämän teknologian etujen edistämiseksi ja sidosryhmien kannustamiseksi asentamaan vapaaehtoisesti nykyisiin ja uusiin ajoneuvoihin kääntymisavustimia jo nyt; suosittelee aloitteita, joilla tuetaan pakollisten kääntymisavustimien vapaaehtoista käyttöönottoa; kehottaa komissioita ja jäsenvaltioita antamaan taloudellista tukea kääntymisavustinten asentamiseen uusiin ja nykyisiin ajoneuvoihin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että sähköisten turvallisuusominaisuuksien, kuten kehittyneiden kuljettajan apujärjestelmien (ADAS), manipulointi ja niihin liittyvät petokset aiheuttavat suuria turvallisuusriskejä, joten niihin olisi puututtava ohjelmistojen eheyden tarkastajille tarkoitetulla erityiskoulutuksella; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota kehittämään törmäystesteissä käytettäviä nukkeja koskevia standardeja, joissa huomioidaan paremmin eri näkökohdat, kuten ikä, sukupuoli, koko sekä sijainti ajoneuvon sisällä ja ulkopuolella; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan verokannustimia ja kehottaa yksityisiä vakuutuksenantajia tarjoamaan houkuttelevia moottoriajoneuvovakuutuksia korkeimpien turvallisuusvaatimusten mukaisten ajoneuvojen ostamiseksi ja käyttämiseksi; kehottaa komissiota tarkistamaan henkilöautojen merkintöjä koskevaa lainsäädäntöä lisätietojen tarjoamiseksi myyntipisteessä ja sähköisesti uusien ajoneuvojen turvallisuusluokituksesta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä vaatimusta, jonka mukaan turvavyömuistutukset on tehtävä pakollisiksi kaikkien istuinten osalta tarkistetussa yleistä turvallisuutta koskevassa asetuksessa, ja kehottaa komissiota laatimaan standardit lasten turvajärjestelmien turvallisuusparametreja koskeville tietovaatimuksille; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään vanhemmille ja huoltajille suunnattuja lasten liikenneturvallisuutta koskevia valistuskampanjoita, jotta voidaan edelleen lisätä tietoisuutta tarpeesta käyttää turvavöitä myös takapenkillä, kun otetaan huomioon turvallisuusriskit, joille matkustajat ovat alttiina monissa nykyisin ja tulevina vuosina edelleen käytössä olevissa ajoneuvoissa, joissa ei ole turvavyön käytöstä muistuttavaa teknologiaa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota liikennekelpoisuuspaketin tieliikenteen turvallisuusnäkökohtien täytäntöönpanokertomuksesta 27. huhtikuuta 2021 annetun parlamentin päätöslauselman mukaisesti ottamaan asianmukaisesti huomioon uudessa yleistä turvallisuutta koskevassa asetuksessa säädettyjen ajoneuvojen turvallisuusominaisuuksien teknisen kehityksen ja sisällyttämään kehittyneet turvallisuusjärjestelmät liikennekelpoisuuspaketin seuraavan tarkistuksen soveltamisalaan sen varmistamiseksi, että ne tarkastetaan määräaikaiskatsastuksissa; kehottaa tässä yhteydessä toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan määräaikaiskatsastuksia tekeville tarkastajille lisäkoulutuksen, täydennyskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen; kehottaa tiukentamaan ajoneuvojen itsehavaitsemisvaatimuksia, jotta voidaan estää turvallisuuden parantamiseen tarkoitettujen kehittyneiden apujärjestelmien toimintahäiriöiden muodostuminen vaaraksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää valitettavana, että kuorman kiinnityksen valvontaa koskevat liikennekelpoisuuspaketin säännökset eivät ole pakollisia; kehottaa komissiota ehdottamaan näiden säännösten vahvistamista paketin seuraavan tarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, että tarvitaan voimakkaampia toimia matkamittarien manipuloinnin estämiseksi ja siten käytettyjen ajoneuvojen laadun ja turvallisuuden varmistamiseksi; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita hyödyntämään matkamittarilukemien vaihtoa koskevaa järjestelmää, jonka liikenteen ja liikkumisen pääosasto (DG MOVE), EU MOVEHUB -alusta ja sen ODOCAR-moduuli ovat kehittäneet Euroopan parlamentin ehdottaman, matkamittaripetosten rajoittamista unionissa (OREL) koskevan pilottihankkeen tuloksena; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ehdottamaan automatisoituja autoja koskevaa uutta yhdenmukaistettua sääntelykehystä, jotta voidaan varmistaa kattavilla testeillä, todelliset ajo-olosuhteet mukaan luettuina, että automatisoidut autot toimivat täysin turvallisesti kuljettajiensa ja muiden tienkäyttäjien kannalta, erityisesti ollessaan vuorovaikutuksessa perinteisten ajoneuvojen ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien kanssa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pyytää komissiota tällä välin arvioimaan nykyisin saatavilla olevien avusteisten ajoneuvojärjestelmien liikenneturvallisuusriskit, kuten kuljettajan liiallisesta luottamuksesta ja häiriötekijöistä aiheutuvat riskit; kehottaa komissiota harkitsemaan kuljettajan mobiili- ja elektroniikkalaitteiden varustamista ”ajoturvallisuustilalla” koskevan vaatimuksen käyttöönottoa ja muiden sellaisten teknisten välineiden vakioasennusta, joilla voidaan vähentää häiriötekijöitä ajamisen aikana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, kuten komissio totesi liikenneturvallisuutta koskevassa EU:n strategisessa toimintasuunnitelmassa, että julkisilla hankinnoilla on mielenkiintoinen mahdollisuus vaikuttaa myönteisesti liikenneturvallisuuteen; kehottaa komissiota ottamaan nimenomaisesti huomioon, että julkista matkustajaliikennettä koskevissa julkisissa hankinnoissa kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta olisi arvioitava parhaan hinta-laatusuhteen perusteella, ja siihen olisi sisällyttävä myös ajoneuvon turvallisuus, innovointi, laatu, kestävyys sekä sosiaaliset näkökohdat; kehottaa jäsenvaltioita ja hankintaviranomaisia tarkastelemaan turvallisuusnäkökohtia yhtenä pääasiallisista kriteereistä tehtäessä tieliikennepalvelujen julkisia hankintoja koskevia sopimuksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että uudet henkilökohtaiset liikkumista helpottavat laitteet aiheuttavat myös erinäisiä vakavia huolenaiheita, jotka liittyvät laitteiden turvallisuuden lisäksi niiden turvalliseen käyttöön liikenteessä; pitää valitettavana, että vain muutamissa jäsenvaltioissa on annettu asiaa koskevaa lainsäädäntöä ja että puutteellinen yhdenmukaistaminen EU:ssa voi aiheuttaa sekaannusta ja vaikeuttaa paikallisten sääntöjen noudattamista vierailijoiden keskuudessa; kehottaa komissiota harkitsemaan näitä uusia liikkumista helpottavia laitteita koskevien tyyppihyväksyntäpuitteiden käyttöönottoa ja antamaan jäsenvaltioille ohjeistusta turvallisuusnäkökohtien hallinnoimisesta, kuten tällaisten laitteiden käyttöä koskevista liikennesäännöistä; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita tarpeesta toteuttaa EU:n sekä kansallisia valistus- ja koulutuskampanjoita mikroliikkumisen välineiden turvallisesta käytöstä keskittyen erityisesti loukkaantumiselle alttiisiin tienkäyttäjiin, kuten lapsiin, ikääntyneisiin tai liikuntarajoitteisiin henkilöihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vaihtamaan mikroliikkumisen välineiden turvallisen käytön parantamista koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota päivittämää EU:n liikenneonnettomuuksia koskevan tietokannan (CARE) vaatimuksia ja sisällyttämään siihen mikroliikkumisen välineiden, kuten sähköisten skootterien ja muiden sähköavusteisten polkupyörien, kolareiden määrittelyn; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia ehkäiseviä turvallisuustoimenpiteitä kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla CARE-tietokannan tietojen perusteella; |
| --- | --- |

35.

Turvallinen tienkäyttö

| 36. | toteaa, että komission tutkimuksen mukaan alkoholin arvioidaan olevan osallisena lähes 25 prosentissa kaikista tieliikennekuolemista ja huumausaineiden 15 prosentissa tieliikennekuolemista (8); toteaa, että veren sallittua alkoholipitoisuutta koskeva EU:n suositus on vuodelta 2001; kehottaa komissiota päivittämään mainitsemansa suositukset ja sisällyttämään niihin rattijuopumusrajaa koskevan nollatoleranssikehyksen ja ottamaan käyttöön EU:n suosituksen, joka koskee laittomien psykoaktiivisten aineiden käyttöön sovellettavaa nollatoleranssia ja huumaantuneena ajamisen tienvarsitarkastuksia koskevia normeja; huomauttaa, että veren sallitun alkoholipitoisuuden yhdenmukaistaminen EU:ssa kaikkien ajoneuvoluokkien osalta helpottaa raittiutta tieliikenteessä koskevien keskeisten suorituskykyindikaattorien vertailua; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat sellaisten lääkevalmisteiden merkinnöistä, jotka vaikuttavat ihmisten kykyyn kuljettaa ajoneuvoa, ja käynnistämään tiedotuskampanjoita, joilla parannetaan asian tiedostamista terveydenhuollossa, myös perhelääkärien osalta; kehottaa komissiota sisällyttämään tarkistettuihin suosituksiin myös ohjeita alkolukkojen asentamisesta keskittyen erityisesti rikoksenuusijoihin, korkean tason ensikertalaisiin rikoksentekijöihin ja kaikkiin ammattikuljettajiin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että ylinopeus on keskeinen tekijä lähes 30 prosentissa kuolemaan johtaneista onnettomuuksista ja raskauttava tekijä useimmissa onnettomuuksissa; kehottaa komissiota esittämään suosituksen turvallisten nopeusrajoitusten soveltamisesta turvallista järjestelmää koskevan lähestymistavan mukaisesti kaikkien tietyyppien osalta, kuten 30 km/h:n enimmäisnopeudet asutuskeskuksissa ja alueilla, joilla liikkuu paljon pyöräilijöitä ja jalankulkijoita, ja mahdollisuudesta soveltaa korkeampia rajoja pääteillä siten, että samalla huolehditaan loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien asianmukaisesta suojelusta; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle investoinnit nopeusvalvontaan sekä korkealaatuiseen viestintään nopeuden ja nopeudenhallinnan keskeisestä merkityksestä; kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan ylinopeuksia torjuvia rangaistuksia, kuten rangaistuspistejärjestelmiä, ja harkitsemaan ajotietoisuuden opetuskurssien käyttöönottoa rikoksenuusijoiden palauttamiseksi entiseen oikeusasemaansa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että komission arvioiden (9) mukaan EU:ssa havaitaan vuosittain 10 miljoonaa merkittävää tieliikennerikkomusta, joissa muut kuin jäsenvaltioiden kansalaiset ovat syyllistyneet ylinopeuteen, punaisten valojen läpi ajamiseen tai rattijuopumukseen; ottaa huomioon, että liikennerikkomusten rajatylittävää valvontaa koskevien puitteiden luomisessa on edistytty vuodesta 2015 alkaen, mutta pitää valitettavana, että rajatylittävää lainvalvontaa koskevassa direktiivissä säädetyt liikennerikkomusten rajatylittävää valvontaa koskevat puitteet eivät riitä varmistamaan asianmukaista tutkintaa seuraamusten täytäntöönpanoa tai seuraamuksia koskevien päätösten tunnustamista varten; katsoo, että tieliikennesääntöjen parempi rajatylittävä valvonta lisäisi tällaisten sääntöjen noudattamista ja toimisi pelotteena, mikä vähentäisi vaarallista käyttäytymistä ja parantaisi liikenneturvallisuutta; kehottaa komissiota tässä yhteydessä puuttumaan edellä mainittuihin kysymyksiin direktiivin seuraavassa tarkistuksessa, arvioimaan ajokieltojen ja rangaistuspisteiden vastavuoroista tunnustamista koskevaa kysymystä ja tarkistamaan direktiivin soveltamisalaa siten, että siihen sisällytetään tietullien täytäntöönpano vaarallisen ajokäyttäytymisen ehkäisemiseksi ja infrastruktuurin laadun ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palauttaa mieliin, että ajokorttidirektiivissä vahvistettiin yhdenmukaistettu EU:n ajokorttimalli ja otettiin käyttöön ajokortin saamista koskevat vähimmäisvaatimukset; toteaa, että direktiivi on pidettävä ajoneuvo- ja infrastruktuuriteknologiaan sekä ajoneuvojen automatisointiin liittyvän uuden teknisen kehityksen tasalla erityisesti ammattikuljettajien opetussuunnitelmien osalta; kehottaa komissiota laatimaan vähimmäisnormit ajokoulutukselle ja liikenneturvallisuuskasvatukselle ja samalla asteittain yhdenmukaistamaan ajo-opetuksen muotoa, sisältöä ja tuloksia kaikkialla EU:ssa sekä harkitsemaan direktiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä sellaisen ajo-opetuksen tavoitteiden matriisin sisällyttämistä siihen, joka käsittää kolme luokkaa: tietämys ja taidot, riskiä kasvattavat näkökohdat sekä itsearviointi; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön vaiheittaisen ajokorttijärjestelmän, jolla kannustetaan uusia kuljettajia hankkimaan enemmän kokemusta yleisemmistä taidoista esimerkiksi näkyvän liikenteen, itsearvioinnin ja vaarojen havaitsemisen osalta ja rajoitetaan tiettyjä riskialttiita toimia, kuten ajoa öiseen aikaan ja ajoa siten, että kyydissä on matkustajia, ja ottamaan samalla huomioon syrjäisillä alueilla ja rajallisten julkisen liikenteen palvelujen alueella asuvien ihmisten liikkumistarpeet; kehottaa komissiota lisäksi yhdenmukaistamaan ajokouluttajia koskevia vähimmäisnormeja entistä pidemmälle, myös jatkokoulutuksen, vaarojen havaitsemisen, tiukemman vähimmäiskoulutuksen ja viestintätaitojen osalta; toteaa huolestuneena, että useissa jäsenvaltioissa on raportoitu ajokorttien sääntöjenvastaisesta myöntämisestä, ja kehottaa komissiota seuraamaan asiaa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota arvioimaan teoreettisen ja käytännön koulutuksen ja ajotutkintojen tekemistä pakolliseksi kaikkien kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen ajokorttia varten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota laatimaan keskeiset suorituskykyindikaattorit liikenneturvallisuus- ja liikkumiskasvatuksen tarjoamiselle jäsenvaltioissa sekä kehittämään EU:n välineitä liikenneturvallisuus- ja liikkumiskasvatuksen suunnittelua, toteutusta ja arviointia varten; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan korkealaatuisen liikenneturvallisuuskasvatuksen, jonka olisi alettava koulussa ja oltava osa jatkuvaa elinikäistä oppimista; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt kotiintoimitusten määrää ja erityisesti pakettiautojen ja kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen, kuten mopojen ja polkupyörien käyttöä, mikä on vauhdittanut uusien alustatyyppien ja liiketoimintamallien ilmaantumista; kehottaa komissiota varmistamaan, että ammattimaiset pakettiautonkuljettajat saavat asianmukaisen koulutuksen, ja puuttumaan ongelmaan, joka liittyy pakettiautonkuljettajien väsymykseen ja ylinopeuteen erityisesti kotiintoimitusten suuren lisääntymisen vuoksi; kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan katsastusjärjestelmän tiukentamista ja pakettipalvelujen tarjoajien käyttämien pakettiautojen lisätarkastuksia koskevan velvoitteen käyttöönottoa, kun tietty ajokilometrimäärä on saavutettu, ja harkitsemaan tämän velvoitteen ulottamista muihin näihin luokkiin kuuluviin ajoneuvoihin, joita käytetään muihin kaupallisiin tarkoituksiin, osana liikennekelpoisuuspaketin tarkistamista; kehottaa komissiota esittämään kuljetushenkilöstön turvallisuutta koskevan suosituksen, mukaan lukien työnantajia ja yrityksiä koskevat vaatimukset varmistaa turvallisuusvarusteiden ja turvallisten ajoneuvojen tarjonta ja käyttö sekä sovellusten ja interaktiivisten alustojen kaltaisia sähköisiä välineitä, joita heidän mahdollisesti on käytettävä, koskeva koulutus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ilmaisee syvän huolensa kaupallisen rahtiliikenteen ja matkustajaliikenteen kuljettajien väsymyksen aiheuttamista liikenneonnettomuuksista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota varmistamaan, että työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskeva neuvoston direktiivi 89/391/ETY (10) pannaan asianmukaisesti täytäntöön liikenneturvallisuuteen liittyvien näkökohtien osalta; kehottaa komissiota esittämään keskeisen suorituskykyindikaattorin kaupallisen rahtiliikenteen ja matkustajaliikenteen kuljettajien väsymyksen osalta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään turvallisia pysäköintialueita TEN-T-verkossa ja varmistamaan, että ne vastaavat kuljettajien tarpeita, sekä tarjoamaan tietoa niiden saatavuudesta päivitetyllä ja käyttäjäystävällisellä verkkosivustolla; kehottaa komissiota arvioimaan, voisiko raskaiden hyötyajoneuvojen ilmastointilaitteiden tai vastaavien ohjaamon ilmastointijärjestelmien pakollinen asennus vaikuttaa myönteisesti kuljettajien väsymiseen ja liikenneturvallisuuteen, kun otetaan huomioon, että nämä järjestelmät voivat toimia riippumatta päämoottorista; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että onnettomuuden jälkeiseen tehokkaaseen ja kattavaan toimintaan kuuluu lääketieteellisen hoidon ja kuntoutuksen lisäksi henkisen ja sosiaalisen tuen antaminen, uhrien tunnistaminen ja perusteellinen tutkinta onnettomuuksien syiden selvittämiseksi ja toimenpiteet niiden toistumisen estämiseksi tulevaisuudessa sekä tarvittaessa rikos- ja siviilioikeudelliset menettelyt; kehottaa jäsenvaltioita tiivistämään liikenneturvallisuusviranomaistensa ja terveysalan yhteistyötä ja valvomaan hätäkaistojen asianmukaista käyttöä pelastustoimien nopeuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös tarjoamaan riittävän rahoituksen tehokkaalle ensiapuinfrastruktuurille, myös pelastushelikoptereille, erityisesti syrjäisillä, vuoristoisilla ja saarialueilla; kehottaa komissiota tekemään ensiapukoulutuksen pakolliseksi ajokorttidirektiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään hätäkaistojen käsitteen kansallisiin tieliikennesääntöihinsä ja käynnistämään lisää valistuskampanjoita; muistuttaa uhreille annettavan tuen tehokkaiden jatkotoimien tärkeydestä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään vakavia loukkaantumisia hoitavia verkostojaan ja antamaan ohjeita niiden välisestä yhteistyöstä, jotta ensiapupalvelut voivat antaa potilaille palveluja nopeasti, myös rajojen yli; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa, että tieliikennesääntöjen heikko täytäntöönpano heikentää nollavisiotavoitteen saavuttamiseksi toteutettavia toimia; kannustaa jäsenvaltioita asettamaan liikenneturvallisuussuunnitelmiinsa täytäntöönpanoa ja noudattamista koskevia vuotuisia tavoitteita ja varmistamaan niiden riittävän rahoituksen sekä toteuttamaan vuotuisia seuranta-analyysejä saavutetuista tavoitteista ja tuloksista ja julkaisemaan ne; korostaa, että vain asianmukaisesti perustelluilla, julkituoduilla johdonmukaisilla täytäntöönpanotoimilla sekä valvonnan avulla kouluttamisella voi olla pitkäaikainen vaikutus ajokäyttäytymiseen; toteaa, että tehokkuutta voidaan lisätä edelleen, jos havaituista rikkomuksista määrättävät sakot automatisoidaan laajalti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että ajonaikainen matkapuhelimen tai muun sähköisen laitteen käyttö haittaa merkittävästi ajokykyä ja aiheuttaa 10–30 prosenttia liikenneonnettomuuksista; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, myös muita kuin taloudellisia seuraamuksia, matkapuhelimen ajonaikaisesta käytöstä, lisäämään tietoisuutta siihen liittyvistä riskeistä ja tehostamaan valvontaa; |
| --- | --- |

47.

Tulevaisuuden vaatimukset täyttävät puitteet

| 48. | korostaa, että ulkoiset tekijät ja uudet yhteiskunnalliset suuntaukset asettavat ennennäkemättömiä haasteita liikenneturvallisuudelle vuoteen 2030 ja sen jälkeiseen aikaan ulottuvan EU:n strategian puitteissa; toteaa, että EU:n olisi edistettävä verkkoon liitettyjen tai automatisoitujen ajoneuvojen hyvissä ajoin tapahtuvaa käyttöönottoa ja arvioitava mahdollisia riskejä, jotka liittyvät tällaisten ajoneuvojen yhdistämiseen perinteisten ajoneuvojen kanssa sekaliikenteessä ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien kanssa; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti automatisoitujen ajoneuvojen suuremman määrän vaikutuksia liikenteeseen kaupunkialueilla ja ympäristöön; painottaa, että automatisoitujen ja puoliautomaattisten ajoneuvojen turvallisen toiminnan takaaminen voi edellyttää infrastruktuurin päivittämistä samalla kun parannetaan myös perinteisten ajoneuvojen turvallisuutta, mistä hyötyvät kaikki tienkäyttäjät; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ajoneuvojen ympäristöystävällisiä romutusjärjestelmiä, jotta kannustetaan hankkimaan ja käyttämään turvallisempia, puhtaita ja energiatehokkaita ajoneuvoja sekä uusimaan julkista ja yksityistä ajoneuvokantaa; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa, jotta voidaan tutkia uusia rahoitusjärjestelmiä, joilla helpotettaisiin investointeja turvallisiin ja kestäviin liikennepalveluihin ja turvalliseen ja kestävään ajoneuvokalustoon; |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa, että tiedot ovat keskeisessä asemassa liikenneturvallisuuden parantamisessa; palauttaa mieliin, että ajoneuvossa olevat tiedot ovat erittäin arvokkaita liikenteenohjauksen, katsastuksien ja onnettomuuksien analysoinnin kannalta; kehottaa komissiota luomaan puitteet, joilla varmistetaan ajoneuvossa oleviin tietoihin pääsy myös muilla kuin korjausmarkkinoiden alalla noudattaen yleistä tietosuoja-asetusta (11) ja ainoastaan onnettomuustutkintaa ja katsastuksia varten; korostaa tässä yhteydessä onnettomuustietotallentimiin tallennettujen digitaalisten tietojen merkitystä perusteellisten törmäysanalyysien suorittamisessa liikenneturvallisuuden parantamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että onnettomuustietotallentimiin tallennetaan kaikki perusteelliseen onnettomuusanalyysiin ja tieturvallisuustutkimukseen liittyvät tietoelementit (mukaan lukien sijainti, päivämäärä ja aika); |
| --- | --- |

50.

| 51. | muistuttaa, että vaikka liikenneturvallisuus on kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden ja EU:n, kansallisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla, EU:n olisi osoitettava vahvaa johtajuutta sen varmistamiseksi, että liikenneturvallisuus on tieliikenteen alalla ensisijainen tavoite, jotta autetaan poistamaan jäsenvaltioiden väliset liikenneturvallisuuserot ja varmistetaan, että EU pysyy globaalina tiennäyttäjänä tällä alalla; korostaa EU:n vastuuta edistää yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kolmansien maiden, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan, kanssa liikenneturvallisuutta koskevan Tukholman julistuksen täytäntöönpanemiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n liikenneturvallisuuspolitiikan tavoitteita sovelletaan kaikkeen asiaankuuluvaan ulkoiseen ohjelmasuunnitteluun, ja kehittämään tehokkaan järjestelmän liikennerikkomuksia koskevien tietojen vaihtamiseksi EU:n ulkopuolisten naapurimaiden kanssa, jotta voidaan parantaa täytäntöönpanon valvontaa, samalla kun varmistetaan, että kaikkeen tietojen jakamiseen sovelletaan tiukkoja suojatoimia, tarkastuksia ja valvontaa koskevia ehtoja täysin sovellettavien EU:n sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota edistämään kaupunkialueiden turvallisuus- ja kestävyystoimien välisiä synergioita kaupunkiliikennepaketin tuleva tarkistus huomioon ottaen; kehottaa tältä osin asettamaan liikenneinfrastruktuurin uudelleen etusijalle kaupunkialueilla, mukaan luettuna julkisten tilojen käyttötarkoituksen muuttaminen, jotta edistetään siirtymistä yksityisestä moottoriajoneuvoliikenteestä kohti kestäviä, turvallisempia ja terveellisempiä liikennemuotoja, kuten julkista liikennettä, kävelyä ja pyöräilyä, ottaen samalla huomioon lasten, vammaisten ja ikääntyneiden kaltaisten loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien erityistarpeet; kehottaa lisäämään EU:n rahoitusvälineiden investointeja ja yhteisrahoitusta pysäköintialueille ja muille liikkumisen yhteysalueille kaupunkien sisääntulossa ja tarjoamaan helpon pääsyn julkisen liikenteen eri liikennemuotoihin kaupunkien ruuhkaantumisen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi; suhtautuu myönteisesti EIP:n aikomukseen tukea kunnianhimoisia investointiohjelmia, kuten kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia ja julkista liikennettä koskevia hankkeita, joilla autetaan viranomaisia vahvistamaan kestävää liikkumista paikallisella ja alueellisella tasolla; kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n tieliikenneturvallisuustavoitteet ja -toimet paremmin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia koskeviin suuntaviivoihin seuraamalla ja edistämällä parhaita käytäntöjä, muun muassa ottamalla käyttöön indikaattorin EU:n rahoituksen käytöstä kaupunkien liikenneturvallisuuden parantamiseksi tehokkaasti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että maaseutualueet kattavat noin 83 prosenttia EU:n alueesta ja että niillä asuu 30,6 prosenttia sen väestöstä; huomauttaa, että maaseutualueilla ja erityisesti harvaan asutuilla alueilla ei ole laadukasta liikenneinfrastruktuuria eikä säännöllisiä joukkoliikennepalveluja, mikä vaikuttaa suoraan liikenneturvallisuuteen; toteaa lisäksi, että 54 prosenttia EU:n tieliikennekuolemista tapahtuu maaseudun teillä; painottaa, että maaseutualueiden saavutettavuuden, toimivien yhteyksien ja liikenneturvallisuuden parantamisen olisi oltava osa kestävän ja älykkään liikkumisen strategiaa; kehottaa komissiota ottamaan viimeksi mainitun huomioon tulevassa tiedonannossaan maaseutualueita koskevasta pitkän aikavälin visiosta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | painottaa tarvetta edistää yhdennettyä lähestymistapaa nollavisiotavoitteiden saavuttamiseksi ja toimialojen välisen yhteistyön vahvistamiseksi, myös osallistamalla kansalaisjärjestöjä, kansalaisyhteiskuntaa sekä yrityksiä ja teollisuutta alueellisella, paikallisella ja EU:n tasolla; kehottaa yrityksiä ja pk-yrityksiä pyrkimään Tukholman julkilausuman mukaisesti liikenneturvallisuuden saavuttamiseen soveltamalla Safe System -periaatteita kaikkialla arvoketjuissaan, myös sisäisiin käytäntöihin hankinnoissa, tuotannossa ja jakelussa, sekä sisällyttämään kestävyysraportteihinsa ja virallisille verkkosivustoilleen raportoinnin turvallisuustasosta; kehottaa lisäksi yrityksiä ja pk-yrityksiä tarvittaessa tarjoamaan kuljettajilleen liikenneturvallisuuskoulutusta ja harkitsemaan ”liikkumisjohtajan” tehtävän ottamista käyttöön koordinoimaan ja optimoimaan yrityksensä liikkumis- ja kuljetustarpeita tavaroiden ja työntekijöiden kuljettamiseksi koko logistiikkaketjussaan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa Euroopan laajuisen liikenneturvallisuuskulttuurin kehittämiseksi; suhtautuu myönteisesti EU:n Urban Road Safety Award -palkinnon perustamiseen osana Euroopan liikkujan viikkoa ja Euroopan tieliikenneturvallisuuden peruskirjan eli liikenneturvallisuutta käsittelevän suurimman kansalaisyhteiskuntafoorumin uudistamiseen; kehottaa komissiota järjestämään tulevina vuosina Euroopan liikenneturvallisuuden teemavuotta koskevan aloitteen osana EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikan puitteita vuosiksi 2021–2030; kannattaa myös vihreämpien kaupunkien eurooppalaisen teemavuoden 2022 yhteydessä sellaisen Safer City -merkin käyttöönottoa, rahoitusta ja seurantaa, jonka olisi perustuttava kaikkien tienkäyttäjien liikenneturvallisuuden korkeimpien normien ja parempaa elämänlaatua tarjoavien julkisten tilojen kriteereihin, myös parempaan ilmanlaatuun ja pienempiin hiilidioksidipäästöihin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannattaa marraskuun kolmannen sunnuntain julistamista virallisesti liikenteen uhrien muistopäiväksi maailman liikenteessä kuolleiden ja vakavasti loukkaantuneiden miljoonien ihmisten muistamiseksi joka vuosi sekä päiväksi, jona hätäpalveluja kiitetään niiden tekemästä työstä ja pohditaan valtavaa taakkaa ja kustannuksia, joita tämä jatkuva tragedia päivittäin aiheuttaa perheille, yhteisöille ja valtioille; tunnustaa virallisesti tämän päivän ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota tekemään samoin järjestämällä vuosittain kolmen toimielimen tukeman tapahtuman; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että EU:n liikenneturvallisuuspolitiikan seuraavien vaiheiden asianmukainen täytäntöönpano kattavan kestävän ja älykkään liikkumisen strategian puitteissa edellyttää uusia liikenneturvallisuuden alan valmiuksia, jotka liittyvät erityisesti koordinointi-, seuranta- ja arviointitoimintoihin ja kokonaisstrategian tekniseen tukeen; kehottaa tässä yhteydessä komissiota harkitsemaan Euroopan tieliikenneviraston perustamista tukemaan kestävää, turvallista ja älykästä tieliikennettä tai – jos se ei ole mahdollista – antamaan tämän tehtävän olemassa olevalle virastolle; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EUVL L 68, 13.3.2015, s. 9.

(2)  EUVL L 403, 30.12.2006, s. 18.

(3)  EUVL L 325, 16.12.2019, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0122.

(5)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

(6)  Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta 23. lokakuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1936 (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 1).

(7)  EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39.

(8)  Komission 18. helmikuuta 2014 julkaisema tutkimus rattijuopumuksen ehkäisemisestä alkolukkojen käytön avulla.

(9)  Komission 15. maaliskuuta 2019 annettu alustava vaikutustenarviointi rajatylittävästä lainvalvonnasta annetun direktiivin tarkistamisesta.

(10)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(11)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/56

---

P9_TA(2021)0408

Kalavarojen elvyttäminen Välimerellä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 kalavarojen elvyttämisestä Välimerellä: arviointi ja seuraavat vaiheet (2019/2178(INI))

(2022/C 132/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380) esitetyn vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja erityisesti tiedonannon 2.2.6 kohdan meriekosysteemien ympäristön hyvän tilan palauttamisesta, muun muassa tarjoamalla kalastus- ja meripolitiikan tulevien rahoitusvälineiden kautta rahoituskannustimia merien suojelualueita varten (mukaan luettuina Natura 2000 -alueet sekä kansainvälisillä tai alueellisilla sopimuksilla perustetut alueet), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380) esitetyn vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja erityisesti tiedonannon 2.2.6 kohdan meriekosysteemien ympäristön hyvän tilan palauttamisesta, muun muassa tarjoamalla kalastus- ja meripolitiikan tulevien rahoitusvälineiden kautta rahoituskannustimia merien suojelualueita varten (mukaan luettuina Natura 2000 -alueet sekä kansainvälisillä tai alueellisilla sopimuksilla perustetut alueet),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021” (COM(2020)0248),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (COM(2020)0575),

| — | ottaa huomioon kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä 21. joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä 21. joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (2),

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (3),

| — | ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (4),

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (6) sekä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (6) sekä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018)0390),

| — | ottaa huomioon kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2007 yleissopimuksen täytäntöönpanosta 21 päivänä toukokuuta 2012 EU-maiden maatalouden osuustoimintajärjestöjen keskusjärjestön (COGECA), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) ja Euroopan unionin kalastusyritysten kansallisten järjestöjen liiton (Europêche) välillä tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/159 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2007 yleissopimuksen täytäntöönpanosta 21 päivänä toukokuuta 2012 EU-maiden maatalouden osuustoimintajärjestöjen keskusjärjestön (COGECA), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) ja Euroopan unionin kalastusyritysten kansallisten järjestöjen liiton (Europêche) välillä tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/159 (7),

| — | ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1004 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1004 (8),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä 15. marraskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2107 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä 15. marraskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2107 (9),

| — | ottaa huomioon läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1022 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1022 (10),

| — | ottaa huomioon eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella annetun asetuksen (EU) N:o 1343/2011 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/982 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella annetun asetuksen (EU) N:o 1343/2011 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/982 (11),

| — | ottaa huomioon asetusten (EU) N:o 508/2014 ja (EU) N:o 1379/2013 muuttamisesta covid-19:n puhkeamisen vaikutusten lieventämiseksi kalastus- ja vesiviljelyalalla toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta 23. huhtikuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/560 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetusten (EU) N:o 508/2014 ja (EU) N:o 1379/2013 muuttamisesta covid-19:n puhkeamisen vaikutusten lieventämiseksi kalastus- ja vesiviljelyalalla toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta 23. huhtikuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/560 (12),

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle meristrategiapuitedirektiivin (direktiivi 2008/56/EY) täytäntöönpanosta (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle meristrategiapuitedirektiivin (direktiivi 2008/56/EY) täytäntöönpanosta (COM(2020)0259),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 26/2020 ”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 26/2020 ”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”,

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudistetusta kumppanuudesta eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudistetusta kumppanuudesta eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma (JOIN(2021)0002),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 38 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 38 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon EU:ssa harjoitettavan Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:ssa harjoitettavan Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) keskipitkän aikavälin strategian (2017–2020), jolla pyritään edistämään Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen kestävyyttä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) keskipitkän aikavälin strategian (2017–2020), jolla pyritään edistämään Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen kestävyyttä,

| — | ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2018 laatiman kertomuksen Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GFCM:n vuonna 2018 laatiman kertomuksen Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilasta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän kestävän kehityksen tavoitteen 14 ”säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän kestävän kehityksen tavoitteen 14 ”säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”,

| — | ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) vuoden 2020 raportin yhteisen kalastuspolitiikan tulosten seurannasta (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) vuoden 2020 raportin yhteisen kalastuspolitiikan tulosten seurannasta (STECF-Adhoc-20-01),

| — | ottaa huomioon Välimeri-asetuksen takautuvaa arviointia koskevan toukokuussa 2016 annetun komission selvityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeri-asetuksen takautuvaa arviointia koskevan toukokuussa 2016 annetun komission selvityksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin nro 17/2019 ”Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin nro 17/2019 ”Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach”,

| — | ottaa huomioon Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) ja siihen liittyvät EU:n pöytäkirjat ja päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) ja siihen liittyvät EU:n pöytäkirjat ja päätökset,

| — | ottaa huomioon Välimeren rannikkovaltioiden Vallettassa Maltalla 30. maaliskuuta 2017 antaman MedFish4Ever-ministerijulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren rannikkovaltioiden Vallettassa Maltalla 30. maaliskuuta 2017 antaman MedFish4Ever-ministerijulistuksen,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2018 annetun Sofian ministerijulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2018 annetun Sofian ministerijulistuksen,

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2018 annetun ministerijulistuksen, jonka tavoitteena on panna täytäntöön pienimuotoisen ja kestävän kalastuksen alueellinen toimintasuunnitelma Välimerellä ja Mustallamerellä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2018 annetun ministerijulistuksen, jonka tavoitteena on panna täytäntöön pienimuotoisen ja kestävän kalastuksen alueellinen toimintasuunnitelma Välimerellä ja Mustallamerellä,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin 2019 biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin 2019 biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuonna 2019 laatiman erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuonna 2019 laatiman erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa,

| — | ottaa huomioon merioikeusyleissopimuksen II osan 2 osaston ”Aluemeren rajat”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merioikeusyleissopimuksen II osan 2 osaston ”Aluemeren rajat”,

| — | ottaa huomioon ilmaston- ja ympäristönmuutosta käsittelevien Välimeren alueen asiantuntijoiden (MedECC) riippumattoman verkoston laatiman ensimmäisen Välimeren arviointiraportin (MAR1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmaston- ja ympäristönmuutosta käsittelevien Välimeren alueen asiantuntijoiden (MedECC) riippumattoman verkoston laatiman ensimmäisen Välimeren arviointiraportin (MAR1),

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja GFCM:n laatiman raportin Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilasta vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja GFCM:n laatiman raportin Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilasta vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön meriveden lämpötilan nousun seurauksista kalakannoille ja kalataloudelle (2019/2163(INI)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön meriveden lämpötilan nousun seurauksista kalakannoille ja kalataloudelle (2019/2163(INI)),

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnalle sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnalle Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (2020/2260(INI)) PECH_AD(2021)662054, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnalle sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnalle Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (2020/2260(INI)) PECH_AD(2021)662054,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1379/2013 ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi kalastus- ja vesiviljelyalalla toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD)) (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1379/2013 ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi kalastus- ja vesiviljelyalalla toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD)) (13),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Enemmän kaloja meressä? Toimenpiteet, joilla edistetään kalakantojen elpymistä yli kestävän enimmäistuoton (MSY), mukaan lukien kalakantojen elvyttämisalueet ja merelliset suojelualueet” (14),

| — | ottaa huomioon covid-19-pandemian tämänhetkiset ja pitkän aikavälin kielteiset sosioekonomiset vaikutukset alaan, vähittäiskauppiaat ja tuore-elintarvikkeiden pienkauppa mukaan lukien, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon covid-19-pandemian tämänhetkiset ja pitkän aikavälin kielteiset sosioekonomiset vaikutukset alaan, vähittäiskauppiaat ja tuore-elintarvikkeiden pienkauppa mukaan lukien,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0225/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Välimeri on biologiselta monimuotoisuudeltaan merkittävimpiä alueita maailmassa ja että sen alueella elää rannikkoyhteisöjä, jotka ovat hyvin riippuvaisia kalastuksesta ja etenkin pienimuotoisesta kalastuksesta; toteaa, että sen ympäristön nykyinen, osittain liikakalastuksesta johtuva huolestuttava tila on vakava uhka sekä biologiselle monimuotoisuudelle että alan selviytymiselle, sillä kannattavuuden heikkenemisellä voi olla hyvin kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia kalastajayhteisöihin, elinkeinoalaan ja siihen liittyviin toimialoihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Välimeri on biologiselta monimuotoisuudeltaan merkittävimpiä alueita maailmassa ja että sen alueella elää rannikkoyhteisöjä, jotka ovat hyvin riippuvaisia kalastuksesta ja etenkin pienimuotoisesta kalastuksesta; toteaa, että sen ympäristön nykyinen, osittain liikakalastuksesta johtuva huolestuttava tila on vakava uhka sekä biologiselle monimuotoisuudelle että alan selviytymiselle, sillä kannattavuuden heikkenemisellä voi olla hyvin kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia kalastajayhteisöihin, elinkeinoalaan ja siihen liittyviin toimialoihin;

| B. | ottaa huomioon, että kalakantojen lisääntymiskyky ei ole rajaton ja että kalan kysyntä ja kulutus kasvavat jatkuvasti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kalakantojen lisääntymiskyky ei ole rajaton ja että kalan kysyntä ja kulutus kasvavat jatkuvasti;

| C. | ottaa huomioon, että tilanne Välimerellä ja etenkin läntisellä Välimerellä (missä uusia toimenpiteitä parhaillaan toteutetaan, joskin niitä on liian aikaista arvioida kaikilta osin lisätoimien puuttuessa) sekä Mustallamerellä on pysynyt suurin piirtein muuttumattomana sen jälkeen, kun tietoja alettiin kerätä vuonna 2003, vaikka biomassa on saattanut kasvaa hieman vuodesta 2012 lähtien; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tilanne Välimerellä ja etenkin läntisellä Välimerellä (missä uusia toimenpiteitä parhaillaan toteutetaan, joskin niitä on liian aikaista arvioida kaikilta osin lisätoimien puuttuessa) sekä Mustallamerellä on pysynyt suurin piirtein muuttumattomana sen jälkeen, kun tietoja alettiin kerätä vuonna 2003, vaikka biomassa on saattanut kasvaa hieman vuodesta 2012 lähtien;

| D. | ottaa huomioon, että GFCM:n Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilaa koskevan vuoden 2020 raportin mukaan liikakalastettujen kalakantojen osuus Välimerellä oli 88 prosenttia vuonna 2014 ja 75 prosenttia vuonna 2018, ja toteaa sen osoittavan selkeästi, että vaikka työtä on vielä paljon, tulokset kuitenkin vähitellen paranevat alueella toimivien kalastajien asiaan sitoutumisen ansiosta; ottaa huomioon, että STECF:n mukaan useiden kalakantojen tilanne on yhä vakava, sillä tieteellisesti arvioiduista kalakannoista yli 80:tä prosenttia kalastetaan kestävän enimmäistuoton (MSY) tasoja enemmän; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että GFCM:n Välimeren ja Mustanmeren kalastuksen tilaa koskevan vuoden 2020 raportin mukaan liikakalastettujen kalakantojen osuus Välimerellä oli 88 prosenttia vuonna 2014 ja 75 prosenttia vuonna 2018, ja toteaa sen osoittavan selkeästi, että vaikka työtä on vielä paljon, tulokset kuitenkin vähitellen paranevat alueella toimivien kalastajien asiaan sitoutumisen ansiosta; ottaa huomioon, että STECF:n mukaan useiden kalakantojen tilanne on yhä vakava, sillä tieteellisesti arvioiduista kalakannoista yli 80:tä prosenttia kalastetaan kestävän enimmäistuoton (MSY) tasoja enemmän;

| E. | ottaa huomioon, että asetus läntisen Välimeren pohjakalojen kalastuksen hallinnointia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta annettiin vuonna 2019, ja toteaa, että siinä säädettyjen toimenpiteiden vaikutuksia voidaan arvioida vasta ajan myötä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että asetus läntisen Välimeren pohjakalojen kalastuksen hallinnointia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta annettiin vuonna 2019, ja toteaa, että siinä säädettyjen toimenpiteiden vaikutuksia voidaan arvioida vasta ajan myötä;

| F. | ottaa huomioon, että kalastustoimintaa koskevilla rajoituksilla on merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia, sillä ne heikentävät tuhansien yritysten kannattavuutta uhaten jopa niiden selviytymistä, ja että niillä voi olla tuhoisa vaikutus rannikkoalueiden työllisyyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kalastustoimintaa koskevilla rajoituksilla on merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia, sillä ne heikentävät tuhansien yritysten kannattavuutta uhaten jopa niiden selviytymistä, ja että niillä voi olla tuhoisa vaikutus rannikkoalueiden työllisyyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen;

| G. | ottaa huomioon, että kalakantojen ehtyminen ja merten biologisen monimuotoisuuden häviäminen uhkaavat rannikkoyhteisöjen ruokaturvaa sekä työpaikkoja ja tulonsaantia koko pienimuotoisen kalastuksen arvoketjussa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kalakantojen ehtyminen ja merten biologisen monimuotoisuuden häviäminen uhkaavat rannikkoyhteisöjen ruokaturvaa sekä työpaikkoja ja tulonsaantia koko pienimuotoisen kalastuksen arvoketjussa;

| H. | katsoo, että erot kalastustoiminnan rajoitusten noudattamisessa estävät asetettujen tavoitteiden saavuttamisen ja saattavat rajoituksia noudattavat selvästi huonompaan asemaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että erot kalastustoiminnan rajoitusten noudattamisessa estävät asetettujen tavoitteiden saavuttamisen ja saattavat rajoituksia noudattavat selvästi huonompaan asemaan;

| I. | toteaa, että Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa pitäisi käyttää kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi ja alan monipuolistamiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa pitäisi käyttää kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi ja alan monipuolistamiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että suurin osa Välimeren kalastuslaivastosta koostuu pienimuotoista kalastusta harjoittavista aluksista, joiden osuus Välimeren alueen kalastuslaivastosta on noin 84 prosenttia ja työpaikoista 60 prosenttia; ottaa huomioon, että joitakin laivastoja on supistettu huomattavasti, joskin vaihtelevassa määrin eri puolilla EU:ta ja EU:n ulkopuolisissa maissa, mikä on vaikuttanut merkittävästi paikallisiin talouksiin, ja toteaa, että tästä huolimatta alusten lukumäärää koskevat suuntaukset ovat pysynyt jokseenkin tasaisina; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että suurin osa Välimeren kalastuslaivastosta koostuu pienimuotoista kalastusta harjoittavista aluksista, joiden osuus Välimeren alueen kalastuslaivastosta on noin 84 prosenttia ja työpaikoista 60 prosenttia; ottaa huomioon, että joitakin laivastoja on supistettu huomattavasti, joskin vaihtelevassa määrin eri puolilla EU:ta ja EU:n ulkopuolisissa maissa, mikä on vaikuttanut merkittävästi paikallisiin talouksiin, ja toteaa, että tästä huolimatta alusten lukumäärää koskevat suuntaukset ovat pysynyt jokseenkin tasaisina;

| K. | ottaa huomioon, että useimmille rannikko- ja saarialueille pienimuotoinen kalastus on niiden elämäntapaan kuuluva perinteinen kalastusmuoto ja merkittävä elinkeino, jonka kasvua ja kehittymistä varten tarvitaan erityistoimenpiteitä ja tukea; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useimmille rannikko- ja saarialueille pienimuotoinen kalastus on niiden elämäntapaan kuuluva perinteinen kalastusmuoto ja merkittävä elinkeino, jonka kasvua ja kehittymistä varten tarvitaan erityistoimenpiteitä ja tukea;

| L. | ottaa huomioon, että kalakannat on saatava elinvoimaiselle tasolle työpaikkojen häviämisen estämiseksi ja kalastuksesta riippuvaisten merkittävien talouden alojen ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kalakannat on saatava elinvoimaiselle tasolle työpaikkojen häviämisen estämiseksi ja kalastuksesta riippuvaisten merkittävien talouden alojen ylläpitämiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että Välimeren kalakantoihin ja sen biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuva paine ei johdu ainoastaan kalastuksesta vaan myös ihmisen aiheuttamista tekijöistä, kuten muovisaasteesta, polttoaineen leviämisestä, elinympäristöjen häviämisestä, merenkulusta, ilmastonmuutoksesta sekä haitallisten vieraslajien leviämisestä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Välimeren kalakantoihin ja sen biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuva paine ei johdu ainoastaan kalastuksesta vaan myös ihmisen aiheuttamista tekijöistä, kuten muovisaasteesta, polttoaineen leviämisestä, elinympäristöjen häviämisestä, merenkulusta, ilmastonmuutoksesta sekä haitallisten vieraslajien leviämisestä;

| N. | ottaa huomioon, että tilastojen mukaan kalatuotteiden kulutus kasvaa tasaisesti ja tuonti vastaavasti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tilastojen mukaan kalatuotteiden kulutus kasvaa tasaisesti ja tuonti vastaavasti;

| O. | katsoo, että eurooppalaisten tuotteiden merkinnöissä on parantamisen varaa Välimeren kalastuksen arvon vahvistamiseksi ja jäljitettävyyden parantamiseksi sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) torjumiseksi; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että eurooppalaisten tuotteiden merkinnöissä on parantamisen varaa Välimeren kalastuksen arvon vahvistamiseksi ja jäljitettävyyden parantamiseksi sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) torjumiseksi;

| P. | ottaa huomioon, että tuotanto on tasaisesti vähentynyt ja että tarvitaan toimenpiteitä kalavarojen kestävyyden palauttamiseksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tuotanto on tasaisesti vähentynyt ja että tarvitaan toimenpiteitä kalavarojen kestävyyden palauttamiseksi;

| Q. | ottaa huomioon, että äkillisen kysynnän vähenemisen vuoksi kalastus ja vesiviljely kuuluvat covid-19-pandemiasta eniten kärsineisiin aloihin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että äkillisen kysynnän vähenemisen vuoksi kalastus ja vesiviljely kuuluvat covid-19-pandemiasta eniten kärsineisiin aloihin;

| R. | ottaa huomioon, että komissio on tehnyt ehdotuksen väliaikaisista ja kohdennetuista toimenpiteistä kalan ja äyriäisten tuottajien covid-19-pandemian myötä kohtaamiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio on tehnyt ehdotuksen väliaikaisista ja kohdennetuista toimenpiteistä kalan ja äyriäisten tuottajien covid-19-pandemian myötä kohtaamiin haasteisiin vastaamiseksi;

| S. | katsoo, että Libyan poliittisesti epävakaa ja levoton tilanne on konkreettinen uhka eteläisen Välimeren alueella toimiville EU:n kalastajille ja vaarantaa heidän henkilökohtaisen vapautensa ja kalastustoimintansa turvallisuuden; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Libyan poliittisesti epävakaa ja levoton tilanne on konkreettinen uhka eteläisen Välimeren alueella toimiville EU:n kalastajille ja vaarantaa heidän henkilökohtaisen vapautensa ja kalastustoimintansa turvallisuuden;

| T. | ottaa huomioon, että EU:n kalastajien on noudatettava kalakantojen säilyttämistä koskevia sääntöjä, joita muiden Välimeren maiden kalastajien ei tarvitse noudattaa, ja katsoo, että tämä heikentää kalakantojen elvyttämispyrkimyksiä ja aiheuttaa epäreilua kilpailua EU:n kalastajiin nähden; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU:n kalastajien on noudatettava kalakantojen säilyttämistä koskevia sääntöjä, joita muiden Välimeren maiden kalastajien ei tarvitse noudattaa, ja katsoo, että tämä heikentää kalakantojen elvyttämispyrkimyksiä ja aiheuttaa epäreilua kilpailua EU:n kalastajiin nähden;

| U. | ottaa huomioon, että Välimeri lämpenee jopa 20 prosenttia muuta maailmaa nopeammin; ottaa huomioon, että MedECC-verkoston mukaan ilmastonmuutos voi johtaa siihen, että paikallisesti jopa 50 prosenttia kaupallisesti hyödynnettävistä kaloista ja meren selkärangattomista kuolee sukupuuttoon vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Välimeri lämpenee jopa 20 prosenttia muuta maailmaa nopeammin; ottaa huomioon, että MedECC-verkoston mukaan ilmastonmuutos voi johtaa siihen, että paikallisesti jopa 50 prosenttia kaupallisesti hyödynnettävistä kaloista ja meren selkärangattomista kuolee sukupuuttoon vuoteen 2050 mennessä;

Lainsäädännöllisten näkökohtien parantaminen

| 1. | kehottaa komissiota määrittämään Välimeren neuvoa-antavaa toimikuntaa (MED-AC) kuultuaan kalakantojen elvyttämisen tiellä olevat esteet ja analysoimaan GFCM:n vuosien 2017–2020 strategian täytäntöönpanoa, jotta analyysin tulokset voidaan sisällyttää vuosien 2021–2030 strategiaan, ja varmistamaan, että kalakantojen elvyttämiseksi ryhdytään käytännön toimenpiteisiin, sekä harkitsemaan tarpeen mukaan sekä lainsäädännöllisiä että muita toimia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä komission vuoteen 2030 ulottuvassa biodiversiteettistrategiassaan esittämää ehdotusta, jonka mukaan vähintään 30 prosenttia EU:n merialueesta olisi suojeltava, myös perustamalla yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) mukaisia kalakantojen elvyttämisalueita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että on varmistettava olemassa olevien merellisten suojelualueiden tosiasiallinen vahvistaminen ja kehittäminen sekä kalastajien osallistuminen valmisteluun ja hallinnointiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa tarvetta sisällyttää tällaisten alueiden nimeämisen ja niistä saatujen tulosten onnistumisen arvioinnin tulevaan yhteisen kalastuspolitiikan toimintaa koskevaan kertomukseen; kehottaa GFCM:ää hyödyntämään Jabukan/Pomon syvänteen kalakantojen elvyttämisalueen hyvää esimerkkiä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota varmistamaan kaikille talouden aloille tasapuoliset toimintaedellytykset tehokkaasti hallinnoitujen ja toisiinsa liitettyjen merellisten suojelualueiden toteuttamisessa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota ottamaan Välimeren maiden tarpeet huomioon antamalla niille tieteellistä ja teknistä tukea alueellisten ja kansainvälisten rahoitusmekanismien käytössä ja kestävien kehittämishankkeiden luomiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota arvioimaan kalakantojen uusien hoitosuunnitelmien tarvetta, jotta yhteisen kalastuspolitiikan sosiaalista, taloudellista ja ekologista kestävyyttä koskevat periaatteet toteutuvat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteesta saavuttaa kaikkien kalakantojen osalta kestävän enimmäistuoton mukainen hyödyntämistaso viimeistään vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee huolestuneena merkille, että vielä on runsaasti kalakantoja, joiden tilanteesta ei ole tarkkaa tietoa; kehottaa tehostamaan toimia tiedonkeruun parantamiseksi, jotta tarvittavien hoitotoimenpiteiden suunnittelua voidaan parantaa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa meristrategiapuitedirektiivin tavoitteesta, joka koskee meriympäristön hyvän tilan saavuttamista tai ylläpitämistä vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota hyödyntämään tonnikalaan liittyvää hyvää esimerkkiä tutkimalla joidenkin lajien, kuten kummeliturskan, suurimpien sallittujen saaliiden käyttöönottoa pitkällä aikavälillä ja laatimaan ehdotuksen monivuotisen suunnitelman arviointivaiheessa vuonna 2024; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että suojeltujen merialueiden ja muiden suojelualueiden onnistuminen perustuu siihen, että kalastajat, rannikkoyhteisöt ja muut sidosryhmät hyväksyvät ne; kehottaa komissiota tarkastelemaan tarvetta edistää kalastusalan ja sen pienimuotoisen kalastuksen osa-alueen, paikallisten yhteisöjen ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien aktiivista osallistumista merellisten suojelualueiden suunnitteluun, hoitoon ja valvontaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimiin, jotta suojelualueet eivät olisi olemassa Välimerellä vain nimellisesti ja jotta luotaisiin suojelualueita, jotka ovat osa tehokkaasti hoidettujen ja toisiinsa liitettyjen suojelualueiden yhtenäistä verkostoa, johon kuuluu avomeri- ja syvän meren alueita; muistuttaa vaatimuksesta lopettaa kalastus pohjaa koskettavilla pyydyksillä yli 400 metrin syvyydessä alueilla, joilla tiedetään olevan haavoittuvia meriekosysteemejä tai joilla niitä todennäköisesti esiintyy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita laajentamaan kalakantojen elvyttämisalueiden verkostoa yhteisen kalastuspolitiikan ja GFCM:n puitteissa erityisesti silloin, kun on selvää näyttöä säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen suurista keskittymistä tai kutualueista; korostaa tarvetta sisällyttää tällaisten alueiden nimeämisen ja niistä saatujen tulosten arvioinnin tulevaan yhteisen kalastuspolitiikan toimintaa koskevaan kertomukseen; kehottaa GFCM:ää hyödyntämään Jabukan/Pomon syvänteen kalakantojen elvyttämisalueen hyvää esimerkkiä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa GFCM:ää tekemään ehdotuksen kunnianhimoisesta ja kattavasta uudesta yhteisestä vuosien 2021–2025 Välimeren ja Mustanmeren kalastus- ja vesiviljelystrategiasta, jonka on sisällettävä tehokkaita ja kestäviä alueellisia ja kansallisia hoitotoimenpiteitä kestävän enimmäistuoton lähestymistavan mukaisesti; kehottaa GFCM:ää paneutumaan ongelmiin, kuten ilmaston lämpeneminen, LIS-kalastus ja virkistyskalastus, ja ottamaan käyttöön uusia kalakantojen elvyttämisalueita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää virkistyskalastusta koskevan tieteellisen tiedon puuttumista valitettavana; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja GFCM:ää arvioimaan täysipainoisesti virkistyskalastuksen vaikutusta kalavarojen hoitoon ja sen osuutta siinä sekä sisällyttämään sen hoitosuunnitelmiinsa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa seurannan ja valvonnan sekä tehokkaan alueellisen yhteistyön merkitystä meren elollisten luonnonvarojen hoidolle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota edistämään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita GFCM:ssä ja tukemaan valtamerten kestävää hallinnointia ja kalavarojen hoitoa asianmukaisella rahoituksella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ennen kalakantojen kasvattamiseen tähtääviä ja kalastustoimintaa rajoittavia lainsäädäntöehdotuksia tehdään kattava vaikutustenarviointi, jossa määritetään tarkasti ehdotuksesta rannikkoyhteisöille sekä EU:n kalastusyritysten ja tuotantoketjun tuottavuudelle ja kilpailukyvylle koituvat sosioekonomiset vaikutukset ja ympäristövaikutukset, ja että ehdotukset perustuvat parhaaseen käytettävissä olevaan tieteelliseen tietoon, joka jaetaan kalastusalan sidosryhmille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa lisäksi – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja sitä tukevat biodiversiteettistrategia ja Pellolta pöytään -strategia sekä ohjelman merkittävät vaikutukset yleensä kalastukseen ja erityisesti Välimeren alueeseen huomioon ottaen – tekemään näistä toimenpiteistä ja niiden toteuttamisesta kalastus- ja vesiviljelyalaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnin etenkin, kun Välimeren alueella on eri sääntöjä noudattavia EU:n ulkopuolisia maita; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että ei ole riittävän tarkasti määritetty, miten paljon kalastuksen lisäksi kaikki muut mahdolliset tekijät, kuten saasteet, maapallon lämpeneminen, vieraslajit, hiilivetyjen hyödyntäminen, ruoppaus ja meriliikenne, vaikuttavat kalakantoihin; korostaa, että puuttuvan tiedon vuoksi päätöksenteko ei ole riittävän asianmukaista ja tehokasta, jotta voidaan varmistaa kalakantojen ja meriekosysteemien säilyttäminen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikista lainsäädäntöehdotuksista ja muista ehdotuksista jaetaan tietoa erilaisille kalastajayhdistyksille yhteishallinnointimallin mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että kaikki tulevat, kalakantojen elvyttämistä Välimerellä edistävät lainsäädännölliset toimenpiteet, joilla on vaikutusta EU:n kalastusalan toimintaan, pitäisi toteuttaa vaiheittain ja alan toimintakykyyn suhteutettuna; korostaa lisäksi olevan tärkeää varmistaa, että tulevista lainsäädäntöehdotuksista ei aiheudu liiallista byrokraattista ja taloudellista taakkaa EU:n kalastusalalle eikä varsinkaan pienimuotoiselle kalastukselle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että Välimeren kalakantojen suojelemiseen ja elvyttämiseen tähtäävissä lainsäädäntöaloitteissa ei pidä tyytyä yksinomaan kalastustoimintaa rajoittaviin toimenpiteisiin vaan niissä on käsiteltävä ongelmaa laaja-alaisemmin ja paneuduttava yhtenäisesti kaikkiin kalakantojen ehtymiseen liittyviin uhkatekijöihin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa tarvetta säätää lakeja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa käyttäen, jotta voidaan havaita ja analysoida kaikki kalakantoihin vaikuttavat vuorovaikutustekijät, ottaen huomioon kalastustoiminnan lisäksi myös muut vaikuttavat tekijät ja uusien haitallisten vieraslajien esiintyminen, |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa positiivista vaikutusta, joka Välimeren alueella toimivien hyvin vanhojen kalastuslaivastojen, sekä alusten että moottoreiden, uusimisella olisi, koska se vähentäisi niistä aiheutuvia ympäristövaikutuksia, lisäisi alusten polttoainetehokkuutta ja vähentäisi niiden hiilidioksidipäästöjä sekä parantaisi turvallisuutta ja työoloja aluksilla; muistuttaa, että Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta saavutettu sopimus helpottaa tähän liittyvän tuen antamista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota turvaamaan koko kalastusalan ja siihen liittyvän tuotantoketjun kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen korostaen kalastustuotteiden arvoa ja parantaen tuotemerkintöjä ja jäljitettävyyttä sekä painottaen erityisesti niitä toimenpiteitä, joilla varmistetaan EU:n vaatimusten noudattaminen tuontituotteissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa neuvostoa ja komissiota arvioimaan myönteisesti parlamentin kannan meneillään olevassa asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (15) (LIS-asetus) tarkistamisessa ja erityisesti parlamentin tekemän ehdotuksen tietyin edellytyksin tehtävästä suojatoimenpiteiden käyttöönotosta, jolloin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tullietuudet keskeytetään väliaikaisesti sellaisilta EU:n ulkopuolisilta valtioilta, jotka eivät osallistu riittävästi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pyytää, että komissio ja jäsenvaltiot parantavat kaikkien kala- ja äyriäistuotteiden merkintöjä ja jäljitettävyyttä, jotta kuluttajille annetaan selkeämpää tietoa tuotteen alkuperästä ja lajeista sekä muita näkökohtia, kuten pyyntiin ja jalostukseen sovellettavia tuotantomenetelmiä ja vaatimuksia, koskevia tietoja, myös EU:n ulkopuolisista maista tuotavista tuotteista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa meri- ja kalastusasioista vastaavaa komission jäsentä perustamaan neuvoa-antavan elimen yhdessä EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa epäreilun kilpailun vähentämiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi EU:n kalastajille ja alalla toimiville naisille; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan LIS-kalastusta parantamalla kalastustoimien sekä seurannan ja valvonnan avoimuutta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan kalastuksenvalvonnan valmiuksia ja helpottamaan jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen ja kohdetietojen vaihtoa lyhyen aikavälin taktisella tasolla Euroopan kalastuksenvalvontaviraston (EFCA) tuella; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa EU:n Välimeren alueen jäsenvaltioita perustamaan välittömästi lisää GFCM:n alaisia kalastusrajoitusalueita liiallisesti hyödynnettyjen meriekosysteemien suojelemiseksi käyttäen Jabukan/Pomon syvänteen kalastusrajoitusaluetta esimerkkinä hyvästä käytännöstä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota tarkastelemaan kalastuksen sisällyttämistä EU:n naapuruuspolitiikkaan välineeksi tehostamaan alueellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että yhteisen kalastuspolitiikan asianmukaisen ja pakollisen täytäntöönpanon tavoitteena olisi oltava ekologisen, taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden välisen asianmukaisen tasapainon saavuttaminen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota tekemään analyysin paikallisyhteisöjä ja Välimeren kalastusalaa koskevista ympäristötiedoista ja sosioekonomisista tiedoista, jotta voidaan arvioida covid-19-kriisin vaikutusta kalastusalaan ja kalakantoihin, ja ottamaan tämän analyysin huomioon myöhemmässä päätöksenteossa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota käyttämään analyysia hyväkseen laatiessaan toimintalinjoja ja edistäessään tutkimusyhteistyötä sekä yhteistyössään kaikkien Välimeren alueen, sekä EU:hun kuuluvien että sen ulkopuolisten rantavaltioiden toimijoiden kanssa, jotta voidaan käsitellä ja välttää riitatapauksia, joita kansainvälisten vesien herkillä alueilla samoja meren elollisia luonnonvaroja pyytävien laivastojen välille mahdollisti syntyy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota analysoimaan yhteiskuntaan, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia sekä virkistyskalastuksen vaikutuksia kalakantoihin, jotta kyseisen analyysin tiedot otetaan huomioon mahdollisesti päätettävissä toimissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston määrärahoja asianmukaisesti ja rahaston sääntöjen mukaisesti korvausten maksamiseksi pienimuotoista kalastusta harjoittaville kalastajille, jotka joutuvat säilyttämistoimien vuoksi keskeyttämään toimintansa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään yhteishallinnoinnin sekä ekosysteemilähtöisen, mukautuvan ja ennalta varautuvan hoidon tarjoamia mahdollisuuksia, jotta saavutetaan viime kädessä tavoite kalavarojen kestävästä hoidosta, joka perustuu kalastuksen valvontaan ja pyyntikalastuksen valikoivuuden varmistamiseen Välimerellä; |
| --- | --- |

40.

Puuttuminen muun taloudellisen toiminnan ja paineen aiheuttamiin, kalakantojen elpymiseen kohdistuviin vaikutuksiin

| 41. | on tyytyväinen työhön, jota GFCM on tehnyt vuodesta 2017 lähtien strategioiden laatimiseksi ja hyväksymiseksi kalastukseen mahdollisesti kohdistuvien ilmastonmuutoksen vaikutusten varalta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan sääntöjä, joilla kielletään suurten yksityisalusten ankkurointi ja kiinnittyminen 300 metrin alueella rantaviivasta ja suojeltujen luontotyyppien alueilla sekä 300 metrin rajalla ja ulkosatamissa, koska näillä aluksilla on merkittävä vaikutus herkkiin ekosysteemeihin, kuten Posidonia oceanica -kasvustoihin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen ihmisen eri toimintojen sekä maa-alueiden ja merten saastumismuotojen vaikutuksesta kalakantoihin ja meriekosysteemeihin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että tieteellisen tutkimuksen tekemisessä ja kalakantojen arvioimisessa Välimerellä tarvittavista resursseista ja etenkin henkilöresursseista on pulaa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita rahoittamaan uusien tieteellisten asiantuntijoiden koulutusta; |
| --- | --- |

45.

Tietojen keräämisen ja tutkimuksen vahvistaminen

| 46. | painottaa tarvetta edistää Välimerellä pienimuotoista rannikkokalastusta ja vähävaikutteisia kalastusmenetelmiä ja velvoittaa jäsenvaltioita jakamaan tällaiselle kalastukselle suurempi osuus kalastusmahdollisuuksista kahdessa kalastuksessa, joissa on otettu käyttöön suurimmat sallitut saaliit, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 17 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

46.

Toimijoiden suurempi osallistuminen päätöksentekoon ja tiedonkeruuseen

| 47. | kehottaa komissiota tekemään taloudellisen analyysin Välimeren kalavarojen vähenemisen sosiaalisista ja työllisyyteen kohdistuvista vaikutuksista, jotta voidaan kehittää asianmukaisia tukitoimenpiteitä vähävaikutteiseen kalastukseen tapahtuvan oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän varmistamiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tietojen analysoinnissa ja sen perusteella tehtävissä mahdollisissa toimenpiteissä voidaan hyödyntää Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston määrärahoja alan kestävyyden, innovoinnin ja monipuolistamisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa lisäämään paikallisten ja alueellisten viranomaisten ja tutkimuslaitosten sekä paikallisten toimijoiden osallistumista valikoivaa kalastusta koskevien tietojen keruuseen tiiviissä yhteistyössä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) kanssa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa vaihtamaan valikoivampien pyydyksien ja meren jätteidenkeruun menetelmien kehittämistä koskevia hyviä käytäntöjä ja innovaatioita antaen tunnustusta kalastajille ”meren vartijoina” terveemmän ja puhtaamman meriympäristön edistämiseksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että Välimeren kalakantojen elvyttämistä koskevien tavoitteiden saavuttaminen täysimääräisesti ja EU:n lainsäätäjien hyväksymien sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano riippuvat kalastusalan tosiasiallisesta osallistumisesta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota parantamaan ja vahvistamaan yhteistyötä ja vuoropuhelua rannikkoyhteisöjen neuvoa-antavien toimikuntien, kalastajien ja ammattilaisten kanssa ottamalla asianmukaisesti huomioon niiden näkemykset ja kalastajien, alalla työskentelevien naisten, asiaankuuluvien ammattialajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen merkityksen täytäntöön pantavien sääntöjen laatimisessa ja päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita sallimaan asiaankuuluvien sidosryhmien osallistumiseen, kuulemiseen ja yhteiseen päätöksentekoon perustuvien kalastuksen yhteishallinnointimallien käyttöön ottamisen paikallisella tasolla; panee merkille, että tällaiset hallinnointisuunnitelmat edellyttävät saaliiden kattavaa seurantaa, jotta voidaan varmistaa kalavarojen kestävä hyödyntäminen ja turvata sosioekonomisten edellytysten asianmukainen tasapaino kalastusalalla erojen tasaamiseksi laivaston eri osien välillä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | painottaa, että yhteishallinnointimallit perustuvat ekosysteemipalvelujen ylläpitämiseen ja hyödynnettävien ekosysteemien säilyttämiseen turvaamalla ne, mikä tarkoittaa ekosysteemilähtöisen lähestymistavan soveltamista kalastukseen ja mukautuvaan hoitoon ja sellaisen pysyvän tieto-, analysointi- ja toimintajärjestelmän perustamista, joka mahdollistaa jatkuvan oppimisen, palautteen ja joustavan päätöksenteon; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä alueen pienimuotoisen kalastuksen ja meriympäristön kestävän tulevaisuuden varmistamiseen tähtäävän vuoden 2018 toimintasuunnitelman hyväksymistä sekä Friends of Small-Scale Fisheries -sivuston perustamista; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että kaikkien suojelutavoitteiden on pohjauduttava parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin lausuntoihin; |
| --- | --- |

56.

Oikeusvaltioperiaatteen takaaminen

| 57. | tuomitsee jatkuvat merioikeuden loukkaukset Välimerellä, esimerkiksi sieppaukset, alusten pakkolunastukset, laittomat vangitsemiset, pelottelun, tarkastukset, häirinnän, hyökkäykset ja epäoikeudenmukaiset oikeudenkäynnit, joiden kohteena ovat EU:n kalastajat vain siksi, että he tekevät työtään, ja jotka ovat selvästi kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden vastaisia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota tarkastelemaan tilannetta Välimerellä ja selvittämään mahdollisuutta jonkinlaisiin operatiivisiin järjestelyihin EU:n merenkulkijoiden ja alusten suojelemiseksi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa komissiota aloittamaan vuoropuhelun niiden Pohjois-Afrikan maiden kanssa, jotka eivät noudata merioikeusyleissopimusta eivätkä GFCM:n periaatteita ja päätöksiä, jotta varmistetaan turvallisuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille EU:n kalastajille; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota kannustamaan naapurivaltioita yhteisiin toimiin, joilla edistetään alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tekemien sopimusten noudattamista ja osallistumista kalakantojen asianmukaiseen hoitoon ja elvyttämiseen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota tehostamaan virastojensa avulla EU:n aluevesien valvontaa, jotta voidaan tunnistaa EU:n aluevesillä ja merellisillä suojelualueilla laittomasti pyytävät EU:n ulkopuolisten maiden alukset ja parantaa EU:n kalastajien turvallisuusolosuhteita; painottaa olevan ensisijaisen tärkeää, että näille virastoille myönnetään tähän tarkoitukseen riittävät määrärahat ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tehostamaan kansainvälistä oikeutta, turvallisuutta ja oikeusvaltioperiaatetta ylläpitäviä unionin toimia eteläisen Välimeren alueella; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(2)  EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11.

(3)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

(5)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(6)  EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1.

(7)  EUVL L 25, 31.1.2017, s. 12.

(8)  EUVL L 157, 20.6.2017, s. 1.

(9)  EUVL L 315, 30.11.2017, s. 1.

(10)  EUVL L 172, 26.6.2019, s. 1.

(11)  EUVL L 164, 20.6.2019, s. 1.

(12)  EUVL L 130, 24.4.2020, s. 11.

(13)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 28.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0017.

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/65

---

P9_TA(2021)0409

Tehoaineet, klorotoluroni ja difenokonatsoli mukaan lukien

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 20213. syyskuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/1449 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (2021/2869(RSP))

(2022/C 132/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 3. syyskuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2-fenyylifenoli (mukaan luettuna sen suolat kuten natriumsuola), 8-hydroksikinoliini, amidosulfuroni, bifenoksi, klormekvatti, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, dimetakloori, etofenproksi, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, parafiiniöljy, penkonatsoli, pikloraami, propakvitsafoppi, prosulfokarbi, kvitsalofoppi-P-etyyli, kvitsalofoppi-P-tefuryyli, rikki, tetrakonatsoli, triallaatti, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 3. syyskuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 (1),

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (3),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (5),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 ja 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselmat, joissa vastustettiin tehoaineen klorotoluroni hyväksynnän voimassaoloajan aiempia pidentämisiä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 ja 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselmat, joissa vastustettiin tehoaineen klorotoluroni hyväksynnän voimassaoloajan aiempia pidentämisiä (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että klorotoluroni sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (7) liitteeseen I 1. maaliskuuta 2006 komission direktiivillä 2005/53/EY (8) ja että se on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttynä pidettävä tehoaine; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että klorotoluroni sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (7) liitteeseen I 1. maaliskuuta 2006 komission direktiivillä 2005/53/EY (8) ja että se on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttynä pidettävä tehoaine;

| B. | toteaa, että menettely klorotoluronin hyväksynnän uusimiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (9) nojalla on ollut käynnissä vuodesta 2013; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että menettely klorotoluronin hyväksynnän uusimiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (9) nojalla on ollut käynnissä vuodesta 2013;

| C. | ottaa huomioon, että tehoaineen klorotoluroni hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty yhdellä vuodella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 533/2013 (10), myöhemmin vuosittain yhdellä vuodella vuodesta 2017 alkaen komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) ja (EU) 2020/1511 (14) ja nyt jälleen kerran yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1449, jolla hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään 31. lokakuuta 2022 saakka; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tehoaineen klorotoluroni hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty yhdellä vuodella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 533/2013 (10), myöhemmin vuosittain yhdellä vuodella vuodesta 2017 alkaen komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) ja (EU) 2020/1511 (14) ja nyt jälleen kerran yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1449, jolla hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään 31. lokakuuta 2022 saakka;

| D. | toteaa, että komissio ei perustele pidentämisen syitä muutoin kuin toteamalla, että ”koska kyseisten aineiden arviointi on viivästynyt hakijoista riippumattomista syistä, kyseisten tehoaineiden hyväksyntien voimassaolo todennäköisesti päättyy ennen kuin on tehty päätös niiden uusimisesta”; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että komissio ei perustele pidentämisen syitä muutoin kuin toteamalla, että ”koska kyseisten aineiden arviointi on viivästynyt hakijoista riippumattomista syistä, kyseisten tehoaineiden hyväksyntien voimassaolo todennäköisesti päättyy ennen kuin on tehty päätös niiden uusimisesta”;

| E. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 tarkoituksena on varmistaa sekä ihmisten ja eläinten terveyden että ympäristön korkeatasoinen suojelu ja turvata samalla unionin maatalouden kilpailukyky; toteaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkkien väestöryhmien, kuten raskaana olevien naisten, imeväisten ja lasten, suojeluun; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 tarkoituksena on varmistaa sekä ihmisten ja eläinten terveyden että ympäristön korkeatasoinen suojelu ja turvata samalla unionin maatalouden kilpailukyky; toteaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkkien väestöryhmien, kuten raskaana olevien naisten, imeväisten ja lasten, suojeluun;

| F. | toteaa, että ennalta varautumisen periaatetta olisi noudatettava ja että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 täsmennetään, että aineita olisi sisällytettävä kasvinsuojeluaineisiin ainoastaan, kun on osoitettu, että niistä on selkeää hyötyä kasvintuotannossa ja ettei niillä odoteta olevan haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ennalta varautumisen periaatetta olisi noudatettava ja että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 täsmennetään, että aineita olisi sisällytettävä kasvinsuojeluaineisiin ainoastaan, kun on osoitettu, että niistä on selkeää hyötyä kasvintuotannossa ja ettei niillä odoteta olevan haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön;

| G. | toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi rajoitettava turvallisuussyistä; katsoo, että hyväksynnän voimassaoloajan olisi oltava oikeassa suhteessa tällaisten aineiden käyttöön liittyviin mahdollisiin riskeihin, mutta tässä tapauksessa on selvää, ettei tällaista oikeasuhteisuutta ole; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi rajoitettava turvallisuussyistä; katsoo, että hyväksynnän voimassaoloajan olisi oltava oikeassa suhteessa tällaisten aineiden käyttöön liittyviin mahdollisiin riskeihin, mutta tässä tapauksessa on selvää, ettei tällaista oikeasuhteisuutta ole;

| H. | toteaa, että 15 vuotta klorotoluronin hyväksynnän jälkeen on todettu, että se on todennäköisesti hormonaalinen haitta-aine, ja että kuitenkaan tämän ajan kuluessa sen hyväksyntää ei ole tarkistettu eikä peruutettu; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että 15 vuotta klorotoluronin hyväksynnän jälkeen on todettu, että se on todennäköisesti hormonaalinen haitta-aine, ja että kuitenkaan tämän ajan kuluessa sen hyväksyntää ei ole tarkistettu eikä peruutettu;

| I. | katsoo, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus ja velvollisuus toimia ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, kun haitallisten terveysvaikutusten mahdollisuus on havaittu mutta asiasta ei ole tieteellistä varmuutta, hyväksymällä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus ja velvollisuus toimia ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, kun haitallisten terveysvaikutusten mahdollisuus on havaittu mutta asiasta ei ole tieteellistä varmuutta, hyväksymällä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi;

| J. | toteaa lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 21 artiklassa säädetään, että komissio voi milloin tahansa tarkastella tehoaineen hyväksyntää uudelleen, erityisesti jos se katsoo uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella olevan merkkejä siitä, ettei aine enää täytä asetuksen 4 artiklassa säädettyjä hyväksymiskriteereitä, ja huomauttaa, että tämä uudelleentarkastelu voi johtaa aineen hyväksynnän peruuttamiseen tai muuttamiseen; |
| --- | --- |

J.

toteaa lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 21 artiklassa säädetään, että komissio voi milloin tahansa tarkastella tehoaineen hyväksyntää uudelleen, erityisesti jos se katsoo uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella olevan merkkejä siitä, ettei aine enää täytä asetuksen 4 artiklassa säädettyjä hyväksymiskriteereitä, ja huomauttaa, että tämä uudelleentarkastelu voi johtaa aineen hyväksynnän peruuttamiseen tai muuttamiseen;

Hormonitoimintaa häiritsevät ominaisuudet

| K. | toteaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (15) esitetyn yhdenmukaisen luokituksen mukaisesti klorotoluroni on erittäin myrkyllistä vesieliöille, se on erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia, se saattaa aiheuttaa syöpää (Carc. 2) ja se saattaa vaurioittaa sikiötä (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (15) esitetyn yhdenmukaisen luokituksen mukaisesti klorotoluroni on erittäin myrkyllistä vesieliöille, se on erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia, se saattaa aiheuttaa syöpää (Carc. 2) ja se saattaa vaurioittaa sikiötä (Repr. 2);

| L. | toteaa, että tieteellisissä tutkimuksissa klorotoluroni on yhdistetty hormonitoimintaa häiritseviin ominaisuuksiin (16); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että tieteellisissä tutkimuksissa klorotoluroni on yhdistetty hormonitoimintaa häiritseviin ominaisuuksiin (16);

| M. | toteaa, että klorotoluroni sisällytettiin vuonna 2015 korvattavien aineiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/408, koska sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ja koska se täyttää kriteerit sille, että sitä voidaan pitää hitaasti hajoavana ja myrkyllisenä aineena; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että klorotoluroni sisällytettiin vuonna 2015 korvattavien aineiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/408, koska sillä katsotaan olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ja koska se täyttää kriteerit sille, että sitä voidaan pitää hitaasti hajoavana ja myrkyllisenä aineena;

| N. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.6.5 kohdan mukaan tehoaineita ei voida hyväksyä, jos niillä katsotaan olevan sellaisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallinen vaikutus ihmisiin, paitsi jos ihmisten altistuminen kyseiselle tehoaineelle on realistisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön eli tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kosketuksessa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (17) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.6.5 kohdan mukaan tehoaineita ei voida hyväksyä, jos niillä katsotaan olevan sellaisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallinen vaikutus ihmisiin, paitsi jos ihmisten altistuminen kyseiselle tehoaineelle on realistisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön eli tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kosketuksessa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (17) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa;

| O. | pitää mahdottomana hyväksyä, että ainetta, joka todennäköisesti täyttää poissulkemisperusteet sellaisten tehoaineiden osalta, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, on edelleen sallittua käyttää unionissa, mikä vaarantaa kansanterveyden ja ympäristön terveyden; |
| --- | --- |

O.

pitää mahdottomana hyväksyä, että ainetta, joka todennäköisesti täyttää poissulkemisperusteet sellaisten tehoaineiden osalta, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, on edelleen sallittua käyttää unionissa, mikä vaarantaa kansanterveyden ja ympäristön terveyden;

| P. | katsoo, että hakijat voivat hyötyä komission työmenetelmiin sisältyvästä automaattisesta järjestelmästä, jonka mukaisesti tehoaineiden hyväksyntien voimassaoloaikoja pidennetään välittömästi, jos riskien uudelleenarviointia ei ole saatu päätökseen; toteaa, että tällöin hakijat voivat tarkoituksella pitkittää uudelleenarviointia antamalla epätäydellisiä tietoja ja pyytämällä lisää poikkeuksia ja erityisedellytyksiä, mikä aiheuttaa kohtuuttomia riskejä ympäristölle ja ihmisten terveydelle, sillä altistuminen vaaralliselle aineelle jatkuu edelleen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että hakijat voivat hyötyä komission työmenetelmiin sisältyvästä automaattisesta järjestelmästä, jonka mukaisesti tehoaineiden hyväksyntien voimassaoloaikoja pidennetään välittömästi, jos riskien uudelleenarviointia ei ole saatu päätökseen; toteaa, että tällöin hakijat voivat tarkoituksella pitkittää uudelleenarviointia antamalla epätäydellisiä tietoja ja pyytämällä lisää poikkeuksia ja erityisedellytyksiä, mikä aiheuttaa kohtuuttomia riskejä ympäristölle ja ihmisten terveydelle, sillä altistuminen vaaralliselle aineelle jatkuu edelleen;

| Q. | toteaa, että parlamentti kehotti 13. syyskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa komissiota ja jäsenvaltioita ”varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon jatkamista menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini”; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että parlamentti kehotti 13. syyskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa komissiota ja jäsenvaltioita ”varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon jatkamista menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini”;

| R. | ottaa huomioon, että parlamentti vastusti myös klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan edellisiä pidentämisiä 10. lokakuuta 2019 ja 26. marraskuuta 2020 antamissaan päätöslauselmissa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että parlamentti vastusti myös klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan edellisiä pidentämisiä 10. lokakuuta 2019 ja 26. marraskuuta 2020 antamissaan päätöslauselmissa;

| S. | toteaa, että klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan pidentämistä koskeviin edellisiin vastalauseisiin antamissaan vastauksissa (18) komissio viittaa ainoastaan tutkimukseen, joka tukee ennen komission asetuksen (EU) 2018/605 (19) hyväksymistä suoritettua vaikutustenarviointia ja jossa klorotoluronia ei määritetty hormonaaliseksi haitta-aineeksi, mutta jättää huomiotta, että kyseinen tutkimus ei johtanut klorotoluronin poistamiseen korvattavien aineiden luettelosta; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että klorotoluronin hyväksynnän voimassaoloajan pidentämistä koskeviin edellisiin vastalauseisiin antamissaan vastauksissa (18) komissio viittaa ainoastaan tutkimukseen, joka tukee ennen komission asetuksen (EU) 2018/605 (19) hyväksymistä suoritettua vaikutustenarviointia ja jossa klorotoluronia ei määritetty hormonaaliseksi haitta-aineeksi, mutta jättää huomiotta, että kyseinen tutkimus ei johtanut klorotoluronin poistamiseen korvattavien aineiden luettelosta;

| T. | ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/2100 (20) ja asetuksen (EU) 2018/605 hyväksymisen jälkeen komissio antoi Euroopan elintarvikeviranomaisen (EFSA) ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) tehtäväksi laatia yhdenmukaistetut ohjeet sen varmistamiseksi, että hormonaalisia haitta-aineita koskevia unionin hyväksymiä kriteerejä sovelletaan johdonmukaisesti biosidien ja pestisidien arviointiin unionissa; ottaa huomioon, että nämä ohjeet, joihin sisältyvät uudet OECD:n testit, julkaistiin kesäkuussa 2018 (21) mutta niitä ei ole käytetty klorotoluronin hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien arviointiin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/2100 (20) ja asetuksen (EU) 2018/605 hyväksymisen jälkeen komissio antoi Euroopan elintarvikeviranomaisen (EFSA) ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) tehtäväksi laatia yhdenmukaistetut ohjeet sen varmistamiseksi, että hormonaalisia haitta-aineita koskevia unionin hyväksymiä kriteerejä sovelletaan johdonmukaisesti biosidien ja pestisidien arviointiin unionissa; ottaa huomioon, että nämä ohjeet, joihin sisältyvät uudet OECD:n testit, julkaistiin kesäkuussa 2018 (21) mutta niitä ei ole käytetty klorotoluronin hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien arviointiin;

| U. | katsoo siksi, että klorotoluronia ei ole arvioitu asianmukaisesti niin, että ei olisi enää tarpeen pitää sitä hormonaalisena haitta-aineena; |
| --- | --- |

U.

katsoo siksi, että klorotoluronia ei ole arvioitu asianmukaisesti niin, että ei olisi enää tarpeen pitää sitä hormonaalisena haitta-aineena;

| V. | ottaa huomioon, että EFSA ei ole vielä arvioinut klorotoluronin hyväksynnän uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnosta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EFSA ei ole vielä arvioinut klorotoluronin hyväksynnän uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnosta;

| W. | ottaa huomioon, että sen jälkeen kun useiden tehoaineiden, myös klorotoluronin, hyväksynnän voimassaoloaikaa jatkettiin edellisen kerran vuonna 2020 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1511, vain yhden aineen kohdalla mainitun täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluvista 27 aineesta hyväksyntä on jätetty uusimatta ja jopa 39 aineen hyväksynnän voimassaoloa on tarkoitus jatkaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 nojalla jälleen, joidenkin osalta kolmannen tai neljännen kerran; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että sen jälkeen kun useiden tehoaineiden, myös klorotoluronin, hyväksynnän voimassaoloaikaa jatkettiin edellisen kerran vuonna 2020 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1511, vain yhden aineen kohdalla mainitun täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluvista 27 aineesta hyväksyntä on jätetty uusimatta ja jopa 39 aineen hyväksynnän voimassaoloa on tarkoitus jatkaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 nojalla jälleen, joidenkin osalta kolmannen tai neljännen kerran;

| X. | ottaa huomioon, että difenokonatsolin epäillään yksinään sekä yhdessä eri atsolien, kuten penkonatsolin, kanssa käytettynä aiheuttavan triatsoliresistenssiä Aspergillus fumigatus -sienilajikkeessa (22); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että difenokonatsolin epäillään yksinään sekä yhdessä eri atsolien, kuten penkonatsolin, kanssa käytettynä aiheuttavan triatsoliresistenssiä Aspergillus fumigatus -sienilajikkeessa (22);

| Y. | ottaa huomioon, että Aspergillus fumigatus -sienilajikkeen triatsoliresistenssi on kasvava kansanterveysuhka (23); toteaa useista tutkimuksista saatujen tietojen (24) viittaavan vahvasti siihen, että maataloudessa käytettävät atsolit ovat syynä lääketieteellisen hoidon epäonnistumiseen atsoli-naiiveilla potilailla kliinisissä ympäristöissä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Aspergillus fumigatus -sienilajikkeen triatsoliresistenssi on kasvava kansanterveysuhka (23); toteaa useista tutkimuksista saatujen tietojen (24) viittaavan vahvasti siihen, että maataloudessa käytettävät atsolit ovat syynä lääketieteellisen hoidon epäonnistumiseen atsoli-naiiveilla potilailla kliinisissä ympäristöissä;

| Z. | ottaa huomioon, että joka neljännen tehohoitoon covid-19-tautiin liittyvien terveysongelmien vuoksi joutuneista potilaista on todettu saaneen Aspergillus fumigatus -sienen aiheuttaman infektion ja heistä 15 prosentilla on diagnosoitu Aspergillus fumigatus -sienen vastustuskykyinen muunnos; ottaa huomioon, että näitä potilaita on lähes mahdoton hoitaa ja heidän eloonjäämisasteensa arvioidaan olevan vain 20 prosenttia (25); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että joka neljännen tehohoitoon covid-19-tautiin liittyvien terveysongelmien vuoksi joutuneista potilaista on todettu saaneen Aspergillus fumigatus -sienen aiheuttaman infektion ja heistä 15 prosentilla on diagnosoitu Aspergillus fumigatus -sienen vastustuskykyinen muunnos; ottaa huomioon, että näitä potilaita on lähes mahdoton hoitaa ja heidän eloonjäämisasteensa arvioidaan olevan vain 20 prosenttia (25);

| AA. | katsoo, että sienilääkeresistenssiä aiheuttavien aineiden hyväksynnän voimassaoloajan pidentäminen ei ole terveyden näkökulmasta hyväksyttävää; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että sienilääkeresistenssiä aiheuttavien aineiden hyväksynnän voimassaoloajan pidentäminen ei ole terveyden näkökulmasta hyväksyttävää;

| 1. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1449 ylittää asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1449 ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole ennalta varautumisen periaatteen mukainen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee painokkaasti vakavat viivästykset luvan uusimismenettelyssä ja hormonitoimintaa haittaavien aineiden määrittämisessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että päätös pidentää klorotoluronin ja difenokonatsolin hyväksynnän voimassaoloaikoja ei täytä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 vahvistettuja turvallisuusvaatimuksia eikä perustu näyttöön siitä, että kyseisiä aineita voidaan käyttää turvallisesti, eikä todistettuun kiireelliseen tarpeeseen käyttää näitä aineita elintarviketuotannossa unionissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota kumoamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1449 ja toimittamaan komitealle uuden ehdotuksen, jossa otetaan huomioon kaikkien asianomaisten aineiden ja erityisesti klorotoluronin ja difenokonatsolin haitallisia ominaisuuksia koskeva tieteellinen näyttö; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota antamaan ehdotuksia täytäntöönpanoasetuksiksi, joilla pidennetään ainoastaan sellaisten aineiden hyväksynnän voimassaoloa, joiden ei tieteen nykykäsityksen mukaan odoteta johtavan komission ehdotukseen kyseisen tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota peruuttamaan aineita koskevat hyväksynnät, jos on todisteita tai perusteltuja epäilyjä siitä, etteivät ne täytä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjä turvallisuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan niitä tehoaineita koskevien hyväksyntien asianmukaisen ja oikea-aikaisen uudelleenarvioinnin, joiden osalta ne ovat raportoivia jäsenvaltioita, ja varmistamaan, että nykyiset viivytykset ratkaistaan tehokkaasti ja mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUVL L 313, 6.9.2021, s. 20.

(2)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUVL L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0356.

(6)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, beta-syflutriini, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflubentsuroni, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, pikloraami, prosulfokarbi, pyriproksifeeni, tiofanaattimetyyli, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 7); Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. marraskuuta 2020 täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2020/1511, annettu 16. lokakuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, pikloraami, prosulfokarbi, rikki, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0325).

(7)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15. heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

(8)  Komission direktiivi 2005/53/EY, annettu 16. syyskuuta 2005, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta klorotaloniilin, klorotoluronin, sypermetriinin, daminotsidin ja tiofanaattimetyylin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 241, 17.9.2005, s. 51).

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18. syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 533/2013, annettu 10. kesäkuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden 1-metyylisyklopropeeni, klorotaloniili, klorotoluroni, sypermetriini, daminotsidi, forklorfenuroni, indoksakarbi, tiofanaattimetyyli ja tribenuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 159, 11.6.2013, s. 9).

(11)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1511, annettu 30. elokuuta 2017, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden 1-metyylisyklopropeeni, beta-syflutriini, klorotaloniili, klorotoluroni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dimetanamidi-P, flufenaset, flurtamoni, forklorfenuroni, fostiatsaatti, indoksakarbi, iprodioni, MCPA, MCPB, siltiofami, tiofanaattimetyyli ja tribenuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 224, 31.8.2017, s. 115).

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1262, annettu 20. syyskuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 1-metyylisyklopropeeni, beta-syflutriini, klorotaloniili, klorotoluroni, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dimetenamidi-p, diuroni, fludioksonili, flufenaset, flurtamoni, fostiatsaatti, indoksakarbi, MCPA, MCPB, prosulfokarbi, tiofanaattimetyyli ja tribenuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 238, 21.9.2018, s. 62).

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1589, annettu 26. syyskuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, beta-syflutriini, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflubentsuroni, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, pikloraami, prosulfokarbi, pyriproksifeeni, tiofanaattimetyyli, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 248, 27.9.2019, s. 24).

(14)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1511, annettu 16. lokakuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, pikloraami, prosulfokarbi, rikki, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 18).

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16. joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(16)  Katso muun muassa Hong, M., Ping, Z., Jian, X., ”Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse”, Toxicology Mechanisms and Methods 2007;17(8):483–8.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

(18)  Komission jatkotoimet, jotka koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, joka ei liity lainsäädäntöön, ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, beta-syflutriini, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflubentsuroni, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, pikloraami, prosulfokarbi, pyriproksifeeni, tiofanaattimetyyli, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä, SP(2019)669 https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en; Komission jatkotoimet, jotka koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, joka ei liity lainsäädäntöön, komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2020/1511, annettu 16. lokakuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden amidosulfuroni, bifenoksi, klorotoluroni, klofentetsiini, klomatsoni, sypermetriini, daminotsidi, deltametriini, dikamba, difenokonatsoli, diflufenikaani, fenoksaproppi-P, fenpropidiini, fludioksonili, flufenaset, fostiatsaatti, indoksakarbi, lenasiili, MCPA, MCPB, nikosulfuroni, parafiiniöljyt, pikloraami, prosulfokarbi, rikki, triflusulfuroni ja tritosulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä, SP(2021)129, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en

(19)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19. huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteen II muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).

(20)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2100, annettu 4. syyskuuta 2017, hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevien tieteellisten kriteerien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla (EUVL L 301, 17.11.2017, s. 1).

(21)  Asetusten (EU) N:o 528/2012 ja (EY) N:o 1107/2009 yhteydessä annetut hormonaalisten haitta-aineiden tunnistamista koskevat EFSA:n ja ECHA:n ohjeet, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

(22)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J. ja Fraaije, B.A., ”The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda”, Fungal Biology Reviews, nide 34, nro 4, 2020, s. 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415

(23)  https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_Azole-Resistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(24)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H. ja Yu, Y., ”Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields”, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041–3049, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(25)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/70

---

P9_TA(2021)0410

EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tulevaisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tulevaisuudesta (2021/2038(INI))

(2022/C 132/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022),

| — | ottaa huomioon transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun puitteissa 24. elokuuta 2020 annetun yhteisen julkilausuman EU:n ja Yhdysvaltojen suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun puitteissa 24. elokuuta 2020 annetun yhteisen julkilausuman EU:n ja Yhdysvaltojen suhteista,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät EU:n ja Yhdysvaltojen välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät EU:n ja Yhdysvaltojen välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen uuden ulkoministerin Anthony Blinkenin puheenvuoron Yhdysvaltojen senaatin ulkosuhdevaliokunnassa 19. tammikuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen uuden ulkoministerin Anthony Blinkenin puheenvuoron Yhdysvaltojen senaatin ulkosuhdevaliokunnassa 19. tammikuuta 2021,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman turvallisuudesta ja puolustuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman turvallisuudesta ja puolustuksesta,

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin ja Yhdysvaltojen ulkoministerin Anthony Blinkenin yhteisen lehdistötiedotteen 24. maaliskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin ja Yhdysvaltojen ulkoministerin Anthony Blinkenin yhteisen lehdistötiedotteen 24. maaliskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen ulkoministerin ja EU:n ulkoasioiden ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 24. maaliskuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen ulkoministerin ja EU:n ulkoasioiden ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 24. maaliskuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriön 26. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon Yhdysvaltojen sitoutumisesta Länsi-Balkaniin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriön 26. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon Yhdysvaltojen sitoutumisesta Länsi-Balkaniin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisesta globaalistrategiasta 14. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisesta globaalistrategiasta 14. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”,

| — | ottaa huomioon Varsovassa 8. heinäkuuta 2016 allekirjoitetun Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteisen julkilausuman EU:n ja Naton yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Varsovassa 8. heinäkuuta 2016 allekirjoitetun Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteisen julkilausuman EU:n ja Naton yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon Naton pääsihteerin kanssa käydyn keskustelun ulkoasiainvaliokunnan, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan ja suhteista Naton parlamentaariseen edustajakokoukseen vastaavan valtuuskunnan 15. maaliskuuta 2021 pidetyssä yhteiskokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton pääsihteerin kanssa käydyn keskustelun ulkoasiainvaliokunnan, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan ja suhteista Naton parlamentaariseen edustajakokoukseen vastaavan valtuuskunnan 15. maaliskuuta 2021 pidetyssä yhteiskokouksessa,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan osallistumisen Naton puolustusministerien kokoukseen 17. ja 18. helmikuuta 2021 sekä Naton ulkoministerien kokoukseen 23. ja 24. maaliskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan osallistumisen Naton puolustusministerien kokoukseen 17. ja 18. helmikuuta 2021 sekä Naton ulkoministerien kokoukseen 23. ja 24. maaliskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten johtajien antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten johtajien antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 annetun EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen julkilausuman ”Kohti uudistettua transatlanttista kumppanuutta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 annetun EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen julkilausuman ”Kohti uudistettua transatlanttista kumppanuutta”,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (1),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa transatlanttisista suhteista, erityisesti 26. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman transatlanttisten suhteiden tilasta Yhdysvaltain vaalien jälkeen (2) ja 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä laajemman transatlanttisen kumppanuuden edistämisessä (3) sekä 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tilasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa transatlanttisista suhteista, erityisesti 26. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman transatlanttisten suhteiden tilasta Yhdysvaltain vaalien jälkeen (2) ja 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä laajemman transatlanttisen kumppanuuden edistämisessä (3) sekä 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tilasta (4),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (5),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (6),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman unionin tuomioistuimen 16. heinäkuuta 2020 antamasta tuomiosta – Data Protection Commissioner v. Facebook Ireland Ltd ja Maximillian Schrems (”Schrems II”) – Asia C-311/18 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman unionin tuomioistuimen 16. heinäkuuta 2020 antamasta tuomiosta – Data Protection Commissioner v. Facebook Ireland Ltd ja Maximillian Schrems (”Schrems II”) – Asia C-311/18 (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0250/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0250/2021),

| A. | ottaa huomioon, että transatlanttinen kumppanuus on 75 vuoden ajan puolustanut vapautta, demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, kauppa- ja talousyhteistyötä sekä turvallisuutta; katsoo, että Yhdysvallat on edelleen EU:n läheisin ja tärkein strateginen kumppani; ottaa huomioon, että kumppanuus perustuu vahvoihin poliittisiin, kulttuurisiin, taloudellisiin ja historiallisiin siteisiin ja yhteisiin arvoihin, kuten vapauteen, demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen, ja että se tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia vuoropuheluun, yhteistyöhön ja asioiden toteuttamiseen yhteistä etua koskevissa tai poliittisesti tärkeissä kysymyksissä, tavoitteissa ja prioriteeteissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että transatlanttinen kumppanuus on 75 vuoden ajan puolustanut vapautta, demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, kauppa- ja talousyhteistyötä sekä turvallisuutta; katsoo, että Yhdysvallat on edelleen EU:n läheisin ja tärkein strateginen kumppani; ottaa huomioon, että kumppanuus perustuu vahvoihin poliittisiin, kulttuurisiin, taloudellisiin ja historiallisiin siteisiin ja yhteisiin arvoihin, kuten vapauteen, demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen, ja että se tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia vuoropuheluun, yhteistyöhön ja asioiden toteuttamiseen yhteistä etua koskevissa tai poliittisesti tärkeissä kysymyksissä, tavoitteissa ja prioriteeteissa;

| B. | palauttaa mieliin, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on yhteiset arvot ja yhteinen perustavanlaatuinen intressi muodostaa sääntöihin perustuva kansainvälinen toimintaympäristö, joka vahvistaa monenvälisyyttä ja demokraattisia arvoja, puolustaa ihmisoikeuksia, ylläpitää kansainvälistä oikeutta ja edistää sääntöperustaista kansainvälistä järjestystä ja samalla edistää rauhanomaista konfliktinratkaisua ja kestävää kehitystä kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

B.

palauttaa mieliin, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on yhteiset arvot ja yhteinen perustavanlaatuinen intressi muodostaa sääntöihin perustuva kansainvälinen toimintaympäristö, joka vahvistaa monenvälisyyttä ja demokraattisia arvoja, puolustaa ihmisoikeuksia, ylläpitää kansainvälistä oikeutta ja edistää sääntöperustaista kansainvälistä järjestystä ja samalla edistää rauhanomaista konfliktinratkaisua ja kestävää kehitystä kaikkialla maailmassa;

| C. | ottaa huomioon, että Joe Bidenin valinta Yhdysvaltojen presidentiksi ja Kamala Harrisin valinta varapresidentiksi on luonut uusia mahdollisuuksia jatkaa tätä keskeistä transatlanttista kumppanuutta, antaa sille uutta pontta, käynnistää uudelleen työ ja innovointi tämän pitkäaikaisen yhteistoiminnan kaikilla tasoilla ja parantaa yhteistyötä monenvälisissä kysymyksissä, kuten ilmastonmuutoksessa, digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä, demokratian edistämisessä ja kansainvälisessä turvallisuudessa; ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi hyödynnettävä tätä uutta mahdollisuutta tiiviiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön täyttämällä pysyvät velvoitteensa niille kansainvälisille järjestöille, joihin molemmat kuuluvat, ja varmistamalla paremman koordinoinnin ja taakanjaon monenlaisissa geopoliittisissa kysymyksissä; katsoo, että yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa on EU:n pysyvä tavoite virassa olevasta hallinnosta riippumatta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Joe Bidenin valinta Yhdysvaltojen presidentiksi ja Kamala Harrisin valinta varapresidentiksi on luonut uusia mahdollisuuksia jatkaa tätä keskeistä transatlanttista kumppanuutta, antaa sille uutta pontta, käynnistää uudelleen työ ja innovointi tämän pitkäaikaisen yhteistoiminnan kaikilla tasoilla ja parantaa yhteistyötä monenvälisissä kysymyksissä, kuten ilmastonmuutoksessa, digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä, demokratian edistämisessä ja kansainvälisessä turvallisuudessa; ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi hyödynnettävä tätä uutta mahdollisuutta tiiviiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön täyttämällä pysyvät velvoitteensa niille kansainvälisille järjestöille, joihin molemmat kuuluvat, ja varmistamalla paremman koordinoinnin ja taakanjaon monenlaisissa geopoliittisissa kysymyksissä; katsoo, että yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa on EU:n pysyvä tavoite virassa olevasta hallinnosta riippumatta;

| D. | ottaa huomioon, että Bidenin hallinto on ilmaissut aikeensa vahvistaa suhteita EU:hun ja muihin demokraattisiin liittolaisiin; ottaa huomioon, että Bidenin ensimmäinen ulkomaanvierailu suuntautui Eurooppaan ja että sen aikana hän osallistui Naton huippukokoukseen ja EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokoukseen Brysselissä 14.–15. kesäkuuta 2021; toteaa, että tämä vahvistaa sen, että Yhdysvallat on voimakkaasti sitoutunut lujittamaan suhteitaan Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuksen tulevaisuuteen Pohjois-Atlantin liiton sisällä ja Euroopan unionin kanssa; ottaa huomioon, että presidentti Biden on ehdottanut, että järjestetään demokratiaa käsittelevä huippukokous, jossa on tarkoitus saada aikaan EU:n ja muiden demokratioiden kanssa yhteisiä sitoumuksia demokraattisten järjestelmiemme vahvistamiseksi ja demokraattisten valtioiden välisen tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi samalla kun torjutaan autoritarismia ja ihmisoikeusloukkauksia kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Bidenin hallinto on ilmaissut aikeensa vahvistaa suhteita EU:hun ja muihin demokraattisiin liittolaisiin; ottaa huomioon, että Bidenin ensimmäinen ulkomaanvierailu suuntautui Eurooppaan ja että sen aikana hän osallistui Naton huippukokoukseen ja EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokoukseen Brysselissä 14.–15. kesäkuuta 2021; toteaa, että tämä vahvistaa sen, että Yhdysvallat on voimakkaasti sitoutunut lujittamaan suhteitaan Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuksen tulevaisuuteen Pohjois-Atlantin liiton sisällä ja Euroopan unionin kanssa; ottaa huomioon, että presidentti Biden on ehdottanut, että järjestetään demokratiaa käsittelevä huippukokous, jossa on tarkoitus saada aikaan EU:n ja muiden demokratioiden kanssa yhteisiä sitoumuksia demokraattisten järjestelmiemme vahvistamiseksi ja demokraattisten valtioiden välisen tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi samalla kun torjutaan autoritarismia ja ihmisoikeusloukkauksia kaikkialla maailmassa;

| E. | katsoo, että tarvitaan yhteisiin tavoitteisiin perustuvaa jatkuvaa, rakentavaa ja tasapainoista vuoropuhelua, jotta saadaan aikaan vahva ja kunnianhimoinen transatlanttinen toimintaohjelma ja voidaan puuttua asioihin kaikilla aloilla, joista transatlanttisilla kumppaneilla on erilaisia mielipiteitä, tiiviimmän yhteistyön avulla muun muassa suhteissa Kiinaan ja Venäjään, puolustussitoumuksissa ja -valmiuksissa, Lähi-idän konflikteissa ja muissa turvallisuuteen ja vakauteen liittyvissä kysymyksissä, sekä kartoittaa yhteisiä lähestymistapoja mahdollisuuksien mukaan; pitää selvänä, että transatlanttista liittoutumaa ei voida pitää itsestäänselvyytenä ja että sitä on uudistettava ja vahvistettava jatkuvasti; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tarvitaan yhteisiin tavoitteisiin perustuvaa jatkuvaa, rakentavaa ja tasapainoista vuoropuhelua, jotta saadaan aikaan vahva ja kunnianhimoinen transatlanttinen toimintaohjelma ja voidaan puuttua asioihin kaikilla aloilla, joista transatlanttisilla kumppaneilla on erilaisia mielipiteitä, tiiviimmän yhteistyön avulla muun muassa suhteissa Kiinaan ja Venäjään, puolustussitoumuksissa ja -valmiuksissa, Lähi-idän konflikteissa ja muissa turvallisuuteen ja vakauteen liittyvissä kysymyksissä, sekä kartoittaa yhteisiä lähestymistapoja mahdollisuuksien mukaan; pitää selvänä, että transatlanttista liittoutumaa ei voida pitää itsestäänselvyytenä ja että sitä on uudistettava ja vahvistettava jatkuvasti;

| F. | katsoo, että jatkaessaan ja syventäessään transatlanttista yhteistyötä EU:n olisi pyrittävä olemaan johtavassa asemassa oleva kumppani Yhdysvaltojen kanssa ja keskityttävä yhteisten etujen ajamiseen; katsoo, että EU:n olisi myös edistettävä strategista riippumattomuuttaan puolustus- ja taloussuhteissa keinona ajaa omia legitiimejä diplomaattisia, turvallisuuteen liittyviä ja taloudellisia etujaan ja samalla lujittaa transatlanttisia siteitä ja lisätä EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistä vaikutusvaltaa maailmassa mutta myös siksi, että parannettaisiin sen kykyä ottaa enemmän vastuuta keskeisten maailmanlaajuisten ja alueellisten haasteiden ratkaisemisesta ja tarvittaessa päättää ja toimia itsenäisesti ulko- ja turvallisuus- sekä puolustusasioissa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että jatkaessaan ja syventäessään transatlanttista yhteistyötä EU:n olisi pyrittävä olemaan johtavassa asemassa oleva kumppani Yhdysvaltojen kanssa ja keskityttävä yhteisten etujen ajamiseen; katsoo, että EU:n olisi myös edistettävä strategista riippumattomuuttaan puolustus- ja taloussuhteissa keinona ajaa omia legitiimejä diplomaattisia, turvallisuuteen liittyviä ja taloudellisia etujaan ja samalla lujittaa transatlanttisia siteitä ja lisätä EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistä vaikutusvaltaa maailmassa mutta myös siksi, että parannettaisiin sen kykyä ottaa enemmän vastuuta keskeisten maailmanlaajuisten ja alueellisten haasteiden ratkaisemisesta ja tarvittaessa päättää ja toimia itsenäisesti ulko- ja turvallisuus- sekä puolustusasioissa;

| G. | ottaa huomioon, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on maailman laajimmat kahdenväliset kauppa- ja investointisuhteet, ja niiden taloussuhteet ovat maailman integroiduimmat; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on maailman laajimmat kahdenväliset kauppa- ja investointisuhteet, ja niiden taloussuhteet ovat maailman integroiduimmat;

| H. | ottaa huomioon, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on monia uusia yhteisiä haasteita, kuten autoritaaristen hallintojen vihamielinen vaikuttaminen, joka heikentää monenvälisiä instituutioita, pandemian sosioekonomiset vaikutukset, terveyden edistäminen maailmanlaajuisesti, ilmastonmuutos ja tarve edistää sen lieventämistoimenpiteitä, autoritarismin maailmanlaajuisen aallon torjuminen, taistelu maailmanlaajuisia rikollisverkostoja ja terrorismia vastaan, sukupuolten tasa-arvon ja syrjinnän torjunnan toteuttaminen, puuttuminen metropolialueiden ja maaseutualueiden väliseen syvenevään kuiluun sekä digitaalisen ja vihreän muutoksen edistäminen kestävän nykyaikaistamisen keinoina, teknologian edistyminen, mukaan lukien tekoäly ja kyberturvallisuus, veronkierto ja laajemmat haasteet, jotka johtuvat talouden digitalisoinnista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on monia uusia yhteisiä haasteita, kuten autoritaaristen hallintojen vihamielinen vaikuttaminen, joka heikentää monenvälisiä instituutioita, pandemian sosioekonomiset vaikutukset, terveyden edistäminen maailmanlaajuisesti, ilmastonmuutos ja tarve edistää sen lieventämistoimenpiteitä, autoritarismin maailmanlaajuisen aallon torjuminen, taistelu maailmanlaajuisia rikollisverkostoja ja terrorismia vastaan, sukupuolten tasa-arvon ja syrjinnän torjunnan toteuttaminen, puuttuminen metropolialueiden ja maaseutualueiden väliseen syvenevään kuiluun sekä digitaalisen ja vihreän muutoksen edistäminen kestävän nykyaikaistamisen keinoina, teknologian edistyminen, mukaan lukien tekoäly ja kyberturvallisuus, veronkierto ja laajemmat haasteet, jotka johtuvat talouden digitalisoinnista;

| I. | ottaa huomioon, että uusi sysäys transatlanttisissa suhteissa loisi suotuisan poliittisen tilanteen, jossa voidaan vastata rakentavasti yhteisiin haasteisiin ja ratkaista niitä kysymyksiä, joissa kantamme eroavat toisistaan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että uusi sysäys transatlanttisissa suhteissa loisi suotuisan poliittisen tilanteen, jossa voidaan vastata rakentavasti yhteisiin haasteisiin ja ratkaista niitä kysymyksiä, joissa kantamme eroavat toisistaan;

| J. | ottaa huomioon, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) esittivät joulukuussa 2020 uuden EU:n kyberturvallisuusstrategian, jonka tavoitteena on antaa EU:lle mahdollisuus ”vahvistaa johtajuuttaan kybertoimintaympäristön kansainvälisissä normeissa ja standardeissa ja tiivistää yhteistyötä kumppaneiden kanssa eri puolilla maailmaa edistääkseen maailmanlaajuista, avointa, vakaata ja turvallista kybertoimintaympäristöä, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin ja demokraattisiin arvoihin” (8); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) esittivät joulukuussa 2020 uuden EU:n kyberturvallisuusstrategian, jonka tavoitteena on antaa EU:lle mahdollisuus ”vahvistaa johtajuuttaan kybertoimintaympäristön kansainvälisissä normeissa ja standardeissa ja tiivistää yhteistyötä kumppaneiden kanssa eri puolilla maailmaa edistääkseen maailmanlaajuista, avointa, vakaata ja turvallista kybertoimintaympäristöä, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin ja demokraattisiin arvoihin” (8);

| K. | ottaa huomioon, että Yhdysvalloissa molemmissa puolueissa kannatetaan demokraattisten liittolaisten kanssa tehtävää yhteistyötä transatlanttisen yhteisön selviytymiskyvyn lisäämiseksi autoritaaristen hallintojen aiheuttamia hybridiuhkia vastaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Yhdysvalloissa molemmissa puolueissa kannatetaan demokraattisten liittolaisten kanssa tehtävää yhteistyötä transatlanttisen yhteisön selviytymiskyvyn lisäämiseksi autoritaaristen hallintojen aiheuttamia hybridiuhkia vastaan;

| L. | ottaa huomioon, että itsevarman autoritarismin nousu ja demokratian taantuminen kolmansissa maissa sekä demokratian vastaisten populististen ja äärioikeistolaisten liikkeiden yleistyminen EU:n ja Yhdysvaltojen sisällä asettavat kyseenalaiseksi sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen ja demokraattiset arvot; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että itsevarman autoritarismin nousu ja demokratian taantuminen kolmansissa maissa sekä demokratian vastaisten populististen ja äärioikeistolaisten liikkeiden yleistyminen EU:n ja Yhdysvaltojen sisällä asettavat kyseenalaiseksi sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen ja demokraattiset arvot;

| M. | katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan lähteminen EU:sta saattaa johtaa strategisen toimintaympäristön pirstoutumiseen entisestään EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden lisäksi myös YK:n turvallisuusneuvostossa, G7:ssä, G20:ssä ja muissa monenvälisissä kokoonpanoissa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan lähteminen EU:sta saattaa johtaa strategisen toimintaympäristön pirstoutumiseen entisestään EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden lisäksi myös YK:n turvallisuusneuvostossa, G7:ssä, G20:ssä ja muissa monenvälisissä kokoonpanoissa;

| N. | toteaa, että Latinalaisella Amerikalla on monia yhteisiä arvoja, etuja, historiallisia siteitä sekä erittäin merkittäviä taloudellisia ja inhimillisiä yhteyksiä EU:n ja Yhdysvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Latinalaisella Amerikalla on monia yhteisiä arvoja, etuja, historiallisia siteitä sekä erittäin merkittäviä taloudellisia ja inhimillisiä yhteyksiä EU:n ja Yhdysvaltojen kanssa;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan joulukuussa 2020 antamaan uuteen ehdotukseen EU:n ja Yhdysvaltojen toimintasuunnitelmaksi kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi ja katsoo, että se toimii alustavana suunnitelmana uudistetulle ja vahvemmalle transatlanttiselle kumppanuudelle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vahvistaa tukevansa vahvaa EU:n ja Yhdysvaltojen välistä transatlanttista yhteistyötä, kumppanuutta ja ystävyyttä, jotka ovat viimeisten 70 vuoden aikana edistäneet Euroopan kehitystä, vaurautta ja menestyksellistä integraatiota sekä olleet perusta Euroopan vakaudelle ja turvallisuudelle toisen maailmansodan päättymisen jälkeen; korostaa, että EU:n suhde Yhdysvaltoihin perustuu yhteisiin arvoihin; muistuttaa, että sekä Yhdysvaltojen että EU:n poliittiset järjestelmät perustuvat demokraattisiin periaatteisiin, oikeusvaltioon ja perusvapauksien kunnioittamiseen; on vakuuttunut siitä, että transatlanttisen yhteistyön avulla voimme parhaiten edistää rauhanomaista, kestävää ja rakentavaa ratkaisua nykyisiin maailmanlaajuisiin ja alueellisiin haasteisiin muun muassa keskittymällä talouden kestävään ja ympäristöystävälliseen jälleenrakentamiseen, mukaan lukien hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä, sekä alueellisen, sosiaalisen, rodullisen ja sukupuolten välisen epäoikeudenmukaisuuden poistamiseen; vaatii, että uudistetun transatlanttisen kumppanuuden olisi perustuttava kumppaneiden tasa-arvoon; korostaa samalla, että EU:n strategiseen riippumattomuuteen ei voida pyrkiä ilman EU:n ulko- ja puolustuspolitiikan painopisteiden ja periaatteiden laadullista parantamista ja EU:n kykyä toimia tarvittaessa itsenäisesti omien legitiimien etujensa ajamiseksi, mukaan luettuna kunnianhimoinen kumppanuus ja yhteistyö unionin lähimpien liittolaisten kuten Yhdysvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa vahvistamaan, että strateginen transatlanttinen suhde on edelleen merkityksellinen, kun jälleenrakennetaan ja elvytetään monenvälistä sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jonka keskiössä on YK-järjestelmä ja kansainvälinen oikeus, vahvistetaan maailmanlaajuisesti demokratiaa ja demokraattisia arvoja sekä edistetään ihmisoikeuksia ja puututaan autoritaaristen hallitusten vihamieliseen vaikuttamiseen, muokataan digitaalista tulevaisuutta koskevia sääntöjä yhteisten arvojen, kestävän ja osallistavan talouskasvun ja työllistämisen mukaisesti, edistetään koordinoitua kantaa Venäjän ja Kiinan suhteen sekä yhteistä tarjousta investoida maailmanlaajuisiin infrastruktuurialoitteisiin, jotka ovat linjassa EU:n yhteyksiä koskevan strategian kanssa; korostaa yhteyksiä koskevan EU:n strategian merkitystä ja kehottaa tehostamaan EU:n ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä yhteyksien keskeisellä alalla; tukee transatlanttisia pyrkimyksiä välttää energiariippuvuutta edistämällä energialähteiden monipuolistamista ja yleisemmin yhteenliitettävyyttä kaikkien mahdollisten mekanismien avulla, kuten myös G7-maiden tiedonannossa ”Globaalien toimien yhteinen agenda paremman jälleenrakentamisen takaamiseksi” todetaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille ja tukee myös uutta transatlanttista määrätietoisuutta demokratian tukemiseksi kaikkialla maailmassa erityisesti tiedotusvälineiden vapauden puolustamisen, kansalaisyhteiskunnan tukemisen sekä toimittajien suojelun ja puolustuksen kautta; panee tyytyväisenä merkille Yhdysvaltojen selkeän sitoutumisen vahvistaa ja laajentaa entisestään transatlanttisia suhteita, mikä kävi ilmi Yhdysvaltojen presidentin päätöksestä matkustaa Eurooppaan ensimmäiselle ulkomaanvierailulleen ja osallistua EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen huippukokoukseen kesäkuussa 2021; tukee huippukokouksen operatiivisia päätelmiä, jotka on esitetty 15. kesäkuuta 2021 annetussa EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen julkilausumassa ”Kohti uudistettua transatlanttista kumppanuutta” ja joissa vahvistetaan molempien osapuolten vahva sitoutuminen synergian lisäämiseen ja transatlanttisen vuoropuhelun ja yhteistyön syventämiseen; panee erityisesti merkille Atlantin molemmin puolin ilmenevän päättäväisyyden vastata humanitaarisiin tarpeisiin ja puolustaa kansainvälistä humanitaarista oikeutta sekä laajentaa humanitaarisen toiminnan resurssipohjaa; panee myös merkille ja tukee aikomusta tehostaa transatlanttista yhteistyötä pakotteiden käytössä yhteisten ulko- ja turvallisuupoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa luomaan uuden transatlanttisen toimintaohjelman, jossa tavoitellaan yhteisiä etuja ja hyödynnetään kollektiivista vahvuutta ja painotetaan monenvälistä yhteistyötä tasa-arvoisemman ja terveemmän maailman puolesta, ilmastonmuutoksen torjuntaa, konfliktien, myös alueellisten konfliktien rauhanomaista ja kestävää ratkaisua kansainvälisen oikeuden periaatteiden perusteella, asevalvontaa, ydinaseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa; korostaa, että tässä ohjelmassa olisi asetettava keskeiselle sijalle yhteiset strategiset tavoitteemme, kuten lääkkeiden toimitusketjun vahvistaminen ja WHO:n uudistaminen, rokotteiden asianmukaisen saatavuuden varmistaminen haavoittuvassa asemassa oleville maille, riippuvuuden vähentäminen ulkoisista energiavaroista, investointien lisääminen edistyneeseen teknologiaan, eriarvoisuuden torjuminen, ekologisen muutoksen edistäminen ja yhteistyö keskeisten kolmansien maiden kanssa ennen kaikkea EU:n itäisten ja eteläisten naapurimaiden, Länsi-Balkanin maiden ja Afrikan mantereen turvallisuuden ja vakauden tukemiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on syvennettävä lainsäädäntöyhteistyötä ja luotava vahvemmat rakenteet lainsäädäntöyhteistyölle ja sekä EU:n että Yhdysvaltojen lainsäädäntöelimiin perustuva osallistava transatlanttinen vuoropuhelu, esimerkiksi transatlanttinen lainsäätäjien edustajakokous; toteaa, että tietoisuuden lisääminen transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun kaltaisista rakenteista sekä Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnan säännöllisemmät kokoukset ja vierailut yhdysvaltalaisten kollegojensa luona, esimerkiksi valiokuntien säännöllisten vuosittaisten vierailujen yhteydessä, palauttaisi luottamuksen sekä transatlanttisen yhteistyön kestävyyden ja tehokkuuden; kehottaa Yhdysvaltojen kongressia parantamaan transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun asemaa tekemällä siitä virallisen elimen, jossa on pysyvät jäsenet, jonka tehtävänä on Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin suhteiden edistäminen ja joka on Euroopan parlamentin suhteista Yhdysvaltojen kongressiin vastaavan valtuuskunnan luonnollinen vastapuoli; pitää myönteisenä Euroopan unionia käsittelevän ryhmän käynnistämistä uudelleen Yhdysvaltojen kongressissa ja korostaa, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä ja olla yhteydessä transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun toimintaan; vahvistaa transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun ohjauskomitean merkityksen sen varmistamisessa, että kaikki Euroopan parlamentin lainsäädäntötoimia koskevaan transatlanttiseen yhteistyöhön liittyvät toimet koordinoidaan parlamentin valvonnan vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä kansalaisyhteiskunnan tasolla käytävää monipuolista transatlanttista vuoropuhelua ja kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja hyödyntämään edelleen tällaista vuoropuhelua ja ottamaan kaikki sosiaaliset ja taloudelliset sidosryhmät mukaan keskusteluun transatlanttisten suhteiden tulevaisuudesta; katsoo, että tätä tarkoitusta varten voitaisiin käynnistää säännöllinen transatlanttinen kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu; korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisten välinen yhteydenpito edistää transatlanttisten kumppaneiden yhteisten arvojen, luottamuksen ja keskinäisen yhteisymmärryksen kehittämistä; kehottaa siksi lisäämään tukea Erasmus+-ohjelman kaltaisten liikkuvuus- ja vaihto-ohjelmien sekä harjoittelijavaihdon edistämiselle ja helpottamiselle kongressin ja Euroopan parlamentin välillä; korostaa, että on tärkeää parantaa ihmisten välisiä yhteyksiä tieteen, tutkimuksen ja koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa vahvistamaan Euroopan parlamentin jäsenten, kongressin jäsenten, EU:n jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien jäsenten ja Yhdysvaltojen 50 osavaltion lainsäädäntöelinten jäsenten välistä parlamenttien välistä yhteistyötä eri aihealueilla siten, että voidaan mahdollistaa parhaiden käytäntöjen vaihto, mukaan lukien alueelliset vuoropuhelut kuten Under2 Coalition -verkosto, ja tehostettu koordinointi niin globaalien kuin yhteisten sisäisten haasteiden osalta, joita ovat esimerkiksi taloudellisen ja sosiaalisen epätasa-arvon torjuminen, ihmisoikeuksien ja demokraattisten normien suojaaminen lisääntyvien demokratian vastaisten sisäisten ja ulkoisten uhkien edessä, kansainvälisen oikeuden puolustaminen ja oikeudellisesti sitovien sopimusten suojaaminen, yhteisten strategisten etujen edistäminen, yleinen terveyskattavuus, ihmiskeskeistä tekoälyä koskevan lainsäädännön lähentäminen kaikissa muodoissaan, eurooppalaisten ja yhdysvaltalaisten yritysten yhteistyön, innovoinnin ja muiden huipputeknologioiden kuten 5G- ja 6G- ja bioteknologian, tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen, teknologiayritysten verotus, verkkoalustojen vastuu ja vastuuvelvollisuus sekä tarvittavan valvonnan tarjoaminen sen varmistamiseksi, että verkkoalustojen politiikat ovat demokratian perusarvojen mukaisia, ilmastonmuutoksen torjunta, myös turvallisuusuhkana, ja tavoite siirtymästä kohti ilmastoneutraaliutta, vapaan ja riippumattoman media-alueen suojeleminen sekä demokraattisten vaaliemme suojelu muiden maiden häirinnältä; muistuttaa EU:n ja Yhdysvaltojen avaruusyhteistyön sekä EU:n ja Yhdysvaltojen avaruusvuoropuhelun tärkeydestä; suhtautuu myönteisesti ilmoitettuun sitoumukseen vahvistaa transatlanttista avaruusyhteistyötä Galileo-GPS-sopimuksen pohjalta; katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen avaruusyhteistyö voisi auttaa edistämään avaruusturvallisuutta koskevia normeja ja parhaita käytäntöjä kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja työskentelemään yhdessä maailmanlaajuisten verotushaasteiden parissa OECD:n työn, kuten kansainvälisen yritysverojärjestelmän uudistamisen, pohjalta, jotta talouden toimijoilla ei olisi mahdollisuutta käyttää hyväkseen veropohjan rapautumista ja voitonsiirtostrategioita (BEPS) yritysten veronmaksun välttämiseksi; tukee tältä osin OECD:n/G20-ryhmän voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen työtä; korostaa, että uudistustoimiin on sisällyttävä veroparatiisien poistaminen; korostaa, että tällaiset toimenpiteet voivat auttaa vähentämään taloudellista eriarvoisuutta; vahvistaa EU:n sitoutumisen oikeudenmukaiseen verotukseen digitaalitaloudessa, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen uudessa maailmanlaajuista muutosta koskevassa toimintaohjelmassa vaaditaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen viisumien vastavuoroisuuden tärkeyttä ja rohkaisee molempia osapuolia etsimään aktiivisen diplomaattisen kanssakäynnin kautta molemminpuolisesti hyväksyttävää ratkaisua, joka mahdollistaisi viisumivapauden kaikille EU:n jäsenvaltioille; pitää myönteisenä Puolan sisällyttämistä Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan ja vahvistusta siitä, että myös Kroatia täyttää kaikki vaatimukset ohjelmaan sisällyttämiseksi; kehottaa Yhdysvaltoja nopeuttamaan Bulgarian, Kyproksen ja Romanian liittymistä viisumivapausohjelmaan; |
| --- | --- |

10.

Monenvälisyyden palauttaminen

| 11. | panee tyytyväisenä merkille Yhdysvaltojen paluun sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen ja liittoutumiin kumppaniensa kanssa ja korostaa, että tämä tarjoaa merkittävän tilaisuuden tehdä jälleen yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa ja jälleenrakentaa ja lujittaa ja laajentaa entisestään transatlanttista suhdetta myös monenvälisyyden ja ihmisoikeuksien kaltaisilla aloilla ja vahvistaa yhdessä sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä yhteisten liberaalien demokraattisten arvojen hengessä; korostaa, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltojen ja muiden samanmielisten valtioiden kanssa monenvälisten järjestöjen nykyaikaistamiseksi, jotta ne soveltuvat tarkoitukseensa ja jotta voidaan parantaa maailmanlaajuisen rauhan ja turvallisuuden, perusoikeuksien, yleismaailmallisten arvojen ja kansainvälisen oikeuden edistämistä; korostaa myös tarvetta ottaa globaalin etelän maat mukaan näihin toimiin; korostaa tarvetta tehdä tiivistä yhteistyötä ja koordinoida toimintaa YK:n järjestelmässä, sen virastoissa, järjestöissä ja operaatioissa, myös johtavia virkoja täytettäessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vahvistaa sitoutumisensa kansainväliseen yhteistyöhön YK:ssa, joka on välttämätön foorumi monenvälisille ratkaisuille maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä poliittiselle vaikuttamiselle, poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteisymmärryksen rakentamiselle kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa lisäämään EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistä rahoitusta pioneeriteknologioihin perustuville läpimurtoprojekteille, yhteisiä investointeja tutkimukseen ja kehitykseen, ihmisten välistä akateemista vaihtoa STEM-aloilla sekä yhteistä tukea teknologia-alan startup-yrityksille ja pk-yrityksille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti Bidenin hallinnon päätökseen liittyä uudelleen Pariisin sopimukseen ja presidentin ilmastoasioiden erityislähettilään John Kerryn nimittämiseen; pitää myönteisenä ilmoitusta EU:n ja Yhdysvaltojen korkean tason ilmastotoimintaryhmän perustamisesta; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja viemään eteenpäin konkreettisia ehdotuksia ilmastonmuutoksen torjumiseksi, muuttamaan kaupankäyntiä ympäristöystävällisemmäksi ja edistämään vihreän teknologian, myös vedyn, käyttöönottoa, kestävää rahoitusta ja luonnon monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa maailmanlaajuisen yhteistyön merkitystä koulutuksen, tieteen, nuorison ja kulttuurisen monimuotoisuuden sekä vuoropuhelun edistämiseen liittyvissä rajat ylittävissä haasteissa; kehottaa Yhdysvaltoja palaamaan Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestöön (UNESCO); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä Yhdysvaltojen päätöstä liittyä uudelleen Maailman terveysjärjestöön; vaatii transatlanttista johtajuutta terveysdiplomatiassa, jotta voidaan koordinoida lähestymistapoja covid-19:n ja mahdollisten tulevien terveyskriisien pysäyttämiseksi maailmanlaajuisesti, ja vahvistaa maailmanlaajuista terveysturvaa, erityisesti Maailman terveysjärjestön uudistamista ja yhteisiä transatlanttisia toimia covid-19-rokotteiden, -testien ja -hoitojen yhdenvertaisen maailmanlaajuisen saatavuuden ja jakelun toteuttamiseksi etenkin alemman tulotason maissa; korostaa tarvetta edistää yhteistyötä, jotta saadaan aikaan parempia menettelyjä tuleviin pandemioihin valmistautumiseksi, muun muassa yhtenäinen ja johdonmukainen kliininen ja sääntelypohjainen toimintamalli, joka täydentää maailmanlaajuisia toimitusketjuja joustavuuden ja selviytymiskyvyn varmistamiseksi; vaatii puolueetonta riippumatonta tutkimusta covid-19-pandemian alkuperästä ja leviämisestä sekä siitä, miten WHO käsitteli sitä alkuvaiheessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta tehostaa julkista rokotediplomatiaa, jossa EU ja Yhdysvallat voivat toimia johtavassa asemassa, koska maailmanlaajuinen rokottaminen on ainoa keino lopettaa pandemia; suhtautuu myönteisesti EU:n ja Yhdysvaltojen antamaan rahoitukseen Covax-mekanismille ja kansainvälisen yhteistyön edistämiseen rokotteiden saatavuuden parantamiseksi maailmanlaajuisesti siten, että rokotteiden teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien sääntöjen höllentämistä koskevaa ehdotusta käsitellään koordinoidusti; kehottaa tätä varten transatlanttisia kumppaneita tekemään yhteistyötä rokotteiden nopean tuotannon ja jakelun mahdollistamiseksi kaikkialla, missä se on tarpeen; kannustaa vaihtamaan parhaita käytäntöjä Yhdysvaltojen ja EU:n välillä rokotteiden käyttöönotossa, jotta voidaan varmistaa parempi valmius ja häiriönsietokyky tulevaisuutta varten; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Yhdysvaltoja ja EU:ta omaksumaan yhteisen lähestymistavan YK:ssa, myös sen uudistamisesta, jotta voidaan parantaa sen tehokkuutta monenvälisenä järjestönä ja lisätä sen avoimuutta ja parantaa sen uskottavuutta; kehottaa toteuttamaan koordinoituja toimia, jotta YK:n vuoden 2021 ilmastonmuutosta ja luonnon monimuotoisuutta käsittelevissä huippukokouksissa (COPS 26) saavutetaan kunnianhimoisia sitoumuksia; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja toimimaan johtavassa asemassa ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa ja muilla foorumeilla, kuten Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä ja Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä; korostaa tässä yhteydessä, että puhtaan energian, tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin sekä vähähiilisten teknologioiden ja tuotteiden alalla tehtävä yhteistyö sekä yhteistyö muissa kiireellisissä kysymyksissä, kuten ydinaseiden leviämisen estämisessä, konfliktien ratkaisemisessa sekä väkivaltaisen radikalisoitumisen ja terrorismin torjunnassa, ovat ratkaisevan tärkeitä; ilmaisee huolensa siitä, että viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana Kiina on kolminkertaistanut hiilipäästönsä ja että tällä hetkellä 27 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin Kiinasta, minkä vuoksi EU:n ja Yhdysvaltojen pyrkimykset puuttua kasvihuonekaasupäästöihin ovat laajalti riittämättömiä ilman Kiinan selkeää sitoumusta ja sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii suojelemaan kansainvälistä merioikeutta ja pyytää tähän liittyen jälleen Yhdysvaltoja ratifioimaan YK:n merioikeusyleissopimuksen; kehottaa Yhdysvaltoja yhdistämään voimansa EU:n kanssa, jotta ne voivat edistää seuraavaa ympäristöasioita käsittelevää YK:n yleiskokousta silmällä pitäen kansainvälisen yleissopimuksen hyväksymistä merten roskaantumisen ja muoviperäisen saastumisen torjumiseksi; kehottaa Yhdysvaltoja ja EU:ta vahvistamaan yhteistyötään laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi koko maailmassa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että presidentti Biden on ilmoittanut uudesta hiilestä irtautumista koskevasta tavoitteesta, joka on 50–52 prosenttia vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 2005 tasoon; panee myös merkille, että presidentti Biden järjesti virtuaalisen ilmastoa käsittelevän johtajien huippukokouksen, jonka tavoitteena oli lisätä suurten talouksien ponnisteluja ilmastotoimien alalla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että Yhdysvaltojen ilmanlaatu on parantunut merkittävästi viime vuosikymmeninä, mikä johtuu suurelta osin energia-alan teknologisesta kehityksestä ja innovoinnista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että EU:n olisi yhdessä Yhdysvaltojen kanssa vahvistettava kestävän kehityksen tavoitteiden ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman keskeinen asema tehokkaan monenvälisen yhteistyön kehyksenä, johon myös Kiina osallistuu mahdollisuuksien mukaan, edellyttäen, että Kiina on aidosti sitoutunut jatkamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä ilman vastakkainasettelua ja sellaisen asialistan pohjalta, joka vahvistaa Agenda 2030:n keskeisiä rakenteita ja tavoitteita; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa koordinoimaan rajoittavien toimenpiteiden, mukaan lukien ihmisoikeuspakotteiden käyttöä tiiviimmin ja kehottaa neuvostoa sisällyttämään ihmisoikeuksia koskevaan EU:n globaaliin pakotejärjestelmään korruptiota käsittelevän osan; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja koordinoimaan pakotepolitiikkaansa aina kun se on mahdollista ja hyödyllistä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on tyytyväinen, että Bidenin hallinto on ilmoittanut sitoutuvansa osallistumaan jälleen YK:n ihmisoikeusneuvoston toimintaan, mikä viestii siitä, että Yhdysvallat haluaa jälleen edistää ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti, minkä toivotaan vahvistavan pyrkimyksiä vaalia ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti ja estävän autoritaarisia maita määrittämästä ihmisoikeuksia uudelleen valtiokeskeiseksi käsitteeksi; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja työskentelemään yhdessä samanmielisten liittolaisten kanssa ihmisoikeusneuvoston uudistamiseksi ja erityisesti asettamaan selkeät kriteerit sen jäsenyydelle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa vahvistamaan EU:n ja Yhdysvaltojen sitoutumista ihmisoikeuksien edistämiseen ja suojeluun maailmanlaajuisesti sekä autoritaarisuuden ja ahdasmielisten hallintojen nousun torjumiseen; kannustaa luomaan kattavan EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen välineistön ihmisoikeusloukkausten torjumiseksi; kehottaa EU:n toimielimiä tekemään tiivistä yhteistyötä muiden demokratioiden kanssa perusihmisoikeuksien ja demokraattisten arvojen puolustamiseksi ja edistämiseksi kansainvälisellä tasolla vahvistamalla tiivistä yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston ja Etyjin, välillä; katsoo, että parlamentti ja kongressi voisivat tehdä yhteistyötä tapauksissa, joissa ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia vainotaan ja vangitaan ilman syytä tai heidän toimintaansa tukahdutetaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä, että Bidenin hallinto poisti Yhdysvaltojen asettamat pakotteet Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) ylimmiltä virkamiehiltä; kannustaa Yhdysvaltoja liittymään ICC:n Rooman perussääntöön ja toimimaan rakentavasti rikostuomioistuimen kanssa sen käynnissä olevissa tutkimuksissa ja oikeudellisissa menettelyissä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toistaa Yhdysvalloille esittämänsä vetoomuksen kuolemanrangaistuksen poistamiseksi ja rikosoikeusjärjestelmänsä uudistamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja vuoropuheluun ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon edistettäessä rotujen ja sukupuolten välistä tasa-arvoa; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja ryhtymään päättäväisiin toimiin, joilla torjutaan systeemistä rasismia, joka ilmenee etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin suhteettomasti kohdistuvana poliisiväkivaltana, ja syvälle juurtunutta epätasa-arvoa, joka synnyttää oikeutettuja rauhanomaisia mielenosoituksia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että EU ja Yhdysvallat voivat yhdessä edistää tasa-arvoa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja varmistaa, että ne otetaan asianmukaisesti huomioon ja että niitä tuetaan monenvälisten foorumien päätöksenteossa; kehottaa siksi tutkimaan pysyvää foorumia EU:n ja Yhdysvaltojen väliselle vuoropuhelulle, jotta voidaan toteuttaa konkreettisia toimia rasismin, vihapuheen ja syrjinnän, myös hlbtiq-henkilöihin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi, ja kehottaa tiivistämään monenvälistä yhteistyötä tältä osin Etyjin, YK:n, Afrikan unionin, OAS:n ja Euroopan neuvoston kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja järjestämään yhdessä maailmanlaajuisen rasismin vastaisen huippukokouksen rasismin ja syrjinnän torjumiseksi koko maailmassa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on erittäin huolissaan Texasin lainsäädäntöelimen hyväksymästä aborttilaista (Heartbeat Act), jolla tosiasiallisesti kielletään abortti, ja pitää sitä vakavana hyökkäyksenä naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia vastaan; pitää valitettavana, että Yhdysvaltojen korkein oikeus kieltäytyi antamasta ratkaisua tämän ennennäkemättömän lain hyväksymisestä päätöksellä, joka ei ollut yksimielinen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että tarvitaan lisätoimia sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien parantamiseksi muun muassa sukupuolistuneen väkivallan sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien osalta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötään Yhdysvaltojen kanssa uskonnon- tai vakaumuksenvapauden edistämiseksi kaikkialla maailmassa; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja suojelemaan ja säilyttämään vastavuoroisesti Euroopan ja Yhdysvaltojen kulttuuriperintöä ja historiallista perintöä sekä Yhdysvalloissa että EU:ssa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa Bidenin hallintoa toteuttamaan nopeasti ilmoitetut suunnitelmansa Guantánamon vankileirin sulkemiseksi; pitää valitettavana, että lähes 20 vuoden kuluttua leirin perustamisesta 40 vankia on edelleen vangittuina, mukaan lukien viisi vankia, jotka määrättiin vapautettavaksi Obaman hallinnon aikana; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarjoamaan tukeaan prosessin helpottamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannustaa Yhdysvaltoja takaamaan oikeudenmukaisen ja avoimen pääsyn keskeisiin palveluihin, kuten terveydenhuoltojärjestelmään ja sosiaaliturvajärjestelmiin, suuremmalle osalle väestöstä; kannustaa äskettäin nimitettyä Bidenin hallintoa toteuttamaan konkreettisia toimia Yhdysvaltojen kansalaisten aseiden hallussapidon sääntelemiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että transatlanttinen yhteisö joutuu vastaamaan lukuisiin ennennäkemättömiin yhteisiin haasteisiin terrorismin torjunnasta hybridiuhkiin, ilmastonmuutokseen, disinformaatioon, kyberhyökkäyksiin, kehittyviin ja murroksellisiin teknologioihin sekä globaalin valtatasapainon muuttumiseen ja siitä johtuvaan haasteeseen, joka kohdistuu sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen; |
| --- | --- |

35.

Kansainvälistä kauppaa ja investointeja koskevan yhteistyön tehostaminen

| 36. | painottaa, että yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa myönteisen kehityksen pohjalta on tarpeen vahvistettaessa monenvälistä kauppajärjestelmää ja uudistettaessa Maailman kauppajärjestöä; pitää myönteisenä 15. kesäkuuta 2021 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen tuloksia ”Kohti uudistettua transatlanttista kumppanuutta” merkkinä elvytetystä ja rakentavasta yhteistyöstä; pitää myönteisenä yhteisymmärrystä suuria siviililentokoneita koskevasta yhteistyökehyksestä; panee merkille, että EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen julkilausumassa tunnustettiin, että Yhdysvaltojen kauppalain 232 pykälän nojalla soveltamat tullit EU:sta peräisin olevaan tuontiin ovat aiheuttaneet jännitteitä transatlanttisissa suhteissa, ja antaa tunnustusta samassa julkilausumassa ilmaistulle nimenomaiselle sitoumukselle ratkaista teräksen ja alumiinin ylikapasiteettia koskevat nykyiset erimielisyydet ennen vuoden loppua; katsoo, että on olennaisen tärkeää perustaa useita pysyvän keskustelun foorumeja, kuten kauppa- ja teknologianeuvosto ja EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistä teknologiakilpailupolitiikkaa koskeva vuoropuhelu, sillä ne mahdollistavat transatlanttisen kaupan jatkossa, ja kehottaa komissiota perustamaan EU:n puolelle tehokkaan ja osallistavan rakenteen kauppa- ja teknologianeuvostoa varten mahdollisimman pian; pitää myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen covid-rokotteiden ja -lääkkeiden valmistus- ja toimitusketjutyöryhmän perustamista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että kauppa- ja teknologianeuvosto on osa myönteistä transatlanttista kauppapoliittista ohjelmaa, jonka perimmäisenä tavoitteena on vakiinnuttaa demokraattiset ja eettiset arvot osaksi uusia teknologioita niin, että siitä voi muodostua avoin institutionaalinen rakenne, joka johtaa maailmanlaajuista digitaalista muutosta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että ensimmäinen kokous pidettiin suunnitellusti huolimatta jännitteistä, joista on keskusteltava avoimesti ja rehellisesti; huomauttaa, että olisi mahdollista saada aikaan nopeasti parannuksia kahdenväliseen kaupankäyntiin, ja kehottaa siksi molempia osapuolia keskittymään konkreettisten tulosten saavuttamiseen; pitää tässä yhteydessä myönteisinä Pittsburghissa 29. syyskuuta pidetyn kauppa- ja teknologianeuvoston ensimmäisen kokouksen tuloksia, sillä siinä hyväksyttiin konkreettiset aihealueet kullekin kymmenelle työryhmälle; tukee muun muassa sitoutumista yhteistyöhön uusien ja tarpeettomien esteiden välttämiseksi uusien ja kehitteillä olevien teknologioiden kaupassa, investointien seurannassa ja kaksikäyttötuotteiden viennissä sekä sitoutumista sellaisten politiikkojen tehokkuuden parantamiseen, joilla puututaan muihin kuin markkinapohjaisiin ja kauppaa vääristäviin politiikkoihin ja käytäntöihin; pitää myönteisenä, että maailmankaupan haasteita käsittelevässä työryhmässä on määritelty erityisiä aiheita, kuten puuttuminen muiden kuin markkinatalousmaiden aiheuttamiin haasteisiin ja työntekijöiden oikeuksia ja kauppaan liittyviä ilmastopolitiikkoja koskeva yhteistyö; korostaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä kansainvälisten teknologiastandardien laadinnassa; kehottaa perustamaan transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun yhteyteen kauppaa ja teknologiaa käsittelevän alakomitean, jolla täydennettäisiin kauppa- ja teknologianeuvoston toimeenpanevaa roolia ja joka harjoittaisi sen demokraattista valvontaa; korostaa, että kauppa- ja teknologianeuvosto ei ole foorumi EU:n ja Yhdysvaltojen kauppasopimuksesta käytäville neuvotteluille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tätä koskevia tulevia aloitteita; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen taloudelliset suhteet ovat maailman yhdentyneimmät, niiden kahdenväliset kauppa- ja investointisuhteet ovat laajimmat ja syvimmät ja niiden tavara- ja palvelukaupan arvo on yli biljoona euroa vuodessa; palauttaa mieliin, että EU:n ja Yhdysvaltojen talouksien yhteenlaskettu osuus on yli 40 prosenttia maailman BKT:stä ja lähes kolmannes maailman kauppavirroista; |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa, että on tärkeää elvyttää transatlanttisia kauppasuhteitamme historiallisina liittolaisina ja kauppakumppaneina, etenkin kun otetaan huomioon vallitseva covid-19-kriisi, jotta voidaan edistää monenvälisyyttä ja avointa sääntöihin perustuvaa kauppajärjestelmää sekä löytää yhteisiä ratkaisuja pakottaviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mukaan lukien globaali terveystilanne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee merkille yhdysvaltalaisten vastapuolten ja Yhdysvaltojen kauppaneuvottelijan Katherine Tain julkilausumat Bidenin hallinnon vuoden 2021 kauppapoliittista ohjelmaa käsitelleessä kuulemistilaisuudessa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa tässä yhteydessä tukevansa EU:n uutta kauppastrategiaa, jolla pyritään muun muassa unionin transatlanttisen toimintaohjelman kautta saamaan aikaan synergioita sisä- ja ulkopoliittisten tavoitteiden välillä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää kauppapolitiikkaa transatlanttisen toimintasuunnitelman strategisena geopoliittisena välineenä; korostaa, että Yhdysvallat on ratkaisevan tärkeä kauppakumppani, ja pitää siksi myönteisinä Bidenin hallinnon suunnitelmia vahvistaa kahdenvälisiä suhteita EU:hun ja kehottaa uudistamaan yhteistyötä siten, että se tuottaisi kestäviä ja konkreettisia tuloksia tulevina vuosina, ottaen huomioon myös turvallisuusetujen vaikutukset taloudellisiin suhteisiimme avoimen strategisen riippumattomuuden yhteydessä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että on määritettävä yhteisiin etuihin ja arvoihin sekä yhteisten riskien ja uhkien huomioimiseen perustuvia yhteisiä toimia, jotta voidaan edistää kestävää ja osallistavaa talouden elpymistä covid-19-pandemiasta maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | painottaa, että maailmanlaajuista kauppajärjestelmää on uudistettava, jotta sen avulla taataan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset, ja että on tehtävä yhteistyötä uusien sääntöjen laatimiseksi erityisesti hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen osalta, sillä epäreilu kilpailu vaikuttaa voimakkaasti yrityksiimme ja työntekijöihimme; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tukee lähestymistapaa, jonka mukaan Yhdysvaltojen kanssa ollaan johtavassa asemassa olevia kumppaneita, johon kuuluu muun muassa koordinoitu lähestymistapa Venäjää ja Kiinaa kohtaan ja jossa keskitytään tavoittelemaan yhteisiä etuja talouksiemme vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä, ja kannattaa globaalien julkishyödykkeiden tarjoamista koskevia yhteisiä aloitteita; korostaa, että työntekijät ja palkat sekä häiriöitä paremmin sietävät, kestävämmät ja vastuullisemmat toimitusketjut kuuluvat tähän toimintasuunnitelmaan; kannustaa tässä yhteydessä molempia osapuolia yhtenäistämään lähestymistapansa pakkotyöhön ja hyväksikäyttöä osoittaviin työoloihin ja tekemään yhteistyötä työntekijöiden oikeuksien ja ympäristönormien kunnioittamisen parantamiseksi kauppasopimuksissa ja monenvälisellä tasolla, myös hyödyntämällä toisen osapuolen kokemusta kyseisten säännösten täytäntöönpanon valvonnan tehostamiseksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa tarvetta osoittaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisten kauppasuhteiden paraneminen hyödyttää kansalaisia, erityisesti globalisaatiosta kärsineitä, ja yrityksiä Atlantin molemmin puolin; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta ja Yhdysvaltoja tekemään yhteistyötä ja yhdenmukaistamaan strategioitaan investointien yhteisvaikutusten luomiseksi erityisesti siksi, että niiden talouksien kestävä ja osallistava digitaalinen ja vihreä siirtymä voivat toteutua; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen yhteiset haasteet ovat enenevässä määrin luonteeltaan muita kuin sotilaallisia ja koskevat talouskumppanuutta; kehottaa siksi jatkamaan ja tehostamaan kaupasta käytävää transatlanttista parlamentaarista vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja Yhdysvaltojen kongressin välillä siten, että Euroopan parlamentin kansainvälisen kaupan valiokunta sekä Yhdysvaltojen puolelta Ways & Means -valiokunnan kaupan alivaliokunta ja senaatin raha-asiainvaliokunta ovat vuorovaikutuksessa keskenään, sekä transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun puitteissa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on erittäin tyytyväinen Yhdysvaltojen WTO:n uudelle pääjohtajalle Ngozi Okonjo-Iwealalle osoittamaan tukeen ja Yhdysvaltojen paluuseen Pariisin sopimukseen; pitää myönteisenä, että EU:n maatalouselintarvikkeisiin suhteettoman kielteisesti vaikuttaneiden Airbus- ja Boeing-tullien soveltaminen keskeytettiin väliaikaisesti neljän kuukauden ajaksi, ja katsoo tämän olevat edistysaskel pysyvän ratkaisun löytämisessä siviili-ilma-alusten tukiin; panee merkille, että näiden tullien soveltamisen keskeytys päättyy heinäkuussa 2021, ja kehottaa löytämään ratkaisun, jolla nämä tullit voidaan poistaa pysyvästi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää myönteisenä Yhdysvaltojen halukkuutta avata keskustelut teräs- ja alumiiniteollisuuden maailmanlaajuiseen ylikapasiteettiin puuttumiseksi; panee merkille komission päätöksen lakkauttaa vastatoimina Yhdysvalloille asetettujen, Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia koskevien tullien korotukset; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on myös tyytyväinen, että saatiin tehtyä nopeasti WTO:n tariffikiintiösopimus, joka oli ensimmäinen Yhdysvaltojen kanssa tehty sopimus Joe Bidenin uuden hallinnon aikana ja osoittaa kyseisen uuden hallinnon olevan valmis tekemään EU:n kanssa sopimuksia WTO:n puitteissa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa samalla, että joitakin eriäviä intressejä on edelleen olemassa; vaatii tältä osin molempia osapuolia ratkaisemaan kahdenväliset kiistat; kehottaa painokkaasti Yhdysvaltoja poistamaan käytöstä yksipuoliset kaupan toimenpiteet, olemaan uhkaamatta digitaalisten palvelujen veroa koskevilla lisätoimenpiteillä ja pidättymään uusien toimenpiteiden toteuttamisesta sekä keskittymään sen sijaan osapuolia yhdistäviin seikkoihin; pitää EU:n ja Yhdysvaltojen kesäkuussa 2021 järjestettyä huippukokousta erittäin merkittävänä ponnahduslautana kauppasuhteidemme korjaamiseen edelleen ja kehottaa keskustelemaan uusista aloista, joilla voitaisiin tehdä enemmän yhteistyötä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa Yhdysvaltoja meneillään olevista keskusteluista huolimatta poistamaan välittömästi teräkseltä ja alumiinilta 232 pykälän mukaiset tullit, sillä Yhdysvallat ei voi pitää eurooppalaisia yrityksiä uhkana kansalliselle turvallisuudelle, ja korostaa tarvetta pyrkiä ratkaisemaan yhdessä huolenaiheet, jotka liittyvät kolmansista maista peräisin olevaan teräs- ja alumiiniteollisuuden ylikapasiteettiin; muistuttaa muun muassa siitä, että EU:n tavoitteena on poistaa EU:n ja Yhdysvaltojen väliset teollisuustuotteiden tullit; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää valitettavana digiveroja koskeneen 301 pykälän mukaisen tutkinnan päätelmiä mutta on tyytyväinen kuusi kuukautta kestäneiden kaupan vastatoimien keskeyttämiseen jalkineteollisuuden kaltaisilla talouden aloilla jäsenvaltioissa, jotka ovat ottaneet käyttöön digitaalisten palvelujen veron, vaikka neuvottelut ovat vielä käynnissä OECD:n puitteissa; on huolestunut Yhdysvaltojen kauppaneuvottelijan alustavasta vastatoimien luettelosta, joka on laadittu 301 pykälän mukaisen, EU:n erinäisiä digitaalisten palvelujen veroja koskeneen tutkinnan perusteella ja johon sisältyy muun muassa erityisen herkkiä tuotannonaloja, kuten jalkine- ja nahkateollisuus, joiden tuotteilta voitaisiin evätä pääsy Yhdysvaltojen markkinoille, jos käyttöön otetaan lisätulleja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan digitaalitalouden verottamista koskevan OECD:n ehdotuksen mukaisia neuvotteluja ja saattamaan ne mahdollisimman pian päätökseen sekä hyödyntämään kaikkia mahdollisia keinoja, joilla voidaan välttää taloudellisten lisävahinkojen aiheutuminen EU:n yrityksille ja etenkin pk-yrityksille erityisesti covid-19-elpymisstrategioiden yhteydessä; katsoo, että kun otetaan huomioon EU:n yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla ja Yhdysvaltojen digitaalitalouden verottamista koskevan lainsäädännön vuoksi esittämät vastatoimiuhkaukset, on parempi soveltaa yhteistä EU:n lähestymistapaa kuin yksittäisiä kansallisia lähestymistapoja, jotta voidaan välttää transatlanttisen tullikiistan kärjistyminen entisestään; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että kaikkia mahdollisuuksia vähentää liiallista byrokratiaa ja vahvistaa transatlanttista talouskumppanuutta ei ole vielä hyödynnetty; korostaa meneillään olevan teknologisen kilpailun yhteydessä tiiviin transatlanttisen sääntely-ympäristön merkitystä yrityksillemme ja erityisesti uusille digitaali-, energia- ja ilmastoteknologioille; odottaa kummankin osapuolen ottavan huomioon EU:n huolenaiheet, jotka koskevat Yhdysvaltojen Buy American Act -lakia ja Jones Act -lakia sekä muun muassa julkisia hankintoja ja palvelumarkkinoille pääsyä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kannattaa yhteistä lähestymistapaa covid-19-kriisin torjumiseksi muun muassa parantamalla rokotteiden saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja tekemään yhteistyötä ja johtamaan toimia rokotepulan ratkaisemiseksi, jotta voidaan varmistaa, että rokotteita toimitetaan maailmanlaajuisesti ja mahdollisimman paljon ja nopeasti; suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuudesta, jolla edistetään maailmanlaajuisia covid-19-rokotustoimia siten, että 70 prosenttia maailman ihmisistä rokotetaan ensi vuoden YK:n yleiskokoukseen mennessä; muistuttaa, että rokotepula on maailmanlaajuinen; kehottaa näin ollen EU:ta ja Yhdysvaltoja tekemään yhteistyötä valmistajien kanssa rokotteiden ja niiden ainesosien maailmanlaajuisen valmistuskapasiteetin lisäämiseksi, jotta oikeudenmukaisuus toteutuu rokotteiden alalla; kehottaa molempia osapuolia pidättymään kaikista vientiä rajoittavista toimenpiteistä, varmistamaan toimitusketjujen moitteettoman toiminnan, turvaamaan tarvittavat teknologian siirrot ja parantamaan varautumista tuleviin maailmanlaajuisiin terveysuhkiin; kannustaa molempia osapuolia lisäämään sääntely-yhteistyötä olennaisten lääkkeiden saatavuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota ja Bidenin hallintoa tukemaan aktiivisesti WTO:n uuden pääjohtajan aloitteita, jotka koskevat erityisesti terveydenhuoltoa; viittaa tässä yhteydessä parlamentin 10. kesäkuuta 2021 antamassa päätöslauselmassa esitettyyn kantaan mahdollisesta poikkeuksesta sopimukseen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS) (9); |
| --- | --- |

56.

| 57. | panee merkille eurooppalaisten teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun merkityksen yritysten innovointivalmiuksien ylläpitämiselle ja katsoo, että on asianmukaista tarkastella kaikkia TRIPS-sopimuksen asiaankuuluvia joustomahdollisuuksia, jotta voidaan lisätä rokotteiden ja niiden ainesosien maailmanlaajuista valmistuskapasiteettia; korostaa, että teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien ratkaisujen löytäminen voi olla vain osa yhteisiä maailmanlaajuisia toimia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | painottaa, että WTO on edelleen sääntöihin perustuvan monenvälisen kauppajärjestelmän kulmakivi; kehottaa tehostamaan yhteistyötä WTO:n uudistamisessa, mukaan lukien sen kolmen keskeisen tehtävän uudistaminen, johon kuuluu valituselimen uudistaminen ja ottaminen takaisin käyttöön kiireellisenä asiana sekä seuranta- ja neuvottelutehtävän vahvistaminen muun muassa edistämällä avoimia, monenkeskisiä sopimuksia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa painokkaasti molempia osapuolia tekemään yhteistyötä terveystuotteiden kaupan sääntelemiseksi, digitaalisen kaupan sääntöjen kehittämiseksi ja kunnianhimoisen ilmasto- ja ympäristöohjelman laatimiseksi muun muassa käynnistämällä uudelleen neuvottelut ympäristöhyödykkeitä koskevasta sopimuksesta sekä kehittämään yhteisiä ehdotuksia esimerkiksi tukia koskevista säännöistä ja fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisesta lakkauttamisesta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | odottaa molempien osapuolien sopivan konkreettisista tavoitteista WTO:n 12. ministerikokousta varten, jotta WTO olisi valmis vihreää ja digitaalista siirtymää varten, ja toteaa, että näitä tavoitteita ovat esimerkiksi kalastussopimus, kauppaa ja terveyttä koskeva julkilausuma, riitojenratkaisujärjestelmän uudistamista koskeva työohjelma, teollisuustukia ja valtion omistamia yrityksiä koskeva työohjelma sekä merkittävä edistyminen sähköistä kaupankäyntiä koskevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kannustaa molempia osapuolia tekemään yhteistyötä ja päivittämään WTO:n sääntöjä valtion omistamista yrityksistä, teollisuustuista, ylikapasiteetista ja teknologian siirrosta, jotta järjestö olisi valmis 2000-luvun haasteisiin; kannattaa tässä yhteydessä myös Japanin kanssa toteutettavan kolmenvälisen aloitteen laajentamista ja kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja johtamaan WTO:ssa samanmielisten maiden yhteenliittymää, jotta voidaan sopia uusista säännöistä, ja kehittämään samalla riippumattoman välineen epäoikeudenmukaisten ulkomaisten tukien torjumiseksi; odottaa, että molemmat osapuolet edistävät monenvälisiä sopimuksia ja pyrkivät niiden aikaansaamiseen; kehottaa Yhdysvaltoja sitoutumaan uudelleen WTO:n julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee merkille tulokset, joita saatiin EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Kiinaa koskevan vuoropuhelun ensimmäisessä korkean tason kokouksessa, jossa osapuolet totesivat jälleen, että niiden ja Kiinan suhteet ovat monitahoisia ja niihin sisältyy yhteistyötä, kilpailua ja systeemistä kilpailua; kannattaa sitä, että Kiinaan sovelletaan mahdollisuuksien mukaan yhteistä strategista lähestymistapaa ja yhteistyötä monenvälisissä kehyksissä, joissa käsitellään yhteisiä haasteita, kuten ilmastonmuutosta, markkinoiden vääristymiseen johtavia hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja tasapuolisten toimintaedellytysten puuttumista; |
| --- | --- |

62.

| 63. | huomauttaa, että on tärkeää toimia koordinoidusti, jotta voidaan torjua vääristäviä teollisuustukia, jotka liittyvät erityisesti valtion omistamiin yrityksiin ja kriittisten alojen ylikapasiteettiin, teknologian pakkosiirtoja, teollis- ja tekijänoikeuksien varkauksia, yhteisyrityksiin pakottamista ja markkinaesteitä, ja jotta saadaan voimaan pakkotyön kielto, sisällyttämällä toimiin myös keskustelun Yhdysvaltojen ja Kiinan ensimmäisen vaiheen sopimuksesta ja EU:n ja Kiinan laaja-alaisesta investointisopimuksesta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, ettei tällaisia kysymyksiä voida ratkaista yksipuolisesti tai kahdenvälisesti, vaan ne edellyttävät kansainvälisen tason samanmielisten kumppaneiden yhteenliittymää WTO:n puitteissa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että on tärkeää, että EU:n ja Yhdysvaltojen yhteiseen strategiaan ja WTO:hon sisällytetään ihmisoikeuksien kunnioittaminen myös kansainvälisten yritysten toiminnassa; toteaa tässä yhteydessä, että tarvitaan huolellisuusvelvoitetta koskevaa sitovaa lainsäädäntöä, ja kehottaa Yhdysvaltoja noudattamaan ja tukemaan tätä lähestymistapaa koko toimitusketjussa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi vahvistettava sääntöihin perustuvaa ja kestäviä yhteyksiä koskevaa transatlanttista yhteistyötä vastauksena Kiinan uutta silkkitietä koskevaan aloitteeseen, ja toivoo, että tulevaisuudessa tehdään yhteistyötä erityisesti tiukkojen laatuvaatimusten noudattamisessa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kannattaa vuoropuhelua ja yhteisiä toimia mutta kehottaa samalla komissiota ajamaan päättäväisesti EU:n etuja ja avointa strategista riippumattomuutta ja vastaamaan Yhdysvaltojen perusteettomiin tulleihin, kansainvälisen oikeuden vastaisiin ekstraterritoriaalisiin pakotteisiin sekä markkinaesteisiin; korostaa tarvetta vahvistaa EU:n yksipuolisia kaupan toimenpiteitä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pyytää erityisesti Yhdysvaltoja varmistamaan, että sen julkiset hankintamenettelyt ovat yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen perustuen läpinäkyviä, avoimia ja ennustettavissa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen välineestä, jolla voidaan ehkäistä ja torjua kolmansien maiden pakkotoimia, ja ehdotuksen lainsäädännöksi, jolla tuetaan näiden pakotteiden kohteena olevia eurooppalaisia yrityksiä, jotka toimivat kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kannustaa molempia osapuolia käymään tavoitteellista vuoropuhelua ja löytämään puitteet yhteiselle toiminnalle sekä pyrkimään valikoiviin kauppa- ja investointisopimuksiin käynnistämällä uudelleen korkean tason strateginen vuoropuhelu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa vahvistamaan kumppanuutta sääntelyn, kestävän kehityksen, vihreiden ratkaisujen ja digitalisaation alalla kauppa- ja teknologianeuvoston kautta; kehottaa tekemään vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevan sopimuksen, joka hyödyttää erityisesti pk-yrityksiä, noudattamaan koordinoitua lähestymistapaa kansainvälisten standardien asettamisessa kriittisille ja kehittyville teknologioille, kuten tekoälylle, ja tekemään suuriin teknologiayrityksiin sekä digiveroihin ja maailmanlaajuisiin veroihin liittyvää sääntely-yhteistyötä; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja vaihtamaan tietoja ulkomaisten sijoitusten seurannasta strategisilla aloilla, myös mahdollisista vihamielisistä yritysvaltauksista, ja tekemään yhteistyötä tällä alalla; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kannustaa molempia osapuolia vaihtamaan sääntelyä koskevia parhaita käytäntöjä; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja jatkamaan vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia neuvottelujaan, jotta voidaan poistaa taloudellisesti rasittavat tullien ulkopuoliset kaupan esteet; korostaa sen merkitystä, että molemmat osapuolet muodostavat samanmielisten kumppanien yhteenliittymän ja johtavat sitä, jotta voidaan tehostaa transatlanttisten standardien käyttöä kansainvälisissä standardointijärjestöissä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa molempia osapuolia käyttämään kauppaa keinona torjua ilmastonmuutosta ja saada aikaan ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä; kehottaa tässä yhteydessä painokkaasti molempia osapuolia tekemään yhteistyötä hiilen hinnoittelussa ja erityisesti koordinoimaan toimiaan hiilirajamekanismin kehittämisessä sekä toteuttamaan yhteistyössä tehokkaita toimenpiteitä laittoman asekaupan torjumiseksi ja lisäämään asekaupan avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, mukaan lukien Yhdysvaltojen ja EU:n jäsenvaltioiden asevienti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa Yhdysvaltoja ja EU:ta kehittämään yhdessä globaalia yhtiöveroa OECD:n puitteissa ja suhtautumaan myönteisesti erityisesti G7-maiden maailmanlaajuisesta verouudistuksesta aikaansaamaan sopimukseen ja korostamaan vähintään 15 prosentin globaalista minimiyhtiöverosta tehtyä sopimusta sekä kehottaa niitä tekemään yhteistyötä vilpillisten ja haitallisten kauppatapojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että vahvemmat kauppa- ja talouskumppanit ovat vahvempia liittolaisia; pitää myönteisinä molempien osapuolien toteuttamia toimia toimitusketjujensa häiriönsietokyvyn parantamiseksi, erityisesti kriittisten raaka-aineiden toimitusketjujen osalta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa vahvistamaan EU:n ja Yhdysvaltojen arktista aluetta koskevaa yhteistyötä, kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen vuoksi avautuvat uudet merireitit ja mahdollisesti saataville tulevat luonnonvarat ja muiden maiden, kuten Kiinan, kasvavat talousintressit arktisella alueella; kehottaa komissiota käsittelemään näitä mahdollisuuksia ja haasteita tulevassa arktista aluetta koskevassa strategiassaan; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota soveltamaan yleisenä käytäntönä avoimuutta Yhdysvaltojen kanssa tehtävässä yhteistyössä muun muassa julkistamalla kaikki Yhdysvalloille lähetettävät ehdotukset sekä takaamalla, että parlamentti ja kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan näiden ehdotusten laatimiseen, jotta voidaan lisätä kuluttajien ja kansalaisten luottamusta. |
| --- | --- |

77.

Turvallisuus- ja puolustushaasteisiin vastaaminen yhdessä

| 78. | korostaa, että transatlanttinen liittoutuma on edelleen olennaisen tärkeä Euroopan mantereen turvallisuuden ja vakauden kannalta, koska Nato on Euroopan yhteisen puolustuksen perusta ja Euroopan turvallisuuden kulmakivi; toteaa lisäksi, että Nato-liittolaisten ja kumppaneiden sekä Euroopan unionin on yhdessä tehtävä enemmän täyttääkseen oikeudenmukaiset odotukset uskottavina ja tasavertaisina transatlanttisina kumppaneina, jotka kykenevät ja ovat halukkaita puolustautumaan ja hallitsemaan kriisejä lähialueillaan ja jotka toimivat tarvittaessa johtajina mutta tiiviissä yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa; tukee transatlanttisen turvallisuusyhteistyön vastuiden tasapainottamista edistämällä EU:n jäsenvaltioiden omaehtoisuutta puolustuksen alalla keinona keventää Yhdysvaltojen rasitetta niin, että luodaan synergiaa Nato-jäsenyyden ja EU:n puolustusvoimavarojen välille; korostaa, että EU:n ja Naton yhteistyö perustuu 74:ään yhteisesti sovittuun toimeen tietyillä aloilla; muistuttaa, että järjestöillä on erilaiset tehtävät ja painopisteet, sillä Nato vastaa jäsentensä yhteisestä alueellisesta puolustuksesta ja EU pyrkii sotilaalliseen kriisinhallintaan ulkomailla, mutta potentiaalia on vuoropuhelun jatkamiselle ja turvallisuushaasteita ja strategista kumppanuutta koskevalle yhteistyölle, joka perustuu yhteiseen tukeen demokratian, vapauden ja rauhan edistämisen perusarvoille; korostaa, että syvempi yhteistyö, yhdistäminen ja jakaminen sekä tehokas ja avoin eurooppalainen puolustusala vahvistavat myös Naton käytettävissä olevia valmiuksia; korostaa, että vahvan EU:n teollisuusperustan luominen ja sotilaallisten valmiuksien vahvistaminen EU:n tasolla sekä sotilaalliseen liikkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen investoiminen vahvistavat samanaikaisesti paitsi EU:ta myös transatlanttista liittoutumaa ja ovat synergiassa EU:n ja sen jäsenvaltioiden Natossa ylläpitämän roolin ja merkityksen kanssa; ilmaisee siksi täyden sitoutumisensa eurooppalaisiin puolustusaloitteisiin, erityisesti Euroopan puolustusrahastoon, pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön ja Euroopan rauhanrahastoon; korostaa, että transatlanttisen kumppanuuden onnistuminen edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa, puolustusalan investointisitoumukset mukaan luettuina, ja sitoutuvat keskinäiseen tukeen ja tavoittelevat tasapuolisempaa taakanjakoa; korostaa, että Nato-liittolaisten on investoitava taloudellisesti niiden valmiuksien kehittämiseen, hankkimiseen ja ylläpitämiseen, joita Nato tarvitsee kansalaistensa puolustamiseksi; huomauttaa myös meneillään olevasta EU:n strategisen kompassin valmisteluprosessista, joka on virstanpylväs vahvemmalle eurooppalaiselle puolustus- ja turvallisuusyhteistyölle, ja korostaa, että strategisen kompassin olisi liityttävä tiiviisti Naton strategisen konseptin laadintaan, ja on vakaasti sitä mieltä, että nämä rinnakkaiset prosessit tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden edistää ja päivittää merkittävästi transatlanttista poliittista ja turvallisuuskumppanuutta ja tehdä siitä kykenevä vastaamaan sekä EU:n että Yhdysvaltojen nykyisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin; korostaa, että Euroopan strategisen autonomian tavoite ei millään tavoin heikennä Natoa vaan täydentää sitä; kehottaa toteuttamaan hallinnollisen järjestelyn Euroopan puolustusviraston ja Yhdysvaltojen välillä ja suhtautuu myönteisesti EU:n ja Yhdysvaltojen sitoumukseen aloittaa keskustelut mahdollisimman pian, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen päätteeksi 15. kesäkuuta 2021 annetussa julkilausumassa todetaan; tukee Yhdysvaltojen, EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan koordinointiprosessien perustamista; |
| --- | --- |

78.

| 79. | on tyytyväinen 6. toukokuuta 2021 annettuun neuvoston myönteiseen päätökseen, jolla annetaan sotilasvoimavarojen liikkuvuudesta vastaavana koordinaattorina toimivalle Alankomaille lupa kutsua Yhdysvallat, Kanada ja Norja niiden pyynnöstä osallistumaan sotilaallisen liikkuvuuden PRY-hankkeeseen, korostaa, että osallistuminen parantaa EU:n ja Naton valmiuksien johdonmukaisuutta sekä transatlanttisten joukkojen yhteentoimivuutta, valmiutta ja selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa EU:ta, Yhdysvaltoja ja Natoa tekemään tiiviimpää yhteistyötä itäisten naapureidemme, erityisesti Georgian, Ukrainan ja Moldovan, kanssa turvallisuus- ja puolustusasioissa, myös tukemalla maiden alueellista koskemattomuutta ja vahvistamalla niiden selviytymiskykyä niitä vastaan kohdistettuja kyber-, tiedotus-, vakoilu- ja muita uhkia vastaan; |
| --- | --- |

80.

| 81. | suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen päätökseen peruuttaa Yhdysvaltojen joukkojen vetäytyminen EU:sta ja lisätä sen sotilaallista läsnäoloa EU:n jäsenvaltioissa merkkinä sitoutumisesta transatlanttiseen turvallisuusyhteistyöhön; kiittää monia yhdysvaltalaisia sotilaita, jotka auttoivat suojelemaan Euroopan ja sen kansalaisten turvallisuutta viime vuosikymmeninä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja edistämään yhteistyötä niin perinteisten turvallisuusuhkien kuin kehittyvien uhkien, kuten ulkomaiden teknologisen valta-aseman väärinkäytön, hybridiuhkien, disinformaatiokampanjoiden ja vihamielisen vaaliprosesseihin puuttumisen kohdalla; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja kehittämään tiivistä yhteistyötä kyberturvallisuuden alalla; kehottaa EU:ta kehittämään tehokkaampia kybervalmiuksia vahvistaakseen kykyään puolustaa itseään kyberuhkia vastaan; suhtautuu myönteisesti komission uuteen kyberturvallisuusstrategiaan perustana kansainvälisten normien ja standardien asettamiselle kyberavaruudessa; kehottaa kehittämään, hankkimaan ja ylläpitämään tarvittavia valmiuksia myös Naton sisällä, myös tiedustelutietojen jakamisen osalta, ja vahvistamaan koordinointia EU:n virastojen, kuten Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) ja niiden amerikkalaisten vastapuolien välillä; toteaa, että kyberpuolustus on tietyssä määrin tehokkaampaa, jos siihen sisältyy myös joitakin hyökkääviä keinoja ja toimenpiteitä edellyttäen, että niiden käyttö on kansainvälisen oikeuden mukaista; korostaa, että tarvitaan yhteinen lähestymistapa sellaisten tappavien autonomisten aseiden, joita ei valvota merkitsevästi ihmisvoimin, kieltämiseksi, asejärjestelmien riippumattomuuden sääntelemiseksi maailmanlaajuisesti sekä kybervälineiden ja joukkovalvontateknologian viennin ja leviämisen rajoittamiseksi; korostaa, että maailmanlaajuista asevalvontaa on päivitettävä, jotta voidaan vastata kyber- ja tekoälyhaasteisiin; kehottaa transatlanttisia kumppaneita tukemaan ja edistämään aktiivisesti YK:n pääsihteerin vaatimusta maailmanlaajuisesta tulitauosta; |
| --- | --- |

82.

| 83. | katsoo, että demokraattisten prosessien ja vaaliprosessien suojelu on maailmanlaajuiseen turvallisuuteen liittyvä asia; ehdottaa siksi, että kehitetään yhdessä vaaliprosessien häirintään reagoimiseksi jäsennellyt puitteet, jotka perustuvat transatlanttisiin käytännesääntöihin vapaita ja kestäviä demokraattisia prosesseja varten ja joilla pyritään rakenteellisiin ja kattaviin toimenpiteisiin häiriöiden hybridinomaiseen luonteeseen vastaamiseksi ja tekemään tiivistä yhteistyötä Etyjin kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja edistämään tiiviimpää ja kunnianhimoisempaa kansainvälistä yhteistyötä vaalitarkkailussa yhdessä kaikkien asiaankuuluvien kumppaneiden kanssa, erityisesti ”kansainvälisen vaalitarkkailun periaatejulistuksen” hyväksyvien järjestöjen kanssa, jotta voidaan torjua vaalimenettelyihin kohdistuvia kasvavia uhkia yleiselle turvallisuudelle; korostaa tarvetta torjua yhdessä kotimaisten ”valevaalitarkkailijoiden” kasvavaa ilmiötä, joka heikentää yleistä luottamusta vaalitarkkailuun yleisesti, ja arvioida perusteellisesti uuden vaaleja koskevan tieto- ja viestintätekniikan lisääntyvään käyttöön liittyviä mahdollisuuksia, haasteita ja riskejä; korostaa tarvetta vahvistaa tarvittavaa yhteistyötä asiaankuuluvien kansallisten vaalitarkkailujärjestöjen kanssa kaikilla tasoilla sekä niiden suojelua niiden toiminnan puitteissa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa, että on tärkeää saavuttaa kvanttilaskentavalmiudet, ja painottaa, että olisi tehostettava EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä tällä alalla sen varmistamiseksi, että kvanttilaskenta toteutuu ensimmäisenä sellaisten kumppaneiden välillä, joilla on läheiset suhteet ja samat yhteiset tavoitteet; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa Pohjois-Atlantin merenalaisten tietoliikennekaapeleiden strategista merkitystä, sillä niiden osuus kansainvälisestä tietoliikenteestä on yli 95 prosenttia; muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa transatlanttista yhteistyötä merenalaisia kaapeleita ohjaavien kansainvälisten välineiden, mukaan lukien YK:n merioikeusyleissopimuksen, suojelemiseksi ja noudattamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | tukee EU:n ja Yhdysvaltojen välisen turvallisuus- ja puolustusvuoropuhelun perustamista ja pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa aloittamaan vuoropuhelun mahdollisimman pian; korostaa, että on tärkeää ottaa myös Naton edustajat mukaan tähän vuoropuheluun, jotta voidaan edistää synergiaa EU:n ja Naton puitteissa käynnissä olevan yhteistyön kanssa ja välttää politiikkatoimien päällekkäisyyttä; korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen turvallisuutta ja puolustusta koskevaan vuoropuheluun olisi sisällyttävä turvallisuus- ja puolustusaloitteita, kriisinhallintaa, sotilasoperaatioita ja kahdenvälisiä turvallisuuskysymyksiä koskeva yhteistyö, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen toimintasuunnitelmassa kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi todetaan; korostaa, että tiedon jakaminen olisi tärkeä osa tätä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

86.

| 87. | painottaa yhteiskuntiemme yhteistä tarvetta aloittaa yhteisiä demokraattisia arvojamme sekä toisten kunnioittamista ja mielipiteiden moninaisuutta koskeva, omaa toimintaa tarkkaileva prosessi, jotta voidaan puolustaa globaalia demokratiaa Venäjän ja Kiinan ajamaa nousevaa autoritarismia vastaan mutta myös transatlanttisessa yhteisössä, muun muassa vahvistamalla demokraattisten järjestelmiemme vastuuvelvollisuutta ja selviytymiskykyä torjumalla äärinäkemyksiä ja rasismia, jotka tarjoavat kasvualustan demokratian vastaisten liikkeiden kasvulle, ja vastustamalla yhdessä autoritaaristen toimijoiden geopoliittista vaikutusvaltaa ja osallistumalla transatlanttiseen vuoropuheluun ja tukemalla osallistavaa sosiaali- ja talouspolitiikkaa, jolla puututaan eriarvoisuuden juurisyihin; korostaa transatlanttisen vuoropuhelun ja yhteistyön merkitystä demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota tukevissa politiikoissa sekä disinformaation ja ulkomaisen sekaantumisen torjunnassa; korostaa, että kummankin osapuolen on puututtava tekijöihin, jotka vähentävät kansalaisten luottamusta politiikkaan ja instituutioihin; korostaa, että tämänsuuntaisiin toimiin olisi kuuluttava tiedettä ja tosiasioita kohtaan tunnettavan luottamuksen rakentaminen, syrjimättömyyspolitiikan turvaverkon laajentaminen sekä rotuun ja uskontoon perustuvan syrjinnän torjuminen ja siihen puuttuminen; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa lisäksi EU:ta ja Yhdysvaltoja tarjoamaan yhdessä taloudellista, poliittista ja operatiivista tukea Afrikan nykyisille alueellisille järjestöille, kuten Afrikan unionille, G5-Sahelin joukoille ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisölle (ECOWAS); |
| --- | --- |

88.

| 89. | korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen on pyrittävä toimimaan synergisesti terrorismin ja radikalisoitumisen torjumisessa ja varmistettava, että toteutettuja toimia tuetaan tarvittavin resurssein ja että toimet ovat oikeassa suhteessa asiaan liittyvään uhkaan; katsoo, että molempien osapuolten olisi pyrittävä parantamaan nykyisiä tiedustelutiedon jakamista koskevia käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä painottaen erityisesti paremman ja yhteisen tilannetietoisuuden saavuttamista keskeisillä aloilla, kuten uudet suoja-alueet, terroristien käyttämät kehittyvät ja murrokselliset teknologiat sekä hybriditaktiikat; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kannustaa EU:ta ja Yhdysvaltoja tekemään voimakasta yhteistyötä radikalisoitumisen ja terrorismin torjunnan alalla, mihin kuuluvat yhteisten koulutustoimien perustaminen, yhteiset terrorismin vastaiset kurssit, virkamiesten vaihto-ohjelmat, taktiset harjoitukset ja koulutusaloitteet; |
| --- | --- |

90.

| 91. | korostaa demokraattisten periaatteiden keskeistä merkitystä, sillä ne ovat sosiaalisen ja taloudellisen kehityksemme ja vapaiden yhteiskuntiemme perusta; tukee presidentti Bidenin ehdotusta demokratiahuippukokouksen järjestämisestä yleismaailmallisten arvojen edistämiseksi; kehottaa Yhdysvaltoja hyödyntämään Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä EU:n konferenssista saatuja kokemuksia ja kehottaa komissiota ja neuvostoa tukemaan huippukokousaloitetta sekä poliittisesti että käytännössä; katsoo, että ehdotetulla demokratiahuippukokouksella olisi pyrittävä edistämään arvopohjaista monenvälisyyttä ja solidaarisuutta demokratioiden välillä, kun niihin kohdistuu paineita, vahvistamaan demokratiaa sisäisesti ja maailmanlaajuisesti ja erityisesti lisäämään kansalaisten osallistumista demokraattiseen hallintoon, tuomaan esiin huolenaiheita ja etsimään rauhanomaisia ratkaisuja jatkuviin demokraattisten liikkeiden tukahduttamistoimiin ja suojelemaan ihmisoikeuksien puolustajia, ympäristön puolustajat mukaan lukien, kaikkialla maailmassa sekä puuttumaan autoritaaristen hallintojen kasvavaan vaikutusvaltaan; korostaa tässä yhteydessä, että tällaiset toimet voisivat auttaa hahmottelemaan selkeää etenemissuuntaa populismin ja autoritarismin torjumiseksi sekä perustavaa laatua olevien demokraattisten arvojen ja ihmisoikeusarvojen suojelemiseksi; ehdottaa, että EU perustaa yhdessä Yhdysvaltojen kanssa transatlanttisen allianssin demokratian puolustamiseksi maailmanlaajuisesti ja kokoaa demokratian puolustamisen välineistön, johon olisi sisällyttävä yhteisiä toimia, jotka koskevat pakotteita, rahanpesun vastaisia politiikkatoimia, sääntöjä talous- ja rahoitusavun ehdoista, kansainvälisiä tutkimuksia sekä ihmisoikeusaktivisteille ja demokratian puolustajille annettavaa tukea, kehottaa viestimään paremmin molempien osapuolten kansalaisten kanssa ja välillä transatlanttisten siteiden pysyvästä tärkeydestä ja niiden merkityksellisyydestä nykypäivänä; korostaa tältä osin jälleen lainsäätäjien, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan välisen kanssakäymisen arvoa; |
| --- | --- |

91.

Ulkopolitiikan tiiviimpi koordinointi

| 92. | uskoo, että EU:n olisi toimittava lähemmin Yhdysvaltojen kanssa ja uudistettava Länsi-Balkanin ja itäisen kumppanuuden maita koskeva strateginen kumppanuus, jotta siellä voidaan rakentaa selviytymiskykyisiä, vauraita, demokraattisia ja monietnisiä yhteiskuntia, jotka kykenevät vastustamaan paikallisten ja ulkoisten autoritaaristen voimien haitallisia vaikutuksia; muistuttaa, että Länsi-Balkanin ja itäisen kumppanuuden maiden vakaudessa on kyse näiden alueiden ja EU:n rauhasta ja turvallisuudesta; pitää myönteisenä Yhdysvaltojen ja EU:n välisen koordinoinnin huomattavaa lisääntymistä Länsi-Balkanin maiden tukemiseksi niiden tiellä kohti EU-integraatiota ja EU-jäsenyyttä; katsoo, että ulkoasiainneuvoston ja Yhdysvaltojen ulkoministerin säännöllinen ja vakiintunut koordinointi tässä ja muissa ulkopoliittisissa kysymyksissä tehostaisi transatlanttista vuoropuhelua ja yhteistyötä yhteistä etua koskevissa ulkopoliittisissa kysymyksissä ja edistäisi poliittisten kantojen lähentämistä transatlanttisella tasolla; muistuttaa ehdotuksestaan luoda transatlanttinen poliittinen neuvosto (TPC), jossa käsiteltäisiin ja koordinoitaisiin järjestelmällisesti ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ja jota johtaisivat varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja Yhdysvaltojen ulkoministeri ja jota tukisivat poliittisten johtajien säännölliset tapaamiset; vaatii vahvaa EU:n johtajuutta ja tehokasta koordinointia Yhdysvaltojen kanssa, jotta estetään aloitteet, joilla pyritään vetämään rajoja uudelleen, ja vastaavat valtiotasoa alemmat aloitteet etnisten jakolinjojen ja eriytymisen syventämiseksi, ja voidaan puuttua Kiinan investointeihin ja rahoitukseen koko alueella ja niiden vaikutuksiin demokraattiseen hallintoon ja ympäristöön; korostaa, että on tärkeää tehdä tiivistä EU:n ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä ja koordinointia sääntelyvallankaappausten, korruption, järjestäytyneen rikollisuuden, ulkomaisen väliintulon ja tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvien hyökkäysten torjumiseksi sekä oikeusvaltioperiaatteen, perusteellisten uudistusten, hyvien naapuruussuhteiden ja sovinnonteon sekä euroatlanttisen yhdentymisen tavoitteen edistämiseksi; korostaa EU:n johtavaa asemaa Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisointiprosessissa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | korostaa, että on yhteisen edun mukaista tukea pitkän aikavälin kestävää rauhaa, vakautta, turvallisuutta, selviytymiskykyä, demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista Etelä-Kaukasiassa; pitää myönteisenä Yhdysvaltojen toimia alueella yhteistyössä EU:n kanssa muun muassa Etyjin Minskin ryhmän kaltaisten mekanismien kautta; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja puuttumaan yhdessä kulttuuriperinnön suojeluun ja säilyttämiseen kohdistuviin jatkuviin ja kasvaviin uhkiin, mukaan lukien kulttuuriesineiden salakuljetus, erityisesti konfliktialueilla; kehottaa ottamaan käyttöön strategian, johon kuuluvat tehokkaat julkiset tiedotuskampanjat, todistamattomien antiikkiesineiden, joiden alkuperää ei voida vahvistaa, laittoman kaupan yleismaailmallinen tuomitseminen, kulttuurikohteiden suojelua koskevien yhteisten käytännesääntöjen vahvistaminen, eri lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön lisääminen, kansallisten tiedustelupalvelujen välinen välitön tietojenvaihto mukaan luettuna, sekä lainvalvontaviranomaisten ja taide- ja arkeologisten yhteisöjen välisen yhteistyön lisääminen; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toteaa, että Kiinan taloudellinen vaikutus, geopoliittinen valta ja erilaiset Kiinan voimanosoitukset sekä sotilaallinen vahvuus ovat saattaneet sen autoritaarisen hallintojärjestelmän ristiriitaan liberaaleihin demokraattisiin arvoihin perustuvien länsimaisten hallintojärjestelmien kanssa; muistuttaa Kiinan lisääntyneestä läsnäolosta kansainvälisellä näyttämöllä sekä Euroopassa sen Uusi silkkitie -aloitteen kautta sekä sen toimista kyberavaruudessa, arktisella alueella ja Afrikassa; korostaa tässä yhteydessä, että Kiinasta on tullut systeeminen kilpailija ja vastustaja, mutta sen olisi myös oltava tärkeä kumppani monien maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemisessa; on vakuuttunut siitä, että yhteinen transatlanttinen lähestymistapa Kiinan kanssa toimimiseen on paras tapa varmistaa rauhanomaiset, kestävät ja vastavuoroiset pitkäaikaiset suhteet Kiinaan; pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltojen Kiinaa koskevan kattavan korkean tason strategisen vuoropuhelun käynnistämistä uudelleen ja katsoo, että sen olisi tarjottava keskeinen mekanismi etujemme edistämiseksi ja erimielisyyksiemme hallitsemiseksi, ja että olisi tutkittava mahdollisuuksia EU:n ja Yhdysvaltojen toiminnalle yhdessä Kiinan kansantasavallan kanssa yhteisiä ja globaaleja haasteita, kuten ilmastonmuutosta, terveyteen liittyviä riskejä, ihmisoikeuksien kunnioittamista, kyberavaruutta, asevalvontaa, asesulkua ja kehitteillä olevia murroksellisia teknologioita käsittelevissä monenvälisissä kehyksissä; korostaa vahvan parlamentaarisen ulottuvuuden tarvetta tälle vuoropuhelulle; kehottaa kehittämään laajan valikoiman poliittisia välineitä ja mahdollisuuksien mukaan etsimään transatlanttisia synergioita Kiinan kanssa toimimiseen; korostaa tässä yhteydessä, että EU ja Yhdysvallat ovat erittäin huolestuneita järjestelmällisistä ihmisoikeusloukkauksista Kiinassa, erityisesti uiguuriyhteisöön kohdistuvista ihmisoikeusloukkauksista; uskoo vakaasti, että sekä kahdenvälisissä että muissa suhteissa Kiinan kansantasavaltaan on aina otettava huomioon yhteisten demokraattisten arvojen turvaaminen ja edistäminen ja että monenvälisten asialistojen keskiössä on oltava käsite kansainvälisen oikeuden täysimääräisestä noudattamisesta ja ihmisoikeuksien suojelusta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | korostaa tarvetta kartoittaa aloja, joilla Yhdysvalloilla ja EU:lla on Kiinaa koskevia yhteisiä näkemyksiä, joilla yhteistyö on mahdollista ja joilla voidaan parantaa niiden välistä koordinointia ja kuulemista, jotta voidaan välttää sellaiset transatlanttiset jännitteet, joita syntyi Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian tehtyä kolmenvälisen AUKUS-turvallisuussopimuksen neuvottelematta siitä EU-liittolaisten kanssa, erityisesti ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelu ja jännitteiden liennyttäminen Etelä-Kiinan ja Itä-Kiinan merillä, Hongkongissa ja Taiwanin salmen alueella; korostaa YK:n merioikeusyleissopimuksen merkitystä oikeusperustana konfliktien ratkaisemiselle; muistuttaa tukevansa yhteyksiä koskevia yhteisiä aloitteita, myös äskettäin julkistetun EU:n Global Gateway -strategian puitteissa; |
| --- | --- |

96.

| 97. | panee tyytyväisenä merkille EU:n Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen strategian yhteydessä saavutetun edistyksen; kehottaa panemaan sen täytäntöön nopeasti ja kattavasti, sillä se on EU:n etujen mukainen ja edistäisi sen arvoja, ja painottaa tämän geostrategisen alueen merkitystä, sillä siellä on yhteisiä transatlanttisia demokraattisia ystäviä ja kumppaneita, kuten Japani, Etelä-Korea, Australia ja Uusi-Seelanti sekä Taiwan, ja kehottaa tehostamaan EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuutta ja koordinointia Intian valtameren ja Tyynenmeren alueella; muistuttaa, että on tärkeää edistää strategisia yhteyksiä ASEANin jäseniin sekä Tyynenmeren saarten foorumiin; |
| --- | --- |

97.

| 98. | korostaa, että Kiinan kaltaiset epädemokraattiset hallinnot käyttävät yhä enemmän teknologiaa kansalaistensa valvontaan ja tukahduttamiseen rajoittaen perusoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien ja poliittisten oikeuksien käyttöä; kehottaa lisäämään EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä kehitettäessä ihmiskeskeistä teknologiaa, joka kunnioittaa yksityisyyttä ja vähentää ennakkoluuloja ja syrjintää; |
| --- | --- |

98.

| 99. | toteaa, että Kiinan johtavien tutkimuskeskusten hankkimia teollis- ja tekijänoikeuksia ja teknologian saavutuksia käytetään usein sen sotilaallisten tavoitteiden edistämiseen, ja korostaa, että tämän vuoksi EU:n olisi kehitettävä pitkän aikavälin strategia Kiinan sotilas- ja siviilialan yhdistämisen strategian torjumiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

99.

| 100. | toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi koordinoitava kysymyksiä, joissa Kiinan toimet ovat ristiriidassa euroatlanttisten turvallisuusetujen kanssa; korostaa, että etusijalle olisi asetettava haasteet, jotka liittyvät kyber- ja hybridialaan, kehittyvien ja murroksellisten teknologioiden alaan, avaruusalaan, asevalvonta-alaan sekä aseiden leviämisen estämistä koskevaan alaan; |
| --- | --- |

100.

| 101. | on huolestunut Kiinan jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin kohdistamasta taloudellisesta pakottamisesta; tukee ajatusta kollektiivisesta taloudellisesta puolustuksesta tekemällä yhteistyötä samanmielisten demokratioiden kanssa Kiinan taloudellista pakottamista vastaan; |
| --- | --- |

101.

| 102. | on huolissaan Kiinan kommunistisen puolueen ja Kiinan teollisuuden, erityisesti turvallisuusalan yritysten, välisistä tiiviistä kytköksistä; suosittelee, että jäsenvaltiot suorittavat hankintakäytäntöjen sisäisen tarkastuksen varmistaakseen, että niiden kansallisiin verkkoihin ja puolustuslaitoksiin integroidut tuotteet eivät sisällä Kiinassa sijaitsevilta yrityksiltä peräisin olevaa teknologiaa; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa tekemään tiivistä yhteistyötä, jotta saadaan aikaan yhteinen toimintasuunnitelma kanssakäymiseen Venäjän kanssa ja samalla vastataan yhdessä erilaisiin Venäjältä lähtöisin oleviin uhkiin, kuten Ukrainan ja Georgian vakauden jatkuvaan horjuttamiseen, puuttumiseen EU:n ja Yhdysvaltojen demokraattisiin prosesseihin, mukaan lukien vaaleihin, äärisuuntia edustavien poliittisten puolueiden rahoittamiseen, revisionistiseen politiikkaan, hybridiuhkiin ja disinformaatiokampanjoihin, ja jatkamaan samalla valikoivaa yhteistyötä aloilla, joilla on yhteinen transatlanttinen etu, kuten asevalvonta-arkkitehtuurin alalla, mukaan lukien keskipitkän matkan ohjusten poistamista koskeva INF-sopimus, sekä ilmastodiplomatian alalla ja yhteisen kattavan toimintasuunnitelman elvyttämisessä ja Afganistanin vakauttamisessa; suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen nykyhallinnon päätökseen jatkaa uutta START-asevalvontasopimusta; korostaa tarvetta elvyttää sellaisia asevalvontaneuvotteluja keskeisten maailmanlaajuisten toimijoiden, kuten Yhdysvaltojen ja Venäjän, välillä, joilla on suora vaikutus Euroopan turvallisuuteen, sekä ottaa Kiina mukaan tuleviin asevalvontaneuvotteluihin; korostaa, että tavanomainen asevalvonta-arkkitehtuuri on rakennettava pikaisesti uudelleen, jotta rajoitetaan kilpavarustelun ja ennakoimattomien vaaratilanteiden laajuutta; pitää myönteisenä Bidenin hallinnon valmiutta käynnistää uudelleen vuoropuhelu ja neuvottelut Venäjän kanssa ja tukee EU:n ja Yhdysvaltojen suunnitelmaa käynnistää EU:n ja Yhdysvaltojen Venäjää koskeva korkean tason vuoropuhelu; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti tuettava uuden vuoropuhelun keinojen etsimistä ja edistettävä keskinäisen luottamuksen palauttamista; korostaa samanaikaisesti, että on tärkeää käydä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tukea Venäjän kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka pyrkivät edistämään vuoropuhelua poliittisesta moniarvoisuudesta, toiminnasta ja Venäjän kansan laillisista demokraattisista pyrkimyksistä; |
| --- | --- |

103.

| 104. | katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen on koordinoitava pelotteista ja vuoropuhelusta koostuvaa kaksitahoista lähestymistapaansa Venäjään Walesin ja Varsovan huippukokouksissa sovittujen parametrien mukaisesti; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja toimimaan ajoissa ja päättäväisesti Venäjän tiedustelupalvelujen häiritseviä toimia vastaan EU:n alueella; suosittelee, että jäsenvaltiot tehostavat yhteistyötä ja tietojen jakamista vastavakoilun alalla; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa laatimaan uuden strategisen lähestymistavan EU:n ja Venäjän suhteisiin, jotta voidaan tukea paremmin kansalaisyhteiskuntaa, vahvistaa ihmisten välisiä yhteyksiä Venäjän kansalaisten kanssa, määrittää selkeät rajat Venäjän valtiollisten toimijoiden kanssa tehtävälle yhteistyölle, käyttää teknologisia standardeja ja avointa internetiä tukemaan vapaita tiloja ja rajoittamaan tukahduttamisessa käytettäviä teknologioita sekä osoittaa solidaarisuutta EU:n itäisiä kumppaneita kohtaan muun muassa turvallisuuskysymyksissä ja konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa; korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisen vuoropuhelun Venäjän kanssa on perustuttava kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen; |
| --- | --- |

106.

| 107. | korostaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n yhteistyö ja koordinointi Afrikan mantereen, sen eri alueiden ja maiden kanssa on tärkeää, ja kehottaa siihen, jotta voidaan varmistaa kestävä kehitys ja edistää turvallisuutta, vakautta ja vaurautta; korostaa, että Yhdysvaltojen, EU:n ja Afrikan välille tarvitaan kiireellisesti vahvaa ja oikeudenmukaista kumppanuutta, jossa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen haasteet ja sen demografiset vaikutukset, biologisen monimuotoisuuden romahtaminen, Kiinan harjoittama Afrikan luonnonvarojen hyödyntäminen, kestävää sosioekonomista kehitystä koskeva koulutus, digitalisaatio, oikeusvaltioperiaate, demokratian edistäminen ja ihmisoikeuksien, kansalaisyhteiskunnan ja sukupuolten tasa-arvon vahvistaminen; katsoo, että turvallisuusavun olisi perustuttava paikallisen väestön turvallisuuteen ja tarpeisiin, oltava täysin kansainvälisen oikeuden mukaista ja sisällettävä vahva vastuuvelvollisuus sekä demokraattiset ja parlamentaariset valvontamekanismit; suhtautuu myönteisesti Bidenin hallinnon sitoumukseen vahvistaa yhteistyötään Sahelin alueen kansainvälisen liittouman kanssa; kehottaa Yhdysvaltoja ja EU:ta torjumaan yhdessä väkivaltaista ääriajattelua sekä Isisin ja al-Qaidan liittolaisten terrorismia ja ratkaisemaan humanitaarisia, taloudellisia ja hallinnollisia haasteita niin Sahelin alueella kuin koko MENA-alueellakin (Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella); kehottaa tehostamaan vuoropuhelua ja koordinointia transatlanttisten kumppaneiden asennoitumisessa Irakin, Libanonin, Syyrian, Iranin ja Libyan kaltaisten maiden kohtaamiin haasteisiin; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kehottaa parantamaan yhteistyötä arktisella alueella ottaen huomioon muiden maiden, kuten Kiinan, kasvavan kiinnostuksen arktista aluetta kohtaan sekä Venäjän toiminnan ja sotilaallisen varustautumisen arktisella alueella; pitää myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltojen päätöstä toimia yhdessä arktisen alueen säilyttämiseksi rauhan ja vakauden alueena ja tehdä yhteistyötä Arktisen neuvoston kautta kuten EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen päätteeksi 15. kesäkuuta 2021 annetussa julkilausumassa todetaan; |
| --- | --- |

108.

| 109. | korostaa tarvetta ylläpitää ja tarvittaessa syventää EU:n, Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä strategisia rakenteellisia suhteita ja hyödyntää yhteisiä arvojamme, etujamme ja haasteitamme muun muassa turvallisuusasioissa samalla kun varmistetaan EU:n päätöksenteon riippumattomuus; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pitää valitettavana talebanien väkivaltaista valtaantuloa Afganistanissa yhdysvaltalaisten ja eurooppalaisten joukkojen vetäydyttyä maasta ja siitä seuranneita erityisesti tyttöjen, naisten sekä etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen ihmisoikeuksien laajamittaisia loukkauksia sekä meneillään olevaa humanitaarista kriisiä; palauttaa mieliin kantansa, jonka mukaan transatlanttisen yhteisön on kaksinkertaistettava ponnistelunsa pitkän aikavälin rauhan, vakauden ja edistyksen puolesta Afganistanissa tukemalla Afganistanin kansalaisyhteiskuntaa, ihmisoikeuksien puolustajia, erityisesti naisten oikeuksien puolustajia, poliittisia aktivisteja, toimittajia, tutkijoita, taiteilijoita ja muita vaarassa olevia ryhmiä ja henkilöitä; vaatii tehokasta transatlanttista koordinointia ja kuulemista, jotta voidaan hankkia, säilyttää ja jakaa tiedustelutietoa, joka koskee Afganistanista tulevaa, erityisesti Isisin, al-Qaidan ja niiden liittolaisten edustamaa terroriuhkaa; kehottaa noudattamaan yhteistä transatlanttista lähestymistapaa, jossa yhdistetään tarve operatiiviseen yhteistyöhön talebanien kanssa humanitaarisissa ja terrorismintorjuntaan liittyvissä asioissa sekä talebanien johtaman hallituksen kanssa tulevaisuudessa tehtävälle yhteydenpidolle asetettavat selkeät ehdot, joihin olisi sisällyttävä sitoutuminen ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja terrorismin torjuntaan; kehottaa transatlanttisia kumppaneita pohtimaan perusteellisesti Afganistanin operaatiosta saatuja kokemuksia, jotta voidaan tehdä tarvittavat johtopäätökset tulevia toimia varten vakauden, turvallisuuden ja hyvän hallintotavan edistämiseksi maailmassa; kehottaa transatlanttisia kumppaneita tekemään yhteistyötä Afganistanin kaikkien naapurimaiden kanssa ja pitämään mielessä niistä turvapaikkaa hakeneiden afganistanilaisten ahdingon ja tarpeen auttaa heitä; |
| --- | --- |

110.

| 111. | suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen uuteen sitoutumiseen itäisen Välimeren alueeseen, erityisesti vuonna 2019 annettuun itäistä Välimerta koskevaan säädökseen, jolla sallitaan uusi turvallisuusapu Kyprokselle ja Kreikalle ja vahvistetaan alueellisten toimijoiden välistä energia-alan yhteistyötä; panee tyytyväisenä merkille EU:n ja Yhdysvaltojen päätöksen tehdä läheistä yhteistyötä jännityksen kestäväksi lievittämiseksi itäisellä Välimerellä, jossa erimielisyydet olisi ratkaistava käymällä vilpitöntä vuoropuhelua ja kansainvälisen merioikeuden mukaisesti kuten EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen päätteeksi 15. kesäkuuta 2021 annetussa julkilausumassa todetaan; tukee EU:n ja Yhdysvaltojen julkilausumaa, jonka mukaan ne aikovat pyrkiä yhteistyöhön perustuvaan ja molempia osapuolia hyödyttävään suhteeseen demokraattisen Turkin kanssa; |
| --- | --- |

111.

| 112. | tukee lähempää yhteistyötä Yhdysvaltojen ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa edistettäessä monenvälisyyttä, demokraattisia arvoja, ihmisoikeuksia ja kansainvälisen oikeuden standardeja, talouskasvua, eriarvoisuuden torjuntaa, huumekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa, luonnon monimuotoisuutta ja ilmastonmuutoksen torjuntaa; korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen on toimittava aktiivisemmin Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kanssa elintärkeinä liittolaisina kansainvälisillä foorumeilla ja strategisina kumppaneina monenvälisyyden puolustamisessa; kehottaa EU:ta, Yhdysvaltoja ja Latinalaista Amerikkaa perustamaan ”kolmenvälisen Atlantin liiton”, jonka avulla molemmat alueet voivat yhdessä edistyä demokratian, turvallisuuden ja huumekaupan, eriarvoisuuden torjunnan ja kehitysyhteistyön kaltaisilla aloilla; korostaa tähän liittyen, että on tärkeää, että edellä mainittu yhteistyö Yhdysvaltojen ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa johtaa yhteisiin ponnisteluihin, joilla tuetaan opposition edustajia ja toisinajattelijoita, joita vainotaan eri maissa sen vuoksi, että he puolustavat demokraattisia arvoja ja ihmisoikeuksien suojelemista; vaatii tässä yhteydessä Yhdysvaltoja ja Euroopan unionia tekemään keskenään ja muiden maiden kanssa yhteistyötä ihmisoikeuksien ja demokratian palauttamiseksi Venezuelaan siten, että maassa järjestetään oikeasti vapaat, luotettavat, osallistavat, läpinäkyvät ja täysin demokraattiset vaalit, tukemalla Euroopan parlamentin tunnustamia legitiimejä poliittisia voimia; toistaa lisäksi olevansa sitoutunut edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia kaikissa Latinalaisen Amerikan maissa; kehottaa lisäämään pakotteiden koordinointia EU:n ja Yhdysvaltojen välillä; ehdottaa jälleen, että Yhdysvaltojen ja EU:n olisi vaihdettava säännöllisesti keskenään näkemyksiä Latinalaisen Amerikan maiden kanssa pitämistään huippukokouksista eli EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön (CELAC) välisistä huippukokouksista ja Amerikan valtioiden järjestön huippukokouksista; |
| --- | --- |

112.

| 113. | korostaa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueen merkitystä Euroopan ja siten myös transatlanttisen turvallisuuden ja vakauden kannalta; kehottaa siksi tehostamaan vuoropuhelua ja transatlanttisten kumppanien Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan aluetta koskevien kantojen koordinointia myös ryhtymällä toimiin alueella tapahtuneiden vakavien ihmisoikeusrikkomusten ja kansainvälisen oikeuden loukkausten vuoksi; kehottaa Yhdysvaltoja liittymään uudelleen yhteiseen kattavaan toimintasuunnitelmaan, sillä toimintasuunnitelma on maailmanlaajuisen asesulkujärjestelmän kulmakivi sekä perusta liennytykselle Lähi-Idän ja Persianlahden alueella; tukee Yhdysvaltojen vaatimusta ”pitkäaikaisemmasta ja vahvemmasta” ydinsopimuksesta Iranin kanssa ja kehottaa tekemään seuraavaksi transatlanttista yhteistyötä tässä asiassa; pitää myönteisenä Yhdysvaltojen päätöstä uudistaa rahoituksensa UNRWA:lle; kehottaa jatkamaan transatlanttisia ponnisteluja Lähi-Idän rauhanprosessin elvyttämiseksi mielekkäällä tavalla ja saattamaan se menestyksekkäästi päätökseen, jotta se johtaisi toimivaan kahden valtion ratkaisuun; pitää myönteisenä Abraham-sopimusten allekirjoittamista ja täytäntöönpanoa ja kannustaa tekemään transatlanttista yhteistyötä näiden siteiden syventämiseksi; |
| --- | --- |

113.

o

o o

| 114. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä tiedoksi Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriölle ja kongressille. |
| --- | --- |

114.

---

(1)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 49.

(2)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 198.

(3)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 120.

(4)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 89.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0012.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0013.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0256.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_2391

(9)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaamisesta: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0283).

---

Torstai 7. lokakuuta 2021

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/88

---

P9_TA(2021)0411

Unionin erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskeva täytäntöönpanokertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 unionin erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (2020/2045(INI))

(2022/C 132/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208, 210, 214 ja 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208, 210, 214 ja 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon EU:n perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2),

| — | ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin yleiset talousarviot varainhoitovuosiksi 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 ja 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin yleiset talousarviot varainhoitovuosiksi 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 ja 2021,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (COM(2011)0743),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen vuonna 2018 hyväksymän muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen sekä pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen vuonna 2018 hyväksymän muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen sekä pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa” (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa” (COM(2016)0385),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2015 tehdyn Vallettan huippukokouksen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2015 tehdyn Vallettan huippukokouksen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 julkaistun uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 julkaistun uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”,

| — | ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2014 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan EU:n välineistöstä oikeusperustaisen, kaikki ihmisoikeudet käsittävän lähestymistavan soveltamiseksi EU:n kehitysyhteistyössä (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2014 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan EU:n välineistöstä oikeusperustaisen, kaikki ihmisoikeudet käsittävän lähestymistavan soveltamiseksi EU:n kehitysyhteistyössä (SWD(2014)0152),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2008 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2008 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n Bêkou-erityisrahaston, Madad-erityisrahaston, Afrikka-hätärahaston ja Kolumbia-erityisrahaston alkuperäiset perustamissopimukset ja niiden joulukuussa 2020 tarkistetut perustamissopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Bêkou-erityisrahaston, Madad-erityisrahaston, Afrikka-hätärahaston ja Kolumbia-erityisrahaston alkuperäiset perustamissopimukset ja niiden joulukuussa 2020 tarkistetut perustamissopimukset,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)9500 unionin ja sen jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisesta Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen avulla (4), sellaisena kuin se on muutettuna 10. helmikuuta 2016 tehdyllä komission päätöksellä C(2016)0855 (5), 18. huhtikuuta 2017 tehdyllä komission päätöksellä C(2017)2293 (6), 14. maaliskuuta 2018 tehdyllä komission päätöksellä C(2018)1500 (7) ja 24. heinäkuuta 2018 tehdyllä komission päätöksellä C(2018)4959 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)9500 unionin ja sen jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisesta Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen avulla (4), sellaisena kuin se on muutettuna 10. helmikuuta 2016 tehdyllä komission päätöksellä C(2016)0855 (5), 18. huhtikuuta 2017 tehdyllä komission päätöksellä C(2017)2293 (6), 14. maaliskuuta 2018 tehdyllä komission päätöksellä C(2018)1500 (7) ja 24. heinäkuuta 2018 tehdyllä komission päätöksellä C(2018)4959 (8),

| — | ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2020 annetun komission neljännen vuosikertomuksen Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä (COM(2020)0162) sekä aiemmat vuosikertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2020 annetun komission neljännen vuosikertomuksen Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä (COM(2020)0162) sekä aiemmat vuosikertomukset,

| — | ottaa huomioon EU:n Madad-erityisrahastoa koskevan seitsemännen tuloskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Madad-erityisrahastoa koskevan seitsemännen tuloskertomuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset ”EU:n Bêkou-erityisrahasto Keski-Afrikan tasavallassa: tietyistä puutteista huolimatta lupaava alku” (nro 11/2017), ”Turkin-pakolaisavun koordinointiväline: tuki on hyödyllistä, mutta parannuksia tarvitaan, jotta rahoille saadaan enemmän vastinetta” (nro 27/2018) ja ”Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto: joustava mutta painopiste puuttuu” (nro 32/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset ”EU:n Bêkou-erityisrahasto Keski-Afrikan tasavallassa: tietyistä puutteista huolimatta lupaava alku” (nro 11/2017), ”Turkin-pakolaisavun koordinointiväline: tuki on hyödyllistä, mutta parannuksia tarvitaan, jotta rahoille saadaan enemmän vastinetta” (nro 27/2018) ja ”Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto: joustava mutta painopiste puuttuu” (nro 32/2018),

| — | ottaa huomioon komission päätökset EU:n erityisrahastojen voimassaolon jatkamisesta vuoden 2021 joulukuuhun saakka varainhoitoasetuksen 234 artiklan mukaisesti sekä parlamentin kannat voimassaolon jatkamista koskeviin päätösehdotuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission päätökset EU:n erityisrahastojen voimassaolon jatkamisesta vuoden 2021 joulukuuhun saakka varainhoitoasetuksen 234 artiklan mukaisesti sekä parlamentin kannat voimassaolon jatkamista koskeviin päätösehdotuksiin,

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ulkoisen rahoituksen välineiden täytäntöönpanosta: vuoden 2017 väliarviointi ja tuleva rakenne vuoden 2020 jälkeen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ulkoisen rahoituksen välineiden täytäntöönpanosta: vuoden 2017 väliarviointi ja tuleva rakenne vuoden 2020 jälkeen (9),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, humanitaarisen avun välineen ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, humanitaarisen avun välineen ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (10),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n Afrikka-hätärahastosta: kehitysapuun ja humanitaariseen apuun liittyvät vaikutukset (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n Afrikka-hätärahastosta: kehitysapuun ja humanitaariseen apuun liittyvät vaikutukset (11),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ”Uusi EU–Afrikka-strategia – kestävää ja osallistavaa kehitystä edistävä kumppanuus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ”Uusi EU–Afrikka-strategia – kestävää ja osallistavaa kehitystä edistävä kumppanuus”,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (12), 18. toukokuuta 2017 Syyriaa koskevasta EU:n strategiasta (13), 6. lokakuuta 2016 Syyriasta (14), 24. marraskuuta 2016 Syyrian tilanteesta (15) ja 6. heinäkuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2016 varainhoitovuodeksi 2016: varainhoitovuoden 2015 ylijäämän ottaminen talousarvioon (16) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (12), 18. toukokuuta 2017 Syyriaa koskevasta EU:n strategiasta (13), 6. lokakuuta 2016 Syyriasta (14), 24. marraskuuta 2016 Syyrian tilanteesta (15) ja 6. heinäkuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2016 varainhoitovuodeksi 2016: varainhoitovuoden 2015 ylijäämän ottaminen talousarvioon (16) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 Turkkia koskevasta komission vuoden 2018 kertomuksesta (17), 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (18) ja 4. heinäkuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2018 varainhoitovuodeksi 2018, pääluokka III – Komissio: Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen voimassaolon jatkaminen (19) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 Turkkia koskevasta komission vuoden 2018 kertomuksesta (17), 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (18) ja 4. heinäkuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2018 varainhoitovuodeksi 2018, pääluokka III – Komissio: Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen voimassaolon jatkaminen (19) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon esityksen lisätalousarvioksi nro 5/2020 (20) ja sen liitteenä olevan päätöksen ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta vuonna 2020: humanitaarisen tuen jatkaminen pakolaisille Turkissa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen lisätalousarvioksi nro 5/2020 (20) ja sen liitteenä olevan päätöksen ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta vuonna 2020: humanitaarisen tuen jatkaminen pakolaisille Turkissa (21),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (22),

| — | ottaa huomioon vuosina 2019 ja 2020 annetut komission päätökset Madad-erityisrahaston voimassaolon jatkamisesta 14. joulukuuta 2021 saakka varainhoitoasetuksen 234 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosina 2019 ja 2020 annetut komission päätökset Madad-erityisrahaston voimassaolon jatkamisesta 14. joulukuuta 2021 saakka varainhoitoasetuksen 234 artiklan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon EU:n ja sen jäsenvaltioiden vuosina 2016–2021 Lontoossa ja Brysselissä pidetyissä konferensseissa tekemät sitoumukset puuttua Syyrian kriisiin ja tukea Syyrian kansaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja sen jäsenvaltioiden vuosina 2016–2021 Lontoossa ja Brysselissä pidetyissä konferensseissa tekemät sitoumukset puuttua Syyrian kriisiin ja tukea Syyrian kansaa,

| — | ottaa huomioon komission EU:n Madad-erityisrahastosta vuonna 2018 tekemän väliarvioinnin ja tulosten säännöllisen raportoinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission EU:n Madad-erityisrahastosta vuonna 2018 tekemän väliarvioinnin ja tulosten säännöllisen raportoinnin,

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 humanitaarisesta avusta (23), 14. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI – Globaali Eurooppa) perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0460) ja 14. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 humanitaarisesta avusta (23), 14. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI – Globaali Eurooppa) perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0460) ja 14. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0465),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan sekä talousarvion valvontavaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan sekä talousarvion valvontavaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0255/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0255/2021),

| A. | ottaa huomioon, että seuraavat neljä erityisrahastoa on perustettu vuodesta 2014 lähtien vastaamaan tarpeeseen saada käyttöön joustavia ja nopeita välineitä, joiden avulla voidaan reagoida kriiseihin antamalla yhdenmukaista ja vahvistettua apua: Bêkou-erityisrahasto, joka perustettiin 15. heinäkuuta 2014 tukemaan kaikin puolin Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymistä ja jälleenrakennustoimia; Madad-erityisrahasto, joka on 15. joulukuuta 2014 Syyrian kriisin johdosta perustettu Euroopan unionin alueellinen erityisrahasto ja jolla mahdollistetaan resurssien yhdistäminen ja räätälöinti sekä reagointi alueellisella tasolla; Afrikka-hätärahasto, joka perustettiin 12. marraskuuta 2015 vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja Kolumbia-erityisrahasto, joka perustettiin 12. joulukuuta 2016 tukemaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa varhaisessa jälleenrakentamisessa ja vakauttamisessa konfliktin jälkeen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että seuraavat neljä erityisrahastoa on perustettu vuodesta 2014 lähtien vastaamaan tarpeeseen saada käyttöön joustavia ja nopeita välineitä, joiden avulla voidaan reagoida kriiseihin antamalla yhdenmukaista ja vahvistettua apua: Bêkou-erityisrahasto, joka perustettiin 15. heinäkuuta 2014 tukemaan kaikin puolin Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymistä ja jälleenrakennustoimia; Madad-erityisrahasto, joka on 15. joulukuuta 2014 Syyrian kriisin johdosta perustettu Euroopan unionin alueellinen erityisrahasto ja jolla mahdollistetaan resurssien yhdistäminen ja räätälöinti sekä reagointi alueellisella tasolla; Afrikka-hätärahasto, joka perustettiin 12. marraskuuta 2015 vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja Kolumbia-erityisrahasto, joka perustettiin 12. joulukuuta 2016 tukemaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa varhaisessa jälleenrakentamisessa ja vakauttamisessa konfliktin jälkeen;

| B. | ottaa huomioon, että varainhoitoasetuksen vuonna 2018 tehdyssä tarkistuksessa otettiin käyttöön säännöksiä, joilla vahvistetaan tietyssä määrin parlamentin valtuuksia valvoa uusien erityisrahastojen perustamista tai nykyisten erityisrahastojen voimassaolon jatkamista; katsoo, että tällaiset säännökset ovat edelleen liian rajallisia, jotta voitaisiin varmistaa parlamentin toteuttama täysimittainen demokraattinen valvonta sekä budjettivallan käyttäjän toteuttama täysimittainen parlamentaarinen valvonta perussopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että varainhoitoasetuksen vuonna 2018 tehdyssä tarkistuksessa otettiin käyttöön säännöksiä, joilla vahvistetaan tietyssä määrin parlamentin valtuuksia valvoa uusien erityisrahastojen perustamista tai nykyisten erityisrahastojen voimassaolon jatkamista; katsoo, että tällaiset säännökset ovat edelleen liian rajallisia, jotta voitaisiin varmistaa parlamentin toteuttama täysimittainen demokraattinen valvonta sekä budjettivallan käyttäjän toteuttama täysimittainen parlamentaarinen valvonta perussopimusten mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi vuonna 2020 pääasiassa myönteisiä lausuntoja pyynnöistä, jotka koskivat erityisrahastojen voimassaolon jatkamista vuoden 2021 loppuun saakka, mutta ilmaisi samalla huolensa hankkeiden täytäntöönpanon avoimuuden puutteesta erityisesti rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvissä hankkeissa ja asetti Afrikka-hätärahaston tapauksessa edellytykseksi, että perusoikeuksien kunnioittamisesta kaikissa rahoitetuissa hankkeissa on annettava pakolliset takeet; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi vuonna 2020 pääasiassa myönteisiä lausuntoja pyynnöistä, jotka koskivat erityisrahastojen voimassaolon jatkamista vuoden 2021 loppuun saakka, mutta ilmaisi samalla huolensa hankkeiden täytäntöönpanon avoimuuden puutteesta erityisesti rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvissä hankkeissa ja asetti Afrikka-hätärahaston tapauksessa edellytykseksi, että perusoikeuksien kunnioittamisesta kaikissa rahoitetuissa hankkeissa on annettava pakolliset takeet;

| D. | ottaa huomioon, että sekä erityisrahastojen että Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamista on perusteltu sillä, että tarvitaan joustavaa, tilapäistä ja nopeaa toimintaa, mikä ei ole mahdollista perinteisen institutionaalisen kehyksen puitteissa, sekä EU:n talousarviossa käytettävissä olevilla rajallisilla resursseilla ja joustavuudella; katsoo, että EU:n uuden ulkoisen rahoituksen kehyksen (naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline NDICI – Globaali Eurooppa) avulla olisi poistettava rajoittavat tekijät, joiden vuoksi on perustettava erityisrahastoja vastaamaan joustavammin ja nopeammin erityisiin kriiseihin; katsoo, että talousarvion ulkopuoliset välineet, kuten erityisrahastot, sekä poikkeukselliset välineet, kuten koordinointiväline, vaarantavat demokraattisen vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja heikentävät Euroopan parlamentin roolia ja myös EU:n talousarvion yhtenäisyyttä; ottaa huomioon, että parlamenttia ei kuultu talousarvion ulkopuolisten välineiden käyttöönotosta; ottaa huomioon, että koska Euroopan kehitysrahaston (EKR) panoksella edistettiin Afrikka-hätärahastoa ja Bêkou-erityisrahastoa, parlamentti ei osallistunut lainkaan näiden kahden erityisrahaston perustamiseen; toteaa, että parlamentin mahdollinen panos rajoittui siihen, että se ilmaisi vastustavansa Madad- ja Kolumbia-erityisrahastojen perustamissopimuksia koskevia ehdotuksia täytäntöönpanopäätöksiksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sekä erityisrahastojen että Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamista on perusteltu sillä, että tarvitaan joustavaa, tilapäistä ja nopeaa toimintaa, mikä ei ole mahdollista perinteisen institutionaalisen kehyksen puitteissa, sekä EU:n talousarviossa käytettävissä olevilla rajallisilla resursseilla ja joustavuudella; katsoo, että EU:n uuden ulkoisen rahoituksen kehyksen (naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline NDICI – Globaali Eurooppa) avulla olisi poistettava rajoittavat tekijät, joiden vuoksi on perustettava erityisrahastoja vastaamaan joustavammin ja nopeammin erityisiin kriiseihin; katsoo, että talousarvion ulkopuoliset välineet, kuten erityisrahastot, sekä poikkeukselliset välineet, kuten koordinointiväline, vaarantavat demokraattisen vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja heikentävät Euroopan parlamentin roolia ja myös EU:n talousarvion yhtenäisyyttä; ottaa huomioon, että parlamenttia ei kuultu talousarvion ulkopuolisten välineiden käyttöönotosta; ottaa huomioon, että koska Euroopan kehitysrahaston (EKR) panoksella edistettiin Afrikka-hätärahastoa ja Bêkou-erityisrahastoa, parlamentti ei osallistunut lainkaan näiden kahden erityisrahaston perustamiseen; toteaa, että parlamentin mahdollinen panos rajoittui siihen, että se ilmaisi vastustavansa Madad- ja Kolumbia-erityisrahastojen perustamissopimuksia koskevia ehdotuksia täytäntöönpanopäätöksiksi;

| E. | katsoo, että komission on erityisrahastoa perustettaessa perusteltava sen tuoma lisäarvo, näkyvyys, EU:n muiden rahoitusvälineiden täydentäminen ja politiikan tavoitteiden noudattaminen, ja katsoo, että on olennaisen tärkeää taata varojen käytön jatkuva seuranta ja arviointi, jotta varmistetaan, että niiden vaikutukset ovat aina EU:n lainsäädännön, perusarvojen ja tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että komission on erityisrahastoa perustettaessa perusteltava sen tuoma lisäarvo, näkyvyys, EU:n muiden rahoitusvälineiden täydentäminen ja politiikan tavoitteiden noudattaminen, ja katsoo, että on olennaisen tärkeää taata varojen käytön jatkuva seuranta ja arviointi, jotta varmistetaan, että niiden vaikutukset ovat aina EU:n lainsäädännön, perusarvojen ja tavoitteiden mukaisia;

| F. | toteaa, että varainhoitoasetuksen mukaan erityisrahastoille olisi vuosittain suoritettava ulkoinen ja riippumaton tarkastus ja että Euroopan komissiolla on valtuudet keskeyttää rahoitussopimuksen täytäntöönpano, jos kumppanimaa rikkoo ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, demokraattisiin periaatteisiin tai oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvää velvoitetta, sekä vakavissa korruptiotapauksissa; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli komissiolle erityisrahastoja koskevissa erityiskertomuksissaan avunantajien koordinoinnin parantamista (Bêkou-erityisrahasto), täytäntöönpanon puutteiden poistamista, tehokkuuden ja kohdennettujen toimien lisäämistä (Afrikka-hätärahasto) ja paremman vastineen tuottamista rahoille (Turkin-pakolaisavun koordinointiväline); |
| --- | --- |

F.

toteaa, että varainhoitoasetuksen mukaan erityisrahastoille olisi vuosittain suoritettava ulkoinen ja riippumaton tarkastus ja että Euroopan komissiolla on valtuudet keskeyttää rahoitussopimuksen täytäntöönpano, jos kumppanimaa rikkoo ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, demokraattisiin periaatteisiin tai oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvää velvoitetta, sekä vakavissa korruptiotapauksissa; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli komissiolle erityisrahastoja koskevissa erityiskertomuksissaan avunantajien koordinoinnin parantamista (Bêkou-erityisrahasto), täytäntöönpanon puutteiden poistamista, tehokkuuden ja kohdennettujen toimien lisäämistä (Afrikka-hätärahasto) ja paremman vastineen tuottamista rahoille (Turkin-pakolaisavun koordinointiväline);

| G. | ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan pakolaisiin liittyvät merkittävät humanitaariset tarpeet jatkuvat myös muilla kuin Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kattamilla aloilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan pakolaisiin liittyvät merkittävät humanitaariset tarpeet jatkuvat myös muilla kuin Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kattamilla aloilla;

| H. | katsoo, että vaikka parlamentti toteaa näiden välineiden lisäarvon, se on useaan otteeseen todennut, että erityisrahastojen ja koordinointivälineen parlamentaarista valvontaa on tehostettava ja että on osallistuttava tiiviimmin tulevien erityisrahastojen valmisteluun ja niitä koskeviin neuvotteluihin sekä olemassa olevien erityisrahastojen ja muiden EU:n ulkoisen toiminnan alan rahoitusvälineiden voimassaolon jatkamista koskeviin neuvotteluihin; ottaa huomioon, että parlamentti on kehottanut komissiota parantamaan erityisrahastoja koskevaa viestintäänsä ja todennut, että säännöllinen, lukuihin perustuva tieto erityisrahaston täytäntöönpanosta on olennaisen tärkeää, jotta parlamentti voi harjoittaa demokraattista valvonta- ja tarkastustehtäväänsä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vaikka parlamentti toteaa näiden välineiden lisäarvon, se on useaan otteeseen todennut, että erityisrahastojen ja koordinointivälineen parlamentaarista valvontaa on tehostettava ja että on osallistuttava tiiviimmin tulevien erityisrahastojen valmisteluun ja niitä koskeviin neuvotteluihin sekä olemassa olevien erityisrahastojen ja muiden EU:n ulkoisen toiminnan alan rahoitusvälineiden voimassaolon jatkamista koskeviin neuvotteluihin; ottaa huomioon, että parlamentti on kehottanut komissiota parantamaan erityisrahastoja koskevaa viestintäänsä ja todennut, että säännöllinen, lukuihin perustuva tieto erityisrahaston täytäntöönpanosta on olennaisen tärkeää, jotta parlamentti voi harjoittaa demokraattista valvonta- ja tarkastustehtäväänsä;

| I. | ottaa huomioon, että suurin osa erityisrahastoihin osoitetuista rahoitusosuuksista on nyt peräisin EU:n talousarviosta, kun taas jäsenvaltioiden rahoitusosuudet muodostavat hyvin pienen osan niiden kokonaistalousarvioista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Turkin-pakolaisavun koordinointivälineeseen eivät ole vapaaehtoisia vaan perustuvat BKTL-maksuperusteeseen ja ne sisällytetään suoraan unionin talousarvioon ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; toteaa, että erityisrahastojen tapauksessa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia ei ole sisällytetty unionin talousarvioon varainhoitoasetuksen 187 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että suurin osa erityisrahastoihin osoitetuista rahoitusosuuksista on nyt peräisin EU:n talousarviosta, kun taas jäsenvaltioiden rahoitusosuudet muodostavat hyvin pienen osan niiden kokonaistalousarvioista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Turkin-pakolaisavun koordinointivälineeseen eivät ole vapaaehtoisia vaan perustuvat BKTL-maksuperusteeseen ja ne sisällytetään suoraan unionin talousarvioon ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; toteaa, että erityisrahastojen tapauksessa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia ei ole sisällytetty unionin talousarvioon varainhoitoasetuksen 187 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2016 annetussa EU:n ja Turkin julkilausumassa ja EU:n ja Turkin välisessä takaisinottosopimuksessa kiinnitetään erityistä huomiota laittoman maahanmuuton uusien meri- tai maareittien estämiseen, salakuljetusverkostojen purkamiseen, Turkin rajojen valvontaan ja palautusten hyväksymiseen syrjimättömällä tavalla; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2016 annetussa EU:n ja Turkin julkilausumassa ja EU:n ja Turkin välisessä takaisinottosopimuksessa kiinnitetään erityistä huomiota laittoman maahanmuuton uusien meri- tai maareittien estämiseen, salakuljetusverkostojen purkamiseen, Turkin rajojen valvontaan ja palautusten hyväksymiseen syrjimättömällä tavalla;

| K. | ottaa huomioon, että unionin kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja pitkällä aikavälillä sen poistaminen, kuten SEUT-sopimuksen 208 artiklassa vahvistetaan; toteaa, että uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus on edelleen unionin kehityspolitiikan ohjenuora ja että humanitaarista apua koskevalla eurooppalaisella konsensuksella vahvistetaan uudelleen humanitaarisen avun perusperiaatteet; toteaa, että unionin ja sen humanitaaristen kumppanien on voitava varmistaa tarpeiden mukainen apu ja suojelu noudattaen humanitaarisen toiminnan puolueettomuuden, tasapuolisuuden, humaanisuuden ja riippumattomuuden periaatteita; katsoo, että julkisesta kehitysavusta saatavat varat on osoitettava taloudelliseen, inhimilliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, erityisesti laadukkaan koulutuksen saatavuuden varmistamiseen, paikallisen selviytymiskyvyn kehittämiseen, myös ilmastonmuutokseen liittyen, ja rauhanturvaoperaatioihin kehitysavun ja/tai humanitaarisen avun toimittamiseksi ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä erityisrahastoa koskevassa päätöksessä yksilöityihin kehityshaasteisiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unionin kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja pitkällä aikavälillä sen poistaminen, kuten SEUT-sopimuksen 208 artiklassa vahvistetaan; toteaa, että uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus on edelleen unionin kehityspolitiikan ohjenuora ja että humanitaarista apua koskevalla eurooppalaisella konsensuksella vahvistetaan uudelleen humanitaarisen avun perusperiaatteet; toteaa, että unionin ja sen humanitaaristen kumppanien on voitava varmistaa tarpeiden mukainen apu ja suojelu noudattaen humanitaarisen toiminnan puolueettomuuden, tasapuolisuuden, humaanisuuden ja riippumattomuuden periaatteita; katsoo, että julkisesta kehitysavusta saatavat varat on osoitettava taloudelliseen, inhimilliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, erityisesti laadukkaan koulutuksen saatavuuden varmistamiseen, paikallisen selviytymiskyvyn kehittämiseen, myös ilmastonmuutokseen liittyen, ja rauhanturvaoperaatioihin kehitysavun ja/tai humanitaarisen avun toimittamiseksi ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä erityisrahastoa koskevassa päätöksessä yksilöityihin kehityshaasteisiin;

| L. | ottaa huomioon, että Libyassa toteutettavat rajaturvallisuushankkeet asetetaan Afrikka-hätärahaston perustamissopimuksessa selvästi erityisrahaston toimeksiannon ja Euroopan naapuruusvälineestä (ENI) annetun asetuksen soveltamisalan piiriin; ottaa huomioon, että heinäkuusta 2017 alkaen on myönnetty Afrikka-hätärahaston kautta lähes 90 miljoonaa euroa Libyan rannikkovartioston kouluttamiseen, varustamiseen ja valmiuksien tukemiseen, ja 49 miljoonaa euroa on myönnetty palautettavien henkilöiden säilöönotto-olojen kohentamiseen; ottaa huomioon, että erityisrahaston perustamissopimuksessa todetaan selvästi, että erityisrahastosta rahoitetaan toimia, joilla edistetään muuttoliikkeen hallintaa kaikilla sen osa-alueilla maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti, mukaan lukien laittoman muuttoliikkeen hillitseminen ja ehkäiseminen sekä ihmiskaupan torjunta; ottaa kuitenkin huomioon, että Libyan rannikkovartioston toiminnan yhteydessä on esitetty väitteitä ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Libyassa toteutettavat rajaturvallisuushankkeet asetetaan Afrikka-hätärahaston perustamissopimuksessa selvästi erityisrahaston toimeksiannon ja Euroopan naapuruusvälineestä (ENI) annetun asetuksen soveltamisalan piiriin; ottaa huomioon, että heinäkuusta 2017 alkaen on myönnetty Afrikka-hätärahaston kautta lähes 90 miljoonaa euroa Libyan rannikkovartioston kouluttamiseen, varustamiseen ja valmiuksien tukemiseen, ja 49 miljoonaa euroa on myönnetty palautettavien henkilöiden säilöönotto-olojen kohentamiseen; ottaa huomioon, että erityisrahaston perustamissopimuksessa todetaan selvästi, että erityisrahastosta rahoitetaan toimia, joilla edistetään muuttoliikkeen hallintaa kaikilla sen osa-alueilla maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti, mukaan lukien laittoman muuttoliikkeen hillitseminen ja ehkäiseminen sekä ihmiskaupan torjunta; ottaa kuitenkin huomioon, että Libyan rannikkovartioston toiminnan yhteydessä on esitetty väitteitä ihmisoikeusloukkauksista;

| M. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 parlamentti katsoi, että Afrikka-hätärahaston jatkamiseksi kaikissa rahoitusta saaneissa hankkeissa olisi annettava pakolliset takeet ihmisoikeuksien kunnioittamisesta kiinnittäen erityistä huomiota muuttoliikkeen hallintaan ja varmistettava, että nämä takuut vahvistetaan, jos tulevaisuudessa tarvitaan asianmukaisesti perusteltua uutta erityisrahastoa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 parlamentti katsoi, että Afrikka-hätärahaston jatkamiseksi kaikissa rahoitusta saaneissa hankkeissa olisi annettava pakolliset takeet ihmisoikeuksien kunnioittamisesta kiinnittäen erityistä huomiota muuttoliikkeen hallintaan ja varmistettava, että nämä takuut vahvistetaan, jos tulevaisuudessa tarvitaan asianmukaisesti perusteltua uutta erityisrahastoa;

| N. | ottaa huomioon, että Syyrian kriisiin johdosta perustetun EU:n alueellisen erityisrahaston (Madad-rahasto) kautta on kanavoitu 2,3 miljardia euroa, mukaan lukien 21 EU:n jäsenvaltion, Turkin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vapaaehtoiset rahoitusosuudet; ottaa huomioon, että sen ohjelmissa keskitytään koulutukseen, toimeentuloon, terveyteen, suojeluun ja vesialaan, mikä hyödyttää pakolaisia, maan sisäisesti siirtymään joutuneita henkilöitä ja paikallisyhteisöjä ja tarjoaa tukea yli 7 miljoonalle edunsaajalle; ottaa huomioon, että Syyrian sisällissodan pitkittyessä Madad-rahaston avulla toteutettavissa hankkeissa keskityttiin entistä enemmän humanitaariseen kehitykseen ja kiinnitettiin enemmän huomiota sellaisten järjestelmien vahvistamiseen, joilla tuetaan vastaanottavien maiden pyrkimyksiä ja valmiuksia vastata tähän pitkittyneeseen kriisiin, erityisesti tarjoamalla julkisia palveluja Irakissa, Jordaniassa ja Libanonissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Syyrian kriisiin johdosta perustetun EU:n alueellisen erityisrahaston (Madad-rahasto) kautta on kanavoitu 2,3 miljardia euroa, mukaan lukien 21 EU:n jäsenvaltion, Turkin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vapaaehtoiset rahoitusosuudet; ottaa huomioon, että sen ohjelmissa keskitytään koulutukseen, toimeentuloon, terveyteen, suojeluun ja vesialaan, mikä hyödyttää pakolaisia, maan sisäisesti siirtymään joutuneita henkilöitä ja paikallisyhteisöjä ja tarjoaa tukea yli 7 miljoonalle edunsaajalle; ottaa huomioon, että Syyrian sisällissodan pitkittyessä Madad-rahaston avulla toteutettavissa hankkeissa keskityttiin entistä enemmän humanitaariseen kehitykseen ja kiinnitettiin enemmän huomiota sellaisten järjestelmien vahvistamiseen, joilla tuetaan vastaanottavien maiden pyrkimyksiä ja valmiuksia vastata tähän pitkittyneeseen kriisiin, erityisesti tarjoamalla julkisia palveluja Irakissa, Jordaniassa ja Libanonissa;

| O. | ottaa huomioon, että sitä koskevan arvioinnin mukaan Madad-rahasto käynnistää hankkeet suhteellisesti nopeammin kuin Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen vakiomenettelyt; ottaa huomioon, että Madad-rahasto on myös onnistunut saamaan aikaan mittakaavaetuja, sillä laajamittaisten hankkeiden keskimääräinen suuruus on 20 miljoonaa euroa ja niiden keskimääräinen täytäntöönpanoaika noin 30 kuukautta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että sitä koskevan arvioinnin mukaan Madad-rahasto käynnistää hankkeet suhteellisesti nopeammin kuin Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen vakiomenettelyt; ottaa huomioon, että Madad-rahasto on myös onnistunut saamaan aikaan mittakaavaetuja, sillä laajamittaisten hankkeiden keskimääräinen suuruus on 20 miljoonaa euroa ja niiden keskimääräinen täytäntöönpanoaika noin 30 kuukautta;

| P. | ottaa huomioon, että Turkin-pakolaisavun koordinointiväline eroaa EU:n erityisrahastoista pääasiassa siksi, että se on edelleen sisällytetty EU:n talousarvioon; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Turkin-pakolaisavun koordinointiväline eroaa EU:n erityisrahastoista pääasiassa siksi, että se on edelleen sisällytetty EU:n talousarvioon;

| Q. | ottaa huomioon, että komission mukaan Turkin-pakolaisavun koordinointiväline on tarkoitettu koordinoimaan nykyisiä EU:n rahoitusvälineitä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla pakolaisten tarpeisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että komission mukaan Turkin-pakolaisavun koordinointiväline on tarkoitettu koordinoimaan nykyisiä EU:n rahoitusvälineitä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla pakolaisten tarpeisiin vastaamiseksi;

I.   
  Yleisiä näkökohtia

Talousarvionäkökohdat

| 1. | toteaa, että 31. joulukuuta 2020 mennessä kaikille erityisrahastoille oli myönnetty rahoitusta yhteensä 7 691 miljoonaa euroa; toteaa, että tästä määrästä EU:n talousarviosta saatava osuus oli 3 170 miljoonaa euroa, Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta myönnettävä rahoitus 3 534 miljoonaa euroa ja jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien rahoitusosuus 988 miljoonaa euroa; toteaa lisäksi, että kyseiseen päivämäärään mennessä 7 141 miljoonasta eurosta oli tehty sopimukset ja erityisrahastot olivat maksaneet 4 869 miljoonaa euroa; toteaa myös, että 31. joulukuuta 2020 mennessä kaikkien erityisrahastojen maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 98 prosenttia (Madad-erityisrahasto oli sitonut yli 95 prosenttia, Bêkou-erityisrahasto 99 prosenttia, Afrikka-hätärahasto 99 prosenttia ja Kolumbia-erityisrahasto 94 prosenttia käytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista), kun taas maksumäärärahojen yleinen käyttöaste oli 63 prosenttia (Afrikka-hätärahasto 62 prosenttia, Bêkou-erityisrahasto 66 prosenttia, Kolumbia-erityisrahasto 52 prosenttia ja Madad-erityisrahasto 64 prosenttia); |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että Turkin-pakolaisavun koordinointiväline jakautuu kahteen erään, joista kumpikin on kolme miljardia euroa; pitää valitettavana, että toisin kuin vuosia 2016–2017 koskeneessa ensimmäisessä erässä, jossa EU:n talousarviosta myönnetty osuus oli miljardi euroa ja jäsenvaltioiden osuus kaksi miljardia euroa, vuosia 2018–2019 koskeneessa toisessa erässä osuuksien suhde oli päinvastainen, mistä oli vahinkoa käynnissä oleville unionin hankkeille; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että IPA II -välineen rahoitusosuuksien osuus Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen ensimmäisestä erästä oli 52,4 prosenttia, humanitaarisen avun osuus 46,6 prosenttia, vakautta ja rauhaa edistävän välineen 0,7 prosenttia ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 0,3 prosenttia ja että IPA II -välineen rahoitusosuus toisesta erästä oli 64,5 prosenttia ja humanitaarisen avun 35,5 prosenttia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että vuoden 2020 loppuun mennessä Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen ensimmäisen erän määrärahoista 36,6 prosenttia toteutettiin suoralla hallinnoinnilla ja 63,4 prosenttia välillisellä hallinnoinnilla (jonka osalta kansainväliset järjestöt vastasivat yli neljästä viidesosasta); toteaa lisäksi, että toisen erän kohdalla suoran hallinnoinnin osuus oli 32,1 prosenttia (Euroopan komission vastatessa 100 prosentista) ja välillisen hallinnoinnin 67,9 prosenttia (kansainvälisten järjestöjen vastatessa kolmesta neljäsosasta); |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa lisäksi, että kansainväliset järjestöt ovat olleet erityisrahastojen suurimpia täytäntöönpanijoita (36,8 prosenttia) ennen Euroopan komissiota (35,7 prosenttia), jäsenvaltioiden virastoja (24,2 prosenttia) ja julkisia palveluja tuottavia elimiä (3,4 prosenttia); |
| --- | --- |

5.

Parlamentin osallistuminen päätöksentekoa ja tulosten seurantaa koskeviin menettelyihin sekä raportointiin ja/tai arviointiin

| 6. | toteaa, että valiokuntien puheenjohtajille ja asiaankuuluville jäsenille on myönnetty tarkkailijan asema erityisrahastojen strategisten johtokuntien ja koordinointivälineen ohjauskomitean kokouksissa; pitää valitettavana, että tätä asemaa ei mainita virallisesti erityisrahastojen perustamissopimuksissa; vaatii painokkaasti, että johtokuntien kokouskutsuissa otetaan huomioon parlamentin virallinen kokouskalenteri ja että kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, joista on tarkoitus keskustella johtokuntien kokouksissa, toimitetaan hyvissä ajoin ennen kokouksia, jotta parlamentin jäsenet ja sihteeristön henkilöstö voivat osallistua niihin aktiivisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että parlamentilla on rajallinen rooli Afrikka-hätärahastoihin osoitettujen unionin rahoitusosuuksien päätöksenteossa ja valvonnassa, ja toistaa, että olemassa olevia oikeudellisia, sääntelyyn liittyviä ja talousarvioon liittyviä ratkaisuja olisi pitänyt käyttää täysimääräisesti ennen erityisrahastojen perustamista ja/tai niiden voimassaolon jatkamista, minkä olisi edelleen oltava viimeinen keino; muistuttaa aiemmista pyynnöistään, joihin ei vastattu, ja toistaa, että parlamentin olisi oltava edustettuna toimintakomiteoiden kokouksissa ja pystyttävä seuraamaan niiden toimintaa, ja kehottaa komissiota antamaan hyvissä ajoin yksityiskohtaisia tietoja kyseisissä komiteoissa tehdyistä päätöksistä; katsoo, että parlamentin on käytettävä täysimittaisesti täytäntöönpanoa ja talousarvion valvontaa koskevia valvontavaltuuksiaan ja varmistettava, että EU:n rahoituspäätökset ja niihin liittyvät määrärahat ovat unionin laillisuusperiaatteen ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, jolloin EU:n toiminta on demokraattisen valvonnan ja vastuuvelvollisuuden piirissä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että komissio pyrkii seuraamaan ja arvioimaan toimia tiiviisti sekä tuottamaan tietoa erityisrahastojen ja koordinointivälineen toiminnasta niitä käsittelevien raporttien avulla; pyytää vahvistamaan näitä avoimuutta lisääviä toimia julkaisemalla asiaankuuluvia tietoja, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot rahoitetuista hankkeista ja asetettuihin tavoitteisiin nähden saavutetuista tuloksista, erityisrahastojen ja koordinointivälineen verkkosivustoilla; painottaa, että näiden raporttien saatavuus, yksityiskohtaisuus, täydellisyys sekä niissä esitettyjen tosiseikkojen johdonmukaisuus ovat oleellisen tärkeitä, jotta parlamentti voisi budjettivallan käyttäjänä arvioida täytäntöönpanoa riittävällä tavalla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että tiedot kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumisesta asetettiin saataville Afrikka-hätärahastoa koskevissa vuosikertomuksissa 2019 ja 2020; pitää valitettavana, että nämä tiedot eivät ole avoimesti saatavilla alihankinnan vähäisen avoimuuden vuoksi; toteaa, että tällaiset tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan eriteltävä hankekohtaisesti ottaen huomioon asianmukaisesti perustellut luottamuksellisuutta ja turvallisuutta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että komissio ilmoitti myöhään aikeestaan jatkaa erityisrahastojen voimassaoloa ja että joitakin erityisrahastoja koskevat arvioinnit tehtiin myöhässä, minkä vuoksi parlamentti ei pystynyt esittämään ajoissa kattavia ja täsmällisiä päätelmiä Afrikka-hätärahastosta, jolloin demokraattista valvontaa ja vastuuvelvollisuutta rajoitettiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | esittää uudelleen painokkaan toteamuksensa, jonka mukaan erityisrahastojen voimassaolon jatkaminen joulukuuhun 2021 saakka, mihin se on antanut suostumuksensa, on pääasiassa tekninen toimi, jotta uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen voidaan siirtyä sujuvasti ja jotta jo sidotut varat voidaan ottaa käyttöön ja käyttää tehokkaasti; korostaa komission vakuutuksia, joiden mukaan jatkamisella pyrittiin varmistamaan jatkuva oikeusperusta edellisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 tehtyjen sitoumusten maksuja varten ja että NDICI-välineen tai IPA III -ohjelman puitteissa ei tehdä uusia sitoumuksia erityisrahastoihin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että komission olisi kertomuksissaan havainnollistettava eri rahoitusvälineiden täydentävyyttä ja tuotettua lisäarvoa erityisrahastojen ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kattamilla aloilla, mukaan lukien EU:n ulkoinen investointiohjelma; |
| --- | --- |

12.

II.   
  Kutakin EU:n erityisrahastoa / koordinointivälinettä koskeva arviointi

Bêkou

| 13. | katsoo, että Bêkou-erityisrahasto on yhtenä välineenä osittain edistänyt Keski-Afrikan tasavallan tilanteen ratkaisemista sekä Keski-Afrikan tasavallan kehitys- ja humanitaaristen tarpeiden välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | viittaa lisäksi Keski-Afrikan tasavallassa helmikuussa 2018 vierailleen Euroopan parlamentin kehitysvaliokunnan valtuuskunnan päätelmiin, joissa todetaan, että Bêkou-erityisrahastolla on näkyvyyttä ja että vaikuttaa siltä, että se on otettu myönteisesti vastaan maassa, ja toteaa, että hankkeiden avulla voidaan asianmukaisesti vastata tarpeisiin siirryttäessä kunnostamisesta toimeentulon tarjoamiseen ja pidemmän aikavälin kehitykseen, ainakin paikallisesti ja pienemmässä mittakaavassa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2017 julkaiseman erityiskertomuksen päätelmiä, joiden mukaan Bêkou-erityisrahaston saavutukset ovat kaiken kaikkiaan myönteisiä ja joissa todetaan, että erityisrahasto on houkutellut tukea mutta vain vähän uusia avunantajia ja että useimmissa erityisrahaston hankkeissa on päästy odotettuihin tuloksiin ja hankkeet ovat parantaneet EU:n näkyvyyttä; toteaa kuitenkin, että kertomuksessa suositeltiin toiminta-alan parempaa määrittelyä, avunantajien koordinoinnin, hankkeiden valintamenettelyjen, seurannan ja tuloksellisuuden mittaamisen parantamista sekä kustannusten optimointia ja avoimuuden lisäämistä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden valinnassa; panee merkille, että toimintakomitean jäsenvaltioita edustavat niiden omat kansalliset kehitysvirastot, jotka valitaan myös hankkeiden toteuttajiksi, ja on huolissaan siitä, että tämä saattaa johtaa eturistiriitoihin toimintakomitean hankkeiden valintamenettelyssä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että tuen jatkamiseksi Keski-Afrikan tasavallan humanitaarinen kriisi, köyhyys ja uudet turvallisuushaasteet edellyttävät EU:lta hyvin kohdennettuja ohjelmia sekä NDICI – Globaali Eurooppa -välineen kautta tarvittaessa joustavaa tukea, jotta voidaan edistää humanitaariseen kriisiin vastaamista, rauhaa, turvallisuutta, demokratisoitumista ja demokraattisten instituutioiden vahvistamista sekä ihmisoikeuksien kunnioittamista Keski-Afrikan tasavallassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että EU:n ja muiden avunantajien toimista huolimatta maan tilanne on edelleen epävakaa uusien konfliktien ja erittäin puutteellisen ruokaturvan vuoksi; |
| --- | --- |

17.

Madad

| 18. | katsoo, että Madad-erityisrahasto on osoittanut lisäarvonsa kriisin hallinnan yhteydessä ja se on parantanut EU:n ulkoista näkyvyyttä ja vaikutusvaltaa ja lisännyt eri läheistä saatujen varojen valvontaa, koordinointia ja vipuvaikutusta kansallisiin tai muihin kansainvälisiin rahoituskanaviin verrattuna; toteaa, että erityisrahaston menot olivat yhdenmukaisia oikeusperustojen tai käytettyjen unionin välineiden ja niiden päämäärien kanssa; muistuttaa siksi, että Madad-rahastosta rahoitetuilla hankkeilla on edistettävä ja suojeltava ihmisarvoa, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä edistettävä erityisesti vähemmistöjen ja haavoittuvien ryhmien sosiaalista ja taloudellista osallisuutta; pitää valitettavana, että Syyrian konflikti jatkuu yhä, ja korostaa, että syyrialaisten pakolaisten, jotka eivät lähitulevaisuudessa voi palata kotimaahansa, ja heidät vastaanottavien yhteisöjen tarpeet, jotka liittyvät pidemmän aikavälin kotoutumiseen ja työllisyyteen, edellyttävät edelleen EU:n ja kansainvälistä pitkän aikavälin tukea, jotta turvataan heidän valmiutensa pidemmän aikavälin kotoutumiseen ja työllisyyteen yhtenevästi vastaanottavien yhteisöjen kanssa; huomauttaa, että konfliktialttiilla alueilla Syyriassa ei tällä hetkellä voida toteuttaa pitkän aikavälin jälleenrakennusta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ottaa huomioon, että lokakuussa 2018 julkaistussa strategisessa väliarvioinnissa todettiin, että Madad-erityisrahasto on ollut merkittävä ja kustannustehokas, että se on tavoittanut suuren määrän edunsaajia suhteellisen alhaisin kustannuksin ja että se on antanut EU:lle mahdollisuuden toteuttaa joustavasti toimia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tyytyväinen siihen, että erityisrahasto on tarjonnut nopeasti ja joustavasti tukea kumppanimaille ja -yhteisöille koronaviruspandemian aikana osallistuen aktiivisesti toimien hienosäätämiseen ja uudelleenkohdentamiseen terveydenhuoltoalan lisäksi myös esimerkiksi elinkeino-, suojelu- ja koulutusaloilla sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla Libanonissa, Irakissa, Turkissa ja Jordaniassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että pakolaisten, maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ja haavoittuvassa asemassa olevien vastaanottavien yhteisöjen tukea on jatkettava myös jatkuvasta konfliktista kärsivällä laajemmalla alueella tarjoamalla pitkäaikaista, ennakoitavaa, täysin avointa ja nopeasti käyttöön otettavaa rahoitusta vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa perustetuista välineistä sekä mahdollisesti jäsenvaltioilta ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina saatavaa rahoitusta ottaen huomioon kaikki varainhoitoasetuksessa vahvistetut rahoitusvälineet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palauttaa mieliin Syyriassa ja alueella olevien palestiinalaisten pakolaisyhteisöjen haavoittuvuuden ja kehottaa antamaan jatkuvaa tukea ja sisällyttämään yhteisöt EU:n humanitaarisiin suunnitelmiin ja vastauksiin, jotka liittyvät Syyrian kriisiin; |
| --- | --- |

22.

Afrikka

| 23. | toteaa, että Afrikka-hätärahasto perustettiin hätärahastoksi, jonka tarkoituksena oli auttaa torjumaan kriisejä kolmella Afrikan alueella ja saavuttaa pitkän aikavälin vakaus- ja kehitystavoitteet; katsoo, että Afrikka-hätärahasto on nopea ja joustava väline, jolla voidaan vastata yhteisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja talouskriiseihin; korostaa, että meneillään olevan covid-19-pandemian aiheuttama ennennäkemätön tilanne edellytti kaikkea tarvittavaa joustavuutta ja nopeutta; korostaa kuitenkin, että joustoon on aina yhdistettävä täysi avoimuus ja vastuuvelvollisuus; katsoo, että parantamisen varaa voisi olla, ja kolmessa ikkunassa voitaisiin keskittyä ohjatumpiin toimiin ja tukea tulosten mittaamista ja niistä raportointia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille, että 78 hanketta paransi taloudellisia ja työllisyysmahdollisuuksia, 97 hanketta toteutettiin selviytymiskyvyn parantamiseksi, 75 hanketta keskittyi muuttoliikkeen hallintaan ja 75 hanketta hallinnon parantamiseen ja konfliktien ehkäisyyn; panee huolestuneena merkille, että muuttoliikkeen hallinnasta on erityisolosuhteiden vuoksi tullut EU:n toimien painopiste joissakin hankkeissa; toistaa kuitenkin, että alkuperäiset tavoitteet eli selviytymiskyvyn parantaminen ja muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen, olisi säilytettävä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä, että Afrikka-hätärahasto on joissakin tapauksissa edistänyt humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön ja rauhan väliseen jatkumoon perustuvaa kolmitahoista lähestymistapaa, jota ei voitu toteuttaa edelliseen monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluneiden EU:n rahoitusvälineiden avulla; palauttaa mieliin, että hätärahaston rahoitusta on pantava täytäntöön ja arvioitava julkisen kehitysavun kriteerien perusteella ja että kaikki kyseisen vaatimuksen ulkopuoliset menot on rahoitettava hätärahastoon kootuista eri lähteistä; tuomitsee julkisten kehitysapuvarojen käyttämisen kehitystavoitteiden vastaisiin tarkoituksiin; muistuttaa, että perusperiaatteena on oltava humanitaarisen avun riippumattomuus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää valitettavana, että jopa 37 prosenttia Afrikka-hätärahastosta kohdennetaan toimenpiteisiin, joilla pyritään rajoittamaan ja vähentämään muuttoliikettä, kun taas alle 9 prosenttia kohdennetaan muuttoliikkeen ja pakkomuuton taustalla oleviin tekijöihin; huomauttaa, että alle 1,5 prosenttia Afrikka-hätärahaston varoista kohdennettiin tavanomaisiin muuttokanaviin; ottaa huomioon, että turvallisuus on olennaisen tärkeää Afrikan kumppanimaiden vakauden kannalta ja että EU:n on tuettava kumppanimaita laittomien muuttovirtojen, salakuljetuksen ja ihmiskaupan perimmäisten syiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille raportit jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista, joita Libyassa tapahtuu Libyan rannikkovartioston toimien yhteydessä; painottaa, että monet rannikkovartioston pelastamista tai pidättämistä ihmisistä palautetaan mielivaltaiseen vankeuteen Libyassa vallitsevissa kauhistuttavissa oloissa; korostaa, että pakolaisten palauttaminen maihin, joissa he eivät ole turvassa, on vastoin pakolaisten oikeusasemaa koskevaa vuoden 1951 yleissopimusta; panee merkille, että hätäsiirtomekanismin yhteydessä on esitetty huolia ihmisoikeuksien kunnioittamisesta hankkeiden täytäntöönpanossa; panee merkille, että Libyassa ei ole noudatettu palauttamiskiellon periaatetta; muistuttaa kuitenkin, että kaikissa interventioissa olisi varmistettava ihmishenkien, ihmisarvon ja ihmisoikeuksien täysimittainen suojelu; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan ja toteuttamaan kansalaisjärjestöjä kuullen erityisen riskinarvioinnin meri- ja rajavalvontaviranomaisten kanssa toteutetuista yhteistyötoimista, joita rahoitetaan Afrikka-hätärahastosta, jotta voidaan varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen objektiivinen arviointi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa paikallisten kumppanien kanssa tehtävän yhteistyön ja vuoropuhelun merkitystä; panee tyytyväisenä merkille kuulemiset ja tutkimukset ensisijaisten tarpeiden määrittämiseksi; kehottaa painokkaasti komissiota ottamaan paikallisviranomaiset ja kansalaisjärjestöt asianmukaisesti mukaan Afrikka-hätärahaston tukemiin hankkeisiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että yksi Afrikka-hätärahaston keskeisistä tavoitteista – sellaisena kuin ne on määritetty sen perustamissopimuksessa – on muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen erityisesti edistämällä selviytymiskykyä, taloudellisia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, turvallisuutta ja kehitystä sekä puuttumalla ihmisoikeusloukkauksiin; kehottaa painottamaan enemmän pitkän aikavälin kehitystavoitteita, kuten työllisyyttä, koulutusta, ruokaturvaa ja paikallisväestön elinolojen parantamista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 32/2018 tuotiin esiin useita puutteita, kuten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön soveltamatta jättäminen ja vaikeaselkoinen hallinnointi, suositeltiin hankkeiden valintamenettelyn parantamista, täytäntöönpanon nopeuttamista ja järjestelmällisempää tuloksellisuuden seurantaprosessia, joka kattaa kaikki hankkeet, ja todettiin, että rahaston laajan soveltamisalan vuoksi se ei useinkaan ollut tuloksekas, koska tarpeita ja keinoja, joiden avulla mitattu vaikutus olisi voitu saavuttaa, ei ollut riittävästi kvantifioitu; kehottaa yksinkertaistamaan ja parantamaan hankintamenettelyihin liittyviä hakemuksia koskevaa viestintää, jotta helpotetaan pienten ja paikallisten valtiosta riippumattomien järjestöjen mahdollisuuksia saada EU:n rahoitusta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että Afrikka-hätärahasto myötävaikutti selviytymiskyvyn parantamiseen ja humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön jatkumon täytäntöönpanoon epävakaassa tilanteessa; toteaa lisäksi, että Afrikka-hätärahasto edisti myös eri sidosryhmien välistä yhteistyötä ja mahdollisti brexitin jälkeisessä tilanteessa erityisen tärkeiksi tulleiden EU:n ulkopuolisten avunantajien tarjoaman rahoituksen sekä lisäsi muuttoliikettä ja pakkosiirtoja koskevan ongelman ja sen ratkaisemiseksi toteutettujen EU:n toimien näkyvyyttä; pitää samanaikaisesti valitettavana, että rahaston täytäntöönpanon seuranta ei ole ollut riittävää, ja pyytää sisällyttämään SMART-tavoitteet (täsmällinen, mitattava, saavutettava, realistinen ja aikasidonnainen) hankkeiden loogisen viitekehyksen matriisiin sekä asettamaan määrällisiä tavoitteita hankkeiden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen vapauttaa Afrikka-hätärahastosta alun perin Eritrealle myönnetyt varat erityisesti koska tien kunnostamiseen liittyvän hankkeen yhteydessä teetettiin pakkotyötä; |
| --- | --- |

32.

Kolumbia

| 33. | katsoo, että Kolumbia-erityisrahasto on osoittautunut hyödylliseksi ja on tämänhetkisessä tilanteessa tärkeä väline, jolla tuetaan Kolumbian hallituksen ja Kolumbian vallankumouksellisten asevoimien (FARC) välisen rauhansopimuksen täytäntöönpanoa; huomauttaa, että Kolumbia-erityisrahaston voimassaolon jatkaminen on vahvistanut uudelleen EU:n sitoutumisen ja sillä on taattu Kolumbian rauhanprosessille sen kipeästi kaipaama tuki; palauttaa mieliin, että Kolumbian erityisrahasto on perustettu kehitysyhteistyön rahoitusvälineen puitteissa ja että sitä on mukautettava Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaiseen tavoitteeseen: ”Unionin kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoite tällä alalla on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen” ja ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa myös sen tärkeää roolia Kolumbian tukemiseksi kokonaisvaltaisen maaseudun kehittämisen ja talouskasvun alalla; kehottaa edelleen asettamaan Kolumbian rauhanprosessin täytäntöönpanon etusijalle osana pitkän ja keskipitkän aikavälin täysin avoimia rahoitusohjelmia ja seurantaa ja antamaan näille ohjelmille etua Euroopan parlamentin asianmukaisesta demokraattisesta valvonnasta ja osallistumisesta sekä sidosryhmien, erityisesti paikallisen kansalaisyhteiskunnan, asianmukaisista, avoimista ja osallistavista kuulemisista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | antaa Kolumbialle tunnustusta siitä, että huolimatta sen omista rauhansopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista se on pyrkinyt tukemaan Kolumbiaan paenneita yli 1,7 miljoonaa venezuelalaista maahanmuuttajaa erityisesti myöntämällä heille oikeuden tilapäiseen suojeluun kymmenen vuoden ajaksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on tyytyväinen siihen, että Chilen tasavalta osallistuu avunantajana erityisrahastoon; toteaa, että alueellisten kumppaneiden osallistuminen tuo paljon lisäarvoa ja se on parantanut sekä erityisrahaston paikallista hyväksymistä että EU:n sitoutumisen ja yhteistyön oikeutusta; |
| --- | --- |

36.

Turkin-pakolaisavun koordinointiväline

| 37. | huomauttaa, että Turkin alueella oleskelee maailman suurin pakolaisväestö, johon kuuluu yli neljä miljoonaa rekisteröityä pakolaista Syyriasta, Irakista ja Afganistanista; palauttaa mieliin Turkin tärkeän roolin Syyriasta tulevien pakolaisten vastaanottamisessa; kehottaa laatimaan ihmisoikeuksia koskevan kattavan vaikutustenarvioinnin EU:n ja Turkin julkilausumasta ja korostaa, että molempien osapuolten on tärkeää noudattaa perusoikeuksia osana sen täytäntöönpanoa; katsoo, että EU:n olisi edelleen annettava tarvittavaa tukea syyrialaisille ja muille pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille Turkissa ja varmistettava, että Turkin hallitus ei osallistu suoraan varojen hallinnointiin ja jakamiseen, vaan varat olisi ensisijaisesti annettava suoraan pakolaisille ja vastaanottaville yhteisöille ja niiden hallinnoinnista vastaisivat järjestöt, jotka takaavat vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että koordinointiväline on osoittanut arvonsa innovatiivisena yhdistämisvälineenä ja tärkeänä koordinointimekanismina, jonka avulla Turkkia autetaan vastaamaan nopeasti pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen välittömiin humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön tarpeisiin; korostaa, että näiden toimien kestävyydestä on huolehdittava; toteaa siksi, että hankkeiden enemmistön kohdalla voimassaoloa oli jatkettava odotetun tuloksen saavuttamiseksi; ilmaisee tukensa Turkin kansalaisyhteiskunnalle ja palauttaa mieliin kansainvälisten järjestöjen kiitettävät ponnistelut näiden hankkeiden täytäntöönpanossa; korostaa lisäarvoa, joka syntyy, kun paikalliset sekä eri jäsenvaltioiden järjestöt, asiantuntijat ja kansalaisjärjestöt otetaan mukaan Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää myönteisenä Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen ensimmäisen vaiheen onnistumista ja erityisesti hätätilanteiden sosiaalista turvaverkkoa, joka on suurin komission hallinnoima humanitaarinen hanke; pitää myönteisenä toisen vaiheen edistymistä, joka mahdollistaa asteittaisen siirtymisen humanitaarisesta avusta kehitysapuun; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toteaa, että koordinointivälineellä on rooli perustarpeita koskevan tuen antamisessa noin 1,8 miljoonalle pakolaiselle, koulutustuen antamisessa 668 900 pakolaislapselle ja terveydenhuollon ja suojelun järjestämisessä miljoonille pakolaisille; korostaa kuitenkin, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 27/2018 mukaan terveys- ja koulutustoimien rahoitus on epäjohdonmukaista ja että samanlaisten hankkeiden rahoittamiseen käytetään rinnakkain erilaisia hallintorakenteita; ottaa huomioon, että kertomuksessa korostettiin myös, että käteisavustushankkeissa olisi voitu saavuttaa suurempi arvo, ja kehotettiin komissiota parantamaan kunnallisen infrastruktuurin ja sosioekonomisen tuen suunnittelua, mahdollistamaan kansalaisjärjestöjen toimintaympäristö ja parantamaan koordinointivälinettä koskevaa raportointia; huomauttaa erityisesti covid-19-pandemian vaikutuksista pakolaisiin ja toteaa, että koordinointiväline perustettiin huolimatta vakavista huolenaiheista, jotka koskivat pakolaisten ihmisoikeustilannetta Turkissa kansainvälisen turvapaikkaoikeuden näkökulmasta; palauttaa mieliin, että komissio pyysi vuonna 2020 ottamaan EU:n talousarvion ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran puitteissa käyttöön 481,6 miljoonan euron suuruiset lisävarat, mikä on enemmän kuin Turkin-pakolaisavun koordinointivälineelle aluksi myönnettiin, jotta voidaan rahoittaa hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko -ohjelmaan ja koulutusta tukevaan ehdolliseen rahansiirto-ohjelmaan liittyviä toimia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa pitävänsä erittäin valitettavana, että parlamenttia ei kuultu virallisesti eikä siltä pyydetty hyväksyntää tämän koordinointivälineen perustamiseen ja sen voimassaolon jatkamiseen, vaan se oli mukana ainoastaan toisena budjettivallan käyttäjänä, mikä heikensi koordinointivälineen demokraattista vastuuvelvollisuutta; toteaa painokkaasti, että sen ei pitäisi joutua uudelleen tähän tilanteeseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 27/2018 (24) kyseenalaistetaan koordinointivälineestä rahoitettujen humanitaaristen hankkeiden tehokkuus, koska niissä ei ole arvioitu johdonmukaisesti ja kattavasti budjetoitujen kustannusten kohtuullisuutta; panee merkille, että kertomuksessa tuodaan esiin myös huoli siitä, että kaikkia humanitaarisia hankkeita ei ole mahdollista seurata tarkastuksen aikana; painottaa tässä suhteessa, että Turkin viranomaisten kieltäytyminen antamasta kahden käteisavustushankkeen edunsaajia koskevia tietoja voisi herättää kysymyksiä koordinointivälineen varainhoidon moitteettomuudesta, erityisesti, kun otetaan huomioon Turkin nopea etääntyminen oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista; palauttaa mieliin tarpeen valvoa Turkin hallituksen ja paikallisviranomaisten täytäntöön panemia varoja; muistuttaa, että varoja on käytettävä yksinomaan pakolaisten kaikkien fyysisten ja psyykkisten tarpeiden täyttämiseen, mukaan lukien asuminen, ruoka, koulutus ja ihmisarvoisen elintason takaaminen; kehottaa komissiota parantamaan seurantaa ja hankkimaan tiedot kaikkien koordinointivälineeseen liittyvien ohjelmien ja hankkeiden edunsaajista; painottaa, että komission olisi täyden vastuuvelvollisuuden saavuttamiseksi ja päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi asetettava varat saataville perustuen tavoitteisiin, jotka täytäntöönpanokumppanit ovat saavuttaneet käytännön tasolla ja sen jälkeen, kun täytäntöönpanoa on arvioitu varainhoitoasetuksen sääntöjen mukaisesti; kehottaa siksi komissiota varmistamaan, että Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen tavoitteet ja täytäntöönpano vastaavat muun muassa demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia koskevia EU:n yleisiä periaatteita, toimintapolitikkoja ja tavoitteita; ilmaisee huolensa näiden periaatteiden rapautumisesta Turkissa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että on tärkeää siirtyä humanitaarisesta avusta kehitysyhteistyöhön, ja kehottaa komissiota kehittämään ja panemaan täytäntöön siirtymästrategian, jossa keskitytään auttamaan pakolaisten toimeentulomahdollisuuksien luomisessa, jotta voidaan parantaa heidän itsenäisyyttään ja sosiaalista osallisuuttaan vastaanottavissa yhteisöissä; palauttaa mieliin EU:n pitkän aikavälin tavoitteen, jonka mukaan Turkin viranomaiset ottavat vaiheittain vastuun EU:n rahoittamista toimista demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia kaikilta osin noudattaen; kehottaa kaikkia osapuolia, jotka osallistuvat tulevaan itäistä Välimerta käsittelevään monenväliseen konferenssiin, käsittelemään tätä kokonaisvaltaisesti humanitaaristen ja kehityskysymysten ohella; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toistaa pyyntönsä, että Turkki noudattaa palauttamiskiellon periaatetta erityisesti Syyrian rajalla ja varmistaa, että pakolaisten ihmisoikeuksia ja heidän asemaansa, sellaisina kuin ne taataan vuoden 1951 pakolaisyleissopimuksessa, kunnioitetaan täysimääräisesti ja että se ei välineellistä muuttovirtoja eikä käytä niitä EU:hun kohdistuvan kiristyksen lähteenä poliittisiin tarkoituksiin; odottaa Turkin panevan täysimittaisesti ja syrjimättömästi täytäntöön maaliskuussa 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman ja EU:n ja Turkin välisen takaisinottosopimuksen; kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa seurataan tiiviisti, myös turvapaikanhakijoiden ja Turkkiin palautettujen siirtolaisten ihmisoikeustilanteen osalta osana EU:n ja Turkin julkilausumaa, ja raportoimaan asiasta parlamentille; kehottaa Turkin viranomaisia myöntämään UNHCR:lle täyden pääsyn Turkin ja Syyrian rajalla sijaitseviin säilöönottokeskuksiin, jotta voidaan valvoa palauttamiskiellon periaatteen noudattamista; painottaa, että Turkille pakolaisvirtojen hallintaa varten annettavassa taloudellisessa tuessa on noudatettava talousarvion täydellistä avoimuutta sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rajoittamatonta osallistumista; kehottaa komissiota esittämään Turkin viranomaisille kehotuksen parantaa kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen työympäristöä; kehottaa komissiota hyödyntämään erityisestä kolmansien osapuolten todentamisjärjestelmistä saamiaan kokemuksia menojen valvonnan vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Turkkia olemaan pitämästä pakolaisia säilöönottokeskuksissa allekirjoitusten saamiseksi vapaaehtoista paluuta koskeviin lomakkeisiin ja takaamaan heidän pääsynsä terveydenhuoltopalveluihin riippumatta heidän rekisteröintipaikastaan maassa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että Turkin-pakolaisavun koordinointivälineellä tuetaan vain rekisteröityjä pakolaisia; ilmaisee huolensa siitä, että monet pakolaiset ovat jääneet ilman apua, koska rekisteröintiä on vaikeutettu joissakin maakunnissa ja kaupungeissa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti neuvoston kehotukseen komissiolle esittää neuvostolle ehdotus, joka koskee syyrialaisille pakolaisille tarkoitetun rahoituksen jatkamista Turkissa sekä Jordaniassa, Libanonissa ja muissa alueen osissa; |
| --- | --- |

47.

III.   
  Tulevaisuudennäkymät ja suositukset

| 48. | korostaa, että tilanteissa, joissa kriisi on pitkittynyt, rahoitustarpeisiin on vastattava paremmin ja on varmistettava humanitaarisen avun, jälleenrakentamisen ja kehitysyhteistyön välinen joustava ja yhteenkytketty koordinointi ja siirtymä siten, että toiminta vastaa kansainvälisen kehityspolitiikan, mukaan lukien YK:n kehitystavoitteet ja unionin kehityspolitiikan periaatteet, tavoitteita, kuten köyhyyden poistamista ja eriarvoisuuden vähentämistä, ja humanitaarisen intervention kyseessä ollessa noudattamalla täysimittaisesti inhimillisyyden, neutraaliuden, puolueettomuuden ja riippumattomuuden kaltaisia humanitaarisen avun periaatteita suojellen täysimääräisesti ihmishenkiä, -arvoa ja -oikeuksia; korostaa EU:n avun tehokkuuden ja vaikuttavuuden tarvetta, jotta sillä olisi todellisia käytännön vaikutuksia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | painottaa, että on otettava opiksi erityisrahastojen ja koordinointivälineen perustamisesta, hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta saaduista kokemuksista, jotta niitä voidaan hyödyntää uuteen sukupolveen kuuluvissa ulkoisen rahoituksen välineissä sekä tehostaa EU:n ulkoisen avun ja parlamentaarisen valvonnan synergiaa ja johdonmukaisuutta; kehottaa komissiota esittämään lopullisen ja kattavan arvion erityisrahastojen täytäntöönpanosta ja arvioimaan onko se EU:n kehitystä ja ihmisoikeuksia koskevien ja humanitaaristen tavoitteiden mukainen; vaatii lisäksi, että jos tulevaisuudessa ilmenee tarvetta uuteen erityisrahastoon tai tilapäiseen välineeseen, unionin talousarviosta maksettavaa rahoitusosuutta koskeva mekanismi on määriteltävä selkeästi ja siitä on neuvoteltava alusta alkaen siten, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; katsoo myös, että EU:n ulkoisen avun vaikutusta ja näkyvyyttä olisi edelleen lisättävä korostamalla EU:n ja sen jäsenvaltioiden roolia maailman suurimpina kehitysavun antajina; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota varmistamaan EU:n riippumattomien elinten ja asiantuntijoiden suorittaman avoimen vaikutustenarvioinnin, joka koskee EU:n rahoittamien hankkeiden vaikutusta siirtolaisten ja pakolaisten ihmisoikeuksiin sekä laajempaan väestöön kyseisissä maissa; kehottaa perustamaan tehokkaan ja riippumattoman seurantamekanismin, jolla seurataan ja arvioidaan täysimittaisesti näiden rahastojen lopullista käyttötarkoitusta, ja laatimaan toimintasuunnitelmia mahdollisten perusoikeusloukkauksien varalta; katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunnan toimijat on otettava täysimääräisesti mukaan niiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan perusteellisen ja selkeän yleiskatsauksen kolmansien maiden kanssa muuttoliikkeen hallinnan alalla tehtävän yhteistyön rahoittamiseen käytetyistä varoista kaikkien rahoitusvälineiden osalta sekä niiden täytäntöönpanosta; korostaa, että on tärkeää jakaa tarkastustiedot EU:n rahoitusvalvontakehyksen kanssa, johon kuuluvat Euroopan tilintarkastustuomioistuin, OLAF ja EPPO; |
| --- | --- |

50.

| 51. | huomauttaa, että Afrikan sisäiseen muuttoliikkeeseen, joka muodostaa lähes 90 prosenttia muuttovirroista Afrikassa, liittyviin haasteisiin on puututtava paremmin tiiviissä yhteistyössä Afrikan unionin kanssa ja sen Afrikan muuttoliiketoimintapolitiikan kehyksen ja toimintasuunnitelman 2018–2030 mukaisesti; korostaa kuitenkin, että pitkällä aikavälillä tarvitaan lähestymistapaa, jolla vältetään riippuvuus ulkoisista toimista; vaatii tässä yhteydessä voimaannuttamista koulutuksen avulla ja korostaa laadukkaan koulutuksen merkitystä kehitysyhteistyön tukemisessa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvo ja sosiaalinen osallisuus ovat kaksi NDICI – Globaali Eurooppa -välineen ohjelmasuunnittelun tärkeintä menotavoitetta; toteaa jälleen, että EU on sitoutunut naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, ja kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon sekä selviytymiskyvyn kehittämisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen erityisrahastojen ja koordinointivälineen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; suosittaa, että sukupuolinäkökohdat huomioon ottava analyysi ja naisten osallistumista tuettujen hankkeiden suunnitteluun koskeva tarkastelu olisi toteutettava säännöllisesti sekä EU:n erityisrahastojen että Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen hankkeiden täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota olemaan tekemättä tai tarkistamaan yhteistyötä sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka eivät kunnioita täysimittaisesti perusoikeuksia, mukaan lukien ihmisoikeudet vaarantavien tai niitä heikentävien erityisrahoituksen ja -hankkeiden keskeyttäminen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että varainhoitoasetus mahdollistaa erityisrahastojen perustamisen ulkoisia toimia varten, ja muistuttaa lisäksi parlamentin vaatineen jo pitkään, että ulkoinen apu olisi rahoitettava kokonaan unionin talousarviosta ja että se olisi pantava täytäntöön johdonmukaisesti noudattaen yhtenäisiä sääntöjä, jotka perustuvat lainsäätäjien yhdessä säätämiin välineisiin ja joissa otetaan täysimääräisesti huomioon parlamentin lainsäädäntö-, talousarvio- ja valvontaoikeudet sekä EU:n talousarvion yhtenäisyyden, vastuuvelvollisuuden, avoimuuden, tehokkuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet; korostaa, että poikkeuksellisten välineiden käyttöönotto lisää rahoitushallinnon monimutkaisuutta ja aiheuttaa rahoituspaineita olemassa oleville ulkopolitiikan välineille, mikä saattaa vaikuttaa niiden tehokkuuteen; katsoo, että EU:n erityisrahastoja olisi käytettävä ainoastaan reagoimaan äkilliseen suureen kriisiin ja tilanteisiin, joissa useiden avunantajien toimia on koordinoitava ja joissa ulkopolitiikan tavoitetta ei voida täysin saavuttaa olemassa olevien ulkoisten rahoitusvälineiden avulla ja edellyttäen, että ne noudattavat moitteettoman varainhoidon periaatetta ja että unionin erityisrahasto ei ole päällekkäinen muiden olemassa olevien rahoituskanavien tai vastaavien välineiden kanssa ilman täydentävyyttä ja että erityisrahaston tavoitteet ovat yhdenmukaisia sen unionin välineen tai budjettikohdan tavoitteiden kanssa, josta rahasto rahoitetaan; kehottaa komissiota takaamaan tehokkaamman käytännön tiedottamisen, jossa korostetaan EU:n roolia maailmanlaajuisen kehitysrahoituksen suurimpana rahoittajana; |
| --- | --- |

54.

| 55. | huomauttaa, että varojen kokoaminen erityisrahastoihin EKR:stä, unionin talousarviosta ja muilta avunantajilta ei saisi muuttaa olemassa olevien EU:n toimintapolitiikkojen ja ohjelmien kykyä pyrkiä alkuperäisiin tavoitteisiinsa, kuten köyhyyden poistamiseen ja perusoikeuksien edistämiseen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palauttaa mieliin, että EU:n erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä olisi pidettävä poikkeuksellisina tai todellisissa hätätilanteissa käyttöön otettavina välineinä, joiden lisäarvo ja vaikutukset kentällä olisi perusteltava erittäin hyvin ja joita olisi valvottava tarkasti; odottaa, että komissio hyödyntää kaikkia ohjelmaperusteisen lähestymistavan mahdollisuuksia NDICI – Globaali Eurooppa -välineen maantieteellisen pilarin ja IPA III -välineen puitteissa ja toteaa, että näitä välineitä ei voida enää käyttää Turkin liittymistä valmistelevan tuen rahoittamiseen, lukuun ottamatta Turkin kansalaisjärjestöille annettavaa tukea demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseen tarkoitetun rahoitusvälineen kautta; odottaa lisäksi, että komissio täydentää näitä mahdollisuuksia globaalilla temaattisella ohjelmasuunnittelulla, nopeaan toimintaan tarkoitetulla rahoituksella ja NDICI – Globaali Eurooppa -välineen suurella, ohjelmiin sitomattomalla rahoitusvarauksella; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palauttaa mieliin, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen uusia haasteita ja painopisteitä varten tarkoitetusta joustovarasta saatavien varojen odotetaan täydentävän maantieteellisistä ja temaattisista ohjelmista ja nopean toiminnan toimista saatavaa rahoitusta; korostaa, että komissio on sitoutunut keskustelemaan näiden varojen käytöstä osana parlamentin kanssa käytävää geopoliittista vuoropuhelua ja antamaan yksityiskohtaisia tietoja ennen niiden käyttöönottoa ottaen samalla kaikilta osin huomioon parlamentin huomautukset, jotka koskevat suunniteltujen toimien luonnetta, tavoitteita ja rahoitusmääriä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti EU:n uuteen ulkoisen rahoituksen välineeseen eli NDICI – Globaali Eurooppa -välineeseen, koska sillä aiotaan lisätä uusiin hätätilanteisiin reagoimista koskevien EU:n talousarvion mahdollisuuksia; on vakuuttunut siitä, että NDICI-Globaali Eurooppa mahdollistaa resurssien tehokkaamman kohdentamisen sekä riittävän joustavuuden ja reagointivalmiuden samalla kun otetaan huomioon aiemmat kokemukset ja NDICI-Globaali Eurooppa -välineen nykyisten erityisrahastojen arvioinnit; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen mahdollisuuksia olisi kaikilta osin hyödynnettävä ja tarvittaessa parannettava ja että poikkeuksellisten rahoitusvälineiden käyttöä olisi rajoitettava ennakoimattomiin hätätilanteisiin, jotta varmistetaan unionin talousarvion yhtenäisyys ja demokraattinen valvonta; korostaa tältä osin, että tavanomaiseen päätöksentekoon perustuvalla hallintokehyksellä lisätään EU:n ulkoisten toimien legitimiteettiä sekä EU:ssa että kohdemaissa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pyytää, että nykyisen Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen seuraajaa ei rahoiteta vasta hyväksyttyjen rahoitusvälineiden kustannuksella, erityisesti IPA III:n ja NDICI-Globaalin Euroopan kustannuksella, mukaan lukien sen uusia haasteita ja painopisteitä koskeva joustovara, sillä Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen seuraaja ei vastaa aidosti uuteen haasteeseen tai kriisiin; kannattaa voimakkaasti tällaisten aloitteiden rahoittamista uusilla määrärahoilla, joita tarvittaessa vahvistetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla; toistaa, että parlamentti on otettava täysimääräisesti ja alusta alkaen mukaan keskusteluihin Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen seuraajasta, myös sen rahoitus- ja hallintorakenteista, joiden on heijastettava rahoituksen alkuperää ja budjettivallan käyttäjän roolia; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kannattaa sitä, että ensimmäinen ja tärkein tutkittava ratkaisu olisi pantava täytäntöön yhteislainsäädännön välineiden avulla myöntämällä lisärahoitusta NDICI – Globaali Eurooppa -välineelle niin, että tarkistetaan monivuotista rahoituskehystä ja NDICI – Globaali Eurooppa -välinettä koskevia asetuksia tai – toissijaisena vaihtoehtona ja sillä ehdolla, että parlamentti osallistuu täysimittaisesti päätöksentekomenettelyyn ja että sille annetaan asianmukaiset valvontavaltuudet – vahvistetaan asiaankuuluvia NDICI – Globaali Eurooppa -välineen budjettikohtia lisäämällä ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina saatavaa rahoitusta, jos vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen rahoitustarpeet kasvavat; odottaa tältä osin, että varainhoitoasetuksen tulevassa tarkistuksessa varmistetaan budjettivallan käyttäjän asianmukainen osallistuminen ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnointiin; painottaa, että jos uusi, asianmukaisesti perusteltu erityisrahasto kuitenkin osoittautuu tarpeelliseksi vakavan kriisin puhkeamisen seurauksena tai kun kansainvälisissä suhteissa tapahtuu äkillinen muutos, joka edellyttää merkittävää EU:n rahoitustukea, tai jos on tarpeen yhdistää varoja kolmansien maiden kanssa, mikä ei olisi toteutettavissa yhteisesti säänneltyjen välineiden puitteissa, parlamentin on oltava täysipainoisesti mukana alusta alkaen; katsoo tässä yhteydessä, että varainhoitoasetusta olisi tarkistettava, jotta taataan parlamentin asianmukainen rooli uusien erityisrahastojen perustamisessa ja valvonnassa, mukaan lukien perustamissopimuksen laatiminen ja unionin rahoitusosuuden käyttöönotto, täytäntöönpano, jatkaminen ja mahdollinen lakkauttaminen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota asettamaan jatkumoon perustuvan lähestymistavan etusijalle NDICI – Globaali Eurooppa -välineen täytäntöönpanossa ja vaatii lisäämään EU:n humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön toimijoiden välistä yhteistyötä, etenkin kriisin jälkeisissä tilanteissa ja pitkittyneissä kriiseissä, jotta voidaan paremmin mukautua paikallisiin tarpeisiin ja saada aikaan tehokkaampia tuloksia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille, että muuttoliikepolitiikan valtavirtaistamismahdollisuuksia EU:n ulkopolitiikassa laajennetaan merkittävästi sisällyttämällä muuttoliike ehdotetun NDICI-välineen temaattiseen, maantieteelliseen ja nopean toiminnan osa-alueeseen; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että nopean toiminnan osa-alueen kautta muuttoliikkeen hallintaa koskevaa yhteistyötä kolmansien maiden kanssa voidaan rahoittaa ilman, että komission tarvitsee julkaista ohjelma-asiakirjoja tai kuulla kansalaisyhteiskunnan toimijoita, ja ilman parlamentin osallistumista edes muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman puitteissa, jossa ei ole mekanismeja tällaisten toimien mahdollisten kielteisten vaikutusten arvioimiseksi; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa, että vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen liittyy vankka ihmisoikeuskehys tulevien muuttoliikealan yhteistyöohjelmien määrittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineessä kaavaillaan väli- ja loppuarviointeja ja komission parlamentille ja neuvostolle vuosittain antamia yksityiskohtaisia raportteja meneillään olevista toimista, saavutetuista tuloksista, tehokkuudesta sekä edistymisestä asetuksen temaattisten tavoitteiden ja päämäärien saavuttamisessa; kehottaa komissiota kehittämään ja panemaan täytäntöön täsmällisen menetelmän, jolla seurataan muuttoliikettä ja pakkosiirtoja varten varattuja 10 prosentin menoja, jotta varmistetaan tosiasiallisesti näitä menoja koskeva asianmukainen avoimuus ja vastuuvelvollisuus, kuten asetuksessa edellytetään; |
| --- | --- |

64.

| 65. | suhtautuu myönteisesti erityisrahastojen ja koordinointivälineen ruohonjuuritason päätöksentekoon, paikallisiin oloihin mukautumiseen ja mahdollisuuteen panna täytäntöön rajat ylittäviä ja monivuotisesti rahoitettuja hankkeita, koska niillä on paljon lisäarvoa; kehottaa valtavirtaistamaan nämä näkökohdat tulevaan ohjelmasuunnitteluun EU:n ulkopolitiikan budjettivälineiden yhteydessä; |
| --- | --- |

65.

| 66. | toteaa, että konfliktien koettelemilla alueilla yhteistyö paikallisyhteisöjen ja sidosryhmien edustajien, muun muassa paikallisten hallintoelinten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja uskonnollisten johtajien edustajien, kanssa on ratkaisevan tärkeää sovinnon, vuoropuhelun ja rauhan edistämiseksi; painottaa, että paikallisilla kirkoilla ja uskonnollisilla järjestöillä on aktiivinen rooli kehitysyhteistyössä ja humanitaarisen avun toimittamisessa apua eniten tarvitseville ihmisille, ja kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä niiden kanssa erityisesti silloin, kun suoraa tukea annetaan vaikeasti tavoitettaville yhteisöille kehitysmaissa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa, että on tärkeää osoittaa merkittävä osuus EU:n tulevasta rahoituksesta muuttoliikkeen alalla kolmansien maiden kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka antavat apua ja suojelevat ja seuraavat muuttajien oikeuksia, ja että on tärkeää varmistaa, että merkittävä osa EU:n rahoituksesta osoitetaan ihmisoikeuksien, kansainvälisen suojelun ja pakolaisten tulevaisuudennäkymien parantamiseen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota mukauttamaan ohjelmasuunnittelun menetelmät paikallisiin oloihin ja uusiin paikallisiin haasteisiin sekä tukemaan paikallista vastuuta EU:n uusien kehitysyhteistyövälineiden täytäntöönpanossa; kehottaa edelleen komissiota suorittamaan tarvearvioinnin ja mukauttamaan EU:n toiminnan paikallisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuuksia ottaa kolmansien maiden kumppanit mukaan yhteisiin aloitteisiin ja muuttoliikkeen, pakkosiirtojen, ilmastonmuutoksen, naisten vaikutusvallan lisäämisen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelun kaltaisten haasteiden ratkaisemisen rahoittamiseen; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle investoinnit koulutukseen ja työpaikkojen luomiseen, jotta kumppanimaiden kansalaisille voidaan tarjota mahdollisuuksia osallistua paikalliseen tuloa tuottavaan toimintaan; |
| --- | --- |

70.

| 71. | odottaa, että komissio puuttuu meneillään oleviin tai tuleviin kriiseihin ja mahdollisiin jälleenrakennustarpeisiin tehokkaammin ja kohdennetummin käyttämällä voimassa olevaan varainhoitoasetukseen sisältyviä nykyisiä ja muita mahdollisia keinoja tiiviissä ja koordinoidussa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja muiden EU:n toimielinten kanssa osana Team Europe -lähestymistapaa sekä samanmielisten kansainvälisten kumppanien ja avunantajien kanssa; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

(4)  EUVL C 407, 8.12.2015, s. 8.

(5)  EUVL C 60, 16.2.2016, s. 3.

(6)  EUVL C 122, 19.4.2017, s. 4.

(7)  EUVL C 106, 21.3.2018, s. 4.

(8)  EUVL C 278, 8.8.2018, s. 3.

(9)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 76.

(10)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 33.

(11)  EUVL C 204, 13.6.2018, s. 68.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0012.

(13)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 117.

(14)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 44.

(15)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 88.

(16)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 179.

(17)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 58.

(18)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 326.

(19)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 264.

(20)  Euroopan unionin lisätalousarvion nro 5 varainhoitovuodeksi 2020 lopullinen hyväksyminen (EU, Euratom) 2020/1157 (EUVL L 299, 11.9.2020, s. 1).

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/1268, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta vuonna 2020 humanitaarisen tuen jatkamiseksi pakolaisille Turkissa (EUVL L 298, 11.9.2020, s. 21).

(22)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0243.

(23)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

(24)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 27/2018 – Turkin-pakolaisavun koordinointiväline: tuki on hyödyllistä, mutta parannuksia tarvitaan, jotta rahoille saadaan enemmän vastinetta” s. 6. ja s. 40.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/102

---

P9_TA(2021)0412

EU:n kyberpuolustuskyvyn tila

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (2020/2256(INI))

(2022/C 132/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 9. maaliskuuta 2017, 22. kesäkuuta 2017, 20. marraskuuta 2017 ja 15. joulukuuta 2017 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 9. maaliskuuta 2017, 22. kesäkuuta 2017, 20. marraskuuta 2017 ja 15. joulukuuta 2017 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6. heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6. heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (1),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevista puitteista (”kyberdiplomatian välineistö”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevista puitteista (”kyberdiplomatian välineistö”),

| — | ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 13. syyskuuta 2017 antaman yhteisen tiedonannon ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 13. syyskuuta 2017 antaman yhteisen tiedonannon ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” (JOIN(2017)0450),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2018 allekirjoitetun yhteisen julistuksen EU:n ja Naton yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2018 allekirjoitetun yhteisen julistuksen EU:n ja Naton yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (kyberturvallisuusasetus) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (kyberturvallisuusasetus) (2),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvästä EU:n ulkoisesta toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvästä EU:n ulkoisesta toiminnasta,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksen tekemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksen tekemisestä,

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 30. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1127 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 30. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1127 (3),

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 22. lokakuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1537 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 22. lokakuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1537 (4),

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n turvallisuusunionistrategiasta (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n turvallisuusunionistrategiasta (COM(2020)0605),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 annetun avoimen työryhmän raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 annetun avoimen työryhmän raportin,

| — | ottaa huomioon YK:n aseidenriisuntaohjelman ”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n aseidenriisuntaohjelman ”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja etenkin tavoitteen 16, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja etenkin tavoitteen 16, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kyberpuolustuksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kyberpuolustuksesta (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0234/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0234/2021),

| A. | katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on edelleen kehitettävä kyberturvallisuusstrategiaa, jossa asetetaan realistisia, tarkkoja ja kunnianhimoisia tavoitteita ja määritellään toimintapolitiikat selkeästi sekä sotilas- että siviilialalla ja myös niiden mennessä päällekkäin; katsoo, että kaikkien EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on tehtävä kaikilla tasoilla enemmän yhteistyötä tämän strategian kehittämiseksi siten, että sen päätavoitteena olisi oltava selviytymiskyvyn vahvistaminen ja sen seurauksena yhteisten mutta myös parempien kansallisten ja vankkojen siviili- ja sotilaskybervalmiuksien vahvistaminen, jotta niillä voidaan vastata pysyviin turvallisuushaasteisiin: |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on edelleen kehitettävä kyberturvallisuusstrategiaa, jossa asetetaan realistisia, tarkkoja ja kunnianhimoisia tavoitteita ja määritellään toimintapolitiikat selkeästi sekä sotilas- että siviilialalla ja myös niiden mennessä päällekkäin; katsoo, että kaikkien EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on tehtävä kaikilla tasoilla enemmän yhteistyötä tämän strategian kehittämiseksi siten, että sen päätavoitteena olisi oltava selviytymiskyvyn vahvistaminen ja sen seurauksena yhteisten mutta myös parempien kansallisten ja vankkojen siviili- ja sotilaskybervalmiuksien vahvistaminen, jotta niillä voidaan vastata pysyviin turvallisuushaasteisiin:

| B. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut soveltamaan kyberavaruudessa nykyisin voimassa olevaa kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n peruskirjaa, jossa valtioita kehotetaan selvittämään kansainväliset riitansa rauhanomaisin keinoin ja pidättymään kansainvälisissä suhteissaan väkivallalla uhkaamisesta tai sen käyttämisestä minkään valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta vastaan tai menettelemästä muulla tavalla, joka on ristiriidassa Yhdistyneiden kansakuntien päämäärien kanssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut soveltamaan kyberavaruudessa nykyisin voimassa olevaa kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n peruskirjaa, jossa valtioita kehotetaan selvittämään kansainväliset riitansa rauhanomaisin keinoin ja pidättymään kansainvälisissä suhteissaan väkivallalla uhkaamisesta tai sen käyttämisestä minkään valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta vastaan tai menettelemästä muulla tavalla, joka on ristiriidassa Yhdistyneiden kansakuntien päämäärien kanssa;

| C. | toteaa, että viime vuosina valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamat pahantahtoiset kyberoperaatiot EU:ta ja sen jäsenvaltioita vastaan ovat jatkuvasti lisääntyneet ja ne ovat paljastaneet heikkouksia Euroopan turvallisuudelle välttämättömissä verkoissa; toteaa, että kyberhyökkäysten tekijöiden määrä, kirjo ja taidot ovat lisääntyneet; katsoo näiden hyökkäysten osoittavan, että unionin puolustusta sekä kybervalmiuksien kehittämistä on ensisijaisesti tehostettava; katsoo, että haitallisia kyberhyökkäyksiä voi tapahtua milloin tahansa ja sekä Euroopan että kansallisen tason toimijoita olisi kannustettava toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä kyberpuolustusvalmiuksien ylläpitämiseksi rauhan aikana; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että viime vuosina valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamat pahantahtoiset kyberoperaatiot EU:ta ja sen jäsenvaltioita vastaan ovat jatkuvasti lisääntyneet ja ne ovat paljastaneet heikkouksia Euroopan turvallisuudelle välttämättömissä verkoissa; toteaa, että kyberhyökkäysten tekijöiden määrä, kirjo ja taidot ovat lisääntyneet; katsoo näiden hyökkäysten osoittavan, että unionin puolustusta sekä kybervalmiuksien kehittämistä on ensisijaisesti tehostettava; katsoo, että haitallisia kyberhyökkäyksiä voi tapahtua milloin tahansa ja sekä Euroopan että kansallisen tason toimijoita olisi kannustettava toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä kyberpuolustusvalmiuksien ylläpitämiseksi rauhan aikana;

| D. | toteaa, että covid-19-pandemia ja kyberturvattomuuden lisääntyminen osoittivat, että kansainväliset sopimukset ovat tarpeen; ottaa huomioon, että kyberhyökkäykset ovat lisääntyneet merkittävästi covid-19-pandemian aikana ja että EU ja sen jäsenvaltiot ovat havainneet keskeisiin toimijoihin kohdistuvia kyberuhkia ja vihamielisiä kybertoimia, mukaan lukien kriittisen infrastruktuurin, kuten energian, liikenteen ja terveydenhuollon, häiritsemiseksi tehdyt hyökkäykset sekä kybertoimien avulla toteutetun huomattavan ulkomaisen asioihin sekaantumisen, jotka ovat hämärtäneet rauhan ja vihamielisyyden välistä rajaa; ottaa huomioon, että Euroopan elpymissuunnitelmassa määrätään lisäinvestoinneista kyberturvallisuuteen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että covid-19-pandemia ja kyberturvattomuuden lisääntyminen osoittivat, että kansainväliset sopimukset ovat tarpeen; ottaa huomioon, että kyberhyökkäykset ovat lisääntyneet merkittävästi covid-19-pandemian aikana ja että EU ja sen jäsenvaltiot ovat havainneet keskeisiin toimijoihin kohdistuvia kyberuhkia ja vihamielisiä kybertoimia, mukaan lukien kriittisen infrastruktuurin, kuten energian, liikenteen ja terveydenhuollon, häiritsemiseksi tehdyt hyökkäykset sekä kybertoimien avulla toteutetun huomattavan ulkomaisen asioihin sekaantumisen, jotka ovat hämärtäneet rauhan ja vihamielisyyden välistä rajaa; ottaa huomioon, että Euroopan elpymissuunnitelmassa määrätään lisäinvestoinneista kyberturvallisuuteen;

| E. | toteaa, että kyberavaruus tunnustetaan nyt operaatioalueeksi; toteaa, että kyberuhat voivat vaarantaa kaikki perinteiset sodankäynnin alueet ja että perinteiset alueet ovat riippuvaisia kyberavaruuden toimivuudesta eikä päinvastoin; toteaa, että konflikteja voi esiintyä kaikilla fyysisillä aloilla (maa, ilma, meri ja avaruus) ja virtuaalisilla aloilla (kyberaloilla) ja niitä voivat pahentaa hybridisodankäynnin osatekijät, kuten kyberpohjaiset disinformaatiokampanjat, sijaissodat, kybervalmiuksien käyttö hyökkäys- ja puolustustarkoituksessa sekä strategiset hyökkäykset digitaalisia palveluntarjoajia vastaan kriittisen infrastruktuurin häiritsemiseksi ja hyökkäykset demokraattisia instituutioitamme vastaan, ja ne voivat aiheuttaa merkittäviä taloudellisia menetyksiä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kyberavaruus tunnustetaan nyt operaatioalueeksi; toteaa, että kyberuhat voivat vaarantaa kaikki perinteiset sodankäynnin alueet ja että perinteiset alueet ovat riippuvaisia kyberavaruuden toimivuudesta eikä päinvastoin; toteaa, että konflikteja voi esiintyä kaikilla fyysisillä aloilla (maa, ilma, meri ja avaruus) ja virtuaalisilla aloilla (kyberaloilla) ja niitä voivat pahentaa hybridisodankäynnin osatekijät, kuten kyberpohjaiset disinformaatiokampanjat, sijaissodat, kybervalmiuksien käyttö hyökkäys- ja puolustustarkoituksessa sekä strategiset hyökkäykset digitaalisia palveluntarjoajia vastaan kriittisen infrastruktuurin häiritsemiseksi ja hyökkäykset demokraattisia instituutioitamme vastaan, ja ne voivat aiheuttaa merkittäviä taloudellisia menetyksiä;

| F. | katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH), komission ja Euroopan puolustusviraston (EDA) olisi tuettava jäsenvaltioita niiden koordinoidessa ja tehostaessa toimiaan kyberpuolustuksen valmiuksien ja tekniikoiden kehittämiseksi siten, että käsitellään kaikkia valmiuksien kehittämisen näkökohtia, kuten sotilasdoktriinia, johtamista, organisaatiota, henkilöstöä, koulutusta, teollisuutta, teknologiaa, infrastruktuuria, logistiikkaa, yhteistoimintakykyä ja resursseja; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH), komission ja Euroopan puolustusviraston (EDA) olisi tuettava jäsenvaltioita niiden koordinoidessa ja tehostaessa toimiaan kyberpuolustuksen valmiuksien ja tekniikoiden kehittämiseksi siten, että käsitellään kaikkia valmiuksien kehittämisen näkökohtia, kuten sotilasdoktriinia, johtamista, organisaatiota, henkilöstöä, koulutusta, teollisuutta, teknologiaa, infrastruktuuria, logistiikkaa, yhteistoimintakykyä ja resursseja;

| G. | toteaa, että kyberpuolustusvalmiuksien tarve nousi ensisijaisena painopisteenä esille laadittaessa tarveluetteloa (2017), jota käytetään yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) kaikkien sotilaallisten vaatimusten määrittämiseen erilaisissa havainnollistavissa skenaarioissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kyberpuolustusvalmiuksien tarve nousi ensisijaisena painopisteenä esille laadittaessa tarveluetteloa (2017), jota käytetään yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) kaikkien sotilaallisten vaatimusten määrittämiseen erilaisissa havainnollistavissa skenaarioissa;

| H. | katsoo, että EU:n operaatioiden onnistuminen riippuu yhä enemmän siitä, että turvallinen kyberavaruus on saatavilla keskeytyksettä, ja edellyttää siksi joustavia kybertoimintavalmiuksia; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n operaatioiden onnistuminen riippuu yhä enemmän siitä, että turvallinen kyberavaruus on saatavilla keskeytyksettä, ja edellyttää siksi joustavia kybertoimintavalmiuksia;

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 päivitetyssä EU:n kyberpuolustuspolitiikan kehyksessä määriteltiin prioriteetit, joihin kuuluvat muun muassa kyberpuolustuksen valmiuksien kehittäminen sekä YTPP:n viestintä- ja tietoverkkojen suojaaminen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 päivitetyssä EU:n kyberpuolustuspolitiikan kehyksessä määriteltiin prioriteetit, joihin kuuluvat muun muassa kyberpuolustuksen valmiuksien kehittäminen sekä YTPP:n viestintä- ja tietoverkkojen suojaaminen;

| J. | ottaa huomioon, että puheessaan unionin tilasta vuonna 2021 komission puheenjohtaja korosti EU:n kyberpuolustuspolitiikan tarvetta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että puheessaan unionin tilasta vuonna 2021 komission puheenjohtaja korosti EU:n kyberpuolustuspolitiikan tarvetta;

| K. | ottaa huomioon, että tekoälyn lisääntyvä integrointi puolustusvoimien kybervalmiuksiin (kyberfyysiset järjestelmät, mukaan lukien ajoneuvojen väliset viestintä- ja datayhteydet verkottuneessa järjestelmässä) voi johtaa haavoittuvuuteen elektroniseen sodankäyntiin liittyville hyökkäyksille, kuten häirinnälle, harkitulle datamanipuloinnille tai hakkeroinnille; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tekoälyn lisääntyvä integrointi puolustusvoimien kybervalmiuksiin (kyberfyysiset järjestelmät, mukaan lukien ajoneuvojen väliset viestintä- ja datayhteydet verkottuneessa järjestelmässä) voi johtaa haavoittuvuuteen elektroniseen sodankäyntiin liittyville hyökkäyksille, kuten häirinnälle, harkitulle datamanipuloinnille tai hakkeroinnille;

| L. | katsoo, että EU:n kyberturvallisuuden ja kyberpuolustuksen tason nostaminen kytkeytyy väistämättä Euroopan digitaalisten ja geopoliittisten pyrkimysten toteutumiseen ja parantaisi selviytymiskykyä mahdollistaen pysymisen kyberhyökkäysten kasvavan hienovaraisuuden ja uhan tahdissa; katsoo, että EU, jolla on vahva kyberturvallisuuskulttuuri ja vahva kyberturvallisuusteknologia, mukaan lukien kyky tunnistaa vihamieliset toimet ja määrittää niiden alkuperä oikea-aikaisesti ja tehokkaasti sekä reagoida asianmukaisesti, voisi suojella kansalaisiaan ja jäsenvaltioidensa turvallisuutta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n kyberturvallisuuden ja kyberpuolustuksen tason nostaminen kytkeytyy väistämättä Euroopan digitaalisten ja geopoliittisten pyrkimysten toteutumiseen ja parantaisi selviytymiskykyä mahdollistaen pysymisen kyberhyökkäysten kasvavan hienovaraisuuden ja uhan tahdissa; katsoo, että EU, jolla on vahva kyberturvallisuuskulttuuri ja vahva kyberturvallisuusteknologia, mukaan lukien kyky tunnistaa vihamieliset toimet ja määrittää niiden alkuperä oikea-aikaisesti ja tehokkaasti sekä reagoida asianmukaisesti, voisi suojella kansalaisiaan ja jäsenvaltioidensa turvallisuutta;

| M. | ottaa huomioon, että kansainväliset terroristijärjestöt ovat kehittäneet osaamistaan kybersodankäynnissä ja lisänneet sen käyttöä, ja toteaa, että kyberhyökkäysten tekijät käyttävät huipputekniikkaa tutkiakseen järjestelmien ja laitteiden haavoittuvuuksia ja tehdäkseen laajamittaisia kyberhyökkäyksiä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kansainväliset terroristijärjestöt ovat kehittäneet osaamistaan kybersodankäynnissä ja lisänneet sen käyttöä, ja toteaa, että kyberhyökkäysten tekijät käyttävät huipputekniikkaa tutkiakseen järjestelmien ja laitteiden haavoittuvuuksia ja tehdäkseen laajamittaisia kyberhyökkäyksiä;

| N. | ottaa huomioon, että puolustus- ja avaruusteollisuus ovat ennennäkemättömässä maailmanlaajuisessa kilpailutilanteessa ja kohtaavat merkittäviä teknologisia muutoksia, joita kehittyneet kyberteknologiat tuovat tullessaan; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin viittasi puutteisiin tieto- ja viestintätekniikan, kybersodankäynnin ja tekoälyn aloihin liittyvissä valmiuksissa; toteaa, että EU on kyberturvallisuustuotteiden ja -palvelujen nettotuoja, mikä lisää EU:n riippuvuutta ja haavoittuvuutta suhteessa ulkopuolisiin toimijoihin; ottaa huomioon, että EU:n yhteiset tekoälyvalmiudet voisivat poistaa tekniset erot ja varmistaa, että ei jätetä jälkeen jäsenvaltioita, joilta puuttuu asiaankuuluvaa teknistä tai teollista asiantuntemusta tai kyky ottaa tekoälyjärjestelmiä käyttöön puolustusministeriöissään; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että puolustus- ja avaruusteollisuus ovat ennennäkemättömässä maailmanlaajuisessa kilpailutilanteessa ja kohtaavat merkittäviä teknologisia muutoksia, joita kehittyneet kyberteknologiat tuovat tullessaan; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin viittasi puutteisiin tieto- ja viestintätekniikan, kybersodankäynnin ja tekoälyn aloihin liittyvissä valmiuksissa; toteaa, että EU on kyberturvallisuustuotteiden ja -palvelujen nettotuoja, mikä lisää EU:n riippuvuutta ja haavoittuvuutta suhteessa ulkopuolisiin toimijoihin; ottaa huomioon, että EU:n yhteiset tekoälyvalmiudet voisivat poistaa tekniset erot ja varmistaa, että ei jätetä jälkeen jäsenvaltioita, joilta puuttuu asiaankuuluvaa teknistä tai teollista asiantuntemusta tai kyky ottaa tekoälyjärjestelmiä käyttöön puolustusministeriöissään;

| O. | ottaa huomioon, että Pegasus-vakoiluohjelmaskandaali osoitti, että useita toimittajia, ihmisoikeusaktivisteja, vaaleilla valittuja edustajia ja muita EU:n kansalaisia on vakoiltu; ottaa huomioon, että eri valtiolliset toimijat, kuten Venäjä, Kiina ja Pohjois-Korea, ovat osallistuneet haitallisiin kybertoimiin pyrkiessään poliittisiin, taloudellisiin tai turvallisuuteen liittyviin tavoitteisiin, joita ovat muun muassa hyökkäykset kriittistä infrastruktuuria kohtaan, EU:n kansalaisten kybervakoilu ja joukkovalvonta, disinformaatiokampanjoiden tukeminen, haittaohjelmien levittäminen, internetyhteyksien rajoittaminen ja tietotekniikkajärjestelmien toiminnan häiritseminen; katsoo, että tällaisilla toimilla ei kunnioiteta kansainvälistä oikeutta, ihmisoikeuksia ja EU:n perusoikeuksia ja rikotaan niitä samalla, kun vaarannetaan demokratia, turvallisuus, yleinen järjestys ja EU:n strateginen riippumattomuus, minkä vuoksi niiden olisi johdettava EU:n yhteisiin toimiin, kuten EU:n yhteisen diplomaattisen vastauksen puitteiden käyttöön, mukaan lukien EU:n kyberdiplomatian välineistöön suunniteltujen rajoittavien toimenpiteiden käyttö; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Pegasus-vakoiluohjelmaskandaali osoitti, että useita toimittajia, ihmisoikeusaktivisteja, vaaleilla valittuja edustajia ja muita EU:n kansalaisia on vakoiltu; ottaa huomioon, että eri valtiolliset toimijat, kuten Venäjä, Kiina ja Pohjois-Korea, ovat osallistuneet haitallisiin kybertoimiin pyrkiessään poliittisiin, taloudellisiin tai turvallisuuteen liittyviin tavoitteisiin, joita ovat muun muassa hyökkäykset kriittistä infrastruktuuria kohtaan, EU:n kansalaisten kybervakoilu ja joukkovalvonta, disinformaatiokampanjoiden tukeminen, haittaohjelmien levittäminen, internetyhteyksien rajoittaminen ja tietotekniikkajärjestelmien toiminnan häiritseminen; katsoo, että tällaisilla toimilla ei kunnioiteta kansainvälistä oikeutta, ihmisoikeuksia ja EU:n perusoikeuksia ja rikotaan niitä samalla, kun vaarannetaan demokratia, turvallisuus, yleinen järjestys ja EU:n strateginen riippumattomuus, minkä vuoksi niiden olisi johdettava EU:n yhteisiin toimiin, kuten EU:n yhteisen diplomaattisen vastauksen puitteiden käyttöön, mukaan lukien EU:n kyberdiplomatian välineistöön suunniteltujen rajoittavien toimenpiteiden käyttö;

| P. | ottaa huomioon, että neuvosto päätti ensimmäisen kerran 30. heinäkuuta 2020 määrätä rajoittavia toimenpiteitä eri kyberhyökkäyksistä vastuussa olevia tai niihin osallistuneita henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä vastaan, jotta voidaan paremmin torjua, hillitä ja estää kybertoimintaympäristössä esiintyvää haitallista käyttäytymistä ja reagoida siihen; ottaa huomioon, että EU:n kyberpakotejärjestelmää koskeva lainsäädäntökehys hyväksyttiin toukokuussa 2019; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että neuvosto päätti ensimmäisen kerran 30. heinäkuuta 2020 määrätä rajoittavia toimenpiteitä eri kyberhyökkäyksistä vastuussa olevia tai niihin osallistuneita henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä vastaan, jotta voidaan paremmin torjua, hillitä ja estää kybertoimintaympäristössä esiintyvää haitallista käyttäytymistä ja reagoida siihen; ottaa huomioon, että EU:n kyberpakotejärjestelmää koskeva lainsäädäntökehys hyväksyttiin toukokuussa 2019;

| Q. | ottaa huomioon, että attribuutio on keskeinen osa kyberdiplomatiaa ja pelotestrategioita; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että attribuutio on keskeinen osa kyberdiplomatiaa ja pelotestrategioita;

| R. | ottaa huomioon, että viime vuosina EU:n ja Naton yhteistyö on lisääntynyt useilla aloilla, myös kyberturvallisuudessa ja -puolustuksessa, EU:n ja Naton vuoden 2016 yhteisen julkilausuman mukaisesti; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että viime vuosina EU:n ja Naton yhteistyö on lisääntynyt useilla aloilla, myös kyberturvallisuudessa ja -puolustuksessa, EU:n ja Naton vuoden 2016 yhteisen julkilausuman mukaisesti;

| S. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen hyväksymät YK:n hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän vuosien 2010, 2013 ja 2015 konsensusraportit muodostavat kybervakautta koskevan yleisen normatiivisen kehyksen, jossa tunnustetaan, että kybertoimintaympäristössä sovelletaan voimassa olevaa kansainvälistä oikeutta, myös YK:n peruskirjaa kokonaisuudessaan, samoin kuin valtion vastuullista toimintaa koskevia yhtätoista vapaaehtoista ei-sitovaa normia, sekä toteutetaan luottamusta lisääviä toimia ja valmiuksien kehittämistä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen hyväksymät YK:n hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän vuosien 2010, 2013 ja 2015 konsensusraportit muodostavat kybervakautta koskevan yleisen normatiivisen kehyksen, jossa tunnustetaan, että kybertoimintaympäristössä sovelletaan voimassa olevaa kansainvälistä oikeutta, myös YK:n peruskirjaa kokonaisuudessaan, samoin kuin valtion vastuullista toimintaa koskevia yhtätoista vapaaehtoista ei-sitovaa normia, sekä toteutetaan luottamusta lisääviä toimia ja valmiuksien kehittämistä;

EU:n kyberpuolustuskyvyn tilanne

| 1. | painottaa, että yhteinen kyberpuolustuspolitiikka ja merkittävä EU:n tason yhteistyö kehitettäessä yhteistä ja myös parempaa kyberpuolustuskykyä ovat keskeisiä tekijöitä syvemmän ja paremman Euroopan puolustusunionin kehittämisen kannalta ja edellyttävät monimutkaista teknisten, strategisten ja operatiivisten valmiuksien yhdistelmää; toteaa, että kyberpuolustuksella tarkoitetaan toimia, välineitä ja prosesseja, jotka ovat oikeasuhteisia ja kansainvälisen oikeuden mukaisia ja joihin sisältyy sekä sotilaallisia näkökohtia että siviilinäkökohtia ja joilla pyritään suojelemaan muun muassa YTPP:n viestintä- ja tietoverkkoja sekä YTPP-operaatioita ja avustamaan jäsenvaltioita; korostaa, että sekä yhteistä että jäsenvaltioiden sotilaallista kyberpuolustuskykyä on tarpeen kiireellisesti kehittää ja vahvistaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että kybertoimintaympäristön rajaton luonne ja kyberhyökkäysten huomattava määrä ja lisääntyvä monimutkaisuus edellyttävät koordinoituja unionin tason toimia, mukaan lukien jäsenvaltioiden yhteiset tukivalmiudet ja niiden tuki EU:n kyberdiplomatiavälineistöön kuuluville toimille, sekä tehostettua EU:n ja Naton yhteistyötä, joka perustuu tietojen jakamiseen kyberkriisientorjuntaryhmien välillä, parhaiden käytäntöjen vaihtoon sekä koulutuksen, tutkimuksen ja harjoitusten lisäämiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti kyberpuolustuspolitiikan kehykseen välineenä, jolla tuetaan jäsenvaltioiden kyberpuolustusvalmiuksien kehittämistä; korostaa, että kyberpuolustuspolitiikan kehyksen uudelleentarkastelun yhteydessä olisi ensinnäkin korostettava EU:n ja kansallisten sotilaallisten rakenteiden nykyisiä puutteita ja haavoittuvuuksia; korostaa, että olisi parannettava koordinointia EU:n toimielinten, virastojen ja muiden elinten välillä, jäsenvaltioiden välillä ja niiden kanssa sekä Euroopan parlamentin kanssa, jotta voidaan varmistaa, että päivitetyllä kehyksellä saavutetaan EU:n kyberpuolustustavoitteet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa EUH:ta ja komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kehittämään edelleen kattavia toimenpiteitä ja johdonmukaista tietotekniikan turvallisuutta koskevaa politiikkaa selviytymiskyvyn sekä sotilaallisen kyberpuolustuksen koordinoinnin vahvistamiseksi; kehottaa vahvistamaan yhteistyötä EU:n tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) kanssa, jotta voidaan suojella kaikkien EU:n toimielinten, elinten ja virastojen käyttämiä verkkoja tiiviissä yhteistyössä asianomaisten elinten tietohallintajohtajien kanssa, sekä lujittamaan EU:n toimielinten, elinten ja virastojen viestintää jäsenvaltioiden kanssa; kehottaa parlamenttia varmistamaan, että sen osallistumisella CERT-EU:hun varmistetaan tietotekniikan turvallisuuden taso, jonka ansiosta se saa kaikki tarvittavat turvallisuusluokitellut ja turvallisuusluokittelemattomat tiedot, jotta se voi hoitaa perussopimusten mukaiset tehtävänsä, myös turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamisesta tutustuttavaksi vuonna 2002 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen korvaamiseksi meneillään olevan prosessin tuloksena; kehottaa EUH:ta varmistamaan kyberturvallisuuden riittävän tason sen resursseille, tiloille ja toiminnoille, mukaan lukien päätoimipaikka, EU:n edustustot sekä YTPP-operaatiot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille vuoden 2018 kyberpuolustuspolitiikan kehyksen tavoitteen perustaa EU:n sotilaallinen CERT-verkosto; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään merkittävästi turvallisuusluokiteltujen tietojen jakamista, jotta mahdollistetaan tietojen jakaminen silloin kun se on tarpeen ja hyödyllistä, sekä kehittämään nopean ja turvallisen eurooppalaisen verkoston kyberhyökkäysten havaitsemiseksi, arvioimiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että voimavarojen kehittämissuunnitelmassa vahvistetut EU:n vuoden 2018 voimavarojen kehittämisen painopisteet heijastivat tarvetta kehittää valmiuksia kaikilla osa-alueilla, ja niissä kyberpuolustuksesta tehtiin keskeinen painopiste; muistuttaa, että voimavarojen kehittämissuunnitelmassa korostettiin, että kybertilannetietoisuuden teknologiat ja puolustusalan kyberteknologiat ovat olennaisen tärkeitä turvallisuusuhkien torjunnassa; panee tyytyväisenä merkille EDAn tuen jäsenvaltioille niiden kyberuhkien sietokyvyn parantamiseen liittyvien valmiuksien kehittämisessä kyberhyökkäysten havaitsemiseksi, kestämiseksi ja niistä toipumiseksi; panee merkille, että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet EDAn puitteissa erilaisia toimia, mukaan luettuna EDAn kyberpuolustuksen valmiuksien kehittämishanke (CyDRE), jossa on tarkoitus kehittää kybertoimintaympäristön operaatioille kokonaisarkkitehtuuri, joka kattaa soveltamisalan, toiminnot ja vaatimukset, jotka perustuvat kansalliseen ja EU:n lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita määrittelemään yhteisen tietoliikennestandardin, jota voisi käyttää sekä turvallisuusluokiteltuihin että turvallisuusluokittelemattomiin tietoihin, jotta voidaan tehostaa nopeaa toimintaa ja varmistaa turvallinen verkko kyberhyökkäysten torjumiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti puolustuksen koordinoituun vuosittaiseen tarkasteluun (CARD), joka on ensimmäinen täysin kattava EU:n tason puolustuksen arviointi ja keskeinen väline, jolla tuetaan jäsenvaltioiden puolustusmenojen, -suunnittelun ja -yhteistyön yleistä johdonmukaisuutta, ja jolla olisi edistettävä investointeja puolustusalan kybervalmiuksien kehittämiseen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman puitteissa jo saavutettuun edistykseen useiden asiaankuuluvien tiedustelua, suojattua viestintää ja kyberpuolustusta koskevien hankkeiden muodossa; pitää erityisen myönteisenä kehotusta ottaa käyttöön helposti käytettävissä oleva ja yhteenliitetty kybervälineistö puolustusta varten ja sitä, että Euroopan puolustusrahasto auttaa myös vahvistamaan selviytymiskykyä ja parantamaan valmiutta, reagointikykyä ja yhteistyötä kyberalalla edellyttäen, että tällaisesta prioriteetista päätetään neuvoteltaessa asiaankuuluvista Euroopan puolustusrahaston työohjelmista; korostaa, että EU:n kyky kehittää kyberpuolustushankkeita riippuu teknologioiden, laitteiden, palvelujen, datan ja datan käsittelyn valvonnasta ja on riippuvainen luotettavasta alakohtaisesta sidosryhmäperustasta, ja kehottaa panemaan puolustusalan hankintoja koskevan direktiivin täysimääräisesti täytäntöön ja valvomaan sen noudattamista (6); kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään Euroopan puolustusrahastoa kyberpuolustusvalmiuksien kehittämiseksi yhdessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden lisääntynyttä yhteistyötä kyberpuolustuksen sekä johdon, valvonnan, viestitoiminnan ja tiedustelun (C4ISR) alalla sekä pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puitteissa saavutettua edistystä, mukaan lukien käytännön hankkeiden täytäntöönpanoa, esimerkkinä kyberalan nopean toiminnan ryhmää ja kyberturvallisuuteen liittyvää keskinäistä avunantoa koskeva hanke; muistuttaa, että Euroopan puolustusrahasto ja PRY tarjoavat oivallisia tapoja kehittää kyberpuolustusvalmiuksia ja nopeuttaa kyberturvallisuusaloitteita esimerkiksi kyberuhkia ja kybertapahtumiin reagoimista käsittelevän tiedonjakoalustan ja kyber- ja tietoalan koordinointikeskuksen kautta; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan johdonmukaisuuden ja keskittymään kybervalmiuksiin sekä kehittämään yhteisen strategisen lähestymistavan painopisteiden osalta; kehottaa edistämään tutkimusta, innovointia ja asiantuntemuksen vaihtoa PRY:n ja Euroopan puolustusrahaston täyden potentiaalin valjastamiseksi; pitää myönteisenä neuvoston 5. marraskuuta 2020 tekemää päätöstä, jonka mukaan kolmannet maat voivat tietyissä erityistapauksissa liittyä yksittäisiin PRY-hankkeisiin, jos ne voivat tuoda lisäarvoa ja tarjota teknistä asiantuntemusta ja lisävalmiuksia ja edellyttäen, että ne täyttävät sovitut poliittiset, aineelliset ja oikeudelliset edellytykset; korostaa, että voi olla poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti EU:n strategisen edun mukaista, että jäsenvaltiot ja kolmannet maat osallistuvat kyberalan PRY-hankkeisiin, jotta voidaan täyttää kunnianhimoisemmat sitoumukset tehokkaan vastavuoroisuuden pohjalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että kyberpuolustusta pidetään kaikkien YTPP-operaatioiden operatiivisena tehtävänä ja että kyberuhkien sietokyky ja siihen liittyvät valmiudet on vahvistettava, testattava ja otettava käyttöön ennen YTPP-suunnitteluprosessien aloittamista; muistuttaa, että EU:n operaatioiden onnistuminen riippuu yhä enemmän siitä, että turvallinen kyberavaruus on saatavilla keskeytyksettä, ja edellyttää siksi vankkoja ja joustavia kybertoimintavalmiuksia ja riittäviä toimia sotilaallisiin laitoksiin ja operaatioihin kohdistuviin hyökkäyksiin vastaamiseksi; korostaa, että YTPP-siviilialan sopimuksen mukaisesti siviilialan YTPP-operaatioiden kyberuhkien sietokyvyn on oltava hyvä ja sen on tuettava tarvittaessa isäntämaita muun muassa valvonnan, ohjauksen ja neuvonnan avulla; suosittaa, että kumppaneidemme kybervalmiuksien edistämiseksi tutkitaan eri vaihtoehtoja, kuten mahdollisuutta laajentaa EU:n koulutusoperaatioita kattamaan kyberpuolustukseen liittyviä näkökohtia tai käynnistää siviilialan kyberoperaatioita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 14. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen, joka mahdollistaa kohdennetut rajoittavat toimenpiteet sellaisten kyberhyökkäysten estämiseksi, jotka muodostavat uhan EU:lle tai sen jäsenvaltioille, ja niihin vastaamiseksi, mukaan luettuna kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin kohdistuvat kyberhyökkäykset; suhtautuu myönteisesti tällaisten rajoittavien toimenpiteiden määräämiseen heinäkuussa 2020 ja lokakuussa 2020 ja pitää sitä uskottavana askeleena EU:n kyberdiplomatian välineistön, myös rajoittavien toimenpiteiden, täytäntöönpanemisessa ja EU:n kyberpelotevaikutuksen vahvistamisessa; kehottaa kehittämään edelleen ja panemaan tiukasti täytäntöön oikeasuhteisten rajoittavien toimenpiteiden järjestelmää kyberhyökkäysten hillitsemiseksi kunnioittaen samalla eurooppalaista visiota internetistä, joka on yksi ainoa, avoin, neutraali, vapaa, turvallinen ja pilkkoutumaton verkko; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että kyberteknologian kaksoisluonteen vuoksi siviilituotteiden ja -palvelujen turvallisuus on keskeistä myös sotilastoiminnan näkökulmasta ja edistää siten kyberpuolustuksen tasoa; panee siksi tyytyväisenä merkille ENISAn johtaman työn, jota tehdään yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten sidosryhmien kanssa tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden, palvelujen ja prosessien sertifiointijärjestelmien perustamiseksi EU:lle, jotta voidaan parantaa kyberturvallisuuden yleistä tasoa digitaalisilla sisämarkkinoilla; korostaa EU:n keskeistä edelläkävijäroolia kehitettäessä standardeja, joiden avulla muovataan kyberturvallisuusympäristöä, edistetään oikeudenmukaista kilpailua EU:ssa ja maailmanlaajuisesti ja reagoidaan kolmansista maista johtuviin ekstraterritoriaalisiin toimenpiteisiin ja turvallisuusriskeihin; toteaa myös ENISAn tärkeän roolin tutkimusaloitteiden ja muiden kyberturvallisuuden parantamiseen tähtäävien yhteistyömuotojen tukemisessa; korostaa kyberpuolustus- ja kyberturvallisuusvalmiuksiin tehtävien investointien merkitystä, jotta voidaan parantaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden selviytymiskykyä ja strategisia valmiuksia; korostaa tässä yhteydessä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Horisontti Eurooppa -ohjelman, erityisesti sen Siviiliturvallisuus yhteiskunnassa -klusterin, merkitystä; panee merkille vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä sekä elpymis- ja palautumistukivälineessä käytettävissä olevien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden merkityksen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti joidenkin jäsenvaltioiden edistymiseen kyberesikuntien toteuttamisessa armeijoissaan; |
| --- | --- |

14.

Strateginen visio – kyberpuolustuksen joustavuuden saavuttaminen

| 15. | toteaa, että tuleva strateginen kompassi parantaa ja ohjaa EU:n turvallisuus- ja puolustusalan tavoitetason täytäntöönpanoa ja muuntaa tavoitteet muun muassa kyberpuolustuksen alaan liittyviksi voimavaratarpeiksi, mikä parantaa EU:n ja jäsenvaltioiden kykyä havaita, tunnistaa, torjua, hillitä ja estää haitallisia kybertoimia, reagoida niihin ja palautua niistä vahvistamalla sen kyberturvallisuuden tasoa, tilannetietoisuutta, oikeudellista ja eettistä kehystä, välineitä, menettelyjä ja kumppanuuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | edellyttää, että strategisen kompassin avulla syvennetään kyberalan strategista kulttuuria ja poistetaan kaikki valmiuksien ja toimeksiantojen päällekkäisyydet; korostaa, että on olennaisen tärkeää päästä eroon EU:n yleisen kyberarkkitehtuurin nykyisestä hajanaisuudesta ja monimutkaisuudesta sekä kehittää yhteinen näkemys siitä, miten kyberavaruuden turvallisuus ja vakaus voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että hajanaisuuteen liittyy vakava huoli resurssi- ja henkilöstöpulasta EU:n tasolla, mikä haittaa pyrkimystä luoda turvallisin digitaalinen ympäristö, ja korostaa siksi, että resursseja ja henkilöstöä on lisättävä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja/tai jäsenvaltioita lisäämään rahoitusta ja kyberpuolustushenkilöstöä, erityisesti kybertiedusteluanalyytikkoja ja kyberrikostutkinnan asiantuntijoita ja näiden koulutusta päätöksenteon ja poliittisen päätöksenteon, politiikan täytäntöönpanon, kyberturvallisuuspoikkeamiin reagoimisen ja tutkinnan aloilla, mukaan lukien kybertaitojen kehittäminen, jotta voidaan vahvistaa EU:n kykyä havaita ja osoittaa kyberhyökkäykset ja siten tarjota asianmukaisia poliittisia sekä siviili- ja sotilasalan toimia lyhyessä ajassa; kehottaa myöntämään lisärahoitusta CERT-EU:lle ja EU:n tiedustelu- ja tilannekeskukselle (INTCEN) ja tukemaan jäsenvaltioita turvallisuustoimintakeskusten (SOC) perustamisessa ja vahvistamisessa, jotta voidaan rakentaa kaikkialle EU:hun SOC-yksiköiden verkosto tehostamaan siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, jotta kyberturvallisuuspoikkeamista voidaan varoittaa ajoissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että virtaviivaistettu EU:n sotilaskoulutus kyberalalla parantaisi merkittävästi jäsenvaltioiden välistä luottamusta, lisäisi vakiomuotoisia toimintamenettelyjä, vakiinnuttaisi säännöt ja parantaisi täytäntöönpanoa; panee tältä osin merkille Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (ETPA) kyberpuolustuksen alalla tekemän tärkeän koulutustyön ja suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että on perustettu kyberkoulutus-, harjoitus-, arviointi- ja koordinointifoorumi (ETEE), jonka tavoitteena on kehittää kyberturvallisuus- ja puolustusalan koulutusta siviili- ja sotilashenkilöstölle sekä yhdenmukaistaa ja standardoida kyberkoulutusta tarpeen mukaan; korostaa, että ETPAn olisi hyödyttävä unionin rakenteellisesta rahoituksesta, jotta sen panosta EU:n kyberpuolustustaitojen edistämisessä voidaan erityisesti korkean tason kyberasiantuntijoiden kasvavan tarpeen näkökulmasta lisätä; kehottaa jäsenvaltioita edistämään tiedeyhteisön kanssa kumppanuuksia kyberturvallisuusalan T&K-ohjelmien edistämiseksi, jotta voidaan kehittää uusia yhteisiä teknologioita, välineitä ja taitoja, joita sovelletaan sekä siviili- että puolustusalalla; korostaa koulutuksen merkitystä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi ja kansalaisten taitojen parantamiseksi, jotta he voivat puolustautua verkkorikollisuutta ja kyberhyökkäyksiä vastaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että EU:n kyberpuolustuspolitiikoissa on otettava huomioon sukupuolinäkökohdat, ja niiden avulla on pyrittävä kyberpuolustusalan ammattilaisten keskuudessa kunnianhimoisesti kuromaan umpeen sukupuolten välinen kuilu erityisesti sukupuoleen perustuvien aktiivisten politiikkojen ja naisille räätälöityjen koulutusohjelmien avulla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että kyberpuolustuksella on sekä sotilas- että siviiliulottuvuus ja että siksi se edellyttää vahvempaa yhteistyötä, synergiaa ja johdonmukaisuutta välineiden välillä; korostaa, että ensin on analysoitava ja keskusteltava yhteistyöhön ja koordinointiin liittyvistä ongelmista mutta myös inhimillisiin ja teknisiin resursseihin liittyvistä puutteista sekä kansallisella että EU:n tasolla; toteaa, että sekä sotilaallisten että siviilipuolen resurssien onnistunut integrointi voidaan varmistaa ainoastaan koulutuksella ja harjoituksilla kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; korostaa tässä yhteydessä, että Naton Locked Shields -operaatio on yksi parhaista esimerkeistä kyberpuolustusresurssien testaamisesta ja parantamisesta sekä siviili- että sotilasalalla; kehottaa siksi varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota kehittämään yhdennetyn toimintatavan ja edistämään synergiaa ja tiivistä yhteistyötä sotilaallisen CERT-verkoston, CERT-EU:n ja CSIRT-verkoston välillä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee tyytyväisenä merkille varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle”, jolla pyritään lisäämään siviili-, puolustus- ja avaruusalan kybertoiminnan välisiä synergioita ja yhteistyötä; pitää strategiaa virstanpylväänä EU:n ja jäsenvaltioiden kyberuhkien sietokyvyn vahvistamisessa ja siten Euroopan digitaalisen johtajuuden ja strategisten valmiuksien vahvistamisessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suosittelee, että yhteistyön lisäämiseksi perustetaan yhteinen kyberyksikkö, jotta voidaan vastata EU:n toimielinten, elinten ja virastojen välisen tiedonvaihdon puutteeseen ja siten varmistaa turvallinen ja nopea tiedonvaihtoverkosto ja mahdollistaa olemassa olevien rakenteiden, resurssien ja valmiuksien täysimääräinen hyödyntäminen; panee merkille yhteisen kyberyksikön tärkeän roolin EU:n suojelemisessa vakavilta rajat ylittäviltä kyberhyökkäyksiltä monialaisen tiedonvaihdon käsitteen pohjalta; korostaa koordinoinnin merkitystä, jotta vältetään rakenteiden ja vastuiden päällekkäisyys kehittämisvaiheessa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä 23. kesäkuuta 2021 annettua komission suositusta, jonka mukaan olisi luotava erityisiä rajapintoja yhteisen kyberturvallisuusyksikön kanssa, jotta mahdollistetaan tietojen jakaminen kyberpuolustusyhteisön kanssa erityisesti EUH:n edustuksen kautta; korostaa myös, että asiaankuuluvien PRY-hankkeiden edustajien olisi tuettava yhteistä kyberturvallisuusyksikköä erityisesti tilannetietoisuuden ja varautumisen osalta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että kyberpuolustusvalmiudet ovat usein kaksikäyttöisiä, joten niiden parantaminen edellyttää myös verkko- ja tietoturvaa koskevaa siviilialan asiantuntemusta; korostaa, että kaksikäyttöjärjestelmien yleistyminen voi aiheuttaa haasteita, koska yhä useammat valtiolliset ja muut kuin valtiolliset vihamieliset toimijat käyttävät järjestelmiä hyväkseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aktivoimaan useita keinoja, kuten sertifioinnin ja yksityisten toimijoiden vastuun valvonnan; korostaa, että teknologisen innovoinnin vetureina ovat pääasiassa yksityiset yritykset ja siksi yhteistyö yksityisen sektorin ja siviilialan sidosryhmien kanssa, mukaan lukien kriittisen infrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat teollisuudenalat ja yhteisöt, sekä pk-yritykset, kansalaisyhteiskunta, järjestöt ja tiedeyhteisö, on ratkaisevan tärkeää ja että sitä olisi vahvistettava; panee merkille verkko- ja tietoturvadirektiivin ehdotetun tarkistamisen sekä kriittisten yksiköiden selviytymiskykyä koskevan direktiiviehdotuksen, jonka tavoitteena on suojata kriittisiä infrastruktuureja, parantaa toimitusketjun turvallisuutta ja sisällyttää säännellyt toimijat digitaaliseen ekosysteemiin; muistuttaa, että kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava erityinen kyberturvallisuuden toimitusketjun riskinhallintaa koskeva politiikka, joka koskee erityisesti luotettavia toimittajia; muistuttaa myös, että verkko- ja tietoturvadirektiivissä olisi kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa, ja viittaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan molemmista ehdotuksista antamiin lausuntoihin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee tyytyväisenä merkille, että 29. syyskuuta 2020 käynnistettiin kyberkriisien yhteysorganisaatioverkosto (CyCLONe), joka paransi edelleen oikea-aikaista tiedon jakamista ja tilannekuvaa poistamalla EU:n teknisen ja poliittisen tason välisen kuilun; panee merkille, että tehokas kyberpuolustuskyky edellyttää siirtymistä tiedonsaantitarpeeseen perustuvasta kulttuurista tiedon jakamiseen perustuvaan kulttuuriin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden synergioita koskevaan komission toimintasuunnitelmaan ja muistuttaa näiden kolmen kyberpuolustuksen alan tiiviistä keskinäisestä riippuvuudesta; toteaa, että kybertoimintaympäristön ”luomiseen” käytettävä infrastruktuuri on muista sotilasaloista poiketen pääasiassa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden kaupallisten yhteisöjen hallinnoimaa, mikä johtaa teolliseen ja tekniseen riippuvuuteen kolmansista osapuolista; on vahvasti sitä mieltä, että EU:n täytyy lisätä teknologista riippumattomuuttaan ja edistää innovointia ja investoida uusien teknologioiden, kuten tekoälyn ja kvanttilaskennan, eettiseen käyttöön turvallisuus- ja puolustusalalla; kannustaa vahvasti tekoälyyn keskittyvän tutkimus- ja kehitysohjelman kehittämiseen jäsenvaltioissa; korostaa kuitenkin, että tekoälyn sotilaallisessa käytössä on kunnioitettava kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja että EU:n on otettava johtoasema edistäessään maailmanlaajuista tekoälyn sääntelykehystä, joka perustuu demokraattisiin arvoihin ja ihmisen osallistumista edellyttävään periaatteeseen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille EU:n satelliittikeskuksen tekemän tärkeän työn ja korostaa, että unionilla on oltava riittävät resurssit avaruuskuvien ja tiedustelutietojen keräämisen alalla; kehottaa virastoa analysoimaan EU:n ja jäsenvaltioiden satelliittien turvallisuutta ja/tai haavoittuvuutta avaruusromua ja kyberhyökkäyksiä vastaan ja raportoimaan niistä; korostaa, että EU:n satelliittikeskuksen olisi saatava rakenteellista unionin rahoitusta, jotta se voi edelleen tukea unionin toimia; korostaa, että kyberpuolustusvalmiudet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan varmistaa turvallinen ja selviytymiskykyinen tiedonvaihto satelliittikeskuksen kanssa sekä avaruudesta peräisin olevan että avaruudessa vallitsevan turvallisuuden osalta, jotta voidaan säilyttää EU:n strateginen riippumattomuus tilannetietoisuuden alalla ja parantaa sitä; korostaa, että EU:n on pyrittävä estämään avaruuden aseistaminen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä neuvoston päätöstä perustaa Bukarestiin Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskus, joka kanavoi kyberturvallisuuteen liittyvää rahoitusta Euroopan horisontti -ohjelmasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, ja kannustaa tekemään saumatonta yhteistyötä sen kansallisten koordinointikeskusten verkoston kanssa; korostaa keskuksen merkitystä asiaankuuluvien kyberturvallisuushankkeiden ja -aloitteiden toteuttamisessa, jotta voidaan luoda uusia valmiuksia, jotka ovat välttämättömiä unionin selviytymiskyvyn tukemiseksi ja koordinoinnin tehostamiseksi kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusalojen välillä; korostaa, että kyberturvallisuuden osaamiskeskuksen on koottava yhteen merkittävimmät eurooppalaiset sidosryhmät, kuten teollisuus, tiede- ja tutkimusorganisaatiot ja muut asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan yhteenliittymät, jotta kyberturvallisuuden asiantuntemusta voidaan parantaa ja levittää kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa datan salauksen ja salatun datan laillisen saatavuuden merkitystä; muistuttaa, että datan salaus sekä tällaisten valmiuksien parantaminen ja mahdollisimman laaja käyttö voivat edistää merkittävästi valtioiden, yhteiskuntien ja teollisuuden kyberturvallisuutta; tukee ”eurooppalaista digitaalista itsemääräämisoikeutta” koskevaa ohjelmaa, jolla edistetään ja parannetaan nykyisiä kyber- ja salausvälineitä, jotka perustuvat Euroopan perusoikeuksiin ja -arvoihin, kuten yksityisyyteen, sananvapauteen ja demokratiaan, ja joilla pyritään parantamaan Euroopan kilpailukykyä kyberturvallisuusmarkkinoilla ja lisäämään sisäistä kysyntää; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti tulevaan asiakirjaan, joka käsittelee sotilaallista visiota ja strategiaa kyberavaruudesta toiminnan alueena (”Military Vision and Strategy on Cyberspace as a Domain of Operations”) ja jossa määritellään kyberavaruus EU:n YTPP:n toiminnan alueena; kehottaa arvioimaan jatkuvasti YTPP-operaatioiden tietoinfrastruktuurien haavoittuvuuksia ja panemaan täytäntöön yhteiset yhdenmukaistetut standardit kyberpuolustuskoulutusta ja -harjoituksia varten YTPP-operaatioiden tueksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää valitettavana, että EU:n sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (MPCC) turvallisuusluokiteltujen järjestelmien nykyiset rajoitukset haittaavat sen valmiuksia; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa tarjoamaan MPCC:lle nopeasti huipputason riippumattoman ja turvallisen viestintä- ja tietojärjestelmän (CIS), joka pystyy käsittelemään sen YTPP-tehtäviä ja -operaatioita koskevia turvallisuusluokiteltuja EU- tietoja ja jonka suoja- ja selviytymiskykytaso on riittävä ja jolla on oma esikunta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa sisällyttämään kyberturvallisuuden tiiviimmin EU:n kriisinhallintamekanismeihin ja yhdistämään eri kyberyhteisöissä olemassa olevat aloitteet, rakenteet ja menettelyt, jotta voidaan tehostaa jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa ja operatiivista yhteistyötä erityisesti suurten kyberhyökkäysten yhteydessä yhteentoimivuuden lisäämiseksi ja kyberpuolustusta koskevan yhteisymmärryksen kehittämiseksi; korostaa voimakkaasti kriisinhallintaa koskevien, tiheämmin järjestettyjen lisäharjoitusten ja skenaarioon perustuvien toimintapoliittisten keskustelujen merkitystä ja toteaa, että niiden olisi koskettava muun muassa keskinäisen avunannon lauseketta (SEU:n 42 artiklan 7 kohta) hypoteettisessa kyberhyökkäysskenaariossa, jota mahdollisesti pidetään aseellisena hyökkäyksenä; kehottaa vahvistamaan tällaisilla aloitteilla SEU:n 42 artiklan 7 kohdan ja SEUT:n 222 artiklan mukaisten keskinäisen avunannon ja/tai yhteisvastuun täytäntöönpanomenettelyjä koskevaa yhteisymmärrystä erityisenä tavoitteena muun muassa ottaa nämä menettelyt käyttöön EU:n jäsenvaltioihin kohdistuvien kyberhyökkäysten yhteydessä; pitää myönteisenä 14. kesäkuuta 2021 annettua Naton Brysselin huippukokouksen julkilausumaa, jossa vahvistettiin Naton sitoutuminen kaikkien voimavarojen käyttämiseen kaikkina aikoina, jotta voidaan aktiivisesti estää ja torjua kyberuhkien koko kirjoa ja puolustautua sitä vastaan, mukaan lukien päätös soveltaa 5 artiklaa ”tapauskohtaisesti”; suhtautuu myönteisesti lisäkeskusteluihin EU:n kyberturvallisuuden kriisinhallintakehyksen ja kyberdiplomatian välineistön niveltämisestä toisiinsa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että EU joutuu yhä enemmän hybridikonflikteihin geopoliittisten vastustajien kanssa; korostaa, että tällainen toiminta on luonteeltaan erityisen epävakauttavaa ja vaarallista, koska se hämärtää sodan ja rauhan välisiä rajoja, horjuttaa demokratioita ja lisää epäluuloista suhtautumista hyökkäysten kohteena olevien väestöjen mielessä; palauttaa mieliin, että nämä hyökkäykset eivät itsessään useinkaan ole riittävän vakavia Nato-sopimuksen 5 artiklan tai SEU:n 42 artiklan 7 kohdan soveltamiseksi mutta niillä on kumulatiivinen strateginen vaikutus, eikä niihin voida tehokkaasti puuttua hyökkäyksen kohteena olleen jäsenvaltion vastatoimilla; katsoo siksi, että EU:n olisi pyrittävä löytämään ratkaisu tämän oikeudellisen tyhjiön täyttämiseksi tulkitsemalla uudelleen SEU:n 42 artiklan 7 kohtaa ja SEUT:n 222 artiklaa siten, että varataan oikeus kollektiiviseen puolustukseen alle kollektiivisen puolustuksen kynnysarvon ja sallitaan EU:n jäsenvaltioiden vapaaehtoiset kollektiiviset vastatoimet, ja työskenneltävä kansainvälisesti liittolaisten kanssa vastaavanlaisen ratkaisun aikaansaamiseksi kansainvälisellä tasolla; korostaa, että tämä on ainoa tehokas keino torjua hybridiuhkiin reagoimiseen liittyvää halvaantumista ja väline, jolla lisätään vastustajiemme kustannuksia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toistaa, että yhteiset vahvat attribuutiovalmiudet ovat yksi keskeisistä välineistä EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuksien vahvistamisessa ja olennainen osa tehokasta kyberpuolustusta ja kyberpelotetta; korostaa, että on tärkeä parantaa teknisten tietojen, analyysien ja uhkia koskevien tiedustelutietojen jakamista jäsenvaltioiden välillä EU:n tasolla, mikä voisi mahdollistaa kollektiivisen attribuution EU:n tasolla; toteaa, että kyberpuolustus on tietyssä määrin tehokkaampaa, jos siihen sisältyy myös joitakin hyökkääviä keinoja ja toimenpiteitä edellyttäen, että niiden käyttö on kansainvälisen oikeuden mukaista; korostaa, että verkkohyökkäysten yksiselitteinen attribuutio on hyödyllinen ennaltaehkäisyväline; kehottaa harkitsemaan haitallisten kybertoimien tekijöiden yhteistä julkista attribuutiota, mukaan lukien mahdollisuus luoda EUH:n puitteissa kyberkäyttäytymistä koskevia raportteja tietyille toimijoille, jotta voidaan EU:n tasolla vähentää valtioiden tukemia haitallisia kybertoimia jäsenvaltioita vastaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää EU:n ja Naton kyberyhteistyötä ratkaisevan tärkeänä, koska sen avulla voitaisiin mahdollistaa ja vahvistaa haitallisten kyberuhkien muodollista yhteistä attribuutiota ja siten määrätä rajoittavia pakotteita ja toimia; toteaa, että toimiva selviytymiskyky ja tehokas pelotevaikutus saavutettaisiin, jos tekijät olisivat tietoisia käytettävissä olevista mahdollisista vastatoimista, niiden oikeasuhteisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä kansainvälisen oikeuden ja erityisesti YK:n peruskirjan noudattamisesta (kyberhyökkäysten vakavuuden, laajuuden ja kohteen perusteella); |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtautuu myönteisesti varapuheenjohtajan / korkean edustajan ehdotukseen edistää ja helpottaa jäsenvaltioiden EU:n kybertiedustelutyöryhmän perustamista INTCENiin edistämään kyberuhkia ja -toimia koskevaa strategista tiedusteluyhteistyötä ja siten myös tukemaan EU:n tilannetietoisuutta ja päätöksentekoa yhteistä diplomaattista vastausta silmällä pitäen; kannustaa edistämään yhteistä ehdotuskokonaisuutta, erityisesti meneillään olevaa vuorovaikutusta EU:n uuden hybridianalyysikeskuksen ja Naton hybridianalyysikeskuksen kanssa tilannetietoisuuden ja analyysitietojen jakamiseksi sekä taktisessa ja operatiivisessa yhteistyössä; |
| --- | --- |

35.

Kumppanuuksien lujittaminen ja EU:n roolin vahvistaminen kansainvälisissä yhteyksissä

| 36. | katsoo, että Naton kanssa tehtävä kyberpuolustusyhteistyö on tärkeässä asemassa, kun torjutaan ja ehkäistään jäsenvaltioiden yhteiseen turvallisuuteen vaikuttavia hyökkäyksiä ja vastataan niihin; kehottaa jäsenvaltioita jakamaan todisteet ja tiedustelutiedot täysimääräisesti kyberseuraamusluetteloiden laatimiseksi; kehottaa lisäämään koordinointia Naton kanssa tässä asiassa osallistumalla kyberharjoituksiin ja yhteiseen koulutukseen, kuten rinnakkaisiin ja koordinoituihin harjoituksiin (PACE); |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että EU:n ja Naton olisi koordinoitava kysymyksiä, joissa vihamieliset toimijat uhkaavat euroatlanttisia turvallisuusetuja; on huolissaan erityisesti Kiinan, Venäjän ja Pohjois-Korean osoittamasta järjestelmällisestä aggressiivisesta toiminnasta kybertoimintaympäristössä, mukaan lukien lukuisat kyberhyökkäykset valtiollisia instituutioita ja yksityisiä yrityksiä vastaan; katsoo, että EU:n ja Naton yhteistyössä olisi keskityttävä kyberteknologian, hybriditeknologian, kehittymässä olevan ja murroksellisen teknologian, avaruuden, asevalvonnan ja aseiden leviämisen estämisen alan haasteisiin; kehottaa varmistamaan EU:n ja Naton yhteistyöllä selviytymiskykyiset, edulliset ja turvalliset nopeat verkot, jotka täyttävät EU:n ja kansalliset turvallisuusnormit, jotka turvaavat arkaluontoisen datan ja viestinnän salaamisen mahdollistavat kansalliset ja kansainväliset tietoverkot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti CERT-EU:n ja Naton NCIRC-yksikön (Computer Incident Response Capability) väliseen järjestelyyn, jolla varmistetaan kyky vastata uhkiin reaaliaikaisesti parantamalla kyberuhkien ennaltaehkäisyä, havaitsemista ja niihin vastaamista sekä EU:ssa että Natossa; korostaa myös, että on tärkeää lisätä tietotekniikka- ja kyberjärjestelmien kyberpuolustukseen liittyviä koulutusvalmiuksia yhteistyössä Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskuksen (CCD COE) ja Naton viestintä- ja tiedotusakatemian kanssa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vaatii lisää EU:n ja Naton yhteistyötä erityisesti kyberpuolustuksen yhteentoimivuusvaatimusten osalta etsimällä mahdollisia täydentävyyksiä ja vastavuoroisesti hyödyllistä valmiuksien vahvistamista, liittämällä asianmukaiset YTPP-rakenteet Naton yhteiseen operaatioverkostoon ja välttämällä päällekkäisyyksiä ja tunnustamalla niiden omat vastuualueet; kehottaa vahvistamaan EU:n PRY:tä sekä Naton älykästä puolustusta, CFI-aloitetta (Connected Forces Initiative) ja Defence Investment Pledge -vakuutta EU:n sekä edistämään yhteiskäyttöä ja jakamista pyrkimyksenä parantaa synergioita ja tehokkuutta toimittajien ja loppukäyttäjien välisessä suhteessa; pitää myönteisenä EU:n ja Naton yhteistyön edistymistä kyberpuolustuksen alalla, erityisesti käsitteiden ja oppien vaihtamisessa, vastavuoroisessa osallistumisessa kyberharjoituksiin ja tiedotustilaisuuksiin erityisesti kriisinhallinnan kyberulottuvuuden osalta; ehdottaa kyberuhkia koskevan EU:n ja Naton yhteisen tietokeskuksen ja kyberturvallisuutta käsittelevän yhteisen työryhmän perustamista; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa tiivistämään kyberpuolustusalan koordinointia jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten, Nato-liittolaisten, YK:n sekä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj), kesken; kannustaa tässä yhteydessä edistämään edelleen Etyjin luottamusta lisääviä toimia kybertoimintaympäristössä ja korostaa tarvetta kehittää tehokkaita kansainvälisen yhteistyön välineitä, joilla tuetaan kumppanien kybervalmiuksien vahvistamista, sekä tarvetta kehittää ja edistää luottamusta lisääviä toimia ja osallistavaa yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa; pitää myönteisenä maailmanlaajuiselle, avoimelle, vapaalle, vakaalle ja turvalliselle kyberavaruudelle 19. huhtikuuta 2021 laaditussa EU:n yhteistyöstrategiassa Intian ja Tyynenmeren alueella annettua merkitystä; kehottaa kehittämään aktiivisesti tiiviimpiä yhteyksiä Intian ja Tyynenmeren alueen samanmielisten demokratioiden, kuten Yhdysvaltain, Etelä-Korean, Japanin, Intian, Australian ja Taiwanin, kanssa tiedon ja kokemusten jakamiseksi sekä kyberuhkien torjuntaan liittyvien tietojen vaihtamiseksi; korostaa myös, että on tärkeää tehdä yhteistyötä muiden maiden kanssa erityisesti EU:n lähialueilla, jotta voidaan parantaa niiden valmiuksia puolustautua kyberturvallisuusuhkia vastaan; on tyytyväinen komission tuesta Länsi-Balkanin ja itäisen kumppanuuden maiden kyberturvallisuusohjelmille; korostaa kiireellistä tarvetta kunnioittaa kansainvälistä oikeutta, mukaan luettuna YK:n peruskirja kokonaisuudessaan, ja noudattaa laajalti tunnustettua kansainvälistä normatiivista kehystä, joka koskee valtion vastuullista toimintaa kybertoimintaympäristössä, sekä osallistua käynnissä olevaan keskusteluun kyberavaruudessa tapahtuvan kansainvälisen oikeuden soveltamisen ehdoista YK:n puitteissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että on tärkeää luoda vahva kyberkumppanuus Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, joka on kyberpuolustuskalustonsa kannalta johtava kansakunta; kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta käynnistää uudelleen prosessi, jonka tavoitteena on saada aikaan virallinen ja jäsennelty kehys alan yhteistyölle tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tarvetta varmistaa rauha ja vakaus kyberavaruudessa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja EU:ta osoittamaan johtajuutta YK:n puitteissa käytävissä keskusteluissa ja esitettävissä aloitteissa myös ehdottamalla toimintaohjelmaa, omaksumaan ennakoivan lähestymistavan yhteisen kansainvälisen sääntelykehyksen luomisessa ja todella edistämään sitä, että kehitetään vastuunalaisuutta, kehittyvien normien noudattamista ja digitaalisten teknologioiden väärinkäytön estämistä ja edistetään valtion vastuullista toimintaa kybertoimintaympäristössä YK:n yleiskokouksen hyväksymien YK:n hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän konsensusraporttien pohjalta; suhtautuu myönteisesti avoimen työryhmän loppuraportin suosituksiin erityisesti toimintaohjelman perustamisesta; kannustaa YK:ta edistämään valtioiden, tutkijoiden, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, humanitaaristen toimijoiden ja yksityisen sektorin välistä vuoropuhelua, jotta voidaan varmistaa uusia kansainvälisiä määräyksiä koskevan poliittisen päätöksenteon osallistavuus; kehottaa tehostamaan kaikkia nykyisiä monenvälisiä toimia, jotta normi- ja sääntelykehykset eivät jäisi jälkeen tekniikan kehityksestä ja uusista sodankäyntitavoista; kehottaa nykyaikaistamaan asevalvontarakenteita, jotta vältetään digitaalisen harmaan vyöhykkeen syntyminen; kehottaa vahvistamaan YK:n rauhanturvaoperaatioita kyberpuolustusvalmiudella niiden toimeksiantojen tehokasta täytäntöönpanoa vastaavasti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa kehotuksestaan kieltää sellaisten täysin autonomisten aseiden kehittäminen, tuotanto ja käyttö, jotka mahdollistavat iskut ilman ihmisten merkityksellistä osallistumista; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa hyväksymään autonomisia asejärjestelmiä koskevan yhteisen kannan, jolla varmistetaan, että asejärjestelmien kriittisiä toimintoja valvotaan merkityksellisesti ihmisvoimin; vaatii aloittamaan kansainväliset neuvottelut oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla kiellettäisiin täysin autonomiset aseet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa kansallisten parlamenttien kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä kyberpuolustuksen alan parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, puolustus- ja kyberturvallisuusalalla toimiville EU:n virastoille, Naton pääsihteerille sekä EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 15.

(3)  EUVL L 246, 30.7.2020, s. 12.

(4)  EUVL L 351 I, 22.10.2020, s. 5.

(5)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 57.

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13. heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/113

---

P9_TA(2021)0413

Arktinen alue: mahdollisuudet, huolenaiheet ja turvallisuushaasteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 arktisesta alueesta: mahdollisuudet, huolenaiheet ja turvallisuushaasteet (2020/2112(INI))

(2022/C 132/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston, erityisesti 21, 22, 34 ja 36 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston, erityisesti 21, 22, 34 ja 36 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman arktisten alueiden hallinnosta (1), 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman pohjoisimpia alueita koskevasta kestävästä EU:n politiikasta (2), 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman arktista aluetta koskevasta EU:n strategiasta (3), 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman arktista aluetta koskevasta yhdennetystä Euroopan unionin politiikasta (4), 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman ilmastodiplomatiasta (5) ja 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman arktisten alueiden hallinnosta (1), 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman pohjoisimpia alueita koskevasta kestävästä EU:n politiikasta (2), 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman arktista aluetta koskevasta EU:n strategiasta (3), 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman arktista aluetta koskevasta yhdennetystä Euroopan unionin politiikasta (4), 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman ilmastodiplomatiasta (5) ja 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (6),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 13. joulukuuta 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 13. joulukuuta 2007,

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (7),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon Euroopan unionista ja arktisesta alueesta (COM(2008)0763), 26. kesäkuuta 2012 annetun yhteisen tiedonannon aiheesta ”Arktista aluetta koskevan Euroopan unionin politiikan määrittely: edistyminen vuodesta 2008 ja seuraavat vaiheet” (JOIN(2012)0019) ja 27. huhtikuuta 2016 annetun yhteisen tiedonannon arktista aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä politiikasta (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon Euroopan unionista ja arktisesta alueesta (COM(2008)0763), 26. kesäkuuta 2012 annetun yhteisen tiedonannon aiheesta ”Arktista aluetta koskevan Euroopan unionin politiikan määrittely: edistyminen vuodesta 2008 ja seuraavat vaiheet” (JOIN(2012)0019) ja 27. huhtikuuta 2016 annetun yhteisen tiedonannon arktista aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä politiikasta (JOIN(2016)0021),

| — | ottaa huomioon pohjoisesta yhteistyöstä ja suhteista Sveitsiin ja Norjaan vastaavan sekä EU:n ja Islannin parlamentaarisessa sekavaliokunnassa ja Euroopan talousalueen (ETA) parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimivan valtuuskunnan asiaa koskevat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pohjoisesta yhteistyöstä ja suhteista Sveitsiin ja Norjaan vastaavan sekä EU:n ja Islannin parlamentaarisessa sekavaliokunnassa ja Euroopan talousalueen (ETA) parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimivan valtuuskunnan asiaa koskevat suositukset,

| — | ottaa huomioon arktista aluetta koskevasta EU:n politiikasta tammikuussa 2021 järjestetyn julkisen kuulemisen tulosten yhteenvedon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arktista aluetta koskevasta EU:n politiikasta tammikuussa 2021 järjestetyn julkisen kuulemisen tulosten yhteenvedon,

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (8) ja 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon (COM(2019)0640) Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (8) ja 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon (COM(2019)0640) Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 Pariisissa UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 Pariisissa UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus),

| — | ottaa huomioon arktista aluetta koskevista kysymyksistä 8. joulukuuta 2009, arktista aluetta koskevan Euroopan unionin politiikan kehittämisestä 12. toukokuuta 2014, arktisesta alueesta 20. kesäkuuta 2016, avaruusratkaisuista kestävää arktista aluetta varten 21. marraskuuta 2019 ja arktista aluetta koskevasta EU:n politiikasta 9. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arktista aluetta koskevista kysymyksistä 8. joulukuuta 2009, arktista aluetta koskevan Euroopan unionin politiikan kehittämisestä 12. toukokuuta 2014, arktisesta alueesta 20. kesäkuuta 2016, avaruusratkaisuista kestävää arktista aluetta varten 21. marraskuuta 2019 ja arktista aluetta koskevasta EU:n politiikasta 9. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät alkuperäiskansoista ja 17. lokakuuta 2016 annetun alkuperäiskansoja koskevan EU:n ulkopolitiikan täytäntöönpanoa käsittelevän yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0340), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät alkuperäiskansoista ja 17. lokakuuta 2016 annetun alkuperäiskansoja koskevan EU:n ulkopolitiikan täytäntöönpanoa käsittelevän yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0340),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista ja arktisesta alueesta 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista ja arktisesta alueesta 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon (COM(2008)0763),

| — | ottaa huomioon viiden arktisen alueen rannikkovaltion, Yhdysvaltojen, Venäjän, Kanadan, Norjan ja Tanskan, välisen Ilulissatin julistuksen, joka annettiin 28. toukokuuta 2008 ja vahvistettiin toukokuussa 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viiden arktisen alueen rannikkovaltion, Yhdysvaltojen, Venäjän, Kanadan, Norjan ja Tanskan, välisen Ilulissatin julistuksen, joka annettiin 28. toukokuuta 2008 ja vahvistettiin toukokuussa 2018,

| — | ottaa huomioon Itämeren valtioiden neuvoston (CBSS) ja Barentsin euroarktisen neuvoston (BEAC) perustamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itämeren valtioiden neuvoston (CBSS) ja Barentsin euroarktisen neuvoston (BEAC) perustamisen,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/137/EU Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/137/EU Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon valtioiden kansalliset arktiset strategiat, erityisesti arktisten valtioiden, kuten Tanskan, Ruotsin ja Suomen strategiat sekä muiden EU:n ja ETA:n jäsenmaiden strategiat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valtioiden kansalliset arktiset strategiat, erityisesti arktisten valtioiden, kuten Tanskan, Ruotsin ja Suomen strategiat sekä muiden EU:n ja ETA:n jäsenmaiden strategiat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 julkaistun komission tiedonannon ”Avaruusstrategia Euroopalle” (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 julkaistun komission tiedonannon ”Avaruusstrategia Euroopalle” (COM(2016)0705),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), joka tuli voimaan 16. marraskuuta 1994, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), joka tuli voimaan 16. marraskuuta 1994,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 169, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 169,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 tehdyn sopimuksen sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa (CAOF), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 tehdyn sopimuksen sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa (CAOF),

| — | ottaa huomioon Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (OSPAR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (OSPAR),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) hyväksymän polaarisilla vesialueilla liikennöiviin aluksiin sovellettavan kansainvälisen säännöstön (polaarikoodi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) hyväksymän polaarisilla vesialueilla liikennöiviin aluksiin sovellettavan kansainvälisen säännöstön (polaarikoodi),

| — | ottaa huomioon ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS), aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 pöytäkirjalla ja vuoden 1997 pöytäkirjalla, merenkulkijoiden koulutuksesta, pätevyyskirjoista ja vahdinpidosta vuonna 1978 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (STCW), sellaisena kuin se on muutettuna vuosina 1995 ja 2010, sekä kansainvälisistä säännöistä yhteentörmäämisen ehkäisemiseksi merellä vuonna 1972 tehdyn yleissopimuksen (COLREG) ja kansainvälisen meriliikenteen helpottamisesta vuonna 1965 tehdyn yleissopimuksen (FAL) sekä etsintä- ja pelastuspalvelusta merellä vuonna 1979 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SAR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS), aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 pöytäkirjalla ja vuoden 1997 pöytäkirjalla, merenkulkijoiden koulutuksesta, pätevyyskirjoista ja vahdinpidosta vuonna 1978 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (STCW), sellaisena kuin se on muutettuna vuosina 1995 ja 2010, sekä kansainvälisistä säännöistä yhteentörmäämisen ehkäisemiseksi merellä vuonna 1972 tehdyn yleissopimuksen (COLREG) ja kansainvälisen meriliikenteen helpottamisesta vuonna 1965 tehdyn yleissopimuksen (FAL) sekä etsintä- ja pelastuspalvelusta merellä vuonna 1979 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SAR),

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 1920 tehdyn Huippuvuoria koskevan kansainvälisen sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 1920 tehdyn Huippuvuoria koskevan kansainvälisen sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Arktisen neuvoston perustamisesta 19. syyskuuta 1996 annetun Ottawan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Arktisen neuvoston perustamisesta 19. syyskuuta 1996 annetun Ottawan julistuksen,

| — | ottaa huomioon pohjoista ulottuvuutta käsittelevän parlamentaarisen foorumin kokouksissa Bodøssa Norjassa marraskuussa 2019, Brysselissä marraskuussa 2017, Reykjavikissa Islannissa toukokuussa 2015, Arkangelissa Venäjällä marraskuussa 2013, Tromssassa Norjassa helmikuussa 2011 ja Brysselissä syyskuussa 2009 hyväksytyt julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pohjoista ulottuvuutta käsittelevän parlamentaarisen foorumin kokouksissa Bodøssa Norjassa marraskuussa 2019, Brysselissä marraskuussa 2017, Reykjavikissa Islannissa toukokuussa 2015, Arkangelissa Venäjällä marraskuussa 2013, Tromssassa Norjassa helmikuussa 2011 ja Brysselissä syyskuussa 2009 hyväksytyt julkilausumat,

| — | ottaa huomioon kolme Arktisen neuvoston alaisuudessa neuvoteltua oikeudellisesti sitovaa sopimusta, nimittäin vuonna 2011 tehdyn sopimuksen lento- ja meripelastusyhteistyöstä arktisella alueella, vuonna 2013 tehdyn sopimuksen yhteistyöstä merellä tapahtuvien öljyvahinkojen torjuntavalmiudessa ja torjumisessa sekä vuonna 2017 tehdyn sopimuksen arktisen alueen kansainvälisen tieteellisen yhteistyön parantamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolme Arktisen neuvoston alaisuudessa neuvoteltua oikeudellisesti sitovaa sopimusta, nimittäin vuonna 2011 tehdyn sopimuksen lento- ja meripelastusyhteistyöstä arktisella alueella, vuonna 2013 tehdyn sopimuksen yhteistyöstä merellä tapahtuvien öljyvahinkojen torjuntavalmiudessa ja torjumisessa sekä vuonna 2017 tehdyn sopimuksen arktisen alueen kansainvälisen tieteellisen yhteistyön parantamisesta,

| — | ottaa huomioon 13.–14. huhtikuuta 2021 järjestetyn 14:n Arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin pysyvän komitean lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13.–14. huhtikuuta 2021 järjestetyn 14:n Arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin pysyvän komitean lausunnon,

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä” (COM(2020)0474), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä” (COM(2020)0474),

| — | ottaa huomioon Uumajassa Ruotsissa vuonna 2019 järjestetyn EU:n arktisen foorumin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Uumajassa Ruotsissa vuonna 2019 järjestetyn EU:n arktisen foorumin,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportit, erityisesti valtameriä ja kryosfääriä ilmaston muuttuessa koskevan erityisraportin (SROCC) sekä erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella (SR15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportit, erityisesti valtameriä ja kryosfääriä ilmaston muuttuessa koskevan erityisraportin (SROCC) sekä erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella (SR15),

| — | ottaa huomioon arktisen alueen sidosryhmien foorumin kuulemisesta laaditun 21. joulukuuta 2017 julkaistun yhteenvetoraportin keskeisten investointiprioriteettien määrittämisestä arktisella alueella ja keinoista yhdenmukaistaa paremmin EU:n tulevia rahoitusohjelmia alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arktisen alueen sidosryhmien foorumin kuulemisesta laaditun 21. joulukuuta 2017 julkaistun yhteenvetoraportin keskeisten investointiprioriteettien määrittämisestä arktisella alueella ja keinoista yhdenmukaistaa paremmin EU:n tulevia rahoitusohjelmia alueella,

| — | ottaa huomioon Euroopan poliittisen strategian keskuksen strategisen muistion heinäkuulta 2019 ”Walking on Thin Ice: A Balanced Arctic Strategy for the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan poliittisen strategian keskuksen strategisen muistion heinäkuulta 2019 ”Walking on Thin Ice: A Balanced Arctic Strategy for the EU”,

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen, Varsovan huippukokouksen julkilausuman, jonka Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen Varsovassa 8.–9. heinäkuuta 2016 osallistuneet valtion- ja hallitusten päämiehet antoivat, sekä Naton pääsihteerin nimittämän mietintäryhmän analyysin ja suositukset ”NATO 2030: United for a New Era”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen, Varsovan huippukokouksen julkilausuman, jonka Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen Varsovassa 8.–9. heinäkuuta 2016 osallistuneet valtion- ja hallitusten päämiehet antoivat, sekä Naton pääsihteerin nimittämän mietintäryhmän analyysin ja suositukset ”NATO 2030: United for a New Era”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0239/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0239/2021),

| A. | ottaa huomioon, että viime vuosikymmeninä arktinen alue on ollut rauhan, vähäisten jännitteiden ja kansainvälisen yhteistyön alue kahdeksan arktisen valtion, eli Tanskan, Ruotsin, Suomen, Islannin, Norjan, Venäjän, Kanadan ja Yhdysvaltojen välillä; katsoo, että arktisten valtioiden ja kansainvälisen yhteisön olisi siksi säilytettävä se sellaisena ja osoitettava edelleen poliittista tahtoa tehdä yhteistyötä ja ratkaista kiistanalaisia kysymyksiä kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että viime vuosikymmeninä arktinen alue on ollut rauhan, vähäisten jännitteiden ja kansainvälisen yhteistyön alue kahdeksan arktisen valtion, eli Tanskan, Ruotsin, Suomen, Islannin, Norjan, Venäjän, Kanadan ja Yhdysvaltojen välillä; katsoo, että arktisten valtioiden ja kansainvälisen yhteisön olisi siksi säilytettävä se sellaisena ja osoitettava edelleen poliittista tahtoa tehdä yhteistyötä ja ratkaista kiistanalaisia kysymyksiä kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että alueen geopoliittinen merkitys kasvaa ja arktisen alueen tulevaisuus ja sen kohtaamat maailmanlaajuiset haasteet, jotka ulottuvat arktisen alueen rannikkovaltioiden haasteita pidemmälle, edellyttävät monitasoista hallintoa, jota varten tarvitaan alueellista yhteistyötä ja kansainvälisiä ratkaisuja; ottaa huomioon, että arktisen alueen geopolitiikan ja turvallisuuden sekä sen ympäristötilanteen välillä on suora yhteys, mihin puolestaan vaikuttavat voimakkaasti ihmisten toiminnan seuraukset muilla maapallon alueilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että alueen geopoliittinen merkitys kasvaa ja arktisen alueen tulevaisuus ja sen kohtaamat maailmanlaajuiset haasteet, jotka ulottuvat arktisen alueen rannikkovaltioiden haasteita pidemmälle, edellyttävät monitasoista hallintoa, jota varten tarvitaan alueellista yhteistyötä ja kansainvälisiä ratkaisuja; ottaa huomioon, että arktisen alueen geopolitiikan ja turvallisuuden sekä sen ympäristötilanteen välillä on suora yhteys, mihin puolestaan vaikuttavat voimakkaasti ihmisten toiminnan seuraukset muilla maapallon alueilla;

| C. | ottaa huomioon, että kattava arktisen alueen hallintomalli, jonka ytimessä on kansainvälinen oikeus, on osoittautunut tehokkaaksi ja vakaaksi; ottaa huomioon, että yhteistyö osoittautunut hyödyllisimmäksi tavaksi luoda suhteita arktisten valtioiden välille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kattava arktisen alueen hallintomalli, jonka ytimessä on kansainvälinen oikeus, on osoittautunut tehokkaaksi ja vakaaksi; ottaa huomioon, että yhteistyö osoittautunut hyödyllisimmäksi tavaksi luoda suhteita arktisten valtioiden välille;

| D. | ottaa huomioon, että arktisen alueen nykyinen hallintokehys, joka keskittyy Arktisen neuvoston ympärille, on viimeisten 25 vuoden ajan edistänyt merkittävästi alueen vakautta; ottaa huomioon, että Arktinen neuvosto on arktisen alueen yhteistyön ensisijainen foorumi ja että sen työryhmät toimivat positiivisen ja rakentavan kansainvälisen yhteistyön foorumina; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että arktisen alueen nykyinen hallintokehys, joka keskittyy Arktisen neuvoston ympärille, on viimeisten 25 vuoden ajan edistänyt merkittävästi alueen vakautta; ottaa huomioon, että Arktinen neuvosto on arktisen alueen yhteistyön ensisijainen foorumi ja että sen työryhmät toimivat positiivisen ja rakentavan kansainvälisen yhteistyön foorumina;

| E. | ottaa huomioon, että Arktisen neuvoston työ on ollut ratkaisevan tärkeää arktisen alueen valtioiden välisen rauhanomaisen ja rakentavan yhteistyön varmistamisessa ja johtanut useisiin niiden välisiin sitoviin sopimuksiin; ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset geopoliittiset konfliktit eivät ole aiemmin juurikaan vaikuttaneet arktiseen alueeseen, mutta sen sotilaallinen merkitys ja geopoliittisesti strateginen rooli ovat kasvamassa; ottaa huomioon, että arktisen alueen turvallisuus ja politiikka liittyvät yhä enemmän maailmanlaajuisiin kysymyksiin ja että arktisen alueen ulkopuoliset tapahtumat todennäköisesti vaikuttavat arktisen alueen valtioihin ja päinvastoin, minkä vuoksi geopoliittisista jännitteistä ja muiden alueiden konflikteista arktiselle alueelle aiheutuvien heijastusvaikutusten välttäminen on entistäkin tärkeämpää; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Arktisen neuvoston työ on ollut ratkaisevan tärkeää arktisen alueen valtioiden välisen rauhanomaisen ja rakentavan yhteistyön varmistamisessa ja johtanut useisiin niiden välisiin sitoviin sopimuksiin; ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset geopoliittiset konfliktit eivät ole aiemmin juurikaan vaikuttaneet arktiseen alueeseen, mutta sen sotilaallinen merkitys ja geopoliittisesti strateginen rooli ovat kasvamassa; ottaa huomioon, että arktisen alueen turvallisuus ja politiikka liittyvät yhä enemmän maailmanlaajuisiin kysymyksiin ja että arktisen alueen ulkopuoliset tapahtumat todennäköisesti vaikuttavat arktisen alueen valtioihin ja päinvastoin, minkä vuoksi geopoliittisista jännitteistä ja muiden alueiden konflikteista arktiselle alueelle aiheutuvien heijastusvaikutusten välttäminen on entistäkin tärkeämpää;

| F. | ottaa huomioon, että EU tukee täysin Arktisen neuvoston sitoutumista arktisen alueen asukkaiden hyvinvointiin, alueen kestävään kehitykseen sekä arktisen alueen ympäristön suojeluun, mukaan lukien ekosysteemien terveyden suojelu, luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja palauttaminen sekä luonnonvarojen suojelu ja kestävä hoito; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU tukee täysin Arktisen neuvoston sitoutumista arktisen alueen asukkaiden hyvinvointiin, alueen kestävään kehitykseen sekä arktisen alueen ympäristön suojeluun, mukaan lukien ekosysteemien terveyden suojelu, luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja palauttaminen sekä luonnonvarojen suojelu ja kestävä hoito;

| G. | ottaa huomioon, että EU on ollut pitkään arktisen alueen tiiviin yhteistyön puolestapuhuja ja toiminut arktisella alueella jo vuosikymmeniä osallistumalla pohjoisen ulottuvuuden politiikkaan Venäjän, Norjan ja Islannin kanssa, osallistumalla Itämeren valtioiden neuvoston (CBSS) perustamiseen, tekemällä yhteistyötä Barentsin euroarktisella alueella, erityisesti Barentsin euroarktisessa neuvostossa ja Barentsin alueneuvostossa, ylläpitämällä strategisia kumppanuuksia Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa ja osallistumalla Arktiseen neuvostoon aktiivisesti tosiasiallisena tarkkailijana; ottaa huomioon, että EU on osallistunut yli miljardilla eurolla aluekehitykseen ja rajat ylittävään yhteistyöhön Euroopan arktisella alueella; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU on ollut pitkään arktisen alueen tiiviin yhteistyön puolestapuhuja ja toiminut arktisella alueella jo vuosikymmeniä osallistumalla pohjoisen ulottuvuuden politiikkaan Venäjän, Norjan ja Islannin kanssa, osallistumalla Itämeren valtioiden neuvoston (CBSS) perustamiseen, tekemällä yhteistyötä Barentsin euroarktisella alueella, erityisesti Barentsin euroarktisessa neuvostossa ja Barentsin alueneuvostossa, ylläpitämällä strategisia kumppanuuksia Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa ja osallistumalla Arktiseen neuvostoon aktiivisesti tosiasiallisena tarkkailijana; ottaa huomioon, että EU on osallistunut yli miljardilla eurolla aluekehitykseen ja rajat ylittävään yhteistyöhön Euroopan arktisella alueella;

| H. | katsoo, että kansainvälinen oikeus on kansainvälisen sitoutumisen ja yhteistyön perusta arktisella alueella; katsoo erityisesti, että YK:n merioikeusyleissopimusta ja IMO:n yleissopimuksia, jotka tarjoavat puitteet kansainväliselle yhteistyölle ja toiminnalle Pohjoiseen jäämereen liittyvissä kysymyksissä, olisi vahvistettava ja tehostettava; ottaa huomioon, että YK:n merioikeusyleissopimuksessa vahvistetaan oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kaikki valtamerillä ja merillä harjoitettava toiminta on toteutettava, ja että siinä annetaan rannikkovaltioille taloudellisia oikeuksia niiden talousvyöhykkeillä ja niiden mannerjalustalla ja määrätään, että aavalla merellä ei ole valtioiden itsemääräämisoikeutta; ottaa huomioon, että arktisen alueen rannikkovaltiot ovat vahvistaneet Ilulissatin julistuksessa, että ne noudattavat kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta Pohjoisen jäämeren hallinnoinnissa; toteaa, että IMO vahvistaa kansainvälisen merenkulun turvallisuutta, turvatoimia ja ympäristönsuojelua koskevat maailmanlaajuiset sääntelynormit; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kansainvälinen oikeus on kansainvälisen sitoutumisen ja yhteistyön perusta arktisella alueella; katsoo erityisesti, että YK:n merioikeusyleissopimusta ja IMO:n yleissopimuksia, jotka tarjoavat puitteet kansainväliselle yhteistyölle ja toiminnalle Pohjoiseen jäämereen liittyvissä kysymyksissä, olisi vahvistettava ja tehostettava; ottaa huomioon, että YK:n merioikeusyleissopimuksessa vahvistetaan oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kaikki valtamerillä ja merillä harjoitettava toiminta on toteutettava, ja että siinä annetaan rannikkovaltioille taloudellisia oikeuksia niiden talousvyöhykkeillä ja niiden mannerjalustalla ja määrätään, että aavalla merellä ei ole valtioiden itsemääräämisoikeutta; ottaa huomioon, että arktisen alueen rannikkovaltiot ovat vahvistaneet Ilulissatin julistuksessa, että ne noudattavat kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta Pohjoisen jäämeren hallinnoinnissa; toteaa, että IMO vahvistaa kansainvälisen merenkulun turvallisuutta, turvatoimia ja ympäristönsuojelua koskevat maailmanlaajuiset sääntelynormit;

| I. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden heikkenemisen dramaattiset vaikutukset ovat vaikuttaneet arktiseen alueeseen erityisesti ja yhä enemmän ja niistä voidaan mainita esimerkiksi lämpötilan nousu, jääolosuhteiden muutokset, maastopalot, merenpinnan nousu, muuttuvat sääolot, haitalliset vieraslajit, biologisen monimuotoisuuden vakava vahingoittuminen ja ikiroudan sulaminen, jotka vaikuttavat koko planeettaan mutta samalla merkitsevät riskiä paikalliselle infrastruktuurille; ottaa huomioon, että paikallisia mukautumisstrategioita ja arktisen ekosysteemin suojelua ei voida käsitellä erillään ilmastotoimien maailmanlaajuisesta kehyksestä ja että Pariisin sopimuksen täytäntöönpano on tällaisen yhteistyön ytimessä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden heikkenemisen dramaattiset vaikutukset ovat vaikuttaneet arktiseen alueeseen erityisesti ja yhä enemmän ja niistä voidaan mainita esimerkiksi lämpötilan nousu, jääolosuhteiden muutokset, maastopalot, merenpinnan nousu, muuttuvat sääolot, haitalliset vieraslajit, biologisen monimuotoisuuden vakava vahingoittuminen ja ikiroudan sulaminen, jotka vaikuttavat koko planeettaan mutta samalla merkitsevät riskiä paikalliselle infrastruktuurille; ottaa huomioon, että paikallisia mukautumisstrategioita ja arktisen ekosysteemin suojelua ei voida käsitellä erillään ilmastotoimien maailmanlaajuisesta kehyksestä ja että Pariisin sopimuksen täytäntöönpano on tällaisen yhteistyön ytimessä;

| J. | ottaa huomioon, että joissakin arktisen alueen osissa on maailman suurin muoviroskakeskittymä, joka vaikuttaa jo arktisiin eläinlajeihin ja on vaarassa saastuttaa ravintoverkon ja vaikuttaa siten lopulta ihmisiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että joissakin arktisen alueen osissa on maailman suurin muoviroskakeskittymä, joka vaikuttaa jo arktisiin eläinlajeihin ja on vaarassa saastuttaa ravintoverkon ja vaikuttaa siten lopulta ihmisiin;

| K. | ottaa huomioon, että arktisen alueen lakijäätiköiden hälyttävä sulamisvauhti johtuu ilmastonmuutoksesta ja pääasiassa arktisen alueen ulkopuolelta tulevista tekijöistä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen olisi suhtauduttava uhkien moninkertaistajana, joka kiihdyttää olemassa olevia kehityssuuntauksia, jännitteitä ja epävakautta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että arktisen alueen lakijäätiköiden hälyttävä sulamisvauhti johtuu ilmastonmuutoksesta ja pääasiassa arktisen alueen ulkopuolelta tulevista tekijöistä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen olisi suhtauduttava uhkien moninkertaistajana, joka kiihdyttää olemassa olevia kehityssuuntauksia, jännitteitä ja epävakautta;

| L. | ottaa huomioon, että arktisten lakijäätiköiden sulamisella ja siitä johtuvalla merenpinnan nousulla olisi vakavia maailmanlaajuisia ympäristö-, talous- ja turvallisuusvaikutuksia; ottaa huomioon, että Grönlannin lakijäätikön sulaminen voi nostaa merenpintaa ympäri maailmaa jopa 7,2 metriä ja jättää veden alle useita alueita eri puolilla maailmaa; ottaa huomioon, että jotkut arktisten alueiden asukkaat kärsivät jo jääpeitteen sulamisen seurauksista, mikä on aiheuttanut muuttovirtoja; ottaa huomioon, että Grönlannin sulava jää muuttaa myös luonnon monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että arktisten lakijäätiköiden sulamisella ja siitä johtuvalla merenpinnan nousulla olisi vakavia maailmanlaajuisia ympäristö-, talous- ja turvallisuusvaikutuksia; ottaa huomioon, että Grönlannin lakijäätikön sulaminen voi nostaa merenpintaa ympäri maailmaa jopa 7,2 metriä ja jättää veden alle useita alueita eri puolilla maailmaa; ottaa huomioon, että jotkut arktisten alueiden asukkaat kärsivät jo jääpeitteen sulamisen seurauksista, mikä on aiheuttanut muuttovirtoja; ottaa huomioon, että Grönlannin sulava jää muuttaa myös luonnon monimuotoisuutta;

| M. | ottaa huomioon, että yksi monista ja erityistä huolta aiheuttavista ihmisen toiminnasta johtuvista uhista, joille arktinen alue altistuu, on ikiroudan sulaminen; ottaa huomioon, että ikirouta kattaa noin 24 prosenttia pohjoisen pallonpuoliskon maaperästä, erityisesti Venäjän pohjoisosan suurista alueista; ottaa huomioon, että ikirouta sisältää suuria määriä vaarallista metaania ja hiilidioksidia ja että sen sulaessa ilmakehään vapautuu kasvihuonekaasuja, mikä edistää ilmaston lämpenemistä; ottaa huomioon, että ikiroudan sulaminen voi muuttaa ekosysteemejä ja vaikuttaa turvallisuuteen odottamattomilla tavoilla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että yksi monista ja erityistä huolta aiheuttavista ihmisen toiminnasta johtuvista uhista, joille arktinen alue altistuu, on ikiroudan sulaminen; ottaa huomioon, että ikirouta kattaa noin 24 prosenttia pohjoisen pallonpuoliskon maaperästä, erityisesti Venäjän pohjoisosan suurista alueista; ottaa huomioon, että ikirouta sisältää suuria määriä vaarallista metaania ja hiilidioksidia ja että sen sulaessa ilmakehään vapautuu kasvihuonekaasuja, mikä edistää ilmaston lämpenemistä; ottaa huomioon, että ikiroudan sulaminen voi muuttaa ekosysteemejä ja vaikuttaa turvallisuuteen odottamattomilla tavoilla;

| N. | ottaa huomioon, että vaikka arktisen alueen haasteet johtuvat pääasiassa maailmanlaajuisesta ilmastonmuutoksesta ja arktisen alueen ulkopuolisesta toiminnasta, ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät erityisen selvästi arktisella alueella, koska arktinen alue lämpenee kolme kertaa maailmanlaajuista keskiarvoa nopeammin, arktisen alueen merijää sulaa ennennäkemättömällä vauhdilla ja merenpinnan nousu aiheuttaa vakavia sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia paitsi itse alueella myös maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon, että nämä vaikutukset muuttavat alueellista ekosysteemiä, maantiedettä ja taloutta avaamalla mahdollisesti uusia liikennereittejä, lisäämällä kauppaa, mahdollistamalla harvinaisten luonnonvarojen saatavuuden ja tehostamalla tutkimustoimintaa, kalastusta ja matkailua; ottaa huomioon, että jotkut näistä muutoksista tarjoavat valtavan potentiaalin teknisesti edistyneelle, ympäristöystävälliselle ja kestävälle talouskehitykselle; toteaa, että arktiseen alueeseen kohdistuvat haasteet ovat koko maailman vastuulla ja tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta; katsoo, että EU:n olisi vastattava näihin haasteisiin sekä omilla sitoumuksillaan että antamalla apua muille; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vaikka arktisen alueen haasteet johtuvat pääasiassa maailmanlaajuisesta ilmastonmuutoksesta ja arktisen alueen ulkopuolisesta toiminnasta, ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät erityisen selvästi arktisella alueella, koska arktinen alue lämpenee kolme kertaa maailmanlaajuista keskiarvoa nopeammin, arktisen alueen merijää sulaa ennennäkemättömällä vauhdilla ja merenpinnan nousu aiheuttaa vakavia sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia paitsi itse alueella myös maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon, että nämä vaikutukset muuttavat alueellista ekosysteemiä, maantiedettä ja taloutta avaamalla mahdollisesti uusia liikennereittejä, lisäämällä kauppaa, mahdollistamalla harvinaisten luonnonvarojen saatavuuden ja tehostamalla tutkimustoimintaa, kalastusta ja matkailua; ottaa huomioon, että jotkut näistä muutoksista tarjoavat valtavan potentiaalin teknisesti edistyneelle, ympäristöystävälliselle ja kestävälle talouskehitykselle; toteaa, että arktiseen alueeseen kohdistuvat haasteet ovat koko maailman vastuulla ja tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta; katsoo, että EU:n olisi vastattava näihin haasteisiin sekä omilla sitoumuksillaan että antamalla apua muille;

| O. | ottaa huomioon, että ihmisen aiheuttamat ympäristökatastrofit arktisella alueella, erityisesti öljyn ja muiden arktisten luonnonvarojen hyödyntämisen yhteydessä syntyvät, ovat vaikeita pysäyttää ja hallita ja että niiden aiheuttamien vahinkojen korjaaminen voi olla kallista; ottaa huomioon, että arktisen alueen suurin öljyvuoto tapahtui Siperiassa toukokuussa 2020, kun yli 20 000 tonnia dieselpolttoainetta valui ympäröivään maahan ja vesiväyliin Norilskin kaupungin lähistöllä, ja että puhdistustyöt jatkuvat edelleen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ihmisen aiheuttamat ympäristökatastrofit arktisella alueella, erityisesti öljyn ja muiden arktisten luonnonvarojen hyödyntämisen yhteydessä syntyvät, ovat vaikeita pysäyttää ja hallita ja että niiden aiheuttamien vahinkojen korjaaminen voi olla kallista; ottaa huomioon, että arktisen alueen suurin öljyvuoto tapahtui Siperiassa toukokuussa 2020, kun yli 20 000 tonnia dieselpolttoainetta valui ympäröivään maahan ja vesiväyliin Norilskin kaupungin lähistöllä, ja että puhdistustyöt jatkuvat edelleen;

| P. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen useimmiten ulkoiset vaikutukset arktisella alueella ja geopoliittisen kilpailun uudelleen käynnistyminen alueella vaikeuttavat kestävää kehitystä ja perinteisten elinkeinojen säilyttämistä arktisen alueen herkässä ympäristössä ja voivat vaikuttaa alueen turvallisuuteen ja talouden kehitykseen; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen useimmiten ulkoiset vaikutukset arktisella alueella ja geopoliittisen kilpailun uudelleen käynnistyminen alueella vaikeuttavat kestävää kehitystä ja perinteisten elinkeinojen säilyttämistä arktisen alueen herkässä ympäristössä ja voivat vaikuttaa alueen turvallisuuteen ja talouden kehitykseen;

| Q. | ottaa huomioon, että alueen geotaloudellinen merkitys kasvaa nopeasti sen monipuolisiin ja runsaisiin luonnonvaroihin, myös kriittisiin raaka-aineisiin, kohdistuvan kasvavan kiinnostuksen, sen kehittymässä olevien merireittien ja merikuljetuksiin liittyvän potentiaalin vuoksi; ottaa huomioon, että vaikka arktisilla mailla on oikeus käyttää luonnonvaroja omilla alueillaan, niillä on myös velvollisuus tehdä niin vastuullisesti; ottaa huomioon, että arktisten luonnonvarojen etsintä ja hyödyntäminen aiheuttavat merkittäviä riskejä haavoittuville ekosysteemeille ja alueen paikallisväestölle; ottaa huomioon, että vuonna 2019 EU ja Yhdistynyt kuningaskunta toivat suuren osan arktisen alueen valtioiden viemästä energiasta, metalleista, mineraaleista ja kalasta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että alueen geotaloudellinen merkitys kasvaa nopeasti sen monipuolisiin ja runsaisiin luonnonvaroihin, myös kriittisiin raaka-aineisiin, kohdistuvan kasvavan kiinnostuksen, sen kehittymässä olevien merireittien ja merikuljetuksiin liittyvän potentiaalin vuoksi; ottaa huomioon, että vaikka arktisilla mailla on oikeus käyttää luonnonvaroja omilla alueillaan, niillä on myös velvollisuus tehdä niin vastuullisesti; ottaa huomioon, että arktisten luonnonvarojen etsintä ja hyödyntäminen aiheuttavat merkittäviä riskejä haavoittuville ekosysteemeille ja alueen paikallisväestölle; ottaa huomioon, että vuonna 2019 EU ja Yhdistynyt kuningaskunta toivat suuren osan arktisen alueen valtioiden viemästä energiasta, metalleista, mineraaleista ja kalasta;

| R. | toteaa, että Luoteisväylä, Koillisväylä ja tuleva Transarktinen väylä avautuvat jään sulamisen seurauksena; ottaa huomioon, että arktisen alueen luonnonvarat kuuluvat suurelta osin arktisten valtioiden kansalliseen lainkäyttövaltaan ja että näiden luonnonvarojen omistus on kiistatonta; ottaa huomioon, että tarve kehittää ja löytää kestäviä ratkaisuja energiantuotantoon ja liikenteeseen on lisännyt harvinaisten maametallien maailmanlaajuista kysyntää, mikä on siirtänyt painopisteen arktisen alueen suurelta osin hyödyntämättömiin luonnonvaroihin; ottaa huomioon, että arktisella alueella on laaja harvinaisten maametallien varanto; ottaa huomioon, että 90 prosenttia harvinaisten maametallien tuotannosta on tällä hetkellä peräisin Kiinasta; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Luoteisväylä, Koillisväylä ja tuleva Transarktinen väylä avautuvat jään sulamisen seurauksena; ottaa huomioon, että arktisen alueen luonnonvarat kuuluvat suurelta osin arktisten valtioiden kansalliseen lainkäyttövaltaan ja että näiden luonnonvarojen omistus on kiistatonta; ottaa huomioon, että tarve kehittää ja löytää kestäviä ratkaisuja energiantuotantoon ja liikenteeseen on lisännyt harvinaisten maametallien maailmanlaajuista kysyntää, mikä on siirtänyt painopisteen arktisen alueen suurelta osin hyödyntämättömiin luonnonvaroihin; ottaa huomioon, että arktisella alueella on laaja harvinaisten maametallien varanto; ottaa huomioon, että 90 prosenttia harvinaisten maametallien tuotannosta on tällä hetkellä peräisin Kiinasta;

| S. | ottaa huomioon, että ensisijainen vastuu arktisen alueen kestävästä kehityksestä on arktisen alueen valtioilla, mutta ulkoisten tekijöiden merkittäviä vaikutuksia ei voida kieltää ja kansainvälisellä yhteisöllä on siten velvollisuus tehdä kaikkensa arktisen alueen suojelemiseksi ja sen vakauden ja turvallisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että ensisijainen vastuu arktisen alueen kestävästä kehityksestä on arktisen alueen valtioilla, mutta ulkoisten tekijöiden merkittäviä vaikutuksia ei voida kieltää ja kansainvälisellä yhteisöllä on siten velvollisuus tehdä kaikkensa arktisen alueen suojelemiseksi ja sen vakauden ja turvallisuuden varmistamiseksi;

| T. | ottaa huomioon, että arktisella napa-alueella asuu yli neljä miljoonaa ihmistä, mukaan lukien yli 40 erilaista alkuperäiskansaa ja paikallisyhteisöä ja puoli miljoonaa EU:n kansalaista; toteaa, että EU:n ainoa tunnustettu alkuperäiskansa saamelaiset elää Suomen ja Ruotsin sekä Norjan ja Venäjän arktisilla alueilla; ottaa huomioon, että alkuperäiskansoilla ja paikallisyhteisöillä on tärkeä rooli luonnonvarojen kestävän hoidon ja biologisen monimuotoisuuden säilymisen kannalta; ottaa huomioon, että väestörakenne on tärkeä aluekehityksen kannalta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että arktisella napa-alueella asuu yli neljä miljoonaa ihmistä, mukaan lukien yli 40 erilaista alkuperäiskansaa ja paikallisyhteisöä ja puoli miljoonaa EU:n kansalaista; toteaa, että EU:n ainoa tunnustettu alkuperäiskansa saamelaiset elää Suomen ja Ruotsin sekä Norjan ja Venäjän arktisilla alueilla; ottaa huomioon, että alkuperäiskansoilla ja paikallisyhteisöillä on tärkeä rooli luonnonvarojen kestävän hoidon ja biologisen monimuotoisuuden säilymisen kannalta; ottaa huomioon, että väestörakenne on tärkeä aluekehityksen kannalta;

| U. | ottaa huomioon, että tieteellisessä tutkimuksessa tehtävä yhteistyö on nyt tärkeämpää kuin koskaan, jotta voidaan vastata ympäristön vakavan pilaantumisen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin haasteisiin; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tieteellisessä tutkimuksessa tehtävä yhteistyö on nyt tärkeämpää kuin koskaan, jotta voidaan vastata ympäristön vakavan pilaantumisen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin haasteisiin;

| V. | ottaa huomioon, että EU on osoittanut yli 200 miljoonaa euroa arktisen alueen tutkimukseen Horisontti 2020 -ohjelman kautta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EU on osoittanut yli 200 miljoonaa euroa arktisen alueen tutkimukseen Horisontti 2020 -ohjelman kautta;

| W. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut edistämään avointa ja turvallista maailmanlaajuista merialuetta EU:n globaalistrategian ja EU:n meriturvallisuusstrategian mukaisesti; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut edistämään avointa ja turvallista maailmanlaajuista merialuetta EU:n globaalistrategian ja EU:n meriturvallisuusstrategian mukaisesti;

| X. | ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen arktiseen alueeseen perustuu historiaan, maantieteeseen, talouteen ja tutkimukseen; katsoo, että olisi korostettava kestävän kehityksen, koheesiopolitiikan ja rajatylittävän yhteistyön merkitystä geopoliittisten jännitteiden lievittämisessä; ottaa huomioon, että EU on maailmanlaajuisena toimijana osoittanut johdonmukaisesti sitoutumisensa rauhanomaiseen, ympäristön kannalta puhtaaseen, yhteistyöhön perustuvaan, kestävään ja vauraaseen arktiseen alueeseen ja pyrkii varmistamaan kestävän tulevaisuuden arktisella alueella asuville ihmisille; ottaa huomioon, että EU on selvästi ilmaissut valmiutensa toimia entistäkin merkittävämmässä roolissa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen arktiseen alueeseen perustuu historiaan, maantieteeseen, talouteen ja tutkimukseen; katsoo, että olisi korostettava kestävän kehityksen, koheesiopolitiikan ja rajatylittävän yhteistyön merkitystä geopoliittisten jännitteiden lievittämisessä; ottaa huomioon, että EU on maailmanlaajuisena toimijana osoittanut johdonmukaisesti sitoutumisensa rauhanomaiseen, ympäristön kannalta puhtaaseen, yhteistyöhön perustuvaan, kestävään ja vauraaseen arktiseen alueeseen ja pyrkii varmistamaan kestävän tulevaisuuden arktisella alueella asuville ihmisille; ottaa huomioon, että EU on selvästi ilmaissut valmiutensa toimia entistäkin merkittävämmässä roolissa;

| Y. | ottaa huomioon, että EU:lla on valmiudet edistää eri tavoin mahdollisten uusien haasteiden ratkaisemista ja konfliktien ehkäisemistä arktisella alueella; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että EU:lla on valmiudet edistää eri tavoin mahdollisten uusien haasteiden ratkaisemista ja konfliktien ehkäisemistä arktisella alueella;

| Z. | ottaa huomioon, että EU:n hakemus tulla Arktisen neuvoston täysivaltaiseksi tarkkailijaksi on parhaillaan käsiteltävänä ja Arktisen neuvoston jäsenet ovat ilmoittaneet vastaanottaneensa hakemuksen vuonna 2013; ottaa huomioon, että lopullista päätöstä on lykätty joidenkin Arktisen neuvoston jäsenten vastustuksen vuoksi; ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmin osoittanut tukensa tälle hakemukselle; ottaa huomioon, että unioni osallistuu aktiivisesti Arktisen neuvoston asiaankuuluvien ryhmien, työryhmien ja asiantuntijaryhmien työhön; ottaa huomioon, että EU:n laaja alueellisten toimivaltuuksien kirjo, asiantuntemus ja nykyiset aloitteet voivat toimia kehyksenä yhteisille hankkeille; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että EU:n hakemus tulla Arktisen neuvoston täysivaltaiseksi tarkkailijaksi on parhaillaan käsiteltävänä ja Arktisen neuvoston jäsenet ovat ilmoittaneet vastaanottaneensa hakemuksen vuonna 2013; ottaa huomioon, että lopullista päätöstä on lykätty joidenkin Arktisen neuvoston jäsenten vastustuksen vuoksi; ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmin osoittanut tukensa tälle hakemukselle; ottaa huomioon, että unioni osallistuu aktiivisesti Arktisen neuvoston asiaankuuluvien ryhmien, työryhmien ja asiantuntijaryhmien työhön; ottaa huomioon, että EU:n laaja alueellisten toimivaltuuksien kirjo, asiantuntemus ja nykyiset aloitteet voivat toimia kehyksenä yhteisille hankkeille;

| AA. | ottaa huomioon, että Arktisen neuvoston tarkkailijat Ranska, Saksa, Alankomaat, Puola, Espanja ja Italia osallistuvat merkittävästi arktisen alueen asioihin ja ovat erittäin kiinnostuneita tulevasta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä Arktisessa neuvostossa; ottaa huomioon, että Viro ja Irlanti ovat hakeneet tarkkailijan asemaa Arktisessa neuvostossa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Arktisen neuvoston tarkkailijat Ranska, Saksa, Alankomaat, Puola, Espanja ja Italia osallistuvat merkittävästi arktisen alueen asioihin ja ovat erittäin kiinnostuneita tulevasta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä Arktisessa neuvostossa; ottaa huomioon, että Viro ja Irlanti ovat hakeneet tarkkailijan asemaa Arktisessa neuvostossa;

| AB. | toteaa, että Islanti ja Norja ovat sitoutuneita ja luotettavia kumppaneita ja assosioituneita EU:hun ETA-sopimuksen ja Schengenin sopimuksen välityksellä; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että Islanti ja Norja ovat sitoutuneita ja luotettavia kumppaneita ja assosioituneita EU:hun ETA-sopimuksen ja Schengenin sopimuksen välityksellä;

| AC. | ottaa huomioon, että arktisen alueen vakaus on säilynyt hyvin suhteellisen pitkään, mutta siihen vaikuttavat yhä enemmän kasvava kansainvälinen kiinnostus aluetta kohtaan ja muuttuva turvallisuusympäristö, mukaan lukien Venäjän asteittainen uudelleenmilitarisointi; ottaa huomioon, että Venäjän taloudelliset ja sotilaalliset investoinnit arktisella alueella ylittävät huomattavasti muiden arktisen alueen valtioiden investoinnit; ottaa huomioon, että Venäjä on perustanut pohjoisille alueille uusia sotilastukikohtia ja nykyaikaistanut vanhoja sotilastukikohtia ja tehostanut taistelualueen eristämiskykyä (A2/AD), jolla rajoitetaan navigointioikeuksia strategisella Koillisväylällä, jota se väittää virheellisesti sisäiseksi vesiväyläkseen; ottaa huomioon, että Venäjä on nostanut pohjoisen laivastonsa sotilaspiirin asemaan ja parantanut asevoimiensa eri haarojen varustelua, muun muassa uusilla sukellusveneillä, ydinkäyttöisillä ja tavanomaisilla jäänmurtajilla sekä taisteluvalmiilla tutka- ja ohjusjärjestelmillä; ottaa huomioon, että Venäjä on elvyttänyt bastion-puolustuskonseptin, jolla pyritään suojelemaan Venäjän strategisia valmiuksia Barentsinmereltä Beringinsalmelle; ottaa huomioon, että Venäjä on myös lisännyt meri- ja ilmapartioitaan, sukellusvenetoimintaa ja elektronisen sodankäynnin taktiikoita, mikä on erittäin huolestuttavaa kehitystä; toteaa, että tällainen geopoliittinen kehitys on lisännyt harjoituksia, joukkojen sijoittelua, partiointia ja valmiuksiin tehtäviä investointeja arktisella alueella; katsoo, että kaikkien osapuolten toteuttama alueen militarisoiminen on vastoin yhteistyöhenkeä, joka on tähän mennessä ohjannut arktisen alueen valtioiden suhteita; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että arktisen alueen vakaus on säilynyt hyvin suhteellisen pitkään, mutta siihen vaikuttavat yhä enemmän kasvava kansainvälinen kiinnostus aluetta kohtaan ja muuttuva turvallisuusympäristö, mukaan lukien Venäjän asteittainen uudelleenmilitarisointi; ottaa huomioon, että Venäjän taloudelliset ja sotilaalliset investoinnit arktisella alueella ylittävät huomattavasti muiden arktisen alueen valtioiden investoinnit; ottaa huomioon, että Venäjä on perustanut pohjoisille alueille uusia sotilastukikohtia ja nykyaikaistanut vanhoja sotilastukikohtia ja tehostanut taistelualueen eristämiskykyä (A2/AD), jolla rajoitetaan navigointioikeuksia strategisella Koillisväylällä, jota se väittää virheellisesti sisäiseksi vesiväyläkseen; ottaa huomioon, että Venäjä on nostanut pohjoisen laivastonsa sotilaspiirin asemaan ja parantanut asevoimiensa eri haarojen varustelua, muun muassa uusilla sukellusveneillä, ydinkäyttöisillä ja tavanomaisilla jäänmurtajilla sekä taisteluvalmiilla tutka- ja ohjusjärjestelmillä; ottaa huomioon, että Venäjä on elvyttänyt bastion-puolustuskonseptin, jolla pyritään suojelemaan Venäjän strategisia valmiuksia Barentsinmereltä Beringinsalmelle; ottaa huomioon, että Venäjä on myös lisännyt meri- ja ilmapartioitaan, sukellusvenetoimintaa ja elektronisen sodankäynnin taktiikoita, mikä on erittäin huolestuttavaa kehitystä; toteaa, että tällainen geopoliittinen kehitys on lisännyt harjoituksia, joukkojen sijoittelua, partiointia ja valmiuksiin tehtäviä investointeja arktisella alueella; katsoo, että kaikkien osapuolten toteuttama alueen militarisoiminen on vastoin yhteistyöhenkeä, joka on tähän mennessä ohjannut arktisen alueen valtioiden suhteita;

| AD. | ottaa huomioon, että Barentsinmeren alue on ollut sekä ballististen ohjusten että risteilyohjusten pääasiallinen testausalusta, kun taas Novaja Zemljan itäpuolella sijaitseva alue on ollut ydinkokeiden tärkein alue; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Barentsinmeren alue on ollut sekä ballististen ohjusten että risteilyohjusten pääasiallinen testausalusta, kun taas Novaja Zemljan itäpuolella sijaitseva alue on ollut ydinkokeiden tärkein alue;

| AE. | ottaa huomioon, että Venäjä on loukannut rauhanomaisten naapuriensa itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta ja estänyt merenkulun vapauden Asovanmerellä, Mustallamerellä ja Itämerellä ja ettei mitään näistä tapauksista voida jättää huomiotta arvioitaessa tulevia skenaarioita rauhanomaisen rinnakkaiselon säilyttämiseksi arktisella alueella; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että Venäjä on loukannut rauhanomaisten naapuriensa itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta ja estänyt merenkulun vapauden Asovanmerellä, Mustallamerellä ja Itämerellä ja ettei mitään näistä tapauksista voida jättää huomiotta arvioitaessa tulevia skenaarioita rauhanomaisen rinnakkaiselon säilyttämiseksi arktisella alueella;

| AF. | ottaa huomioon, että Kiinan kauaskantoiset hankkeet ja aloitteet ovat suuri huolenaihe; ottaa huomioon, että Kiina julkaisi ensimmäisen arktisen alueen politiikkaa koskevan virallisen asiakirjansa tammikuussa 2018 ja on ryhtynyt pitkän aikavälin toimiin vahvistaakseen asemaansa arktisella alueella ja ilmoittanut olevansa ”lähes arktinen valtio” tavoitteenaan kehittyä arktiseksi toimijaksi ja tehostaa yhteistyötä Venäjän kanssa arktisella alueella; ottaa huomioon, että Kiina on luonut arktisen alueen kautta käytävää kauppaa varten arktisen silkkitien, joka laajentaa sen uusi silkkitie -aloitetta, järjestänyt alueellisia tieteellisiä tutkimusmatkoja, perustaa tutkimuskeskuksia arktiselle alueelle ja kehittää 24:ää napa-alueen tarkkailusatelliittia; ottaa huomioon, että Kiina osallistuu aktiivisesti Arktiseen neuvostoon ja on tehnyt kahdenvälistä yhteistyötä yksittäisten arktisen alueen valtioiden ja muiden sidosryhmien kanssa saadakseen tukea aloitteilleen; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että Kiinan kauaskantoiset hankkeet ja aloitteet ovat suuri huolenaihe; ottaa huomioon, että Kiina julkaisi ensimmäisen arktisen alueen politiikkaa koskevan virallisen asiakirjansa tammikuussa 2018 ja on ryhtynyt pitkän aikavälin toimiin vahvistaakseen asemaansa arktisella alueella ja ilmoittanut olevansa ”lähes arktinen valtio” tavoitteenaan kehittyä arktiseksi toimijaksi ja tehostaa yhteistyötä Venäjän kanssa arktisella alueella; ottaa huomioon, että Kiina on luonut arktisen alueen kautta käytävää kauppaa varten arktisen silkkitien, joka laajentaa sen uusi silkkitie -aloitetta, järjestänyt alueellisia tieteellisiä tutkimusmatkoja, perustaa tutkimuskeskuksia arktiselle alueelle ja kehittää 24:ää napa-alueen tarkkailusatelliittia; ottaa huomioon, että Kiina osallistuu aktiivisesti Arktiseen neuvostoon ja on tehnyt kahdenvälistä yhteistyötä yksittäisten arktisen alueen valtioiden ja muiden sidosryhmien kanssa saadakseen tukea aloitteilleen;

| AG. | ottaa huomioon, että useimmat arktisen alueen toimijat ovat päivittäneet strategioitaan alueen nopeasti muuttuvan tilanteen ja kasvavan taloudellisen ja geostrategisen merkityksen mukaan; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että useimmat arktisen alueen toimijat ovat päivittäneet strategioitaan alueen nopeasti muuttuvan tilanteen ja kasvavan taloudellisen ja geostrategisen merkityksen mukaan;

Kansainvälinen yhteistyö turvallisen, vakaan, vauraan, helppopääsyisen ja rauhanomaisen arktisen alueen perustana

| 1. | vahvistaa, että arktisella alueella on strateginen ja poliittinen merkitys EU:lle, joka on yksi arktisen alueen sidosryhmistä ja maailmanlaajuinen toimija, ja korostaa EU:n sitoumusta olla vastuullinen toimija, joka pyrkii alueen pitkän aikavälin kestävään ja rauhanomaiseen kehitykseen tekemällä täysipainoisesti yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa; pitää ratkaisevan tärkeänä, että kaikki sidosryhmät, myös EU ja sen jäsenvaltiot, toimivat rauhanomaisen ja intensiivisen kansainvälisen ja alueellisen yhteistyön, tieteellisen tutkimuksen, vaurauden ja liennytyksen ylläpitämiseksi arktisella alueella sekä reagoivat ilmastonmuutoksen erittäin hälyttäviin vaikutuksiin ja seurauksiin alueella; katsoo, että arktisella alueella on ratkaiseva rooli maapallon ympäristötasapainon säilyttämisessä, ja on tyytyväinen siihen, että alue on jo pitkään ollut rauhan ja hedelmällisen kansainvälisen yhteistyön tyyssija, ja onnittelee Arktista neuvostoa sen 25-vuotispäivästä arktisen alueen yhteistyön ensisijaisena foorumina, joka on osoittanut pystyvänsä ylläpitämään rakentavaa ja myönteistä yhteistyöhenkeä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tukee sitä, että arktista aluetta koskevan EU:n yhdennetyn politiikan kolme peruspilaria, nimittäin ilmastonmuutoksen kunnianhimoinen torjunta ja arktisen alueen ympäristön suojelu, kestävän kehityksen edistäminen ja kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen, ovat yhä päteviä; korostaa EU:n arktista aluetta koskevan tasapainoisen politiikan merkitystä ja katsoo, että EU:lla on ainutlaatuiset valmiudet auttaa koordinoimaan ja täydentämään jäsenvaltioiden arktista aluetta koskevia politiikkatoimia, ja korostaa siksi tarvetta lisätä EU:n arktisia kysymyksiä koskevien sisäisten ja ulkoisten politiikkatoimien johdonmukaisuutta; kehottaa EU:ta sisällyttämään tarvittaessa arktisen ulottuvuuden alakohtaisiin politiikkoihinsa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa Arktisen neuvoston tarkkailijoiden merkittävää asemaa, koska niillä on paljon kokemusta ja ne ovat pitkään osallistuneet tieteelliseen ja poliittiseen yhteistyöhön arktisella alueella; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Arktisen neuvoston puheenjohtajavaltion ja tarkkailijoiden välillä käytävään vuoropuheluun; tukee EU:n hakemusta tulla Arktisen neuvoston täysivaltaiseksi tarkkailijaksi ja kannustaa Arktisen neuvoston jäseniä vastaamaan myönteisesti EU:n pyyntöön; korostaa kuitenkin, että EU on tosiasiallisesti jo Arktisen neuvoston tarkkailija ja että sillä on mahdollisuus osallistua sen toimintaan ja edistää sitä samoin ehdoin kuin muut tarkkailijajäsenet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että EU:n on edistettävä arktisen alueen monenvälisen hallinnon vahvistamista ja resurssien kestävää käyttöä sekä suojeltava ja varjeltava arktista aluetta yhdessä alueen asukkaiden kanssa; kehottaa EU:ta tukemaan edelleen Arktista neuvostoa tarjoamalla asiantuntemusta ja rahoitusta lisäten osallistumistaan Arktisen neuvoston työryhmiin ja sen eri hankkeisiin; katsoo, että pohjoista aluetta olisi tarkasteltava osana EU:n pohjoista naapurustoa ja että sen osallistumista nykyisille foorumeille olisi lisättävä; korostaa, että pohjoinen ulottuvuus toimii rakentavana foorumina rajat ylittävälle yhteistyölle ja että se on menestyksekäs malli alakohtaiselle yhteistyölle, jossa EU edistää yhtä lailla yhteistä politiikkaa Venäjän, Norjan ja Islannin sekä muiden tarkkailijoiden kanssa; suhtautuu myönteisesti käytännön yhteistyön lisäämiseen monilla aloilla; korostaa Barentsin euroarktisen neuvoston, jonka täysivaltainen jäsen EU on, paikallisten ja kansallisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden välistä yhteistyötä asioissa, joilla on erityistä merkitystä Barentsin alueen kannalta; panee merkille, että Barentsin euroarktisella neuvostolla on ollut tärkeä rooli luottamuksen ja keskinäisen ymmärryksen rakentamisessa pohjoisessa samalla, kun on tehostettu arktisten maiden välistä yhteistyötä; toteaa, että EU:n olisi pyrittävä osallistumaan myös muihin arktisen alueen kehitykseen liittyviin poliittisiin foorumeihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti käynnissä olevaan arktista aluetta koskevan EU:n politiikan ajantasaistamisprosessiin, jonka olisi ilmennettävä EU:n kiinnostusta arktiseen alueeseen ja jolla olisi vastattava yhteisiin haasteisiin, jotka liittyvät kansainvälisen huomion lisääntymiseen ja alueen ilmaston, ympäristön, geopolitiikan ja geotalouden muutoksiin; katsoo, että politiikassa olisi otettava huomioon uudet toimijat, kuten Kiina, ja että arktisen alueen turvallisuusulottuvuutta olisi käsiteltävä EU:n yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa; katsoo erityisesti, että siihen olisi sisällytettävä kattava turvallisuutta koskeva lähestymistapa, johon kuuluvat ennen kaikkea ympäristön ja terveyden käsitteet sekä meriturvallisuuskysymykset; toteaa, että tällainen kaikkien jäsenvaltioiden yhteisymmärrykseen perustuva kattava ajantasaistettu politiikka antaa EU:lle mahdollisuuden toimia tehokkaasti, ennakoivasti ja kunnianhimoisemmin alueella, kun otetaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät kiireelliset haasteet ja arktisen alueen kasvava geopoliittinen merkitys, mutta se palvelee myös EU:n kansalaisten, pääasiassa arktisella alueella asuvien, ja erityisesti alkuperäiskansojen etuja; korostaa, että tällaisen politiikan on heijastettava EU:n ja arktisen alueen suhteiden sisäistä ja ulkoista ulottuvuutta ja siihen olisi sisällyttävä kestäviä yhteyksiä koskeva ulottuvuus, jotta voidaan ratkaista merkittävimmät arktisen alueen asukkaiden kohtaamat ongelmat, kuten laadukkaiden internetyhteyksien varmistaminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että EU:n uutta arktista aluetta koskevaa politiikkaa olisi käytettävä laajemmin tilaisuutena lisätä EU:n kansalaisten, korkeakoulujen ja yritysten tietoisuutta arktista aluetta koskevista kysymyksistä ja sitoutumista niihin; kehottaa perustamaan yhden arktisen alueen portaalin, joka kattaa kaikki EU:n toimielinten arktista aluetta koskevat aloitteet ja toimet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että kiinnostus arktista aluetta ja sen luonnonvaroja kohtaan kasvaa; on erittäin huolissaan ilmastonmuutoksen kielteisistä vaikutuksista, erityisesti nopeasti sulavasta jäästä ja luonnonvarojen liikahyödyntämisestä, jotka aiheuttavat uudenlaisia olosuhteita ja tilanteita tietyille talouskehityksen muodoille ja lisäävät häiriöitä arktisen alueen yhä herkemmille ekosysteemeille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että kansainväliseen oikeuteen perustuva kattava hallintomalli on hyödyttänyt kaikkia arktisen alueen valtioita ja koko aluetta ja tarjonnut ennustettavuutta ja vakautta alueella; korostaa, että nykyiset alueelliset rakenteet edistävät arktisen alueen valtioiden välistä luottamusta ja yhteistyötä; korostaa, että arktisen alueen valtioilla on ensisijainen vastuu niiden alueella esiintyvien ongelmien ratkaisemisesta; huomauttaa kuitenkin, että ulkoiset voimat vaikuttavat keskeisesti alueen nykyisiin ja tuleviin haasteisiin; toistaa, että kansainvälinen oikeus on kansainvälisiä suhteita arktisella alueella sääntelevän oikeudellisen kehyksen kulmakivi, ja korostaa YK:n merioikeusyleissopimuksen merkitystä kaiken meritoiminnan perustana ja etenkin sen XV osastoa merikiistojen rauhanomaisessa ratkaisemisessa ja erilaisia riitojenratkaisumenettelyjä arktisen mannerjalustan rajaamisessa ja arktisen alueen sisäisten suvereniteettikysymysten ratkaisemisessa aluevesien osalta; kehottaa jälleen EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan vahvemman roolin kansainvälisten yleissopimusten tehokkaassa täytäntöönpanossa ja kehottaa Yhdysvaltoja ratifioimaan YK:n merioikeusyleissopimuksen; korostaa myös YK:n merioikeusyleissopimuksen nojalla perustettujen kansainvälisten elinten, kuten mannerjalustan rajoituksia käsittelevän komission (CLCS), kansainvälisen merenpohjajärjestön (ISA) ja Kansainvälisen merioikeustuomioistuimen (ITLOS), merkitystä sekä Arktisen neuvoston, arktisen alueen parlamentaarikkojen konferenssin, Barentsin euroarktisen neuvoston, pohjoisen ulottuvuuden ja Yhdistyneiden kansakuntien kaltaisten foorumien merkitystä ja on edelleen sitoutunut vahvaan ja aktiiviseen parlamentaariseen yhteistyöhön arktisen alueen asioissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustaa arktisen alueen valtioiden suvereniteetin ja niiden täysivaltaiset oikeudet kansainvälisen oikeuden mukaisesti; katsoo, että kolmen vuosikymmenen rauhanomaisen yhteistyön saavutusten turvaaminen on ratkaisevan tärkeää; korostaa, että olisi hyödynnettävä täysimääräisesti EU:n valmiuksia tarjota ratkaisuja mahdollisiin turvallisuushaasteisiin; painottaa, että arktisen alueen talous-, ympäristö- ja turvallisuuskehitykseen liittyvien monimutkaisten ja toisiinsa liittyvien kysymysten vuoksi alueen turvallisuustarpeista käytävä vuoropuhelu edellyttää maailmanlaajuisia, alueellisia ja paikallisia kohtaamispaikkoja; |
| --- | --- |

9.

Ilmastonmuutos arktisella alueella

| 10. | on hyvin huolestunut IPCC:n valtameriä ja kryosfääriä ilmaston muuttuessa koskevan erityisraportin tuloksista, joiden mukaan maapallon lämpeneminen on viime vuosikymmeninä johtanut kryosfäärin laajamittaiseen vähenemiseen, jäälauttojen ja jäätiköiden massakatoon, lumipeitteen ja arktisen alueen merijään laajuuden ja paksuuden vähenemiseen sekä ikiroudan lämpötilan nousuun; on erittäin huolissaan kansanterveys- ja turvallisuusvaikutuksista, jotka johtuvat sulavan ikiroudan alta paljastuvista vuosisatojen tai vuosituhannen ajan piilossa olleista bakteereista ja viruksista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että arktinen alue menettää biologista monimuotoisuutta hälyttävällä vauhdilla, ja ilmaisee syvän huolensa IPBES:n biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista tekemän maailmanlaajuisen arviointiraportin tuloksista; korostaa, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen ei johdu pelkästään ilmastonmuutoksesta vaan myös valtamerten kaivostoiminnasta, jonka IPBES toteaa todennäköisesti laajenevan arktisella alueella sen sulaessa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on huolestunut raporteista, joiden mukaan ikiroudan sulamisen johdosta vapautuvat bakteerit vapauttavat ilmastolle haitallista hiiltä mutta voivat myös yhdessä virusten kanssa aiheuttaa vakavan terveysuhan eläimille ja ihmisille; toteaa, että ilmastonmuutoksella ja ikiroudan sulamisella on kielteisiä vaikutuksia mahdollisuuksiin elää ja tehdä työtä alueella ja että molemmat ovat aiheuttaneet nykyisen infrastruktuurin, teiden ja rakennusten häviämistä tai heikkenemistä sekä lukuisia teollisuus- ja liikenneonnettomuuksia ja että ne uhkaavat myös kulttuuri- ja perintökohteita ja alkuperäiskansojen elämäntapaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että EU:n olisi jatkettava sellaisten politiikkojen täytäntöönpanoa, joilla taataan, että ympäristöongelmiin puuttumiseksi toteutettavissa toimenpiteissä otetaan huomioon arktisen alueen asukkaiden, myös alkuperäisväestön, edut suojeltaessa ja kehitettäessä aluetta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta ottamaan johtavan aseman laadittaessa arktista aluetta koskevaa kunnianhimoista ilmastotoimintasuunnitelmaa, jossa käsitellään kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuista vähentämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista ja tuetaan samalla arktista aluetta koskevia innovatiivisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

14.

Geopoliittinen kehitys arktisella alueella

| 15. | pitää myönteisenä, että maailman muiden alueiden konfliktit eivät ole juurikaan vaikuttaneet arktisen alueen vakauteen, ja korostaa, että on tärkeää estää muiden alueiden geopoliittisten kehityssuuntausten heijastusvaikutukset arktiselle alueelle; toteaa kuitenkin, että arktisen alueen turvallisuus- ja sotilaallinen tilanne on muuttunut perusteellisesti viime vuosina ja tunnustaa alueen strategisen merkityksen; toteaa, että turvallinen, vakaa, kestävä, rauhanomainen ja vauras arktinen alue on keskeisessä asemassa koko Euroopan laajemman turvallisuuden ja sen strategisen kontekstin kannalta; korostaa lisäksi, että sotilaallisen toiminnan alueella on oltava ennakoitavaa, avointa ja toteutettava niin, että sillä edistetään turvallisuutta ja vakautta, koska militarisoinnin lisääntyminen yhdessä maailmanlaajuisesti huonontuneiden geopoliittisten suhteiden kanssa voi johtaa vaaratilanteisiin ja lisääntyneisiin turvallisuusriskeihin; kehottaa näin ollen tehostamaan alueellista vuoropuhelua, rajat ylittävää yhteistyötä ja pidättyvyyttä sotilasalalla ja kannustaa neuvotteluihin ja luottamusta lisääviin toimiin, joilla pyritään pitkän aikavälin tavoitteeseen vähentää sotilaskalustoa alueella; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille Venäjän erityisen maantieteellisen sijainnin, sillä sen aluevedet ja talousalueet ovat paljon suuremmat kuin kaikilla muilla arktisilla valtioilla; korostaa tässä yhteydessä, että Venäjän maantieteelliset erityispiirteet tekevät siitä lähtökohtaisesti keskustelukumppanin, mutta lisäävät myös sen vastuuta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille arktisen alueen merkittävän aseman kaikkien alueen toimijoiden sotilasstrategioissa ja kehottaa niitä toteuttamaan arktista aluetta koskevat politiikkansa täysin kansainvälistä oikeutta noudattaen; ilmaisee vakavan huolensa Venäjän jatkuvasta joukkojen keskittämisestä, joka on ollut laajinta arktisten valtioiden joukossa ja johon kuuluu taistelualueen eristämiskyvyn (A2/AD) kehittäminen sekä merelle sijoitettujen ydinaseiden aktivoiminen ja rakentaminen uudelleen samoin kuin jäänmurtajalaivaston, josta osan Venäjä suunnittelee varustavansa risteilyohjuksilla ja sähköisillä sodankäyntijärjestelmillä; katsoo, että tällaiset toimet eivät ole perusteltuja alueella vallitsevan sotilaallisen tilanteen vuoksi ja että ne ylittävät merkittävästi legitiimit puolustustarkoitukset ja ilmentävät näin Venäjän tahtoa saavuttaa strateginen sotilaallinen ylivoima alueella, mikä johtaisi epävakauteen, kärjistäisi vastakkainasettelua ja poikkeaisi vuoden 1987 Murmanskin aloitteesta, jolla pyrittiin tekemään arktisesta alueesta kansainvälinen ”rauhan vyöhyke”; kehottaa napa-alueiden valtioita olemaan rakentamatta sotilastukikohtia tai asevoimien suojelemia tieteellisiä tukikohtia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että sen sijaan, että Venäjä korostaisi yhteistyöhön perustuvan kanssakäymisen etuja, se on omaksunut arktiseen alueeseen paljon kilpailuhaluisemman ja jopa hyökkäävän asenteen, ja pitää arktista aluetta sotilaallisen, alueellisen ja taloudellisen laajentumisen alueena ja omien suurvaltapyrkimystensä areenana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa kaikkia arktisen alueen valtioita käymään rakentavaa ja kaikkia hyödyttävää vuoropuhelua kaikista asioista, jotka vaihtelevat ympäristönsuojelusta taloudelliseen kehitykseen ja sotilasoperaatioihin; korostaa, että EU:lla ja Venäjällä on merkittäviä yhteisiä etuja monilla arktisiin alueisiin liittyvillä aloilla, muun muassa meriturvallisuuden ja ympäristöasioita koskevan rajat ylittävän yhteistyön alalla; korostaa kuitenkin, että rakentavan yhteistyön Venäjän kanssa olisi oltava valikoivan osallistumisen periaatteen mukaista myös ilmaston ja ympäristön aloilla eikä se saisi vaarantaa Venäjän hallituksen muualla maailmassa toteuttamien toimien seurauksena hyväksyttyjen pakotteiden ja rajoittavien toimenpiteiden tavoitteita ja että sen olisi oltava johdonmukaista Venäjää koskevan EU:n strategian kanssa; toteaa, että Arktista neuvostoa olisi pidettävä foorumina, jossa voidaan ylläpitää ja jatkaa avointa vuoropuhelua Venäjän kanssa myös EU:n kannalta tärkeissä asioissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että EU:n on seurattava tiiviisti arktisen alueen sisällyttämistä Kiinan talouden kehittämisohjelmiin ja pyrkimystä integroida arktisen alueen Koillisväylä sen uusi silkkitie -aloitteeseen (”arktisena silkkitienä”) ja otettava ne huomioon unionin ajantasaistetussa arktisen alueen politiikassa, sillä ne kyseenalaistavat ajatuksen, että arktista aluetta voitaisiin käsitellä muusta maailmasta erillisenä alueena, joka on suojassa maailmanlaajuiselta geopolitiikalta; panee tässä yhteydessä merkille Kiinan tutkimukseen, uusiin jäänmurtajiin ja strategisiin infrastruktuurihankkeisiin arktisella alueella tekemät investoinnit, jotka muistuttavat maan toimintaa muualla maailmassa, ja palauttaa mieliin, että EU:n ei pitäisi menettää merkittävästi jalansijaa kolmansille maille tällä alalla; on huolissaan Kiinan pyrkimyksistä investoida Koillisväylän varrella oleviin merisatamiin ja kaivosoikeuksien hankkimisesta muun muassa keinona vakiinnuttaa läsnäolonsa arktisella alueella, ja kehottaa arktisen alueen valtioita tarkastelemaan perusteellisesti ulkomaisia investointeja yhteisöihinsä ja strategisesti tärkeään infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

20.

Merenkulun vapauden turvaaminen

| 21. | pitää myönteisenä, että 1. tammikuuta 2017 hyväksyttiin ja tuli voimaan Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) hyväksymä polaarisilla vesialueilla liikennöiviin aluksiin sovellettava kansainvälinen säännöstö (polaarikoodi); |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa arvioimaan IMO:n polaarikoodin sekä SOLAS- ja MARPOL-yleissopimusten mukaisten normien ja velvoitteiden täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että arktisella alueella toimivat yhteisöt panevat ne täysimääräisesti täytäntöön, ja havaitsemaan puutteita ja heikkouksia, jotka on jatkossa korjattava; kehottaa kaikkia arktisen alueen rannikkovaltioita toteuttamaan pikaisesti tarvittavat toimenpiteet polaarikoodin panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa muita kuin SOLAS-yleissopimuksen mukaisia aluksia toteuttamaan vapaaehtoisesti näitä turvallisuustoimenpiteitä ja noudattamaan muita turvallista ja ympäristöystävällistä merenkulkua ja toimintaa koskevia toimenpiteitä ja ohjeita arktisella alueella; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan rooliaan Pariisin sopimuksen, Minamatan yleissopimuksen, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen, Göteborgin pöytäkirjan, Tukholman yleissopimuksen, polaarikoodin, Århusin yleissopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen kaltaisten kansainvälisten yleissopimusten tehokkaan täytäntöönpanon edistämisessä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jakamaan vastuun ihmishengen turvallisuudesta merellä ja polaariympäristöjen kestävyydestä, kun pohjoinen merenkulku lisääntyy ja monipuolistuu tulevina vuosina; suhtautuu tältä osin myönteisesti polaarikoodin lisäksi alusten reititystoimenpiteisiin, joilla pyritään vähentämään vaaratilanteisiin sekä koskemattomiin alueisiin liittyviä riskejä, jotta parannetaan merenkulun turvallisuutta ja suojellaan herkkää ja ainutlaatuista ympäristöä; korostaa EU:n ja jäsenvaltioiden roolia arktisen alueen konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa, siviilialan turvallisuusmekanismien rakentamisessa, kriisinhallintavalmiuksien parantamisessa sekä etsintä- ja pelastusinfrastruktuureissa; korostaa, että EU voi tarjota asiantuntemustaan meriturvallisuuden alalla sekä valmiuksiaan ja tietojaan laivaliikenteestä ja merenkulusta; toteaa, että etsintä- ja pelastusoperaatioissa tehdään jo merkittävää rajat ylittävää yhteistyötä; kannustaa EU:ta tehostamaan toimiaan hätätilanteiden ehkäisemisessä, valmiuksissa ja katastrofiavussa Arktisen neuvoston, arktisen rannikkovartiostofoorumin ja Barentsin euroarktisen neuvoston puitteissa; panee kuitenkin huolestuneena merkille kehittyvän ja nopeasti kasvavan laivaliikenteen ja energiantuotannon Koillisväylän alueella, josta on tullut geopoliittisten jännitteiden ja ympäristöhuolien lähde; toteaa Venäjän ja Kiinan kasvavan taloudellisen kiinnostuksen kehittää Koillisväylää keinona vauhdittaa talouskasvua ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä kansallisena liikenneverkkona; panee merkille laajamittaisten energiahankkeiden kehittämisen, kuten Venäjän ja Kiinan nykyisen yhteistyön Yamal LNG -hankkeen ja Arctic LNG 2 -hankkeen puitteissa, ja on huolestunut siitä, että tällaiset hankkeet lisäävät merkittävästi merenkulun määrää Koillisväylän kautta ja aiheuttavat huomattavaa painetta jo nyt uhanalaiseen arktiseen ekosysteemiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa Venäjän merkittävän määrällisen ylivoiman ja Kiinan kehittymisen jäänmurtajaohjelmissa ja kannustaa jäsenvaltioita ja muita kumppanimaita kehittämään omia valmiuksiaan tältä osin; katsoo, että EU:n olisi edistettävä useampien jäänmurtajien ja jäävahvisteisten alusten rakentamista ja käyttöönottoa EU:n lipun alla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa tarvetta tehostaa merivalvontaa ja tietojen jakamista arktisella alueella; tukee lisäinvestointeja avaruuden tarkkailuun ja navigointiin Copernicus- ja Galileo-satelliittiverkkojen kautta sekä Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODnet) kautta paikan päällä saataviin tietoihin, jotta voidaan parantaa hätäapua, turvallista merenkulkua ja tietämystä ilmastonmuutoksesta; toteaa, että ihmisten lisääntyvä toiminta alueella, myös kasvava matkailu, herättää vakavia huolenaiheita ihmisten turvallisuudesta erityisesti ankarien sääolojen ja rajallisten etsintä- ja pelastusvalmiuksien takia; katsoo, että kansainvälinen yhteistyö sekä sotilaallisen, julkisen ja valtiosta riippumattoman sektorin tiivis kumppanuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan taata riittävä siviilien suojelu alueella; korostaa tarvetta edistää ja vaihtaa parhaita etsintä- ja pelastuskäytäntöjä sekä edistää etsintä- ja pelastusyksiköiden yhteentoimivuutta yhteisten harjoitusten avulla; suosittelee, että jäsenvaltiot harkitsevat uusien pysyvien rakenteellisen yhteistyön hankkeiden, esimerkiksi etsintä- ja pelastustoimiin tai ympäristötoimiin keskittyvien, perustamista yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan valmiuksien parantamiseksi arktisella alueella; kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita toteuttamaan harjoituksia, joissa simuloidaan, miten pelastuspalvelumekanismi voidaan panna laajalti täytäntöön arktisella alueella; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että arktisella alueella kunnioitetaan täysimääräisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisia ulkomaisten alusten oikeuksia, erityisesti sen 17–21 ja 37–41 artiklaa, mukaan lukien oikeutta viattomaan kauttakulkuun, kauttakulkuoikeutta ja merenkulun vapautta; tuomitsee Venäjän toimet, joilla rajoitetaan merenkulkuoikeuksia pohjoisilla merireiteillä nimeämällä nämä vesialueet sen täysimittaisen suvereenin valvonnan alaisiksi sisävesiksi, luomalla sääntely- ja hallinnollisia esteitä ulkomaiselle merenkululle reitin varrella ja asettamalla vaatimuksen, että Venäjältä on saatava lupa sen talousvyöhykkeelle ja aluemerelle pääsyyn ja kauttakulkuun ilman, että se ottaa käyttöön minkäänlaista nimenomaista poikkeusta, jota sovellettaisiin täysivaltaista koskemattomuutta nauttiviin aluksiin; korostaa, että kaikkien merenkulkuvapauksia rajoittavien toimenpiteiden olisi oltava YK:n merioikeusyleissopimuksen ja kansainvälisen tapaoikeuden mukaisia; kehottaa Venäjää noudattamaan YK:n merioikeusyleissopimuksessa kodifioituja sääntöjä ja noudattamaan sitoumuksia vastata YK:n yleiskokouksen vuotuisiin kehotuksiin, joiden mukaan sopimusvaltioiden on varmistettava, että niiden merioikeudelliset vaateet ovat YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että pohjoisten liikenneväylien kehittämisen olisi oltava kestävää ja edistettävä vihreämpää siirtymää; toteaa, että erityisesti uudet pohjoiset rautatieyhteydet edistäisivät Pohjois-Euroopan ja Baltian maiden talouksia ja parantaisivat markkinoille pääsyä pohjoisen ja etelän välisellä ulottuvuudella; kehottaa siksi komissiota käsittelemään pohjoisen liikennettä koskevia kysymyksiä ja tunnistamaan mahdollisuuksia NDPTL-kumppanuuden (Northern Dimension Partnership for Transport and Logistics) yhteydessä; korostaa, että pohjoisen ulottuvuuden alueella tarvitaan parempia yhteyksiä syrjäiseen sijaintiin liittyvien ongelmien vähentämiseksi ja yhteyksien varmistamiseksi vastauksena globaaliin kehitykseen; |
| --- | --- |

28.

Kestävä kehitys ja strategisten raaka-aineiden hyödyntäminen

| 29. | tähdentää arktisen alueen merkitystä EU:n energiaturvallisuudelle ja painottaa voimakkaasti arktisen alueen energiavarojen kestävää ja tieteeseen perustuvaa hyödyntämistä ja korostaa tarvetta tehostaa EU:ssa tuotettua uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevaa politiikkaa, joka vähentää merkittävästi unionin riippuvuutta ulkoisista lähteistä ja parantaa siten sen asemaa turvallisuuden kannalta; korostaa tarvetta torjua ilmastonmuutosta pitämällä kiinni Pariisin sopimuksen tavoitteista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että ilmastonmuutoksen ja siitä johtuvan jäiden sulamisen seurauksena arktisen alueen valtavat hiilivetyvarat ovat entistä helpommin saatavilla, mikä muuttaa alueen geostrategista dynamiikkaa ja saattaa vaikuttaa kansainväliseen vakauteen; kehottaa alueen valtioita jatkamaan kaikkien sellaisten nykyisten tai tulevien konfliktien ratkaisemista, jotka koskevat luonnonvarojen saatavuutta arktisella alueella, rakentavan vuoropuhelun avulla kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisesti ja vuoden 2008 Ilulissatin julistuksen hengessä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa ympäristöuhan, jonka öljyn ja kaasun hyödyntäminen arktisella alueella aiheuttaa; korostaa, että arktisen alueen taloudellisessa kehittämisessä, erityisesti luonnonvarojen etsinnässä ja hyödyntämisessä arktisella alueella olisi noudatettava kansainvälistä oikeutta ja asiaa koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia ja sääntöjä sekä tiukkoja ennalta varautumiseen perustuvia ympäristönormeja, ja kehottaa asettamaan tiukat vaatimukset uusien hiilivetyvarantojen etsimiselle ja hyödyntämiselle alueella; on huolissaan tältä osin erityisesti Venäjän sekä yksityisten yritysten sitkeistä pyrkimyksistä toteuttaa kauaskantoisia ja vaikutuksiltaan merkittäviä hyödyntämishankkeita arvioimatta asianmukaisesti niiden ympäristövaikutuksia; kehottaa näin ollen kaikkia arktisen alueen valtioita varmistamaan kaikkien hyödyntämishankkeiden ympäristövaikutusten asianmukaisen ennakkoarvioinnin ja korostaa, että on tärkeää noudattaa sääntelystandardeja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että ympäristön suojelun ja ihmisen aiheuttaman pilaantumisen hallinnan olisi oltava arktisen alueen keskeinen tavoite; kannustaa estämään arktisten luonnonvarojen hyödyntämisen, jos sen on tieteellisesti osoitettu aiheuttavan korjaamatonta vahinkoa ekosysteemille arktisella alueella ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suhtautuu myönteisesti Arktisen neuvoston työhön pilaantumisen torjumiseksi arktisella alueella ja kehottaa EU:ta toimimaan aktiivisesti ja antamaan apua tässä asiassa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on erittäin huolestunut Norilsk Nickelin viimeaikaisesta ympäristökatastrofista, joka johti kaikkien aikojen suurimpaan öljyvuotoon arktisella napa-alueella, mutta myös sen aiheuttamasta myrkyllisen jäteveden pumppaamisesta laskeutusaltaasta tundraan ja muista säännöllisesti tapahtuvista, virallisten tilastojen ulkopuolelle jäävistä vuodoista; suhtautuu myönteisesti tuomioistuinten päätöksiin määrätä katastrofista vastuussa olevalle yritykselle sakkoja, mutta ilmaisee samalla huolensa toimittajien ja asiantuntijoiden rajoitetusta pääsystä onnettomuuspaikoille, ja kehottaa Venäjän viranomaisia kehittämään avoimia ja tehokkaita menettelyjä tällaisista ympäristökatastrofeista ilmoittamiseksi ja niiden seuraamiseksi; pitää valitettavana, että tällaisia onnettomuuksia tapahtuu usein alkuperäiskansojen mailla, mikä heikentää niiden mahdollisuuksia jatkaa perinteistä elämäntapaansa; kehottaa EU:ta tukemaan ympäristöoikeuksien puolustajia ja toimittajia, jotka tutkivat tällaisia tapauksia, ja käyttämään omia voimavarojaan, kuten Copernicusta, tällaisen saastumisen jäljittämiseen arktisella alueella ja arvioimaan perusteellisesti ainoastaan voittoa tavoittelevaan hyödyntämiseen liittyviä ekologisia ja inhimillisiä seurauksia; kannustaa yhteistyöhön arktisen alueen valtioiden kanssa nopean toiminnan järjestelmien kehittämiseksi ympäristökatastrofien, erityisesti öljyvahinkojen, reaaliaikaista hallintaa varten; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana, että venäläiset yritykset tekevät edelleen mahdollisimman vähän investointeja ympäristönsuojelu- ja tuotantolaitoksiin saadakseen mahdollisimman suuren voiton mahdollisimman lyhyellä aikavälillä, minkä vuoksi ilmakehään vapautuu jatkuvasti myrkyllisiä aineita, jotka ovat aiheuttaneet tuhoja ympäristön lisäksi myös useimmille arktisen alueen kaupungeille, kuten Norilskille, ja tehneet niistä maailman saastuneimpia kaupunkeja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että arktisella alueella olisi oltava keskeinen rooli eurooppalaisessa raaka-aineallianssissa, jolla vauhditettaisiin Euroopan kriittisten mineraalien tuotantoa, vähennettäisiin riippuvuutta Kiinasta harvinaisten maametallien osalta ja parannettaisiin mahdollisuuksia vihreään talouskasvuun, joka on keskeinen tekijä kehitettäessä vihreää teknologiaa entistä pidemmälle ja torjuttaessa ilmastonmuutosta, joka on suurin uhka alueelle; katsoo, että paikallisviranomaisten päätökset mineraalivarojen louhinnasta olisi tehtävä avoimesti; suhtautuu myönteisesti Euroopan arktisella alueella tehtyihin aloitteisiin, jotka koskevat kestävää kaivostoimintaa ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä esimerkiksi maailman ensimmäisen fossiilivapaan teräksenvalmistushankkeen, HYBRITin avulla, jossa otetaan huomioon teräksen kasvava kysyntä ja yhä enemmän sähköistyvän yhteiskunnan tarpeet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että arktisella alueella on runsaasti mineraalivaroja, ja korostaa, että Euroopan arktisella alueella on tärkeä rooli EU:n raaka-aineiden tarjonnassa erityisesti digitaalisen ja vihreän siirtymän aikaansaamiseksi välttämättömissä keskeisissä luonnonvaroissa, teknologiassa ja taitotiedossa; panee merkille, että suurin osa EU:n kriittisistä raaka-aineista sijaitsee arktisella alueella, mikä voisi vahvistaa EU:n autonomiaa, jos niitä hoidetaan asianmukaisella ja kestävällä tavalla; panee merkille, että yksi syy siihen, että Kiina pyrkii saamaan hallintaansa arktisen alueen varantoja on halu säilyttää määräävä asema keskeisten luonnonvarojen ja nousevien teknologioiden keskeisten komponenttien toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa lisäämään digitaalisen infrastruktuurin saatavuutta arktisella alueella ja siten edistämään yrittäjyyttä, innovointia ja talouskehityksen monipuolistamista; korostaa, että on tärkeää edistää uusiutuvan energian käyttöä arktisen alueen syrjäisissä yhteisöissä; kannustaa jatkamaan työtä innovatiivisten energiaratkaisujen ja niihin liittyvien valmiuksien rakentamiseksi arktisella alueella ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi ottaen huomioon yhteiskunnan tarpeet; korostaa Pohjois-Atlantin merenalaisten tietoliikennekaapeleiden strategista merkitystä, sillä niiden osuus kansainvälisestä tietoliikenteestä on yli 95 prosenttia; muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa transatlanttista yhteistyötä merenalaisia kaapeleita ohjaavien kansainvälisten välineiden, mukaan lukien YK:n merioikeusyleissopimuksen, suojelemiseksi ja niiden noudattamisen varmistamiseksi; korostaa arktisen alueen roolia, joka liittyy sen ilmastolliseen ja maantieteelliseen kilpailuetuun Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Aasian välisissä digitaalisissa yhteyksissä sekä datan tallennuskeskusten sijoituspaikkana; toteaa, että laajennetun valokuitukaapelijärjestelmän ja -infrastruktuurin avulla uusien niin kutsuttujen digitaalisten valtateiden pitäisi myös mahdollistaa parempi digitaalinen liitettävyys arktisen alueen yhteisöille sekä terveydenhuoltoalan tuki ja sosiaalipalvelut (esimerkiksi teleterveyspalvelut), verkkokoulutus ja yleisesti helpompi pääsy osaksi maailmantaloutta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että arktiselle alueelle on investoitu liian vähän; katsoo, että EU voi edistää taloudellista, sosiaalista ja kestävää kehitystä arktisen alueen yhteisöjen hyödyksi erityisesti energian, liikenteen ja infrastruktuurin alalla; katsoo, että arktisilla alueilla on innovatiivisia teollisuudenaloja, jotka ovat välttämättömiä kestävän kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että pitkät välimatkat, harvaan asutut alueet, ankara ilmasto ja väestörakenteen epätasapaino tarkoittavat sitä, että yhteenliitettävyyden, saatavuuden ja yhteisöjen integroitumisen parantaminen investoimalla tieto- ja viestintätekniikkaan ja liikenneinfrastruktuureihin (rautatie-, meri-, maa- ja lentoliikenneinfrastruktuureihin) on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan lisätä tuottavuutta ja kauppaa arktisella alueella ja sen ulkopuolella; katsoo, että paremmat liikenne- ja laajakaistayhteydet lisäävät myös mahdollisuuksia rajat ylittävään työntekijöiden ja opiskelijoiden liikkuvuuteen ja yhteistyön laajentamiseen entisestään; korostaa alueperusteisten välineiden, kuten älykkään erikoistumisen strategioiden ja alueellisen yhteistyön hyödyllisyyttä arktisen alueen kestävien investointien räätälöimiseksi ja katsoo, että näitä EU:n politiikkatoimia olisi kehitettävä edelleen ja ne on yhdistettävä EU:n arktista aluetta koskevaan politiikkaan; kehottaa perustamaan erityisen investointifoorumin, joka edistäisi tiiviimpää taloudellista yhteistyötä EU:n ja arktisen alueen talouksien välillä yhteistyössä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille yksityisen sektorin roolin arktisen alueen kestävien ratkaisujen kehittämisessä; kehottaa komissiota tukemaan eurooppalaisten yritysten investointeja keskeisillä aloilla, kuten uusiutuvan energian tuotannossa, logistiikassa ja sähköverkon kehittämisessä, samalla kun kartoitetaan EU:n investointi- ja rahoitusvälineiden tarjoamia investointimahdollisuuksia, jotta helpotetaan eurooppalaisten yritysten pääsyä arktisen alueen markkinoille; korostaa kaupan sekä digitaaliseen infrastruktuuriin, innovointiin ja talouskehitykseen arktisella alueella tehtävien investointien merkitystä hallitusten, tiedeyhteisön ja yritysten välisen tiiviimmän yhteistyön avulla; kehottaa EU:ta vähentämään kaupan teknisiä esteitä ja vahvistamaan yhteistyötä yritysten edustajien kanssa ja kannustaa tukemaan edelleen arktista talousneuvostoa; painottaa, että EU:n alueelle sijoittautuneiden tai EU:ssa toimivien yritysten olisi noudatettava tiukasti yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja liiketoiminnassaan ja suhteissaan arktiseen alueeseen ja varmistettava tehokkaat ihmisoikeuksien ja ympäristön asianmukaisen huolellisuuden prosessit; kehottaa näitä yrityksiä varmistamaan tehokkaat, merkitykselliset ja tietoon perustuvat neuvottelut prosessin kaikissa vaiheissa sekä asianosaisten että mahdollisesti asianosaisten sidosryhmien, myös alkuperäiskansojen, kanssa; korostaa, että kaiken arktisen alueen taloudellisen toiminnan olisi oltava kestävää ja että siinä olisi otettava huomioon ympäristövaikutukset, erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvät, sekä sosiaaliset vaikutukset; korostaa tarvetta edistää edelleen kestävää aluekehitystä arktisen alueen asukkaiden hyväksi, sekä vähähiilistä toimintaa, tietämystä ja kiertotaloutta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tukee yleisenä sääntönä CAO:n kalastussopimuksessa esitettyä näkemystä, jonka mukaan luonnonvaroja voidaan hyödyntää vain silloin, kun on kohtuullinen varmuus siitä, ettei ympäristölle aiheudu haittaa, ja korostaa, että on tärkeää soveltaa ennalta varautuvaa lähestymistapaa arktiseen ja subarktiseen kalastukseen kaikissa vaiheissa; korostaa, että on tärkeää toteuttaa kalastuksenhoitotoimia, jotka perustuvat parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin lausuntoihin pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi; panee merkille, että arktisen alueen rannikkovaltiot ovat sopineet puitteista arktisen alueen toimien hallinnoimiseksi, muun muassa sitoutumalla sopimaan merialueita koskevista päällekkäisistä vaatimuksista; ilmaisee tukensa olemassa oleville alueellisille kalastuksenhoitojärjestöille ja maailmanlaajuisille sopimuksille, jotka koskevat kalastusta, merenkulkua ja meriympäristöä; korostaa, että EU:n olisi osallistuttava kalakantojen hoitoon YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille, että suuri osa EU:n kalantuonnista on peräisin arktiselta alueelta, ja on tietoinen, että kalastukseen liittyvät kiistat todennäköisesti lisääntyvät, muun muassa siksi, että joidenkin alueiden kalakannat ovat huvenneet, ja koska kalat siirtyvät toisille alueille osittain ilmastonmuutoksen vaikutuksesta; suhtautuu siksi myönteisesti CAO:n kalastussopimuksen allekirjoittamiseen, jolla pyritään saavuttamaan arktisen alueen kestävä kehitys ja toteuttamaan ennalta varautuva lähestymistapa kalastuksenhoitoon Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren osassa, ja kehottaa saattamaan se pikaisesti voimaan; toteaa Oslon julistuksen merkityksen tämän sääntelemättömän avomerikalastuksen estämistä Pohjoisen jäämeren keskiosassa koskevan sitovan sopimuksen saavuttamisessa; suhtautuu myönteisesti alkuperäiskansojen järjestöjen edustajien ottamiseen mukaan valtuuskuntiin; pitää kuitenkin valitettavana, että ne ja kansalaisjärjestöt saivat osallistua ainoastaan tarkkailijoina; |
| --- | --- |

43.

Paikallisyhteisöjen palveleminen ja alkuperäiskansojen oikeuksien turvaaminen

| 44. | suhtautuu myönteisesti saavutettuihin tuloksiin, mutta muistuttaa, että useimmissa pohjoisissa maissa arktisen alueen keskiarvot ovat edelleen kansallisia keskiarvoja huonommat köyhyyden, alhaisen elinajanodotteen ja hyvin rajallisen inhimillisen ja taloudellisen kehityksen osalta; on tietoinen siitä, että teknologinen muutos ja ilmastonmuutos vaikuttavat alkuperäiskansojen perinteisiin elämäntapoihin ja toistaa näin ollen kehotuksensa ottaa aktiivisesti mukaan kaikki arktisen alueen yhteisöt ja asukkaat ja erityisesti alkuperäiskansat, joilla on paikallista ja käytännön tietoa, kehitysvalintoja koskevaan päätöksentekoon; kannattaa tältä osin voimakkaasti Yhdistyneiden kansakuntien alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen 19 artiklan täysimääräistä ja tehokasta täytäntöönpanoa erityisesti siltä osin kuin on kyse tarpeesta saada alkuperäiskansojen vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus ennen kuin hyväksytään ja pannaan täytäntöön lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia toimenpiteitä tai käynnistetään kehittämishankkeita, jotka voivat vaikuttaa niihin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toteaa, että sulavan jään ja leudomman sään vaikutukset ajavat alkuperäiskansoja pois kotiseuduiltaan ja uhkaavat siten alkuperäiskansojen elämäntapaa; toteaa arktisen alueen asukkaiden ja hallitusten, joilla on täysivaltaisen valtion oikeudet ja velvollisuudet, halun edistää jatkossakin kestävää taloudellista kehitystä suojellen samalla alkuperäiskansojen perinteisiä tulonlähteitä ja arktisen alueen ekosysteemien hyvin herkkää luonnetta, ja ottaa huomioon niiden kokemuksen alueen eri luonnonvarojen käyttämisestä ja kehittämisestä kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa tarvetta varmistaa alkuperäiskansojen kulttuurin, perinteiden ja kielten säilyminen laatimalla valmiuksien kehittämisohjelmia, joilla lisätään tietoisuutta alkuperäiskansojen monimuotoisuudesta, historiasta ja oikeuksista, ei ainoastaan alkuperäiskansojen nuorille vaan myös muille kuin alkuperäiskansoihin kuuluville asukkaille koko alueella; kehottaa arktisen alueen valtioissa toimivia EU:n edustustoja käymään aitoa ja osallistavaa vuoropuhelua alkuperäiskansojen kanssa kansallisella ja alueellisella tasolla ja toimimaan alkuperäiskansoihin liittyvien kysymysten yhteyspisteenä; korostaa, että näiden EU:n edustustojen henkilöstön on tunnettava Yhdistyneiden kansakuntien alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa vahvistetut alkuperäiskansojen oikeudet; suhtautuu myönteisesti alkuperäiskansojen oikeuksien lisääntyvään huomioimiseen EU:n ulkopolitiikassa; kehottaa lisäämään EU:n arktista aluetta koskevien sisäisten ja ulkoisten politiikkojen johdonmukaisuutta tällä alalla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa jälleen kerran ottamaan kaikki arktisen alueen asukkaat, joilla on paikallista ja käytännön tietoa, ja erityisesti alkuperäiskansat aktiivisesti mukaan kehitysvalintoja koskevaan päätöksentekoon; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää valitettavana Venäjän hallituksen toimia kansalaisyhteiskunnan alistamiseksi, millä on hyvin kielteinen vaikutus alkuperäiskansoihin, kun niiden edustustojen ja kumppanuuksien riippumattomuutta kansainvälisillä foorumeilla rajoitetaan ja estetään ulkoisen rahoituksen saatavuus; toteaa, että samanlaisia ongelmia on muillakin kansalaisjärjestöillä, myös ympäristöaktivisteilla; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että kaikissa arktisen alueen toimissa, myös arktisen alueen luonnonvarojen hoidossa ja kestävässä hyödyntämisessä, olisi kunnioitettava alkuperäiskansojen ja alueen muiden asukkaiden oikeuksia ja niiden olisi hyödytettävä heitä; kannattaa tässä yhteydessä arktisella alueella toimivien yritysten ja paikallisyhteisöjen välisen yhteyden vahvistamista taloudellisten ja tutkimusmahdollisuuksien sekä työpaikkojen luomiseksi ja luonnonvarojen kestävän kehityksen tukemiseksi, ja tukee arktisen alueen yritysten investointipöytäkirjan ja YK:n Global Compact -aloitteen kaltaisten normien täytäntöönpanoa; muistuttaa nykyisistä kansainvälisistä välineistä, joilla vahvistetaan valtioiden lainkäyttöalueet, oikeudet ja velvollisuudet luonnonvarojen hallinnointia ja kestävää käyttöä varten, ja vaatii, että näitä välineitä noudatetaan edelleen täysimääräisesti; korostaa, että on tärkeää varmistaa ihmisten välinen yhteistyö, koulutuksen ja liiketoimintamahdollisuuksien saatavuus sekä arktisen alueen nuorten tukeminen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että on tärkeää käsitellä paikallisen väestön toiveita, tarpeita ja haasteita, jotka liittyvät erityisesti ihmisten väliseen yhteistyöhön, yhteyksiin, internet-yhteyksien saatavuuteen, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja työllisyyteen, erityisesti nuorisolle ja syrjäytyneille ryhmille; korostaa, että arktista aluetta koskevaan päivitettyyn politiikkaan on sisällytettävä kunnianhimoinen sukupuoliulottuvuus; kehottaa vahvistamaan North2north -ohjelman kaltaisten ohjelmien ja muiden erityisesti arktisilla alueilla asuville nuorille suunnattujen liikkuvuusohjelmien rahoitusta ja lisäämään tukea ja resursseja, jotta voidaan auttaa arktisen alueen kansoja sopeutumaan ilmastonmuutoksen aiheuttamiin perinpohjaisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa uudelleen kaikkia muita jäsenvaltioita ratifioimaan viipymättä Kansainvälisen työjärjestön alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen nro 169; |
| --- | --- |

51.

Tiede ja tietämys

| 52. | kehottaa arktisen alueen valtioita täyttämään biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaiset sitoumuksensa erityisesti in situ -suojelun osalta; kehottaa kaikkia valtioita varmistamaan, että arktisen alueen alkuperäiskansat ja paikallisyhteisöt otetaan mukaan asiaankuuluvien kansainvälisten ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevien diplomaattisten foorumien keskusteluihin ja päätöksentekoprosesseihin; tukee alkuperäiskansojen suositusta, että ne saisivat suoraan vihreän ilmastorahaston rahoitusta kestäville ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskeville aloitteilleen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa EU:n ja jäsenvaltioiden tärkeää panosta arktista aluetta koskevassa tutkimuksessa, joka on tarpeen ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisten ja paikallisten vaikutusten ymmärtämiseksi ja tietämyksen merkitystä arktisen alueen poliittisten päätösten ja kestävän kehityksen perustana; palauttaa mieliin 14. arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin pyynnön vahvistaa tietämyspohjaa ja parantaa tieteellistä yhteistyötä kansainvälistä polaarivuotta koskevan uuden aloitteen kanssa; tukee tieteen, tietämyksen ja innovoinnin alan kansainvälisiä toimia, joissa on arktinen ulottuvuus, ja arktisen alueen tutkimusta koskevaa yhteistyötä, kuten kansainvälisen arktisen tieteellisen yhteistyön parantamista koskevan sopimuksen tekemistä ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että EU on ollut merkittävä arktista aluetta koskevan tutkimuksen rahoittaja esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelman kautta; korostaa tarvetta lisätä EU:n rahoitusta arktisen alueen tutkimukseen ja kehittämiseen; kehottaa lisäämään arktiseen alueeseen suuntautuvan tutkimuksen ja innovoinnin näkyvyyttä ja koordinointia, myös Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa; kehottaa komissiota esittämään kattavan yleiskatsauksen alueelle ja EU:n horisontaalisten ohjelmien arktisille osa-alueille osoitetusta EU:n rahoituksesta ja kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön kunnianhimoisen, tulevaisuuteen suuntautuvan ja ympäristön kannalta kestävän investointisuunnitelman arktiselle alueelle; katsoo, että suunnitelmassa olisi lisättävä rahoitusta keskeisille aloille, kuten tieteelliseen tutkimukseen, ja myönnettävä enemmän rahoitusta arktisen alueen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin, avaruusalalle, digitaaliseen ja liikenneinfrastruktuuriin, avaruusteknologiaan, kestävään merenkulkuun, raaka-aineiden kestävään talteenottoon ja jalostukseen, uusiutuvaan energiaan ja muuhun vähähiiliseen toimintaan sekä matkailuun; korostaa, että on tärkeää parantaa nykyisten rahoitusvälineiden välisiä synergioita, jotta voidaan estää mahdolliset päällekkäisyydet ja maksimoida sisäisten ja ulkoisten EU:n ohjelmien välinen vuorovaikutus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että arktinen alue tarjoaa valtavan potentiaalin innovoinnille ja luonnonvarojen kestävälle käytölle ja sellaisten käytäntöjen kehittämiselle, jotka voidaan sen jälkeen panna täytäntöön maailmanlaajuisesti, ja että se toimii testausalustana muun muassa maalämpö-, tuuli- ja vesivoimahankkeille, hiilettömälle teräksen tuotannolle ja vihreämmälle akkutuotannolle; toteaa EU:n avaruusohjelmien, kuten Copernicuksen, Galileon, Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän ja satelliittiviestinnän vaikutuksen arktisen alueen ympäristön, meren ja ihmisten turvallisuuteen, sillä ne mahdollistavat muun muassa jään kehityksen seurannan, merten luonnonvarojen kestävän hoidon, saasteiden havaitsemisen, hätävaroitusjärjestelmät, merikuljetusten tunnistamisen ja seuraamisen sekä etsintä- ja pelastuspalvelut; tukee jatkuvia investointeja näiden valmiuksien kehittämiseen ja neuvoo soveltamaan niitä arktisella alueella yhteistyössä ja niiden arktisten valtioiden johdolla, jotka ovat EU:n ja/tai Naton jäseniä; |
| --- | --- |

55.

Lisää EU:ta arktiselle alueelle, enemmän arktista aluetta EU:hun

| 56. | suhtautuu myönteisesti arktisia kysymyksiä käsittelevän erityislähettilään viran perustamiseen vuonna 2017; tukee hänen toimeksiantonsa jatkamista ja antaa tunnustusta nykyisen erityislähettilään työlle; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa parantamaan yksiköiden välistä yhteistyötä ja johdonmukaisuutta arktisen alueen eri ohjelmien ja investointien välillä ja kehottaa niitä osoittamaan riittävästi varoja EU:n arktista aluetta koskevan politiikan tavoitteiden mukaisesti; kehottaa komissiota perustamaan erityisen työryhmän, joka kattaa Pohjois-Euroopan ja arktisen alueen kokonaisvaltaisesti; toteaa, että arktisia kysymyksiä koskevaa EU:n sisäistä koordinointia olisi vahvistettava sekä komission työryhmien tasolla että asiaankuuluvien EU:n virastojen välillä; kannustaa komissiota antamaan yhdelle komission varapuheenjohtajista arktista aluetta koskevan politiikan koordinointitehtävän, jotta vältetään toimivaltuuksien päällekkäisyys; kehottaa neuvostoa perustamaan Pohjois-Eurooppaa ja arktista aluetta käsittelevän työryhmän ja EUH:ta perustamaan vastaavan yksikön; katsoo, että parlamentin asemaa olisi vahvistettava EU:n arktisen alueen politiikan laadinnassa ja toteuttamisessa ja arktisen alueen merkitystä parlamentissa on lisättävä myös perustamalla erityisesti nimetty parlamenttien välinen valtuuskunta, joka vastaa arktista aluetta koskevasta yhteistyöstä; kehottaa käymään laajempaa keskustelua arktisista kysymyksistä muissa EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että EU:n uuteen arktiseen politiikkaan liittyvää kuulemisprosessia olisi käytettävä EU:n nykyisten politiikkojen tehokkuuden arviointiin; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että EU:n olisi maailmanlaajuisena toimijana osallistuttava aktiivisesti poliittiseen keskusteluun, reagoitava arktisen alueen kasvavaan strategiseen merkitykseen ja hoidettava edelleen tehtäväänsä hyväksyttynä ja uskottavana toimijana arktisella alueella kunnioittaen olemassa olevien arktisten neuvoa-antavien foorumien ja menestyksekkäiden hallintokehysmekanismien ainutlaatuista kokonaisuutta; katsoo, että EU voi toimia vilpittömänä välittäjänä alueellisen vakauden ja vaurauden edistämisessä; kehottaa EU:ta jatkamaan vuoropuhelua ja luottamusta lisääviä toimia nykyisissä monenvälisissä puitteissa ja sisällyttämään arktisen alueen prioriteetiksi EU:n globaalistrategiaan; kehottaa lisäksi laatimaan arktista aluetta koskevan erityisen yhteyksiin liittyvän toimintapolitiikan (digitalisaatio, navigointi, logistiikka, liikenne); uskoo vahvasti, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tarjoaa kipeästi kaivatun pitkän aikavälin vastauksen ilmastonmuutoksen kasvaviin haasteisiin vahvistetun kestävän kasvun investointiohjelman ja erityisesti paikallisten innovatiivisten aloitteiden avulla ja edistää merkittävästi EU:n strategista energiariippuvuutta koskevaa ratkaisua; kehottaa tämän vuoksi sisällyttämään EU:n arktisen ulottuvuuden Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, EU:n strategiseen toimintaohjelmaan vuosiksi 2019–2024, EU:n globaalistrategiaan, yhteyksiä koskevaan EU:n strategiaan ja EU:n biodiversiteettistrategiaan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ylläpidettävä rakentavia suhteita Euroopan ulkopuolisiin arktisen alueen valtioihin, ja korostaa, että EU:n on jatkettava ja edistettävä oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa sitoumuksessaan toimia yhdessä arktisen alueen alkuperäiskansojen kanssa; korostaa, että EU:n arktisen alueen valtioiden on tärkeää jakaa laajemmin tietoa alueen nykyisistä haasteista, parantaa hybridisodankäyntivalmiuksiaan, jatkaa investointeja puolustukseen, parantaa johdonmukaisuutta arktisella alueella nykyisin toteutettavien toimien kanssa ja kehittää yhdessä toimintaa merellä ja ilmassa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään tiiviimpää yhteistyötä arktista aluetta koskevissa kysymyksissä alueellisilla ja kansainvälisillä foorumeilla ja kehottaa EU:ta ottamaan paikalliset ja alueelliset hallintotasot paremmin mukaan aluetta koskevien politiikkojensa kehittämiseen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että paras vastaus Kiinan ja Venäjän kasvavaan yhteistyöhön arktisella alueella on parempi koordinointi EU:n tasolla sekä neuvottelut ETA-maiden, Yhdysvaltojen, Kanadan ja myös Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin, Korean tasavallan, Intian ja muiden sellaisten kumppaneiden kanssa, jotka ovat sitoutuneet turvaamaan rauhanomaisen yhteistyön ja merenkulun vapauden arktisella alueella ja hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti mahdollisia synergioita; |
| --- | --- |

60.

| 61. | panee merkille Yhdysvaltojen arktista aluetta koskevan turvallisuusaloitteen ja Kanadan arktisen alueen ja pohjoisen politiikan puitteet, ja kannustaa EU:ta tarvittaessa varmistamaan samanmielisten liittolaistensa kanssa asianmukaisen koordinoinnin alueella; kehottaa tässä yhteydessä käymään määrätietoista EU:n ja arktisen alueen välistä vuoropuhelua arktista aluetta koskevan EU:n politiikan täytäntöönpanon tukemiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että arktisen alueen turvallisuuskysymysten olisi myös oltava osa neuvotteluja ja yhteistyötä Naton kanssa, sillä Nato voi käyttää Nato–Venäjä-neuvoston puitteita väärinkäsitysten ratkaisemiseen, jännitteiden lieventämiseen ja kriisien ehkäisemiseen; toteaa alueella toteutettavien valvonta- ja tiedustelutoimien sekä tietojenvaihdon tehostamiseen tarkoitettujen mekanismien merkityksen; katsoo, että ilmoittaminen ennakkoon arktisen alueen sotilasharjoituksista voisi lisätä alueen sotilastoiminnan avoimuutta; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille, että pohjoisimmat alueet kuuluvat Nato-joukkojen Euroopan komentajan vastuualueeseen ja että yhteistyö Naton kanssa on välttämätöntä arktisen alueen kokonaisvaltaisen turvallisuuskonseptin rakentamiseksi; pitää tämän vuoksi myönteisinä mietintäryhmän, jonka tehtäväksi Naton pääsihteeri oli antanut pohtia ennakoivasti keinoja vahvistaa Nato-liittouman poliittista ulottuvuutta, päätelmiä, joiden mukaan Naton olisi lisättävä tilannetietoisuuttaan kaikkialla pohjoisimmilla alueilla ja arktisella alueella ja kehitettävä strategia, jossa otetaan huomioon laajemmat pelote- ja puolustussuunnitelmat, mukaan lukien säännökset, joilla puututaan valtiollisten toimijoiden aggressiivisiin toimiin; |
| --- | --- |

63.

| 64. | panee merkille, että vuoden 2018 Trident Juncture -harjoituksessa, joka osoitti, että Nato on operationaalisesti aktiivinen arktisella alueella, erityisesti pohjoisimmilla alueilla (Norjan ja Barentsin meret), taattiin mahdollisimman suuri avoimuus; kehottaa kaikkia osapuolia, jotka harjoittavat sotilastoimintaa arktisella alueella, noudattamaan tällaista käytäntöä kansainvälisten velvoitteiden, muun muassa Etyjin Wienin asiakirjan, mukaisesti ja vähentämään siten riskejä, oikaisemaan mahdollisia väärinkäsityksiä ja edistämään avoimuutta aikeista; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tukee pyrkimyksiä lujittaa vastustuskykyä Kiinan tai muiden sellaisten toimijoiden mahdollisen painostuksen varalta, jotka eivät aseta etusijalle ympäristöystävällisiä ja kestäviä mineraalien louhintamenetelmiä, joissa noudatetaan kansainvälisiä normeja ja Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksia; kehottaa EUH:n East StratCom -työryhmää tarkkailemaan kampanjoita, joilla pyritään vaikuttamaan mineraalien louhintaa alueella koskeviin päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen on yhdessä edistettävä turvallisuutta ja vakautta arktisella alueella ja samalla investoitava pysyvään tieteelliseen läsnäoloonsa alueella ja laajennettava sitä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa sisällyttämään arktisen alueen EU:n strategisesta kompassista käytäviin keskusteluihin ja korostaa, että arktisen alueen kehitystä olisi käsiteltävä säännöllisesti myös poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteassa ja neuvoston istunnoissa; kehottaa vaihtamaan säännöllisemmin näkemyksiä arktista aluetta koskevista kysymyksistä, sillä ne ovat tärkeä osa EU:n ja Naton välisiä neuvotteluja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa lisäämään EU:n näkyvyyttä arktisella alueella ja kehottaa EU:ta käynnistämään tehostetun poliittisen vuoropuhelun kahdenvälisestä yhteistyöstä Färsaarten ja Grönlannin kanssa ja harkitsemaan yhdessä Tanskan viranomaisten kanssa mahdollisuutta perustaa EU:n toimistoja Grönlantiin ja Färsaarille; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa ottamaan huomioon uuden arktisen strategian tavoitteet EU:n ohjelmissa, joille myönnetään erityisrahoitusta, hankkeissa ja asiaa koskevassa lainsäädännössä sekä asiaankuuluvien EU:n virastojen työssä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | katsoo, että EU:n meristrategiaa olisi päivitettävä vastaamaan uusia mahdollisuuksia ja haasteita; katsoo, että EU:n politiikoista, myös EU:n avaruuspolitiikasta, olisi tehtävä vastaavanlaisia arvioita ja uudelleentarkasteluja, jotta voidaan arvioida nykyisten satelliittiohjelmien laajentamista kattamaan arktisen alueen erityistarpeet, mukaan lukien Copernicuksen käyttö saastumisen valvonnassa; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 41.

(2)  EUVL C 136 E, 11.5.2012, s. 71.

(3)  EUVL C 378, 9.11.2017, s. 174.

(4)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 136.

(5)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 32.

(6)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(7)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 15.

(8)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/129

---

P9_TA(2021)0414

Vammaisten henkilöiden suojelu vetoomusten avulla: saadut kokemukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (vetoomukset nro 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 ja muut) (2020/2209(INI))

(2022/C 132/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vammaiskysymyksistä vastaanotetut vetoomukset, jotka on esitetty tämän päätöslauselman otsikossa, sekä vetoomusvaliokunnan aiemmat keskustelut näistä vetoomuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaiskysymyksistä vastaanotetut vetoomukset, jotka on esitetty tämän päätöslauselman otsikossa, sekä vetoomusvaliokunnan aiemmat keskustelut näistä vetoomuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 19 ja 48 artiklan, 67 artiklan 4 kohdan sekä 153, 165, 168 ja 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 19 ja 48 artiklan, 67 artiklan 4 kohdan sekä 153, 165, 168 ja 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 3, 10 ja 17, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 3, 10 ja 17,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY mukaisesti (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY mukaisesti (1),

| — | ottaa huomioon vammaisyleissopimuksen yleiskommentit vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa koskevina virallisina ohjeina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisyleissopimuksen yleiskommentit vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa koskevina virallisina ohjeina,

| — | ottaa huomioon neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission väliset käytännesäännöt sisäisistä järjestelyistä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten Euroopan unionissa ja Euroopan unionin edustamista varten kyseiseen yleissopimukseen liittyen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission väliset käytännesäännöt sisäisistä järjestelyistä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten Euroopan unionissa ja Euroopan unionin edustamista varten kyseiseen yleissopimukseen liittyen (2),

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean (vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea) 2. lokakuuta 2015 antamat loppupäätelmät Euroopan unionin ensimmäisestä raportista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean (vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea) 2. lokakuuta 2015 antamat loppupäätelmät Euroopan unionin ensimmäisestä raportista,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio varmistaa vammaisten henkilöiden pääsyn verkkosivuilleen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio varmistaa vammaisten henkilöiden pääsyn verkkosivuilleen,

| — | ottaa huomioon neuvoston perustaman unionin tason tarkistetun rakenteen, jota edellytettiin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston perustaman unionin tason tarkistetun rakenteen, jota edellytettiin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio valvoo tapaa, jolla EU:n varoja käytetään edistämään vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia itsenäiseen elämään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio valvoo tapaa, jolla EU:n varoja käytetään edistämään vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia itsenäiseen elämään,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston laatiman perusoikeusraportin vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston laatiman perusoikeusraportin vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta EU:n agendasta 2020–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta EU:n agendasta 2020–2030,

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin tasa-arvoindeksin 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin tasa-arvoindeksin 2020,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1371/2007 rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1371/2007 rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista (3),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (4),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (5),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (6),

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (8),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426, ”syrjinnän vastainen direktiivi”) sekä siitä 2. huhtikuuta 2009 vahvistetun Euroopan parlamentin kannan (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426, ”syrjinnän vastainen direktiivi”) sekä siitä 2. huhtikuuta 2009 vahvistetun Euroopan parlamentin kannan (9),

| — | ottaa huomioon 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen vammaisten pysäköintiluvasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen vammaisten pysäköintiluvasta (10),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (11),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan unionin vammaisstrategian 2010–2020 arvioinnista (SWD(2020)0291), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan unionin vammaisstrategian 2010–2020 arvioinnista (SWD(2020)0291),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (12),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (13),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (14),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta lapsitakuusta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta lapsitakuusta (15),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanosta YK:n vammaisyleissopimuksen valossa (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanosta YK:n vammaisyleissopimuksen valossa (16),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (17),

| — | ottaa huomioon 3. marraskuuta 2016 julkaistun tutkimuksensa ”European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. marraskuuta 2016 julkaistun tutkimuksensa ”European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union”,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2017 julkaistun tutkimuksensa ”Inclusive education for learners with disabilities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2017 julkaistun tutkimuksensa ”Inclusive education for learners with disabilities”,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2015 julkaistun tutkimuksensa ”The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” ja sen päivitykset vuosilta 2016, 2017 ja 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2015 julkaistun tutkimuksensa ”The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” ja sen päivitykset vuosilta 2016, 2017 ja 2018,

| — | ottaa huomioon 15. elokuuta 2016 julkaistun analyysinsa ”The European Accessibility Act”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. elokuuta 2016 julkaistun analyysinsa ”The European Accessibility Act”,

| — | ottaa 8. toukokuuta 2018 julkaistun tutkimuksensa ”Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility”, |
| --- | --- |

—

ottaa 8. toukokuuta 2018 julkaistun tutkimuksensa ”Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility”,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 julkaistun tutkimuksensa ”The Post-2020 European disability strategy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 julkaistun tutkimuksensa ”The Post-2020 European disability strategy”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 227 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 227 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0261/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0261/2021),

| A. | ottaa huomioon, että noin 1 prosentti kaikista vetoomusvaliokunnan vuosittain vastaanottamista vetoomuksista liittyy erilaisiin vammaiskysymyksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että noin 1 prosentti kaikista vetoomusvaliokunnan vuosittain vastaanottamista vetoomuksista liittyy erilaisiin vammaiskysymyksiin;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa arvioidaan olevan nykyisin noin 87 miljoonaa vammaista henkilöä (18); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa arvioidaan olevan nykyisin noin 87 miljoonaa vammaista henkilöä (18);

| C. | ottaa huomioon, että 15 vuotta täyttäneistä tai sitä vanhemmista EU:n asukkaista 37 prosentilla on (kohtalaisia tai vakavia) fyysisiä rajoituksia tai aistirajoituksia (19); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 15 vuotta täyttäneistä tai sitä vanhemmista EU:n asukkaista 37 prosentilla on (kohtalaisia tai vakavia) fyysisiä rajoituksia tai aistirajoituksia (19);

| D. | ottaa huomioon, että vammaiskysymyksiä koskevissa vetoomuksissa käyvät esiin vammaisten henkilöiden kohtaamat vaikeudet ja se, että he kohtaavat syrjintää ja esteitä jokapäiväisessä elämässä ja että he eivät nauti vammaisyleissopimuksen mukaisia perusvapauksia ja -oikeuksia, kuten julkisen liikenteen ja rakennetun ympäristön esteettömyys, viittomakielten käyttö, rahoitus ja yhdenvertainen pääsy koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vammaiskysymyksiä koskevissa vetoomuksissa käyvät esiin vammaisten henkilöiden kohtaamat vaikeudet ja se, että he kohtaavat syrjintää ja esteitä jokapäiväisessä elämässä ja että he eivät nauti vammaisyleissopimuksen mukaisia perusvapauksia ja -oikeuksia, kuten julkisen liikenteen ja rakennetun ympäristön esteettömyys, viittomakielten käyttö, rahoitus ja yhdenvertainen pääsy koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen;

| E. | toteaa, että on yleisesti tunnustettua, että vammaiset henkilöt kohtaavat edelleen moninaisia esteitä ja syrjintää jokapäiväisessä elämässä, mikä estää heitä nauttimasta EU:n ja YK:n asiaa koskevissa oikeussäännöissä vahvistetuista perusvapauksista ja -oikeuksista; katsoo, että näihin lukeutuvat esimerkiksi vammaisaseman vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioissa – sen puuttuminen estää vammaisten henkilöiden vapaan liikkumisen unionin alueella – julkisen liikenteen esteettömyys, rakennetun ympäristön, tuotteiden, palveluiden ja ohjelmien fyysinen, sensorinen ja kognitiivinen esteettömyys, viittomakielten sekä kaikkien muiden saavutettavien viestintä- ja tiedonvälittämisen muotojen ja tapojen käyttö, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen rahoitus ja yhdenvertainen saatavuus, työmarkkinoille pääsy, mahdollisuus saada henkilökohtaista apua, osallisuus yhteisössä sekä yhtäläiset mahdollisuudet ja kohtelu työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisessa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että on yleisesti tunnustettua, että vammaiset henkilöt kohtaavat edelleen moninaisia esteitä ja syrjintää jokapäiväisessä elämässä, mikä estää heitä nauttimasta EU:n ja YK:n asiaa koskevissa oikeussäännöissä vahvistetuista perusvapauksista ja -oikeuksista; katsoo, että näihin lukeutuvat esimerkiksi vammaisaseman vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioissa – sen puuttuminen estää vammaisten henkilöiden vapaan liikkumisen unionin alueella – julkisen liikenteen esteettömyys, rakennetun ympäristön, tuotteiden, palveluiden ja ohjelmien fyysinen, sensorinen ja kognitiivinen esteettömyys, viittomakielten sekä kaikkien muiden saavutettavien viestintä- ja tiedonvälittämisen muotojen ja tapojen käyttö, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen rahoitus ja yhdenvertainen saatavuus, työmarkkinoille pääsy, mahdollisuus saada henkilökohtaista apua, osallisuus yhteisössä sekä yhtäläiset mahdollisuudet ja kohtelu työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisessa;

| F. | ottaa huomioon, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on muiden kanssa yhdenvertaiset oikeudet kaikilla elämänaloilla ja että heillä on luovuttamaton oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaiseen kohteluun, itsenäiseen asumiseen, itsenäisyyteen ja täysimääräiseen osallistumiseen yhteiskuntaan sekä oikeus odottaa, että heidän panostaan EU:n sosiaaliseen, poliittiseen ja taloudelliseen kehitykseen kunnioitetaan ja arvostetaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on muiden kanssa yhdenvertaiset oikeudet kaikilla elämänaloilla ja että heillä on luovuttamaton oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaiseen kohteluun, itsenäiseen asumiseen, itsenäisyyteen ja täysimääräiseen osallistumiseen yhteiskuntaan sekä oikeus odottaa, että heidän panostaan EU:n sosiaaliseen, poliittiseen ja taloudelliseen kehitykseen kunnioitetaan ja arvostetaan;

| G. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden esittämistä tai vammaisasioita koskevista parlamentille jätetyistä vetoomuksista voidaan saada tietoja vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanon puutteista sekä kansallisella että EU:n tasolla ja ne voivat auttaa laatimaan lainsäädäntöä kaikilla toimintapolitiikan aloilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden esittämistä tai vammaisasioita koskevista parlamentille jätetyistä vetoomuksista voidaan saada tietoja vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanon puutteista sekä kansallisella että EU:n tasolla ja ne voivat auttaa laatimaan lainsäädäntöä kaikilla toimintapolitiikan aloilla;

| H. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnalla on suojelutehtävä sen varmistamisessa, että EU noudattaa vammaisyleissopimusta päätöksenteossaan ja lainsäädäntötoimissaan; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokuntaa on pyydetty laatimaan EU:n rakenne yhdessä Euroopan oikeusasiamiehen, EU:n perusoikeusviraston ja Euroopan vammaisfoorumin kanssa, kuten neuvosto päätti 3513. kokouksessaan 16. tammikuuta 2017; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnalla on suojelutehtävä sen varmistamisessa, että EU noudattaa vammaisyleissopimusta päätöksenteossaan ja lainsäädäntötoimissaan; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokuntaa on pyydetty laatimaan EU:n rakenne yhdessä Euroopan oikeusasiamiehen, EU:n perusoikeusviraston ja Euroopan vammaisfoorumin kanssa, kuten neuvosto päätti 3513. kokouksessaan 16. tammikuuta 2017;

| I. | katsoo, että työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta on painottanut vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevien vetoomuksien tärkeyttä, kun otetaan huomioon parlamentin rooli ja vastuualueet, jotka on vahvistettu vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanon valvontaa koskevassa EU:n rakenteessa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta on painottanut vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevien vetoomuksien tärkeyttä, kun otetaan huomioon parlamentin rooli ja vastuualueet, jotka on vahvistettu vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanon valvontaa koskevassa EU:n rakenteessa;

| J. | katsoo, että asemansa myötä vetoomusvaliokunnalla on erityinen velvollisuus suojata vammaisten henkilöiden oikeuksia unionissa, kun heidän perusoikeuksiensa ja -vapauksiensa harjoittaminen on taattu unionin oikeudessa ja vammaisyleissopimuksessa; katsoo, että tietoa näistä oikeuksista ei ole saatavilla riittävästi eikä riittävän esteettömästi; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että asemansa myötä vetoomusvaliokunnalla on erityinen velvollisuus suojata vammaisten henkilöiden oikeuksia unionissa, kun heidän perusoikeuksiensa ja -vapauksiensa harjoittaminen on taattu unionin oikeudessa ja vammaisyleissopimuksessa; katsoo, että tietoa näistä oikeuksista ei ole saatavilla riittävästi eikä riittävän esteettömästi;

| K. | toteaa, että työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta arvostaa suuresti vetoomusvaliokunnan keskeistä roolia unionin kansalaisten ja parlamentin ja muiden EU:n toimielinten välisen yhteyden luojana ja tärkeänä välineenä saada kansalaiset mukaan osallistuvaan demokratiaan; katsoo, että oikeus esittää vetoomus parlamentille on jokaiselle yksilölle ja unionissa sijaitsevalle yhteisölle kuuluva perusoikeus ja korvaamaton suora faktatietojen lähde; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta arvostaa suuresti vetoomusvaliokunnan keskeistä roolia unionin kansalaisten ja parlamentin ja muiden EU:n toimielinten välisen yhteyden luojana ja tärkeänä välineenä saada kansalaiset mukaan osallistuvaan demokratiaan; katsoo, että oikeus esittää vetoomus parlamentille on jokaiselle yksilölle ja unionissa sijaitsevalle yhteisölle kuuluva perusoikeus ja korvaamaton suora faktatietojen lähde;

| L. | katsoo, että vetoomusoikeuden ja vetoomusmenettelyn olisi oltava näkyvämpiä ja saavutettavia kaikille yksilöille ja yhteisöille EU:ssa, myös vammaisille henkilöille; katsoo, että vetoomusvaliokunnan olisi varmistettava parempi näkyvyys ja tältä osin riittävät tiedot kohdennetuilla tiedotus- ja valistuskampanjoilla, joissa keskitytään erityisesti haavoittuviin ryhmiin, mukaan lukien vammaisiin henkilöihin; ottaa huomioon, että parlamentti ei ole vielä kehittänyt vetoomusjärjestelmän tehokkuusindeksiä eikä kerännyt tilastollista tietoa vetoomusten käsittelystä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että vetoomusoikeuden ja vetoomusmenettelyn olisi oltava näkyvämpiä ja saavutettavia kaikille yksilöille ja yhteisöille EU:ssa, myös vammaisille henkilöille; katsoo, että vetoomusvaliokunnan olisi varmistettava parempi näkyvyys ja tältä osin riittävät tiedot kohdennetuilla tiedotus- ja valistuskampanjoilla, joissa keskitytään erityisesti haavoittuviin ryhmiin, mukaan lukien vammaisiin henkilöihin; ottaa huomioon, että parlamentti ei ole vielä kehittänyt vetoomusjärjestelmän tehokkuusindeksiä eikä kerännyt tilastollista tietoa vetoomusten käsittelystä;

| M. | ottaa huomioon, että vammaisyleissopimus on ensimmäinen kansainvälinen ihmisoikeussopimus, jonka EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat ratifioineet; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vammaisyleissopimus on ensimmäinen kansainvälinen ihmisoikeussopimus, jonka EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat ratifioineet;

| N. | ottaa huomioon, että EU ja viisi jäsenvaltiota eivät ole ratifioineet vammaisyleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU ja viisi jäsenvaltiota eivät ole ratifioineet vammaisyleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa;

| O. | ottaa huomioon, että yksi nykyisen komission poliittisten suuntaviivojen painopisteistä on kaikkien tasa-arvon unioni kaikissa merkityksissään; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että yksi nykyisen komission poliittisten suuntaviivojen painopisteistä on kaikkien tasa-arvon unioni kaikissa merkityksissään;

| P. | ottaa huomioon, että vetoomuksissa on toistuvasti tuotu esille vammaisten henkilöiden koulutukseen pääsyyn liittyviä esteitä, jotka johtavat muuta väestöä vähäisempään osallistumiseen koulutustoimintaan ja siten sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen vaaraan; ottaa huomioon, että yksi neljästä vammaisesta henkilöstä jättää koulunkäyntinsä kesken (20); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vetoomuksissa on toistuvasti tuotu esille vammaisten henkilöiden koulutukseen pääsyyn liittyviä esteitä, jotka johtavat muuta väestöä vähäisempään osallistumiseen koulutustoimintaan ja siten sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen vaaraan; ottaa huomioon, että yksi neljästä vammaisesta henkilöstä jättää koulunkäyntinsä kesken (20);

| Q. | ottaa huomioon, että tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen roolin luominen oli keskeisessä asemassa laadittaessa uutta vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa strategiaa vuosiksi 2021–2030 (Euroopan vammaisstrategia 2021–2030); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen roolin luominen oli keskeisessä asemassa laadittaessa uutta vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa strategiaa vuosiksi 2021–2030 (Euroopan vammaisstrategia 2021–2030);

| R. | toteaa, että parlamentti on päätöslauselmissaan toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimintapolitiikkoja sen varmistamiseksi, että vammaiset henkilöt voivat nauttia sosiaalisista, poliittisista ja taloudellisista oikeuksistaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että parlamentti on päätöslauselmissaan toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimintapolitiikkoja sen varmistamiseksi, että vammaiset henkilöt voivat nauttia sosiaalisista, poliittisista ja taloudellisista oikeuksistaan täysimääräisesti;

| S. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on varmistaa, että EU:ssa kaikilla on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, joka on laillisesti perustettu, ja että jokaisella on mahdollisuus saada neuvoja ja tulla puolustetuksi ja edustetuksi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on varmistaa, että EU:ssa kaikilla on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, joka on laillisesti perustettu, ja että jokaisella on mahdollisuus saada neuvoja ja tulla puolustetuksi ja edustetuksi;

| T. | ottaa huomioon, että 24 jäsenvaltiota on raportoinut kattavasti siitä, miten ne ovat edistyneet vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanossa sen perusperiaatteisiin kuuluvien esteettömyyden ja saavutettavuuden osalta sen jälkeen, kun vetoomusvaliokunta esitti kaikkien jäsenvaltioiden pysyville edustustoille asiaa koskevan pyynnön vetoomuksen nro 0535/2017 johdosta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että 24 jäsenvaltiota on raportoinut kattavasti siitä, miten ne ovat edistyneet vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanossa sen perusperiaatteisiin kuuluvien esteettömyyden ja saavutettavuuden osalta sen jälkeen, kun vetoomusvaliokunta esitti kaikkien jäsenvaltioiden pysyville edustustoille asiaa koskevan pyynnön vetoomuksen nro 0535/2017 johdosta;

| U. | ottaa huomioon, että ehdotettu syrjinnän vastainen direktiivi, joka tarjoaisi laajemman suojan kaikenlaiselta syrjinnältä horisontaalisen lähestymistavan avulla, on edelleen neuvoston käsiteltävänä, ja toteaa, että näin on ollut jo yli vuosikymmenen ajan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että ehdotettu syrjinnän vastainen direktiivi, joka tarjoaisi laajemman suojan kaikenlaiselta syrjinnältä horisontaalisen lähestymistavan avulla, on edelleen neuvoston käsiteltävänä, ja toteaa, että näin on ollut jo yli vuosikymmenen ajan;

| V. | ottaa huomioon, että esteettömyys ja saavutettavuus ovat edellytykset kaikkien muiden vammaisyleissopimuksessa määrättyjen oikeuksien käyttämiselle yhdenvertaisesti muiden kanssa; ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut useita toimia, joilla seurataan esteettömyyttä ja saavutettavuutta koskevan voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoa, sekä uusia toimenpiteitä esteettömän EU:n luomiseksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että esteettömyys ja saavutettavuus ovat edellytykset kaikkien muiden vammaisyleissopimuksessa määrättyjen oikeuksien käyttämiselle yhdenvertaisesti muiden kanssa; ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut useita toimia, joilla seurataan esteettömyyttä ja saavutettavuutta koskevan voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoa, sekä uusia toimenpiteitä esteettömän EU:n luomiseksi;

| W. | ottaa huomioon, että Esteetön kaupunki -palkinnon kaltaiset EU:n tason aloitteet edistävät julkisten tilojen mukauttamista ikääntyvien ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin; ottaa huomioon, että kilpailussa on palkittu kaupunkeja, jotka ovat sitoutuneet poliittisen päätöksenteon tasolla osallistamaan vammaisia henkilöitä ja kunnioittamaan heidän oikeuksiaan, jotka ottavat huomioon vammaisten henkilöiden tarpeet ja käyvät sosiaalista vuoropuhelua vammaisten ja ikääntyneiden ihmisten etujärjestöjen kanssa; ottaa huomioon, että julkisten tilojen mukauttamisella paitsi torjutaan sosiaalista syrjäytymistä niin myös lisätään osaltaan talouskasvua; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Esteetön kaupunki -palkinnon kaltaiset EU:n tason aloitteet edistävät julkisten tilojen mukauttamista ikääntyvien ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin; ottaa huomioon, että kilpailussa on palkittu kaupunkeja, jotka ovat sitoutuneet poliittisen päätöksenteon tasolla osallistamaan vammaisia henkilöitä ja kunnioittamaan heidän oikeuksiaan, jotka ottavat huomioon vammaisten henkilöiden tarpeet ja käyvät sosiaalista vuoropuhelua vammaisten ja ikääntyneiden ihmisten etujärjestöjen kanssa; ottaa huomioon, että julkisten tilojen mukauttamisella paitsi torjutaan sosiaalista syrjäytymistä niin myös lisätään osaltaan talouskasvua;

| X. | ottaa huomioon, että monessa vetoomuksessa kuvataan esteettömyyteen liittyviä ongelmia ja sen parantamisen tarvetta vammaisten henkilöiden kannalta rakennetussa ympäristössä ja liikenteessä sekä tieto- ja viestintätekniikan ja -järjestelmien sekä muiden yleisesti tarjottavien palvelujen saatavuuden osalta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että monessa vetoomuksessa kuvataan esteettömyyteen liittyviä ongelmia ja sen parantamisen tarvetta vammaisten henkilöiden kannalta rakennetussa ympäristössä ja liikenteessä sekä tieto- ja viestintätekniikan ja -järjestelmien sekä muiden yleisesti tarjottavien palvelujen saatavuuden osalta;

| Y. | toteaa, että unionin toimielinten verkkosivustot on ehdottomasti laadittava noudattaen sellaisia teknisiä eritelmiä, jotka mahdollistavat sen, että sivustot ovat vammaisten henkilöiden saavutettavissa, jotta nämä voivat saada suoraan asianmukaista tietoa kaikista heitä kansalaisina koskevista asioista ja jotta voidaan parantaa asiakirjojen, videoiden ja verkkosivustojen saavutettavuutta ja edistää vaihtoehtoisia viestintätapoja; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että unionin toimielinten verkkosivustot on ehdottomasti laadittava noudattaen sellaisia teknisiä eritelmiä, jotka mahdollistavat sen, että sivustot ovat vammaisten henkilöiden saavutettavissa, jotta nämä voivat saada suoraan asianmukaista tietoa kaikista heitä kansalaisina koskevista asioista ja jotta voidaan parantaa asiakirjojen, videoiden ja verkkosivustojen saavutettavuutta ja edistää vaihtoehtoisia viestintätapoja;

| Z. | ottaa huomioon, että parlamenttiin perustettiin yksiköiden välinen viittomakieltä käsittelevä työryhmä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vastataan vetoomuksessa nro 1056/2016 esitettyyn pyyntöön mahdollistaa vetoomusten jättäminen Euroopan unionissa käytetyillä kansallisilla viittomakielillä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että parlamenttiin perustettiin yksiköiden välinen viittomakieltä käsittelevä työryhmä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vastataan vetoomuksessa nro 1056/2016 esitettyyn pyyntöön mahdollistaa vetoomusten jättäminen Euroopan unionissa käytetyillä kansallisilla viittomakielillä;

| AA. | toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttaman poikkeuksellisen laajan terveyskriisin aikana hallitusten toteuttamissa toimissa olisi aina kunnioitettava yksilön perusoikeuksia ja -vapauksia eikä niillä tulisi syrjiä vammaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttaman poikkeuksellisen laajan terveyskriisin aikana hallitusten toteuttamissa toimissa olisi aina kunnioitettava yksilön perusoikeuksia ja -vapauksia eikä niillä tulisi syrjiä vammaisia henkilöitä;

| AB. | toteaa monen vetoomuksen osoittavan, että covid-19-pandemia on heikentänyt vammaisten henkilöiden tilannetta, mukaan lukien se, että on rikottu vammaisten henkilöiden perustavimpia ihmisoikeuksia, joita ovat muun muassa terveydenhuollon, taudin leviämiseltä suojaavien toimenpiteiden ja koulutuksen saatavuus; |
| --- | --- |

AB.

toteaa monen vetoomuksen osoittavan, että covid-19-pandemia on heikentänyt vammaisten henkilöiden tilannetta, mukaan lukien se, että on rikottu vammaisten henkilöiden perustavimpia ihmisoikeuksia, joita ovat muun muassa terveydenhuollon, taudin leviämiseltä suojaavien toimenpiteiden ja koulutuksen saatavuus;

| AC. | katsoo, että parlamentin on taattava, että covid-19-toimenpiteet ovat perusoikeuskirjan ja vammaisyleissopimuksen mukaisia; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että parlamentin on taattava, että covid-19-toimenpiteet ovat perusoikeuskirjan ja vammaisyleissopimuksen mukaisia;

| AD. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aiheuttaman vaikean tilanteen vuoksi on tilapäisesti suljettu vammaisille ja ikääntyneille henkilöille tarkoitettuja laitoksia, kuten päiväkeskuksia ja kouluja; ottaa huomioon, että tässä hätätilanteessa kehitysvammaisten henkilöiden hoito on sälytetty heidän perheenjäsenilleen; ottaa huomioon, että avoinna pysyneissä laitoksissa asuvat vammaiset henkilöt ovat kärsineet pandemian aikana suuresti, koska he ovat riippuvaisia fyysisestä kosketuksesta hoitajiin ja tukihenkilöstöön ja koska henkilöstöstä sekä henkilönsuojaimista ja desinfiointiaineista on ollut pulaa ja tämän seurauksena sairastuneita ja kuolleita on ollut runsaasti; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aiheuttaman vaikean tilanteen vuoksi on tilapäisesti suljettu vammaisille ja ikääntyneille henkilöille tarkoitettuja laitoksia, kuten päiväkeskuksia ja kouluja; ottaa huomioon, että tässä hätätilanteessa kehitysvammaisten henkilöiden hoito on sälytetty heidän perheenjäsenilleen; ottaa huomioon, että avoinna pysyneissä laitoksissa asuvat vammaiset henkilöt ovat kärsineet pandemian aikana suuresti, koska he ovat riippuvaisia fyysisestä kosketuksesta hoitajiin ja tukihenkilöstöön ja koska henkilöstöstä sekä henkilönsuojaimista ja desinfiointiaineista on ollut pulaa ja tämän seurauksena sairastuneita ja kuolleita on ollut runsaasti;

| AE. | ottaa huomioon, että sulkutoimilla on erityisen kielteinen vaikutus vammaisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että sulkutoimilla on erityisen kielteinen vaikutus vammaisiin henkilöihin;

| AF. | ottaa huomioon, että vetoomuksissa on toistuvasti korostettu, että vammaisten henkilöiden työllistymismahdollisuudet ovat rajalliset; ottaa huomioon, että vammaisten ja muiden henkilöiden työllisyysasteen ero EU:ssa on keskimäärin 25 prosenttia (21); |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että vetoomuksissa on toistuvasti korostettu, että vammaisten henkilöiden työllistymismahdollisuudet ovat rajalliset; ottaa huomioon, että vammaisten ja muiden henkilöiden työllisyysasteen ero EU:ssa on keskimäärin 25 prosenttia (21);

| AG. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden työllisyystaso on alhainen (50,6 prosenttia) verrattuna muuhun väestöön (74,8 prosenttia); ottaa lisäksi huomioon, että pandemia sekä sosiaalinen ja taloudellinen kriisi ovat lisänneet eriarvoisuutta vammaisten henkilöiden ja muun väestön välillä; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden työllisyystaso on alhainen (50,6 prosenttia) verrattuna muuhun väestöön (74,8 prosenttia); ottaa lisäksi huomioon, että pandemia sekä sosiaalinen ja taloudellinen kriisi ovat lisänneet eriarvoisuutta vammaisten henkilöiden ja muun väestön välillä;

| AH. | ottaa huomioon, että työ erillisissä laitoksissa ei helpota vammaisten henkilöiden integroimista avoimille työmarkkinoille; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että työ erillisissä laitoksissa ei helpota vammaisten henkilöiden integroimista avoimille työmarkkinoille;

| AI. | ottaa huomioon, että lähes neljäsosa kyselytutkimukseen osallistuneista unionin kansalaisista raportoi jonkin asteisesta terveydellisestä syystä johtuvasta toiminnallisesta esteestä (22); |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että lähes neljäsosa kyselytutkimukseen osallistuneista unionin kansalaisista raportoi jonkin asteisesta terveydellisestä syystä johtuvasta toiminnallisesta esteestä (22);

| AJ. | ottaa huomioon, että sosiaaliturvaan ja työhön liittyvät oikeudet, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttö EU:n säädösten ja vammaisyleissopimuksen mukaisesti ja muut työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan toimivaltaan kuuluvat kysymykset ovat tavallisimpia vammaisten henkilöiden tasa-arvoa koskevia huolia parlamentin vastaanottamissa vetoomuksissa; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että sosiaaliturvaan ja työhön liittyvät oikeudet, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttö EU:n säädösten ja vammaisyleissopimuksen mukaisesti ja muut työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan toimivaltaan kuuluvat kysymykset ovat tavallisimpia vammaisten henkilöiden tasa-arvoa koskevia huolia parlamentin vastaanottamissa vetoomuksissa;

| AK. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta vastaanottaa runsaasti neuvoston direktiiviin 2000/78/EY liittyviä vetoomuksia, jotka koskevat yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattamatta jättämistä vammaisten henkilöiden työoloissa sekä heidän mahdollisuuksissaan saada osallistavaa opetusta, työllistyä, päästä ammatilliseen koulutukseen ja edetä urallaan; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ja EU ovat ratifioineet vammaisyleissopimuksen, jonka 24 artiklassa määrätään, että sopimuspuolten varmistavat, että vammaisille henkilöille annetaan mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen ja aikuiskoulutukseen sekä päästä ammatilliseen koulutukseen, yleiseen toisen ja kolmannen asteen koulutukseen ja maksuttomaan ja pakolliseen ensimmäisen asteen koulutukseen; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta vastaanottaa runsaasti neuvoston direktiiviin 2000/78/EY liittyviä vetoomuksia, jotka koskevat yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattamatta jättämistä vammaisten henkilöiden työoloissa sekä heidän mahdollisuuksissaan saada osallistavaa opetusta, työllistyä, päästä ammatilliseen koulutukseen ja edetä urallaan; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ja EU ovat ratifioineet vammaisyleissopimuksen, jonka 24 artiklassa määrätään, että sopimuspuolten varmistavat, että vammaisille henkilöille annetaan mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen ja aikuiskoulutukseen sekä päästä ammatilliseen koulutukseen, yleiseen toisen ja kolmannen asteen koulutukseen ja maksuttomaan ja pakolliseen ensimmäisen asteen koulutukseen;

| AL. | katsoo, että korkealaatuiset työpaikat, koulutus, terveydenhuolto, sosiaaliturva, myös yli rajojen, asianmukaiset asumisolot, itsenäisen asumisen tuki sekä yhtäläiset mahdollisuudet osallistua vapaa-ajan toimintaan ja yhteisön elämään ovat olennaisen tärkeitä vammaisten henkilöiden elämänlaadulle; |
| --- | --- |

AL.

katsoo, että korkealaatuiset työpaikat, koulutus, terveydenhuolto, sosiaaliturva, myös yli rajojen, asianmukaiset asumisolot, itsenäisen asumisen tuki sekä yhtäläiset mahdollisuudet osallistua vapaa-ajan toimintaan ja yhteisön elämään ovat olennaisen tärkeitä vammaisten henkilöiden elämänlaadulle;

| AM. | katsoo, että äskettäin esitelty Euroopan vammaisstrategia 2021–2030 on tervetullut askel kohti vammaisten henkilöiden haasteiden ratkaisemista mutta että he kohtaavat yhä esteitä ja syrjintää; ottaa huomioon, että vuonna 2019 kaikista vammaisista henkilöistä (16 vuotta täyttäneistä) 28,4 prosenttia oli sosiaalisen syrjäytymisen tai köyhyyden vaarassa (23); katsoo, että Euroopan vammaisstrategialla 2021–2030 on puututtava tähän tilanteeseen; |
| --- | --- |

AM.

katsoo, että äskettäin esitelty Euroopan vammaisstrategia 2021–2030 on tervetullut askel kohti vammaisten henkilöiden haasteiden ratkaisemista mutta että he kohtaavat yhä esteitä ja syrjintää; ottaa huomioon, että vuonna 2019 kaikista vammaisista henkilöistä (16 vuotta täyttäneistä) 28,4 prosenttia oli sosiaalisen syrjäytymisen tai köyhyyden vaarassa (23); katsoo, että Euroopan vammaisstrategialla 2021–2030 on puututtava tähän tilanteeseen;

| AN. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 17 todetaan, että vammaisilla henkilöillä on ”oikeus ihmisarvoisen elämän varmistavaan toimeentulotukeen, työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistaviin palveluihin ja heidän tarpeisiinsa mukautettuun työympäristöön”; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 17 todetaan, että vammaisilla henkilöillä on ”oikeus ihmisarvoisen elämän varmistavaan toimeentulotukeen, työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistaviin palveluihin ja heidän tarpeisiinsa mukautettuun työympäristöön”;

| AO. | katsoo, että suojatyökeskuksien olisi pyrittävä turvaamaan osallisuus, kuntoutus ja siirtyminen avoimille työmarkkinoille, mutta ne ovat usein eriytyneitä ympäristöjä, joissa vammaisilla työntekijöillä ei ole työntekijän asemaa tai työntekijöiden oikeuksia, mikä selvästi loukkaa vammaisyleissopimusta; katsoo, että tuetun työllistymisen osallistavilla malleilla voidaan kunnioittaa vammaisten henkilöiden oikeuksia ja edistää osallisuutta ja siirtymistä avoimille työmarkkinoille, jos ne perustuvat oikeuksiin ja tunnustetaan työksi; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, että suojatyökeskuksien olisi pyrittävä turvaamaan osallisuus, kuntoutus ja siirtyminen avoimille työmarkkinoille, mutta ne ovat usein eriytyneitä ympäristöjä, joissa vammaisilla työntekijöillä ei ole työntekijän asemaa tai työntekijöiden oikeuksia, mikä selvästi loukkaa vammaisyleissopimusta; katsoo, että tuetun työllistymisen osallistavilla malleilla voidaan kunnioittaa vammaisten henkilöiden oikeuksia ja edistää osallisuutta ja siirtymistä avoimille työmarkkinoille, jos ne perustuvat oikeuksiin ja tunnustetaan työksi;

| AP. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama taloudellinen kriisi on vakava uhka Euroopan talouksille ja työpaikkojen säilymiselle; katsoo, että pandemia on vaikuttanut erityisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin, ennen kaikkea vammaisiin henkilöihin; katsoo, että covid-19:n ehkäisemiseen tähtäävät toimet ovat luoneet vammaisille henkilöille sekä mahdollisuuksia että haasteita, kun tarkastellaan työmarkkinoille pääsyä ja osallisuutta; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama taloudellinen kriisi on vakava uhka Euroopan talouksille ja työpaikkojen säilymiselle; katsoo, että pandemia on vaikuttanut erityisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin, ennen kaikkea vammaisiin henkilöihin; katsoo, että covid-19:n ehkäisemiseen tähtäävät toimet ovat luoneet vammaisille henkilöille sekä mahdollisuuksia että haasteita, kun tarkastellaan työmarkkinoille pääsyä ja osallisuutta;

| AQ. | katsoo, että EU:n on tilapäisen Next Generation EU -elpymisvälineen kautta tuettava vammaisuuden huomioon ottavaa covid-19-pandemiaan reagointia ja siitä elpymistä; korostaa, että vammaissektorilla toimivat kansalaisyhteiskunnan ja vapaaehtoisjärjestöt ovat osoittaneet covid-19-kriisin aikana jälleen, miten ensiarvoisen tärkeitä ja selviytymiskykyisiä ne ovat; |
| --- | --- |

AQ.

katsoo, että EU:n on tilapäisen Next Generation EU -elpymisvälineen kautta tuettava vammaisuuden huomioon ottavaa covid-19-pandemiaan reagointia ja siitä elpymistä; korostaa, että vammaissektorilla toimivat kansalaisyhteiskunnan ja vapaaehtoisjärjestöt ovat osoittaneet covid-19-kriisin aikana jälleen, miten ensiarvoisen tärkeitä ja selviytymiskykyisiä ne ovat;

| AR. | katsoo, että covid-19:n ehkäisemiseen tähtäävät toimet ovat synnyttäneet kaikilla työelämän aloilla uusia esteitä vammaisille henkilöille ja voimistaneet nykyisiä poissulkevia rakenteita; muistuttaa, että vammaiset henkilöt todennäköisemmin menettävät työnsä ja kohtaavat vaikeuksia uuden työpaikan löytämisessä; toteaa, että covid-19 on vaikuttanut kielteisesti työn järjestämisen ja työjärjestelyiden saavutettavuuteen ja osallistavuuteen sekä vammaisten henkilöiden työllisyyteen ja työoloihin ja se on altistanut monet vammaiset henkilöt etätyön kielteisille vaikutuksille; |
| --- | --- |

AR.

katsoo, että covid-19:n ehkäisemiseen tähtäävät toimet ovat synnyttäneet kaikilla työelämän aloilla uusia esteitä vammaisille henkilöille ja voimistaneet nykyisiä poissulkevia rakenteita; muistuttaa, että vammaiset henkilöt todennäköisemmin menettävät työnsä ja kohtaavat vaikeuksia uuden työpaikan löytämisessä; toteaa, että covid-19 on vaikuttanut kielteisesti työn järjestämisen ja työjärjestelyiden saavutettavuuteen ja osallistavuuteen sekä vammaisten henkilöiden työllisyyteen ja työoloihin ja se on altistanut monet vammaiset henkilöt etätyön kielteisille vaikutuksille;

| AS. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 lähes 18 miljoonaa lasta (22,2 prosenttia kaikista lapsista) asui köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevassa kotitaloudessa; ottaa huomioon, että vammaisilla lapsilla on erityisiä rajoitteita, jotka tekevät heistä erityisen haavoittuvia; katsoo tämän korostavan sitä, että on tärkeää taata, että avun tarpeessa olevien lasten saatavilla on eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta annetussa neuvoston suosituksessa määrätyllä tavalla tosiasiallisesti ja maksutta laadukasta varhaiskasvatusta, koulutusta ja kouluissa tapahtuvaa toimintaa, jokaisena koulupäivänä vähintään yksi terveellinen ateria ja terveydenhuoltoa, sekä tosiasialliset mahdollisuudet saada terveellistä ravintoa ja riittävä asunto; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 lähes 18 miljoonaa lasta (22,2 prosenttia kaikista lapsista) asui köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevassa kotitaloudessa; ottaa huomioon, että vammaisilla lapsilla on erityisiä rajoitteita, jotka tekevät heistä erityisen haavoittuvia; katsoo tämän korostavan sitä, että on tärkeää taata, että avun tarpeessa olevien lasten saatavilla on eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta annetussa neuvoston suosituksessa määrätyllä tavalla tosiasiallisesti ja maksutta laadukasta varhaiskasvatusta, koulutusta ja kouluissa tapahtuvaa toimintaa, jokaisena koulupäivänä vähintään yksi terveellinen ateria ja terveydenhuoltoa, sekä tosiasialliset mahdollisuudet saada terveellistä ravintoa ja riittävä asunto;

| AT. | toteaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet ja siten saattaneet itseään sitovaksi YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista; ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti EU:n tavoitteena on turvata lasten oikeuksien suojelu; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa taataan, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot soveltaessaan unionin oikeutta suojelevat lapsen oikeuksia; ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi suurella enemmistöllä eurooppalaista lapsitakuuta koskevan päätöslauselmansa, jossa vaaditaan, että pääsy osallistavaan koulutukseen turvataan kaikille lapsille varhaislapsuudesta nuoruuteen, myös romanilapsille, vammaisille lapsille, valtiottomille ja muuttajalapsille sekä humanitaarisissa hätätilanteissa eläville lapsille; |
| --- | --- |

AT.

toteaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet ja siten saattaneet itseään sitovaksi YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista; ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti EU:n tavoitteena on turvata lasten oikeuksien suojelu; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa taataan, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot soveltaessaan unionin oikeutta suojelevat lapsen oikeuksia; ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi suurella enemmistöllä eurooppalaista lapsitakuuta koskevan päätöslauselmansa, jossa vaaditaan, että pääsy osallistavaan koulutukseen turvataan kaikille lapsille varhaislapsuudesta nuoruuteen, myös romanilapsille, vammaisille lapsille, valtiottomille ja muuttajalapsille sekä humanitaarisissa hätätilanteissa eläville lapsille;

| AU. | katsoo, että vammaisten henkilöiden kohtaama työhön liittyvä syrjintä on yhteydessä osallistavan koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen puutteeseen sekä asumisen ja terveydenhuollon aloilla tapahtuvaan erotteluun ja syrjintään ja julkisen liikenteen sekä muiden tuotteiden ja palveluiden saavutettavuuden puutteeseen; |
| --- | --- |

AU.

katsoo, että vammaisten henkilöiden kohtaama työhön liittyvä syrjintä on yhteydessä osallistavan koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen puutteeseen sekä asumisen ja terveydenhuollon aloilla tapahtuvaan erotteluun ja syrjintään ja julkisen liikenteen sekä muiden tuotteiden ja palveluiden saavutettavuuden puutteeseen;

| AV. | ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa vammaisyleissopimuksen valossa parlamentti otti esille neuvoston direktiivin 2000/78/EY puutteet; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa vammaisyleissopimuksen valossa parlamentti otti esille neuvoston direktiivin 2000/78/EY puutteet;

| AW. | ottaa huomioon, että direktiivissä (EU) 2019/1158 vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja sitä koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä mukautettava erityisen heikossa asemassa olevien vanhempien, kuten vammaisten vanhempien, vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten yksinhuoltajien, adoptio- tai erovanhempien tai vaikeissa olosuhteissa olevien vanhempien, erityistarpeisiin; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että direktiivissä (EU) 2019/1158 vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan, onko vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja sitä koskevia yksityiskohtaisia järjestelyjä mukautettava erityisen heikossa asemassa olevien vanhempien, kuten vammaisten vanhempien, vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten yksinhuoltajien, adoptio- tai erovanhempien tai vaikeissa olosuhteissa olevien vanhempien, erityistarpeisiin;

| AX. | ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt kohtaavat arjessaan lukuisia esteitä muun muassa yrittäessään saada henkilökohtaista apua, ollakseen osa yhteisöä, löytääkseen asianmukaisen ja kohtuuhintaisen esteettömän asunnon ja voidakseen nauttia kohtuuhintaisesta terveydenhuollosta ja yksilökeskeisistä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt kohtaavat arjessaan lukuisia esteitä muun muassa yrittäessään saada henkilökohtaista apua, ollakseen osa yhteisöä, löytääkseen asianmukaisen ja kohtuuhintaisen esteettömän asunnon ja voidakseen nauttia kohtuuhintaisesta terveydenhuollosta ja yksilökeskeisistä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista;

| AY. | katsoo, että vammaisten henkilöiden työttömyys ja korkealaatuisten ja pysyvien työpaikkojen puute ovat keskeisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat vammaisten henkilöiden korkeaan riskiin ajautua köyhyyteen, syrjäytyä ja päätyä asunnottomaksi; |
| --- | --- |

AY.

katsoo, että vammaisten henkilöiden työttömyys ja korkealaatuisten ja pysyvien työpaikkojen puute ovat keskeisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat vammaisten henkilöiden korkeaan riskiin ajautua köyhyyteen, syrjäytyä ja päätyä asunnottomaksi;

| AZ. | ottaa huomioon, että vuonna 2017 kolmasosa vammaisista aikuisista EU:ssa eli kotitalouksissa, joiden taloudelliset resurssit eivät riittäneet kattamaan tavanomaisia välttämättömiä kuluja; ottaa huomioon, että vuonna 2019 lähes kaksi kolmasosaa toimintarajoitteisista henkilöistä EU:ssa olisi ollut vaarassa ajautua köyhyyteen ilman sosiaaliturvaetuuksia tai eläkettä (24); |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että vuonna 2017 kolmasosa vammaisista aikuisista EU:ssa eli kotitalouksissa, joiden taloudelliset resurssit eivät riittäneet kattamaan tavanomaisia välttämättömiä kuluja; ottaa huomioon, että vuonna 2019 lähes kaksi kolmasosaa toimintarajoitteisista henkilöistä EU:ssa olisi ollut vaarassa ajautua köyhyyteen ilman sosiaaliturvaetuuksia tai eläkettä (24);

| BA. | toteaa, että vammaiset henkilöt ovat monimuotoinen ryhmä ja että heihin kohdistuu usein moniperusteista syrjintää, jonka kumulatiiviset vaikutukset heijastuvat konkreettisesti työllisyyteen; |
| --- | --- |

BA.

toteaa, että vammaiset henkilöt ovat monimuotoinen ryhmä ja että heihin kohdistuu usein moniperusteista syrjintää, jonka kumulatiiviset vaikutukset heijastuvat konkreettisesti työllisyyteen;

| BB. | toteaa, että laitoshoidosta luopuminen etenee eri tahtia eri jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että laitoksissa asuu edelleen miljoona ihmistä, vaikka EU:ssa on otettu käyttöön asiaa koskevia toimintapolitiikkoja ja sitä varten on myönnetty huomattavasti rahoitusta; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden laitoshoidosta luopumiseen tarkoitettujen EU-varojen väärinkäytöstä on esitetty useita vetoomuksia; ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies käynnisti helmikuussa 2021 oma-aloitteisen tutkimuksen komission roolista sen varmistamisessa, että jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden itsenäisen asumisen ja asuntoloista luopumisen edistämiseen; katsoo, että jäsenvaltioiden on nopeutettava laitoshoidosta luopumista ja komission on seurattava tarkoin niiden edistymistä; |
| --- | --- |

BB.

toteaa, että laitoshoidosta luopuminen etenee eri tahtia eri jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että laitoksissa asuu edelleen miljoona ihmistä, vaikka EU:ssa on otettu käyttöön asiaa koskevia toimintapolitiikkoja ja sitä varten on myönnetty huomattavasti rahoitusta; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden laitoshoidosta luopumiseen tarkoitettujen EU-varojen väärinkäytöstä on esitetty useita vetoomuksia; ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies käynnisti helmikuussa 2021 oma-aloitteisen tutkimuksen komission roolista sen varmistamisessa, että jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden itsenäisen asumisen ja asuntoloista luopumisen edistämiseen; katsoo, että jäsenvaltioiden on nopeutettava laitoshoidosta luopumista ja komission on seurattava tarkoin niiden edistymistä;

| BC. | toteaa, että EU:ssa kerättävissä väestötilastoissa ei oteta huomioon henkilön vammaisuuden luonnetta eivätkä asuntoloissa asuvien vammaisten henkilöiden määrää, mikä vaikeuttaa vammaisyleissopimuksen 31 artiklan noudattamista; |
| --- | --- |

BC.

toteaa, että EU:ssa kerättävissä väestötilastoissa ei oteta huomioon henkilön vammaisuuden luonnetta eivätkä asuntoloissa asuvien vammaisten henkilöiden määrää, mikä vaikeuttaa vammaisyleissopimuksen 31 artiklan noudattamista;

| BD. | ottaa huomioon, että vammaisasemaan perustuvat avustukset ja oikeudet vaihtelevat jäsenvaltioittain, samoin kuin toimijat, jotka määrittelevät ja tunnustavat nämä oikeudet; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että vammaisasemaan perustuvat avustukset ja oikeudet vaihtelevat jäsenvaltioittain, samoin kuin toimijat, jotka määrittelevät ja tunnustavat nämä oikeudet;

| BE. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden sekä hoidon ja pitkäaikaishoidon tarpeessa olevien henkilöiden määrän oletetaan kasvavan voimakkaasti EU:ssa muun muassa väestöhaasteiden sekä lisääntyvien kroonisten sairauksien johdosta; toteaa, että suurimman osan pitkäaikaishoidosta tarjoavat tällä hetkellä pääosin naispuoliset omaishoitajat, jotka työskentelevät yleensä ilman palkkaa; katsoo, että väestöhaasteiden selättämiseen sekä hoidon ja pitkäaikaishoidon kasvavaan tarpeeseen vastaavat toimintapolitiikat tulisi suunnitella siten, että ne eivät lisää omaishoitajien paineita; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden sekä hoidon ja pitkäaikaishoidon tarpeessa olevien henkilöiden määrän oletetaan kasvavan voimakkaasti EU:ssa muun muassa väestöhaasteiden sekä lisääntyvien kroonisten sairauksien johdosta; toteaa, että suurimman osan pitkäaikaishoidosta tarjoavat tällä hetkellä pääosin naispuoliset omaishoitajat, jotka työskentelevät yleensä ilman palkkaa; katsoo, että väestöhaasteiden selättämiseen sekä hoidon ja pitkäaikaishoidon kasvavaan tarpeeseen vastaavat toimintapolitiikat tulisi suunnitella siten, että ne eivät lisää omaishoitajien paineita;

| BF. | ottaa huomioon, että vammat ovat usein seurausta työperäisestä vammasta tai johtuvat kroonisesta sairaudesta, joka liittyy ammattitautiin tai altistumiseen terveysriskeille; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että vammat ovat usein seurausta työperäisestä vammasta tai johtuvat kroonisesta sairaudesta, joka liittyy ammattitautiin tai altistumiseen terveysriskeille;

| BG. | katsoo, että sitoutumisen vammaisten henkilöiden laajempaan osallistamiseen ja heidän oikeuksiensa suojeluun olisi heijastuttava kaikille politiikan aloille, mukaan lukien eurooppalainen ohjausjakso; |
| --- | --- |

BG.

katsoo, että sitoutumisen vammaisten henkilöiden laajempaan osallistamiseen ja heidän oikeuksiensa suojeluun olisi heijastuttava kaikille politiikan aloille, mukaan lukien eurooppalainen ohjausjakso;

| BH. | katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet vammaisyleissopimuksessa vahvistettujen oikeuksien täytäntöönpanemiseksi ja muutettava nykyisiä toimenpiteitä, jotka ovat vammaisia henkilöitä syrjiviä, tai peruutettava ne; toteaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi suojeltava ja edistettävä vammaisten henkilöiden perusoikeuksia kaikissa toimintapolitiikoissa ja ohjelmissa; |
| --- | --- |

BH.

katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet vammaisyleissopimuksessa vahvistettujen oikeuksien täytäntöönpanemiseksi ja muutettava nykyisiä toimenpiteitä, jotka ovat vammaisia henkilöitä syrjiviä, tai peruutettava ne; toteaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi suojeltava ja edistettävä vammaisten henkilöiden perusoikeuksia kaikissa toimintapolitiikoissa ja ohjelmissa;

| BI. | toteaa, että Euroopan unionissa elää 46 miljoonaa vammaista naista ja tyttöä (25); |
| --- | --- |

BI.

toteaa, että Euroopan unionissa elää 46 miljoonaa vammaista naista ja tyttöä (25);

| BJ. | ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt kohtaavat moninaista ja moniperusteista syrjintää ja haasteita, jotka aiheutuvat kun sukupuoleen ja vammaisuuteen yhdistyvät seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti, sukupuolen ilmaisu, sukupuolitunnusmerkit, alkuperämaa, sosiaalinen luokka, maahanmuuttajastatus, ikä tai rodullinen tai etninen alkuperä; toteaa, että vähemmistötaustaiset vammaiset naiset kokevat todennäköisemmin kolminkertaista syrjintää haavoittuvaisen tilanteensa vuoksi; toteaa, että syrjintä luo esteitä heidän osallistumiselleen kaikilla elämänaloilla, esimerkkeinä sosioekonomiset haitat, sosiaalinen eristyneisyys, sukupuolistunut väkivalta, pakkosterilisaatiot ja -abortit, yhteisöllisten palvelujen ja kulttuurin sekä urheilu- ja vapaa-ajantoiminnan saatavuuden puute, huonolaatuinen asuminen, laitostuminen ja puutteellinen terveydenhuolto; toteaa, että näiden esteiden vuoksi on epätodennäköisempää, että he voivat täysin osallistua ja olla aktiivisesti mukana ja vaikuttaa yhteiskunnassa, kuten osallistua koulutukseen ja työmarkkinoille; |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt kohtaavat moninaista ja moniperusteista syrjintää ja haasteita, jotka aiheutuvat kun sukupuoleen ja vammaisuuteen yhdistyvät seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti, sukupuolen ilmaisu, sukupuolitunnusmerkit, alkuperämaa, sosiaalinen luokka, maahanmuuttajastatus, ikä tai rodullinen tai etninen alkuperä; toteaa, että vähemmistötaustaiset vammaiset naiset kokevat todennäköisemmin kolminkertaista syrjintää haavoittuvaisen tilanteensa vuoksi; toteaa, että syrjintä luo esteitä heidän osallistumiselleen kaikilla elämänaloilla, esimerkkeinä sosioekonomiset haitat, sosiaalinen eristyneisyys, sukupuolistunut väkivalta, pakkosterilisaatiot ja -abortit, yhteisöllisten palvelujen ja kulttuurin sekä urheilu- ja vapaa-ajantoiminnan saatavuuden puute, huonolaatuinen asuminen, laitostuminen ja puutteellinen terveydenhuolto; toteaa, että näiden esteiden vuoksi on epätodennäköisempää, että he voivat täysin osallistua ja olla aktiivisesti mukana ja vaikuttaa yhteiskunnassa, kuten osallistua koulutukseen ja työmarkkinoille;

| BK. | toteaa, että Euroopan unionissa vammaisista naisista 20,6 prosenttia on kokoaikatyössä ja vammaisista miehistä 28,5 prosenttia (26); toteaa lukujen osoittavan, että keskimäärin 29,5 prosenttia vammaisista naisista EU:ssa on köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa, kun vammaisten miesten keskuudessa tämä luku on 27,5 prosenttia (27); |
| --- | --- |

BK.

toteaa, että Euroopan unionissa vammaisista naisista 20,6 prosenttia on kokoaikatyössä ja vammaisista miehistä 28,5 prosenttia (26); toteaa lukujen osoittavan, että keskimäärin 29,5 prosenttia vammaisista naisista EU:ssa on köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa, kun vammaisten miesten keskuudessa tämä luku on 27,5 prosenttia (27);

| BL. | panee merkille, että vammaisyleissopimuksessa todetaan vammaisten naisten ja tyttöjen olevan alttiimpia kokemaan väkivaltaa kotona ja kodin ulkopuolella; ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet yleissopimusta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus); toteaa, että SEUT 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rikollisuuden alojen laajentaminen kattamaan tietyt sukupuoleen perustuvan väkivallan muodot tarjoaisi paremman suojan vammaisille naisille ja tytöille; |
| --- | --- |

BL.

panee merkille, että vammaisyleissopimuksessa todetaan vammaisten naisten ja tyttöjen olevan alttiimpia kokemaan väkivaltaa kotona ja kodin ulkopuolella; ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet yleissopimusta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus); toteaa, että SEUT 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rikollisuuden alojen laajentaminen kattamaan tietyt sukupuoleen perustuvan väkivallan muodot tarjoaisi paremman suojan vammaisille naisille ja tytöille;

Hallinnointi ja täytäntöönpano

| 1. | korostaa tarvetta lisätä kaikilla tasoilla tietoisuutta vammaisyleissopimukseen kirjatuista vammaisten henkilöiden oikeuksista, jotta voidaan suojella heidän oikeuksiaan ja ihmisarvoaan, sekä edistää hedelmällistä yhteistyötä ja hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; korostaa tarvetta saada yleisesti hyväksytyt määritelmät vammaisuudelle, laitoshoidon purkamiselle, yhteisöasumiselle, itsenäiselle elämiselle ja osallistavalle koulutukselle; kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan koordinointimekanismeja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiään vammaisten henkilöiden tukemiseksi seuraavilla painopistealueilla: terveys, koulutus, esteettömyys ja saavutettavuus, työllisyys ja työolot, itsenäinen asuminen, koordinointi, elinolot, sosiaaliturva ja valistus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet vammaisyleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa, tekemään niin viipymättä, ja kehottaa EU:ta ratifioimaan sen kokonaisuudessaan; kehottaa neuvostoa toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että unioni liittyy valinnaiseen pöytäkirjaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että valinnainen pöytäkirja on vammaisyleissopimuksen erottamaton osa; huomauttaa, että valinnaisella pöytäkirjalla tarjotaan kansalaisille foorumi, jolla he voivat ilmoittaa tapauksista, joissa sopimuspuolen väitetään rikkoneen yleissopimuksen määräyksiä, ja annetaan vammaisten henkilöiden oikeuksien komitealle mahdollisuus käynnistää luottamuksellisia tutkintoja, kun se saa tietoja, joiden mukaan jokin sopimuspuoli on rikkonut sitä vakavasti tai järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota toteuttamaan EU:n lainsäädäntö- ja rahoitusohjelmien kattavan ja monialaisen tarkastelun, jotta voidaan täysin noudattaa vammaisyleissopimusta ottamalla rakentavalla tavalla mukaan vammaisjärjestöt ja vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa valvovan unionin rakenteen jäsenet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon vammaisten henkilöiden moninaisuuden ja heterogeenisyyden, kun ne suunnittelevat ja panevat täytäntöön toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat edistyneet vammaisyleissopimuksen käytännön täytäntöönpanossa ja seurannassa sekä esteettömyystoimenpiteiden mukauttamisessa vammaisyleissopimuksen vaatimusten mukaisiksi; kehottaa jäsenvaltioita nimeämään viipymättä asiasta vastaavia viranomaisia toimimaan yhteystahoina sekä perustamaan vammaisyleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti koordinaatiojärjestelmiä kaikilla hallinnon tasoilla yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja seurantaa varten; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että merkittävä määrä vammaisia henkilöitä on mukana näiden viranomaisten toiminnassa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tukee komission ehdotusta vammaisfoorumin perustamisesta vahvistamaan alalla tehtävän unionin tason yhteistyön sekä Euroopan vammaisstrategian 2021–2030 ja kansallisten vammaisstrategioiden täytäntöönpanon hallinnointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että uusi EU:n vammaisfoorumi olisi sovitettava yhteen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa asetettujen suuntaviivojen kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vammaisyleissopimusta ja Euroopan vammaisstrategiaa 2021–2030 edistäviä kansallisia tiedotuskampanjoita, jotka ovat esteettömiä ja joihin osallistuu vammaisia henkilöitä, heidän perheenjäseniään sekä heitä edustavia järjestöjä; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kunnianhimoisen aikataulun strategian täytäntöönpanolle; kehottaa komissiota kehittämään tarkistettua sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua koskevassa tulevassa delegoidussa säädöksessä yksityiskohtaisia indikaattoreita, joilla mitataan edistymistä kohti strategian tavoitteita ja varmistetaan, että kaikki tahot noudattavat näissä asiakirjoissa muotoiltuja sitoumuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille komission kehotuksen, jonka mukaan kaikkien EU:n toimielinten, elinten, virastojen ja edustustojen olisi nimettävä vammaiskoordinaattorit; kehottaa jälleen perustamaan kaikkiin EU:n toimielimiin ja virastoihin, myös parlamenttiin ja neuvostoon, yhteystahoja, joiden keskitetty yhteystaho toimii komission pääsihteeristössä ja joita tuetaan asianmukaisella toimielinten välisellä mekanismilla; kehottaa unionin toimielimiä pitämään ensisijaisena, että vammaiskoordinaattoreiksi nimitetään vammaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä komission suunnitelmia tarkastella vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa seuraavan EU:n rakenteen toimintaa vuonna 2022 ja ehdottaa toimia tarkastelun pohjalta; kehottaa komissiota vahvistamaan EU:n kehystä ja sen itsenäisyyttä ennen kaikkea turvaamalla asiantuntijoiden, kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja erityisesti vammaisten henkilöiden laajemman osallistamisen ja osallistumisen ilman vammaisuuden tyyppiin tai muuhun henkilökohtaiseen tilanteeseen liittyvää syrjintää; korostaa, että EU:n rakenteen tulee perustua yksityiskohtaisiin, ajantasaisiin ja laadukkaisiin henkilön vammaisuuden luonteen perusteella eriteltyihin tietoihin vammaisuustilastoja käsittelevän Washingtonin ryhmän työn pohjalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita vahvistamaan, että ne ovat sitoutuneet toteuttamaan vammaisten henkilöiden osallistavan yhdenvertaisuuden ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön vammaisyleissopimuksen, sen työtä ja työllistymistä koskeva 27 artikla mukaan lukien; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan selkeitä tavoitteita vammaisten henkilöiden elin- ja työolojen parantamiseksi kunnioittaen samalla esteettömyyden ja syrjimättömyyden periaatteita ja investoimalla yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja vammaisten henkilöiden osallistumiseen kaikilla elämänaloilla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa, että vetoomusvaliokunnalla on erityinen suojelutehtävä sen varmistamisessa, että EU noudattaa vammaisyleissopimusta, kun se kehittää toimintapolitiikkoja ja antaa lainsäädäntöä; toteaa, että tämän velvollisuuden puitteissa valiokunta käsittelee vammaisuuteen liittyviä vetoomuksia, järjestää keskustelutilaisuuksia, aihekohtaisia työpajoja ja julkisia kuulemisia aiheesta, laatii päätöslauselmia ja mietintöjä sekä tekee tutustumismatkoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että vammaisten henkilöiden olisi saatava tarvittavaa tukea ja apua käsiteltäväksi ottamista koskevat vaatimukset täyttävien vetoomusten laatimiseen ja lähettämiseen, jotta parlamentille lähetettävien vetoomusten tarjoama tosiasiallinen oikeussuoja toteutuu; kehottaa parantamaan vetoomusmekanismin näkyvyyttä lisäämällä tietoisuutta sekä kasvattamalla vammaisten henkilöiden tai heidän edustajiensa osallistamista ja osallistumista vetoomusten käsittelyyn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia toimintaohjelmia, joilla puututaan vammaisten henkilöiden vaikeuksiin saada julkisia turvallisuuteen liittyviä tietoja, etä- ja verkko-opetusta, henkilökohtaista apua sekä hoiva- ja tukipalveluja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa vetoomusvaliokuntaa keräämään ja tarjoamaan tilastotietoja vetoomusten käsittelystä ja korostaa, että valiokunnan, samoin kuin muidenkin Euroopan parlamentin valiokuntien, on varmistettava, että se voi tarjota tulkkausta viittomakielellä, jotta tiedonsaanti ja osallistuminen voidaan turvata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan paremmin huomioon esteettömien ja laadukkaiden tukipalveluiden ja -järjestelmien merkityksen itsenäiselle elämälle; korostaa tarvetta edistää strategioita ja normeja, jotka koskevat huollettavina oleville henkilöille ja heidän hoitajilleen tarjottavaa räätälöityä ja laadukasta tukea, mukaan lukien parempi sosiaaliturva sekä omaishoitajien erilaiset tukimuodot; kehottaa komissiota esittämään EU:n strategisen hoitotoimintaohjelman seuraavana askeleena kohti EU:n terveydenhuoltoalan laadukasta voimaannuttamista, mukaan luettuina henkilökohtaiset avustajat ja kotiavustajat; toistaa, että toimintaohjelmassa on otettava huomioon myös EU:n 100 miljoonan omaistaan hoitavan henkilön tilanne, sillä heidän vastuullaan on 80 prosenttia pitkäaikaishoidosta mutta heidän työnsä jää useimmiten vaille tunnustusta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suosittelee, että vetoomusvaliokunta laatii vuosittain mietinnön vammaisiin henkilöihin liittyvissä vetoomuksissa esitetyistä ongelmista ja antaa suosituksia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota integroimaan Euroopan vammaisstrategian 2021–2030 rakenteellisesti osaksi eurooppalaista ohjausjaksoa, sillä ohjausjaksoa olisi käytettävä inspiroimaan jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja ja lähestymistapoja, vahvistamaan yhteiskunnan osallistamiskykyä ja tukemaan vammaisten henkilöiden työllisyyttä ja sosiaaliturvaa; kehottaa komissiota tarkastelemaan vuosittain, miten vammaisuus on valtavirtaistettu eurooppalaisen ohjausjakson prosessin yhteydessä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan vammaisuuden yhteisen määritelmän, joka vastaa vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean päätelmiä Euroopan unionin ensimmäisestä raportista vuonna 2015, ja varmistamaan vammaisaseman vastavuoroisen tunnustamisen kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa vammaisten henkilöiden vapaa liikkuvuus ja se, että heillä EU:n kansalaisina olevien oikeuksien asianmukainen käyttö ja tunnustaminen on mahdollista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota varmistamaan, että unioni ja jäsenvaltiot noudattavat täysin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevia asiaankuuluvia EU:n ja YK:n velvoitteita, erityisesti vammaisyleissopimusta ja sitä valvovan komitean sopimusta koskevia yleiskommentteja sekä EU:n asiaankuuluvia säädöksiä ja rahoitussääntöjä, tukemaan vammaisia henkilöitä ja heidän perheitään ja hoitajiaan sekä mahdollistamaan parhaiden käytäntöjen vaihdon tällä alalla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että oikeuslaitoksen henkilöstölle ja lainvalvontaviranomaisille on annettava enemmän ja säännöllisemmin valistusta toiminnasta kriisitilanteissa, kriisinhallinnasta ja konfliktien lievittämisestä vuorovaikutustilanteissa vammaisten henkilöiden kanssa; |
| --- | --- |

24.

Tietosuoja

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat asianmukaisesti täytäntöön luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (28), ja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet vammaisten henkilöiden arkaluonteisten tietojen suojelemiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa, että kaikkien henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava kaikilta osin yleistä tietosuoja-asetusta; tähdentää, että yleisen tietosuoja-asetuksen nojalla geneettisten tai biometristen tietojen käsittely luonnollisen henkilön yksiselitteistä tunnistamista varten tai terveyttä koskevien tietojen (arkaluonteisten henkilötietojen) käsittely on kiellettyä, paitsi jos se erikseen sallitaan siinä; |
| --- | --- |

26.

Osallistuminen

| 27. | korostaa tarvetta kuulla vammaisjärjestöjä ja ottaa ne aktiivisesti mukaan kaiken tyyppisten toimenpiteiden suunnittelun, hyväksymisen, täytäntöönpanon ja seurannan kaikkiin vaiheisiin, jotta nämä toimenpiteet varmistavat vammaisten henkilöiden perusoikeuksien edistämisen; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen ottaa vammaisjärjestöt riittävästi mukaan Euroopan vammaisstrategian 2021–2030 kaikkien vaiheiden täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että on tärkeää kuulla vammaisia henkilöitä ja heitä edustavia järjestöjä ja ottaa heidät mukaan, kun hyväksytään covid-19-pandemiaan liittyviä toimenpiteitä, kuten elpymis- ja rokotussuunnitelmia, sekä mahdollisten tulevien kriisien yhteydessä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että vammaisten henkilöiden kattava ja tosiasiallinen osallistuminen kaikilla elämän ja yhteiskunnan aloilla on ratkaisevan tärkeää heidän perusoikeuksiensa käytön kannalta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että monet vammaiset henkilöt ovat edelleen erillään yhteisön elämästä eivätkä hallitse omaa elämäänsä, erityisesti jos he asuvat laitoksissa, kun covid-19-pandemia on korostanut ja voimistanut heidän kohtaamiaan haasteita; vaatii jäsenvaltioita valtavirtaistamaan tukipalvelut, jotta voidaan varmistaa vammaisten henkilöiden yhtäläinen oikeus elää itsenäisesti ja olla osa yhteisöä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaiset henkilöt otetaan rajoituksetta mukaan päätöksentekoprosessiin; toteaa, että vammaisyleissopimus edellyttää täyttä poliittista osallistumista, mikä tarkoittaa, että vammaisten henkilöiden on voitava osallistua vaaleihin ja päätöksentekoprosesseihin yhdenvertaisesti muiden kanssa; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot helpottavat vammaisten henkilöiden kansalaisuuden saantia tai myöntävät heille erityispoikkeuksia kansalaisuuden saamiseksi tarvittavista kokeista, jotta voidaan taata heille mahdollisuus kansalaisuuden saamiseen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että lukuisilta unionin kansalaisilta on vammaisuuden tai mielenterveysongelmien vuoksi riistetty heidän oikeutensa osallistua vaaleihin, Euroopan parlamentin vaalit mukaan luettuna; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan vammaisten henkilöiden tosiasiallisen oikeuden äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa; |
| --- | --- |

32.

Vapaa liikkuvuus

| 33. | on tyytyväinen komission aikomukseen esittää vuoden 2023 loppuun mennessä ehdotus, jolla luodaan eurooppalainen vammaiskortti, jonka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat, jotta eurooppalaista vammaiskorttia ja vammaisille henkilöille tarkoitettua eurooppalaista pysäköintilupaa koskevaa pilottihanketta voidaan laajentaa; katsoo, että eurooppalaisesta vammaiskortista, jonka olisi oltava pakollinen kaikissa jäsenvaltioissa, tulee tärkeä väline, jolla autetaan vammaisia henkilöitä käyttämään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen esteettömässä EU:ssa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan kunnianhimoisia tavoitteita vammaiskortin haltijoille tarjottavien etujen laajuudelle ja turvaamaan sen asianmukaisen täytäntöönpanon kaikissa jäsenvaltioissa tarvittaessa sitovalla EU:n lainsäädännöllä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa, joissa vammaiskortti on jo otettu käyttöön, on ilmoitettu väärinkäytöksistä, jotka ovat joskus johtaneet kielteisiin seurauksiin henkilöille, jotka ovat todella oikeutettuja käyttämään sitä; painottaa tämän vuoksi tarvetta tiedottaa kaikilla tasoilla ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään uuden eurooppalaisen vammaiskortin väärinkäyttö; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota vapauttamaan vammaiset henkilöt ja heidän perheensä ja avustajansa tietullien maksamisesta kaikkialla EU:ssa, jotta voidaan tukea heidän liikkuvuuttaan erityisesti silloin, kun heidän on lääkinnällisistä ja hyvinvointiin liittyvistä syistä toistuvasti matkustettava; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota vahvistamaan edelleen vammaisten henkilöiden matkailua koskevaa sääntelykehystä; ottaa huomioon, että 25 prosenttia EU:n äänestäjistä ilmoittaa, että heillä on jonkinasteinen haitta tai vamma (29) ja että vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden esteettömän matkailun kokonaisliikevaihto Euroopassa oli vuonna 2012 noin 786 miljardia euroa (30); |
| --- | --- |

37.

| 38. | on tyytyväinen vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksien vahvistamiseen rautatiematkailussa, erityisesti jäsenvaltioita koskevien nykyisten poikkeusten asteittaiseen poistamiseen ja apua tarvitsevien vammaisten tai liikuntarajoitteisten henkilöiden ennakkoilmoituksen määräajan lyhentämiseen; kehottaa jäsenvaltioita järjestämään mahdollisimman pian lyhyemmät ennakkoilmoitusajat vammaisille henkilöille, jotka tarvitsevat apua matkustamisessa, jotta vammaiset ja liikuntarajoitteiset henkilöt voivat helpommin käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, sekä määrittämään esteettömyydelle määräajat; kehottaa panemaan pikaisesti täytäntöön uudelleenlaaditussa asetuksessa (EY) N:o 1371/2007 vahvistetut säännöt kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotusta, joka liittyy vammaisten matkustajien oikeuksiin kaupunkien ja maaseudun liikenteessä, jotta yhä olemassa olevat puutteet voidaan korjata; kehottaa hyväksymään yhtä tehokkaan meriliikennepaketin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita, jotta ne varmistavat paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla tarpeelliset edellytykset, jotta vammaiset henkilöt voivat nauttia yhtäläisesti muiden kanssa oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen, itsemääräämiseen ja henkilökohtaisiin valintoihin sekä oikeudesta elää itsenäisesti ja olla osallisena yhteisössä vammaisyleissopimuksen 19 artiklan mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan viranomaisten tarjoamien tietojen saavutettavuutta käyttämällä avoimia ja esteettömiä muotoja; |
| --- | --- |

39.

Esteettömyys ja saavutettavuus

| 40. | panee merkille komission ehdotuksen esteettömän EU:n resurssikeskuksen (AccessibleEU) perustamisesta vuoteen 2022 mennessä; kehottaa komissiota perustamaan unionin esteettömyysviraston (EU Access Board), joka vastaisi esteettömyyttä koskevien teknisten eritelmien kehittämisestä erityisten EU:n toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön tueksi, kuulisi oikeudenhaltijoita ja sidosryhmiä, auttaisi jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä panemaan esteettömyyden täytäntöön yhdenmukaisella tavalla sisämarkkinoiden edun mukaisesti ja lisäisi tietoisuutta esteettömyyden merkityksestä osallistaville yhteiskunnille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että työmarkkinoiden digitalisaatioon liittyvät EU:n aloitteet ovat kognitiivisesti, sensorisesti ja fyysisesti esteettömiä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää valitettavana, että rakennettuun ympäristöön pääsyä ja fyysistä esteettömyyttä ei ole sisällytetty esteettömyyttä koskevan eurooppalaisen säädöksen soveltamisalaan; kehottaa komissiota käyttämään esteettömyyttä koskevaa eurooppalaista säädöstä perustana luotaessa vankka EU:n kehys, joka koskee esteetöntä ja osallistavaa ympäristöä ja siihen liittyviä täysin esteettömiä julkisia tiloja ja palveluja, mukaan lukien julkinen liikenne, viestintä- ja rahoituspalvelut sekä rakennettu ympäristö; pitää myönteisenä komission Esteetön kaupunki -palkintoaloitetta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti Esteetön kaupunki -kilpailun tuloksiin; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vastaavia kansallisen tason kilpailuja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | huomauttaa, että vetoomuksen esittäjien tavallisimmat vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuuteen liittyvät huolet koskevat esteettömyyttä ja sosiaaliturvaa sekä työhön liittyviä oikeuksia ja oikeutta elää itsenäisesti osana yhteisöä; kehottaa siksi jäsenvaltioita panemaan täysin täytäntöön ja seuraamaan jatkuvasti kaikkea esteettömyyteen liittyvää lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivi (EU) 2019/882 (esteettömyyssäädös), jotta voidaan tosiasiallisesti ja lopullisesti poistaa ja ehkäistä vammaisten työntekijöiden tiellä olevat esteet sekä parantaa ja suojata esteettömien palvelujen saatavuutta ja näiden palvelujen tarjoamisen edellytysten soveltuvuutta; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita arvioimaan esteettömien palveluiden ja esteettömän rakennetun ympäristön yhteenliitettävyyttä niiden saattaessa esteettömyyssäädöstä osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että täysi esteettömyys on taattava kaikissa julkisissa paikoissa Euroopassa; pitää valitettavana sitä, että Euroopan vammaisstrategia 2021–2030 jää nykyisin monelta osin huomioon ottamatta, ja erityisesti sitä, että liian monessa julkisessa rakennuksessa on arkkitehtonisia esteitä, jotka muodostavat vastenmielisen syrjinnän muodon; kehottaa komissiota valtavirtaistamaan esteettömyyden kaikille politiikan aloille ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan nykyisen lainsäädännön täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa esteettömien hätänumeroiden puuttuminen on merkinnyt sitä, että jotkut vammaiset henkilöt eivät ole kyenneet kommunikoimaan elintärkeiden tuki- ja hätäpalvelujen kanssa; vaatii siksi jäsenvaltioita panemaan tarkasti täytäntöön direktiivin (EU) 2018/1972 eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta annetun direktiivin (EU) 2016/2102 nopean ja tehokkaan täytäntöönpanon kaikilla tasoilla, jotta voidaan taata, että vammaiset henkilöt voivat saada kaikki tarvitsemansa tiedot esteettömässä muodossa, kansalliset viittomakielet mukaan lukien; suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen kaikkien EU:n toimielinten, elinten ja virastojen verkkosisällön saavutettavuutta koskevaksi toimintasuunnitelmaksi, jolla pyritään varmistamaan, että EU:n verkkosivustot ja näillä verkkosivustoilla ja verkkoalustoilla julkaistut asiakirjat ovat laajentamisen tarpeessa olevien eurooppalaisten esteettömyysstandardien mukaisia; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja noudattamaan eurooppalaisia esteettömyysstandardeja viimeistään vuonna 2022; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vaatii jäsenvaltioita saattamaan kauan odotetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja tarjoamaan esteettömiä audiovisuaalisia palveluja vammaisille henkilöille sen 7 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa EU:n toimielimiä parantamaan kaikkien rakennustensa esteettömyyden tasoa ja laatua sekä poistamaan olemassa olevia esteitä verkkosivuiltaan, kokouksistaan ja asiakirjoistaan, toisin sanoen tekemään tuotetusta tiedosta saavutettavaa esimerkiksi tarjoamalla tulkkausta eri jäsenvaltioiden viittomakielille sekä tuottamalla asiakirjoja pistekirjoituksella sekä selkokielellä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että on tärkeää nopeasti selvittää esteettömyyteen liittyvät huolet kaikissa asiaankuuluvissa politiikoissa ja välineissä, mukaan lukien huolet, jotka liittyvät julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin ja parlamentille esitettyjen vetoomuksien saavutettavuuteen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vaatii asianomaisia parlamentin yksiköitä jatkamaan ponnistelujaan ja saattamaan viittomakieltä käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän hankkeen mahdollisimman pian päätökseen, jotta voidaan vastata vetoomuksessa nro 1056/2016 esitettyihin pyyntöihin ja mahdollistaa vetoomusten jättäminen EU:ssa käytetyillä kansainvälisillä ja kansallisilla viittomakielillä ja siten tehdä vetoomuksia koskevasta perusoikeudesta viittomakielen käyttäjien kannalta saavutettavampi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa tarvetta tarjota viittomakielisiä tulkkauspalveluja ja selkokielisiä käännöksiä valiokuntien kokouksia, täysistuntoja ja kaikkia muita parlamentin kokouksia varten, jotta ne ovat esteettömiä vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

52.

Syrjinnän torjunta

| 53. | huomauttaa, että jäsenvaltiot eivät tunnusta vammaisasemaa vastavuoroisesti; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä keskinäisen luottamuksen hengessä toisessa jäsenvaltiossa myönnetyn aseman tunnustamiseksi; korostaa komission tavoitetta työskennellä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vammaisaseman vastavuoroisen tunnustamisen soveltamisalan laajentamiseksi sellaisilla aloilla kuin työvoiman liikkuvuus ja palvelujen tarjoamisen edellytyksiin liittyvät edut; painottaa tarvetta laajentaa eurooppalaisen vammaiskortin etuuksia siten, että niihin kuuluvat myös vastavuoroisesti tunnustetut terveydenhuollon saatavuutta koskevat etuudet; pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että eurooppalaisen vammaiskortin käyttöönotossa toimitaan nopeasti; muistuttaa, että on saavutettava keskinäinen yhteisymmärrys laitoshoidon purkamisesta, sen täytäntöönpanosta ja itsenäisestä elämästä osana yhteisöä, jotta voidaan paremmin yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden strategiat ja EU:n rahastot vammaisyleissopimuksen kanssa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille monet alat, joilla eurooppalaista vammaiskorttia voitaisiin soveltaa siihen, että monia palveluja on saatavilla ilman syrjintää, sekä siihen, että lisätään turvallisuutta vaaran tai hätätilan aikana; huomauttaa, että kortilla voitaisiin varmistaa, että poliisi voisi välittömästi tunnistaa vammaisen henkilön; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää valitettavana, että WHO:n mukaan vammaisten lasten ja aikuisten väkivallan riski on suurempi kuin ei-vammaisilla henkilöillä; korostaa, että etenkin alaikäisten riski joutua jonkinlaisen väkivallan uhriksi on 3,7 kertaa suurempi, riski joutua fyysisen väkivallan uhriksi on 3,6 kertaa suurempi ja riski joutua seksuaalisen väkivallan uhriksi on 2,9 kertaa suurempi kuin ei-vammaisilla lapsilla; korostaa, että lapset, joilla on psyykkinen vamma tai kehitysvamma, vaikuttavat olevan kaikkein haavoittuvimpia, sillä heidän riskinsä joutua seksuaalisen väkivallan uhriksi on 4,6 kertaa suurempi kuin ei-vammaisilla lapsilla; vaatii siksi perustamaan eurooppalaisen kehyksen vammaisten henkilöiden suojelemiseksi kaikelta väkivallalta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että tarvitaan kiireesti unionin lainsäädäntöä, jolla pyritään suojelemaan kansalaisia kaikenlaiselta syrjinnältä unionissa, ja pitää tätä olennaisen tärkeänä vammaisyleissopimuksen toimintapolitiikkojen asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään komission vuonna 2008 esittämän EU:n horisontaalisen syrjinnän vastaisen direktiivin; kehottaa komissiota esittämään vaihtoehtoisen ratkaisun, jotta voidaan mahdollisimman pian edetä syrjinnän torjumisessa kaikkialla EU:ssa kaikilla elämänaloilla; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tuomitsee jyrkästi kaiken vammaisiin kohdistuvan lääketieteellisen syrjinnän; palauttaa mieliin, että jäsenvaltioiden hyväksymissä asiaankuuluvissa toimenpiteissä on noudatettava vammaisyleissopimusta ja varmistettava yhtäläinen ja syrjimätön terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuus; korostaa, että vastattaessa tulevaisuuden terveyskriiseihin (valmiudesta hoitoon) on varmistettava, että vammaisia henkilöitä ei jätetä jälkeen; vaatii tähän liittyen, että toimivaltaiset viranomaiset tarjoavat vammaisille henkilöille saman sairaanhoidon kuin muillekin henkilöille, tehohoito mukaan luettuna; muistuttaa, että terveysalan julkisilla palveluilla on aina keskeinen rooli vammaisten henkilöiden suojelussa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jälleen komissiota tekemään yhteistyötä Euroopan unionin tuomioistuimen kanssa viestintä- ja esteettömyysstrategioiden parissa sen varmistamiseksi, että vammaiset henkilöt voivat käyttää EU:n oikeusjärjestelmää ilman minkäänlaista syrjintää; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan vammaisten henkilöiden voimaannuttamisohjelmia, jotta he voivat tunnistaa heihin kohdistuvat syrjintätapaukset ja raportoida niistä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuomitsee vammaisten henkilöiden kaikenlaisen syrjinnän työpaikoilla; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota panemaan täytäntöön toimintapolitiikkoja, joilla pyritään estämään vammaisuuteen perustuvat häirintätapaukset; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan yhteistyössä työnantajien kanssa toimintapolitiikkoja, joilla estetään vammaisten henkilöiden verkkokiusaaminen työpaikalla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | painottaa, että on estettävä sellaisten henkilöiden vangitseminen, joille säilöönotto ei sovi heidän vammansa vuoksi, ja että olisi käytettävä vankeusrangaistukselle vaihtoehtoisia rangaistusmuotoja; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vangittuina olevien vammaisten henkilöiden tapauksessa kunnioitetaan yhtäläisen kohtelun, syrjimättömyyden, kohtuullisen mukauttamisen ja esteettömyyden perusperiaatteita; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtomaan tietoa ja hyviä käytäntöjä, jotka koskevat erityisesti siirtymistä laitoshoidosta itsenäiseen elämään, esteettömien ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjoamista vammaisille henkilöille sekä osallisuutta yhteisössä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että kohtuullinen mukauttaminen, esteettömyys ja saavutettavuus sekä kaikkia palveleva suunnittelu ovat ratkaisevan tärkeitä vammaisten henkilöiden syrjinnän torjumiseksi; pitää tärkeänä tosiasiallista syrjimätöntä esteettömyyttä, johon sisältyy se, että tunnistetaan ja poistetaan esteet, jotka vaikeuttavat vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää yleisesti saatavilla olevia tavaroita, palveluja ja tiloja; painottaa, että vammaisille henkilöille olisi mahdollisuuksien mukaan taattava tosiasiallinen syrjimätön esteettömyys samoin ehdoin kuin muille henkilöille ja että olisi helpotettava vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää tarvittaessa apuvälineitä, mukaan lukien liikkuvuuden ja esteettömyyden apuvälineet, esimerkiksi tunnustetut opaskoirat ja muut avustajakoirat (31); palauttaa mieliin, että esteettömyysstandardeja hyväksyttäessä olisi kuultava vammaisia henkilöitä ja heitä edustavia järjestöjä, koska näiden asiantuntemus on olennaisen tärkeää esteettömyyden ja saavutettavuuden esteiden tunnistamiseksi; korostaa, että kohtuullinen mukauttaminen, esteettömyys ja saavutettavuus sekä kaikkia palveleva suunnittelu ovat ratkaisevan tärkeitä vammaisten henkilöiden syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa, että vammaisia henkilöitä hoitavilla perheenjäsenillä on elintärkeä rooli ja he täyttävät usein hoiva- ja avustustarpeet; korostaa siksi, että EU:n ja kansallisten toimintapolitiikkojen ja strategioiden on tarjottava vahvaa tukea perheenjäsenille ja omaishoitajille; pitää erittäin tärkeänä tunnustaa Euroopan tasolla vastavuoroisesti heidän roolinsa hoivan tarjoajina; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pitää tärkeänä, että vammaisilla henkilöillä on oikeus käyttää perusoikeuksiaan yhdenvertaiselta pohjalta; korostaa tarvetta tunnustaa, että vammaiset henkilöt ovat oikeudellisesti kelpoisia yhdenvertaisesti muiden kanssa kaikilla elämänaloilla vammaisyleissopimuksen 12 artiklan mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia ja oikea-aikaisia toimenpiteitä, jotta kaikille vammaisille henkilöille voidaan heidän vammastaan riippumatta taata oikeusjärjestelmän ja lainvalvonnan tehokas, oikeudenmukainen ja osallistava saatavuus kaikissa prosessin vaiheissa; korostaa, että tilojen ja palvelujen on oltava esteettömiä, jotta voidaan varmistaa oikeussuojan ja koko oikeudenkäyntiprosessin yhdenvertainen saatavuus vailla syrjintää; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa taloudellisen tuen tarvetta, jotta vammaiset henkilöt voivat palkata tai käyttää avustajia tai tukea rahallisesti perheenjäseniä, koska heidän hoivapalvelunsa maksavat aikaa ja rahaa, ja painottaa, että tämä on aivan välttämätöntä vammaisten henkilöiden ja heidän omaishoitajiensa tukemiseksi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että vammaiset henkilöt ovat sosiaalisesti syrjittyjä sekä työelämän, talouden ja sosiaalisen elämän ulkopuolella; pitää valitettavana, että vammaiset henkilöt ja etenkin ne, joiden tukitarpeet ovat suuret, ovat usein suuressa vaarassa joutua laitokseen, sillä jäsenvaltioiden nykyinen taloudellinen tuki ei ole riittävä, etenkään jos kyseessä on yhteisöperustainen ja ihmiskeskeinen tuki, joka suojelisi vammaisten henkilöiden oikeuksia (32); |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa, että vammaisyleissopimuksen 19 artiklassa määrätään oikeudesta elää itsenäisesti ja olla osallisena yhteisössä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vammaisten henkilöiden asumisjärjestelyjen muutosprosessin, jossa siirrytään laitosasumisesta järjestelmään, joka mahdollistaa yhteiskuntaan osallistumisen ja jossa palveluja tarjotaan yhteisössä kunkin henkilön toiveiden ja mieltymysten mukaan; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään laitoshoidon purkamista koskeviin strategioihinsa erityisiä tavoitteita ja selkeitä määräaikoja sekä rahoittamaan näiden strategioiden täytäntöönpanoa riittävästi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pitää valitettavana, että vammaiset henkilöt ja heidän tukiverkostonsa eivät lukeutuneet EU:n rokotusstrategian ensisijaisiin ryhmiin; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan vammaisille henkilöille ja heidän tukiverkostoilleen ensisijaisen pääsyn rokotukseen; vaatii tähän liittyen, että covid-19-rokotteen ottamisen tulee perustua vammaisen henkilön vapaaseen ja tietoiseen suostumukseen ja että vammaisen henkilön, mukaan lukien kehitysvammaiset henkilöt, psykososiaaliselta toimintakyvyltään rajoittuneet henkilöt ja autistiset henkilöt, itsemääräämisoikeutta ja oikeuskelpoisuutta ei tule nakertaa toimenpiteillä, joiden katsotaan olevan yleisen tai yksilön edun mukaisia; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa toteuttamaan unionin ja kansallisen tason tutkimuksia hoitokotien ja -laitosten, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden asumispalveluiden ja muiden sosiaalipalveluiden suhteettoman runsaista covid-19-tartunnoista ja -kuolemista, jotta voidaan ymmärtää syyt, tunnistaa vastuussa olevat toimijat ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta estetään tällaiset tapaukset tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa varmistamaan rokotuspaikkojen fyysisen esteettömyyden ja tarjoamaan opastajia ja avustajia tarvitseville; kehottaa tarjoamaan tarvittaessa maksuttomia tai edullisia esteettömiä kuljetusjärjestelyjä; |
| --- | --- |

70.

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

| 71. | on huolissaan siitä, että vammaisten henkilöiden ja erityisesti vammaisten naisten työttömyysaste on korkea verrattuna muihin ryhmiin EU:ssa; vaatii, että jäsenvaltiot kehittävät ja panevat täytäntöön lainsäädännöllisen ja toimintapoliittisen kehyksen, jolla edistetään vammaisten henkilöiden ja erityisesti vammaisten naisten osallistumista työmarkkinoille, mukaan luettuina henkilöt, joilla on näkymätön vamma, kroonisia sairauksia tai oppimisvaikeuksia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan moniperusteisen lähestymistavan osallistavien työpaikkojen luomiseen erityisesti toimintapolitiikoissaan ja toimenpiteissään; pitää valitettavana, että Euroopan vammaisstrategiassa 2021–2030 ei käsitellä riittävästi risteävää ja moniperusteista syrjintää; kehottaa siksi komissiota korostamaan erityisesti moniperusteisuutta strategian täytäntöönpanossa ja asettamaan työyhteisön monimuotoisuudelle selkeitä, mitattavia ja kunnianhimoisia tavoitteita, jotka heijastelevat vammaisten henkilöiden heterogeenisyyttä, jotta voidaan puuttua risteävään ja moniperusteiseen syrjintään; korostaa, että on tärkeää seurata strategian vaikuttavuutta yhdessä vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan yhteisötalouden yrityksiä, jotka keskittyvät vammaisten henkilöiden työllistämiseen, koska ne auttavat luomaan ihmisarvoisia työpaikkoja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kannustaa jäsenvaltioita tarjoamaan vaikeavammaisille henkilöille varhaista pääsyä julkisten eläkejärjestelmien piiriin, jotta voidaan torjua ikääntymiseen liittyvää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan julkisten työvoimapalvelujen alikehittyneisyyteen ja rahoitusvajeeseen, jotta voidaan parantaa vammaisten henkilöiden työllisyysastetta; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan julkisten ja yksityisten työnvälityspalvelujen välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa vammaisyleissopimuksen mukaisten suojatyöpaikkojen myönteistä roolia vammaisten henkilöiden siirtyessä avoimille työmarkkinoille; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan oikeuksiin perustuvia, osallistavia ja ihmisarvoisia yksilöllisen työhön sijoittumisen ja tuen (”tuettu työllistyminen”) malleja keinona, jonka avulla vammaiset henkilöt voivat mahdollisuuksien mukaan siirtyä avoimille työmarkkinoille; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa komissiota tarkistamaan yhdenvertaisesta kohtelusta työssä annettua direktiiviä mahdollisimman pian, jotta se voidaan saattaa täysin yhdenmukaiseksi vammaisyleissopimusten määräysten kanssa ja panna täytäntöön osallistava prosessi, jolla pyritään varmistamaan vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen suora ja täysimääräinen osallistuminen; |
| --- | --- |

78.

| 79. | huomauttaa, että etenkään julkisista varoista yhteisrahoitettujen työllistämistukijärjestelmien ei pitäisi vähentää vammaisten henkilöiden palkkaa; toteaa, että vammaisten henkilöiden palkkaamisen on perustuttava palkan ja työaikajärjestelyjen osalta muihin työntekijöihin sovellettavaan työskentelykehykseen, jota mukautetaan vammaisten henkilöiden tarpeisiin; katsoo, että vammaisten henkilöiden pääsy avoimille työmarkkinoille edellyttää työehtojen yleistä kehystä sekä palkka- ja työehtoneuvottelujen tukemista; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa taloudellisen tuen tarvetta, jotta vammaiset henkilöt voivat palkata tai käyttää erikoistuneita päteviä avustajia; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vammaisten henkilöiden osalta riittävän sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen muun muassa varmistamalla, että heille myönnetään jatkossakin vammaistukea, joka kattaa heidän vammaisuuteensa liittyvät ylimääräiset kustannukset myös silloin, kun he tulevat työmarkkinoille tai ylittävät tietyn tulorajan, jotta voidaan tukea heidän integroitumistaan työmarkkinoille ja auttaa varmistamaan heidän ihmisarvonsa ja yhdenvertaisuutensa; katsoo, että tämä tulisi toteuttaa muuttamalla asetusta (EY) N:o 883/2004 ja kuulemalla vammaisia henkilöitä edustavia järjestöjä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan tietoa ja hyviä käytäntöjä, jotka koskevat erityisesti siirtymistä laitoshoidosta itsenäiseen elämään, esteettömien ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjoamista vammaisille henkilöille sekä osallisuutta yhteisössä; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään kuroa umpeen sitkeä ero vammaisten henkilöiden työllisyydessä ja edistää vammaisten henkilöiden pääsyä laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa esitettyä komission ehdotusta sisällyttää vammaisten työllisyysero osaksi tarkistettua sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön neuvoston direktiivin 2000/78/EY; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään vammaisten henkilöiden työllistymismahdollisuuksia parantamalla direktiivin ja erityisesti kohtuullisia mukautuksia koskevan 5 artiklan täytäntöönpanoa sekä investoimalla EU-varoja ja elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitusta vammaisille henkilöille tarkoitettuun koulutukseen ja työpaikkojen luomiseen; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa, että työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensovittamisella, ammatillisella profiloinnilla, samanaikaisella työskentelyllä ja koulutuksella, työssä tapahtuvan perehdytyksen ja koulutuksen tukemisella sekä urakehitysmahdollisuuksilla on merkittävä rooli autettaessa vammaisia henkilöitä hankkimaan ja säilyttämään palkkatyö; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työmarkkinat ja työympäristöt ovat vammaisille henkilöille avoimia, osallistavia ja esteettömiä, tukemaan työllisyyspalveluja, tiedottamaan osallistavista työllistämiskäytännöistä, ottamaan käyttöön asianmukaisia kannustimia ja tukitoimia yrityksille, erityisesti mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka työllistävät ja kouluttavat vammaisia henkilöitä, ja varmistamaan, että yleiset itsensä työllistämisen järjestelmät ovat esteettömiä ja tukevat vammaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan työpaikkojen mukauttamista ja toteuttamaan toimenpiteitä työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi; kehottaa komissiota kiinnittämään EU:n tulevassa työterveyden ja -turvallisuuden strategiakehyksessä erityistä huomiota vammaisiin työntekijöihin ja asettamaan kunnianhimoisia tavoitteita; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan työpaikoilla käyttöön vammaisten henkilöiden kiintiöt osallistavien työpaikkojen edistämiseksi; |
| --- | --- |

88.

Julkiset hankinnat ja EU:n varat

| 89. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden julkiset hankintamenettelyt on toteutettava ja saatettava päätökseen tavalla, jossa kunnioitetaan kaikin puolin edunsaajien, myös vammaisten henkilöiden, perusoikeuksia; huomauttaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava vammaisyleissopimusta pannessaan täytäntöön julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä erityisesti viestintävälineiden valinnan, teknisten eritelmien, hankintasopimuksen tekoperusteiden ja hankintasopimuksen toteuttamisehtojen osalta; |
| --- | --- |

89.

| 90. | muistuttaa, että julkisten palvelujen hyvä rakenne etenkin terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla on oleellisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa vammaisten henkilöiden yhdenvertainen kohtelu heidän taloudellisesta tilanteestaan riippumatta; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja parantaakseen näitä palveluja ja niihin liittyviä infrastruktuureja aloitteiden REACT EU ja Next Generation EU hengessä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevien kumppanuussopimusten lopulliseen sisältöön ja näiden rahastojen ohjelmiin tavoitteita ja lähestymistapoja vammaisten henkilöiden elinolojen parantamiseksi kunnioittaen samalla esteettömyyden ja saavutettavuuden sekä syrjimättömyyden periaatteita ja investoimalla yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja vammaisten henkilöiden osallistumiseen kaikilla elämänaloilla, myös tukemalla siirtymistä laitoshoidosta yhteisölliseen asumiseen; pyytää komissiota seuraamaan tiiviisti EU:n varojen käyttöä vammaisyleissopimuksen mukaisesti; korostaa tarvetta lähentää vaiheittain esteettömyyden ja saavutettavuuden, osallistumisen ja yhteisöperustaisen elämisen määritelmiä keinona tehostaa jäsenvaltioiden keskinäistä yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään asiaankuuluvien EU:n rahastojen tarjoamia mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseksi ja koulutuksen järjestämiseksi vammaisille henkilöille, tarjoamaan takeet ja tukea julkisten tilojen ja infrastruktuurien täydelle esteettömyydelle sekä varmistamaan, että EU:n rahoittamat toimet saavuttavat vammaiset henkilöt; pitää valitettavana, että EU:n varoja käytetään monessa jäsenvaltiossa edelleen vammaisille henkilöille tarkoitettujen uusien erillisten tilojen rakentamiseen; |
| --- | --- |

92.

| 93. | painottaa, että on tarjottava riittävästi rahoitusta vammaisten henkilöiden tarvitsemia laitteita varten, jotta voidaan varmistaa, että he voivat hyödyntää arjessaan, työssään ja yhteiskunnan toimintaan osallistuessaan parhaita saatavilla olevia tekniikoita ja laitteita; |
| --- | --- |

93.

| 94. | toteaa, että EU:n varoja ei milloinkaan pitäisi käyttää esteellisten tuotteiden, palvelujen tai infrastruktuurien rahoittamiseen; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että maaseudun kehittämisohjelmat ja -strategiat sisältävät maaseudulla asuville vammaisille henkilöille kohdennettuja erityisiä tiedotustoimia, ja ottamaan heidät mukaan näiden ohjelmien ja strategioiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

95.

Digitalisaatio

| 96. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan digitalisaation ja digitaalisten ratkaisujen tarjoamia mahdollisuuksia ja tunnustamaan apuvälineteknologian ja mukautuvan teknologian merkityksen vammaisille henkilöille ottaen asianmukaisesti huomioon henkilötietojen suojan ja eettiset kysymykset; muistuttaa, että digitaalisten välineiden ja apuvälineteknologian käytön potentiaali riippuu vammaisten henkilöiden mahdollisuudesta kehittää digitaalisia taitojaan; korostaa, että tarvittavien digitaalisten taitojen kehittäminen ja tekoälyosaaminen voivat tarjota haavoittuville ryhmille, kuten vammaisille henkilöille, jalansijan työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

96.

| 97. | toteaa covid-19-pandemian osoittaneen, että koko väestön olisi voitava hyötyä digitaalisesta muutoksesta ilman syrjintää tai poissulkemista; korostaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä liikkuvuuden, viestinnän ja julkisten palvelujen saatavuuden kannalta; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti vammaisten henkilöiden osallistumista tarjoamalla asianmukaiset keinot, joilla varmistetaan julkisten verkkopalvelujen saavutettavuus; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kehottaa EU:n toimielimiä varmistamaan korkeimmat esteettömyysstandardit infrastruktuureissaan, palveluissaan ja digitaalisissa palveluissaan, tekemään kaikkensa lainsäädäntömenettelyihin liittyvien asiakirjojensa julkaisemiseksi käyttäjäystävällisellä ja esteettömällä tavalla sekä varmistamaan, että vammaiset henkilöt voivat asianmukaisesti ja kaikilta osin käyttää niiden verkkosivustoja ja yhteydenottolomakkeita; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ohjelmia, joilla pyritään osallistamaan vammaiset henkilöt yhteiskuntaan urheilun, taiteen, kulttuurin ja vapaa-ajan toiminnan avulla ja joilla edistetään heidän osallistumistaan poliittiseen prosessiin ilman mitään rajoitteita; |
| --- | --- |

98.

Tutkimus

| 99. | kehottaa komissiota tekemään lisätutkimuksia uusien teknologioiden seurauksista ja terveysvaikutuksista vammaisten henkilöiden kannalta, kuten LED-valojen vaikutus valoherkkiin henkilöihin; |
| --- | --- |

99.

| 100. | muistuttaa, että tarvitaan vertailukelpoista ja luotettavaa EU-dataa, jotta voidaan kehittää asianmukaisia ja vaikuttavia toimintapolitiikkoja ja löytää ratkaisuja, jotka on räätälöity vastaamaan kaikkien vammaisten henkilöiden tarpeita EU:ssa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään luoda yhteinen kehys henkilöitä ja kotitalouksia koskeville eurooppalaisille tilastoille, jotta voidaan koota luotettavaa dataa vammaisten henkilöiden osallistumisesta eri tasoiseen ja tyyppiseen koulutukseen sekä työelämään ja yhteiskunnalliseen elämään; |
| --- | --- |

100.

| 101. | korostaa tarvetta investoida vammaisten henkilöiden työllisyyttä ja yrittäjyyttä koskevaan innovointiin ja tutkimukseen, jotta voidaan tukea heidän taloudellista toimeentuloaan ja osallistumistaan taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään; |
| --- | --- |

101.

| 102. | korostaa tarvetta lisätä esteettömän teknologian tutkimusta ja innovointia, jotta voidaan vahvistaa työmarkkinoiden osallistavuutta vammaisten henkilöiden osalta; korostaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä vammaisten henkilöiden liikkuvuuden, viestinnän ja julkisten palvelujen saatavuuden kannalta; |
| --- | --- |

102.

Koulutus

| 103. | pitää myönteisenä, että jäsenvaltiot ovat halukkaita toteuttamaan osallistavaa koulutuspolitiikkaa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään edelleen koulutusjärjestelmiensä valmiuksia tarjota laadukasta esteetöntä koulutusta kaikille oppijoille edistämällä erityistoimenpiteitä ja yksilöllistä tukea, kuten esteettömiä ja räätälöityjä opetussuunnitelmia ja oppimateriaaleja, esteetöntä tieto- ja viestintäteknologiaa ja asianmukaista digitaalista koulutusta; kehottaa komissiota vahvistamaan lapsitakuun roolia ja harkitsemaan esteettömien koulujen palkitsemista, jotta varmistetaan vammaisten lasten yhdenvertainen kohtelu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan siihen, että koulutetaan vammaisten henkilöiden tarpeet tuntevia ammattilaisia; muistuttaa, että asianmukaisten EU:n rahoitusohjelmien täytäntöönpanossa ja kohdentamisessa olisi osaltaan pyrittävä siirtymään kohti osallistavaa opetusta; korostaa, että vammaisille henkilöille olisi taattava pääsy koulutukseen myös covid-19-pandemian kaltaisten kriisien aikana ja että jäsenvaltioiden olisi torjuttava kaikkia syrjinnän ja poissulkemisen muotoja tällä alalla; korostaa tarvetta lisätä vammaisten nuorten osallistumista heidän tarpeensa huomioon ottavaan koulutukseen, mikä parantaisi heidän pääsyään työmarkkinoille; toteaa, että kielivähemmistöihin kuuluvat ja erityisopetusta tarvitsevat lapset hyötyvät varhaiskasvatuksessa opetuksesta omalla äidinkielellään, jos heillä on vaikeuksia käyttää kieltä ja viestiä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että erityisopetusta tarvitsevat lapset voivat saada opetusta vähemmistökielellä; |
| --- | --- |

103.

| 104. | huomauttaa, että osallistavat koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat ovat osallistavampien työmarkkinoiden keskeisiä edellytyksiä; kehottaa komissiota varmistamaan, että elinikäiseen oppimiseen ja työllistettävyyteen liittyviä mikrotutkintoja koskeva EU:n tuleva lähestymistapa on esteetön ja osallistava ja heijastelee sitä, miten parannetaan vammaisten henkilöiden työtä koskevan oikeuden toteutumista; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään vahvistetun nuorisotakuun tarjoamia mahdollisuuksia tarjota työtä, koulutusta ja harjoittelu- tai oppisopimuspaikkoja vammaisille nuorille, varmistamaan vammaisten henkilöiden yhtäläiset mahdollisuudet sekä toteuttamaan räätälöityjä toimintapolitiikkoja; |
| --- | --- |

104.

| 105. | korostaa, että on tärkeää tarjota vammaisille lapsille, heidän vanhemmilleen ja hoitajilleen varhaista, yksilöllistä ja kattavaa tukea; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota vammaisiin ja eritysopetusta tarvitseviin lapsiin; |
| --- | --- |

105.

| 106. | huomauttaa, että on tärkeää toteuttaa toimia jo varhaislapsuudessa ja että vammaisten lasten on osallistuttava ja heidät on otettava mukaan yhteiskuntaan heidän elämänsä varhaisimmista vaiheista lähtien; toteaa, että inklusiivisen koulutuksen rahoitusmahdollisuuksia on lisättävä aina, kun se on mahdollista ja suotavaa, jotta voidaan tehdä tunnetuksi inklusiivisen koulutuksen vaikutuksia vammaisiin ja muihin lapsiin ja myös rahoittaa osallistavan koulutuksen alan tutkimusta; katsoo, että on tarpeen kannustaa käyttämään uusia tekniikoita, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikat, liikkumisen apuvälineet ja laitteet sekä apuvälineteknologiat, jotka soveltuvat vammaisille henkilöille; korostaa, että koulutus on keskeistä yksilön kehitykselle ja että vammaisten henkilöiden kannalta saavutettavat ja esteettömät oppimisympäristöt tarjoavat heille mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

106.

| 107. | korostaa, että vammaiset henkilöt on integroitava täysin työmarkkinoille edistämällä osallistavaa koulutusta ja joustavia työllisyyden muotoja, jotka vastaavat heidän tarpeitaan (esimerkiksi etätyö tai älykäs työ), ja ottamalla vammaisjärjestöt kattavasti mukaan osallistavien strategioiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

107.

| 108. | toteaa, että vammaisilla henkilöillä on usein runsaasti taitoja ja osaamista, joita ei arvosteta riittävästi; katsoo, että tämä estää heitä toteuttamasta mahdollisuuksiaan ja vie yhteiskunnalta heidän osallistamisestaan aiheutuvan sosiaalisen ja taloudellisen arvon; |
| --- | --- |

108.

| 109. | on vahvasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden olisi annettava vammaisille lapsille riittävää tukea, jotta julkisesta koulutuksesta voisi tulla yksilöllisen pedagogisen ajattelutavan selkäranka; |
| --- | --- |

109.

| 110. | tunnustaa koulun ja liikunnan ratkaisevan tärkeän arvon vammaisten ja erityisesti autististen lasten kasvulle ja kehitykselle: pitää valitettavana, että pandemian aikana etäopetus on riistänyt heiltä nämä perustoiminnat; toivoo, että heidän opetuksensa asetetaan etusijalle jäsenvaltioiden uudelleen avaamista koskevissa toimintapolitiikoissa; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa luomaan hankkeita, joilla lisätään tietoisuutta vammaisten henkilöiden tarpeista hyödyntämällä positiivisella tavalla kulttuurisia välineitä, kuten kulttuuritapahtumia, osana laajempaa koulutusstrategiaa, jolla edistetään ja suojellaan vammaisten henkilöiden oikeuksia; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä annetussa komission tiedonannossa julkaistuja suuntaviivoja hallitusten velvollisuudesta edistää valtavirtaistamista kaikessa opetuksessa ja koulutuksessa vammaisyleissopimukseen sisältyvien YK:n sitoumusten mukaisesti; kehottaa sisällyttämään kansallisiin, eurooppalaisiin ja alueellisiin koulutustoimiin osallistamisjärjestelmän helpottamaan vammaisten opiskelijoiden koulutuksen valtavirtaistamista, jotta vältetään kaikenlainen syrjintä; |
| --- | --- |

112.

Vammaisten naisten oikeuksien suojeleminen

| 113. | on tyytyväinen Euroopan vammaisstrategiaan 2021–2030 ja sen viittauksiin vammaisten naisten ja tyttöjen kohtaamiin erityisiin haasteisiin; kehottaa sukupuolen ja vammaisuuden moniperusteisuuden valtavirtaistamiseen kaikissa EU:n politiikoissa, ohjelmissa, aloitteissa ja jäsenvaltioiden kansallisissa toimintaohjelmissa; kehottaa optimoimaan nykyiset ja tulevat EU:n rahoitusvälineet saavutettavuuden ja syrjinnän torjumisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan vammaisille naisille täyden kehittymisen, etenemisen ja voimaantumisen ja edistämään heidän osallistumistaan julkiseen päätöksentekoon; huomauttaa, että olisi toteutettava aiheellisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan heidän näkökulmansa huomioon ottaminen kaikilta osin ja edistetään vammaisia naisia edustavien järjestöjen ja vammakohtaisten neuvoa-antavien elinten osallistumista; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan välittömästi vammaisten naisten ja tyttöjen suhteettoman usein kohtaamaan sukupuolistuneeseen väkivaltaan hyödyntämällä Istanbulin sopimusta ja laajentamalla SEUT 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rikollisuuden alat kattamaan tietyt sukupuolistuneen väkivallan muodot; kehottaa komissiota käyttämään tätä oikeusperustana sille, että ehdotetaan sitovia toimenpiteitä ja kokonaisvaltaista EU:n puitedirektiiviä kaikkien sukupuolistuneen väkivallan muotojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että vammaisten naisten tarpeet sisällytetään aloitteisiin, joilla tarjotaan tukea uhreille sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian ja uhrien oikeuksia koskevan strategian kautta, ja että uhrien saama tuki suunnitellaan esteettömyyden ja saavutettavuuden periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pitää valitettavana sukupuolistunutta syrjintää, jota sekä fyysisesti että kognitiivisesti vammaiset naiset ja tytöt kohtaavat terveydenhuoltoalalla; katsoo, että vammaisilla naisilla ja tytöillä on oltava täysimääräinen ja yhdenvertainen mahdollisuus saada erityistarpeitaan vastaavaa hoitoa vammakohtaisten ja yleisten terveydenhuoltopalveluiden kautta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terveydenhoidon ammattilaiset saavat lisäkoulutusta vammaisten naisten ja tyttöjen erityistarpeista, sekä varmistamaan, että vammaiset naiset ja tytöt saavat kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotta he voivat vapaasti tehdä omaa terveyttään koskevia päätöksiä; |
| --- | --- |

116.

| 117. | vaatii, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia kunnioitetaan yleisesti ja ne ovat saatavilla; pitää valitettavana naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien taantumista joissakin maissa, sillä se on erityisen vahingollista vammaisille naisille ja tytöille, jotka kohtaavat lisävaikeuksia terveydenhuoltopalveluiden saannissa; korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pakkosteriloinnin torjumiseksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan julkiset investoinnit, jotta taataan kattavasti vammaisten naisten ja tyttöjen seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet; pitää valitettavana, että vammaiset tytöt eivät usein saa sukupuolivalistusta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kokonaisvaltaisen ja osallistavan sukupuoli- ja parisuhdevalistuksen; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan esteettömät ja stereotypioista vapaat koulutusjärjestelmät osallistavilla koulutustoimenpiteillä, jotka valmistavat vammaisia naisia ja tyttöjä työmarkkinoille ja joissa painotetaan erityisesti digitaalista osaamista ja elinikäistä oppimista, sekä varmistamaan, että vammaiset naiset ja tytöt voivat valita opiskelualansa, jotta he voivat tehdä haluamaansa työtä, jossa he voivat käyttää koko potentiaaliaan ja jossa esteettömyyden puute, ennakkoluulot ja stereotypiat eivät aseta heille rajoituksia; toteaa yhteyden koulutuksen ja työllistymisen välillä; korostaa koulutuksen täyden saatavuuden tarvetta työllisyyserojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan vammaisia naisia koskeviin työllisyyseroihin erityisesti torjumalla sukupuolistereotypioita, vahvistamalla naisten osallistumista digitaalitalouteen, lisäämällä heidän osuuttaan luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja ammateissa sekä torjumalla sellaisia työhön liittyviä pelotteita kuten seksuaalista ahdistelua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vammaiset naiset osallistuvat päätöksentekoon ja saavat samaa palkkaa samasta tai samanarvoisesta työstä palkkauksen avoimuutta koskevien sitovien toimenpiteiden mukaisesti, torjumaan työssäkäyvien vammaisten naisten suurta köyhyyden riskiä ja mukauttamaan työehtoja vastaamaan heidän erityistarpeitaan esimerkiksi joustavien työjärjestelyiden ja vanhempainvapaan avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan yhteisötalouden liiketoimintamalleja ja aloitteita, joilla pyritään yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman pohjalta parantamaan vammaisten naisten osallistamista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille; |
| --- | --- |

119.

| 120. | panee merkille, että vammaisten naisten ja tyttöjen tilanteen ymmärtämiseksi on välttämätöntä kerätä enemmän dataa ja tietoja; kehottaa kokoamaan relevanttia, paikkansapitävää ja eriteltyä sukupuoli- ja vammakohtaista dataa, jotta voidaan ottaa huomioon vammaisten naisten erityisesti työmarkkinoilla kohtaamat haasteet; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan unionin perusoikeusvirastolle, Euroopan alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUVL C 340, 15.12.2010, s. 11.

(3)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 14.

(4)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70.

(5)  EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1.

(6)  EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36.

(7)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(8)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(9)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(10)  EYVL L 167, 12.6.1998, s. 25.

(11)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

(12)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(13)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 8.

(14)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 6.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0161.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0075.

(17)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 164.

(18)  Komission jäsen Helena Dallin 3. maaliskuuta 2021 pitämä avauspuheenvuoro vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta strategiasta 2021–2030.

(19)  Eurostat, ”Functional and activity limitations statistics”, tiedot joulukuulta 2020.

(20)  Eurostat, ”Archive: Disability statistics – access to education and training”, tilanne 29. heinäkuuta 2021.

(21)  Liitteet, 17. joulukuuta 2019 annettu ehdotus komission ja neuvoston yhteiseksi työllisyysraportiksi, joka on oheisasiakirja komission tiedonantoon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2020 (COM(2019)0653), s. 89.

(22)  Eurostat, ”Functional and activity limitations statistics”, tilanne 6. heinäkuuta 2021.

(23)  Eurostat, ”Disability: higher risk of poverty or social exclusion”, tilanne 6. heinäkuuta 2021.

(24)  Eurostat, ”European Union Statistics on Income and Living Conditions” tilanne 2. heinäkuuta 2021.

(25)  Euroopan parlamentin päätöslauselma vammaisten naisten tilanteesta

(26)  Tasa-arvoindeksi 2020.

(27)  Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen.

(28)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(29)  Parlamentin tutkimus 1. lokakuuta 2018 vuoden 2018 päivityksestä tutkimukseen, jossa tarkastellaan vetoomusvaliokunnan suojeluroolia YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn yleissopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä.

(30)  Komission esitys 10. tammikuuta 2014 esteettömän matkailun taloudellisista vaikutuksista ja matkustusmalleista Euroopassa: tutkimuksen keskeisten tulosten esittely.

(31)  Vetoomukset nro 1140/2015, 0857/2016, 0535/2017 ja 1140/2015 sekä 0988/2020.

(32)  https://www.edf-feph.org/independent-living-and-de-institutionalisation-policy/

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/151

---

P9_TA(2021)0415

Pankkiunioni – vuosikertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020 (2020/2122(INI))

(2022/C 132/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2019 (1),

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan keskuspankin (EKP) palautteen, joka koskee parlamentin 19. kesäkuuta 2020 antamaa päätöslauselmaa pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan keskuspankin (EKP) palautteen, joka koskee parlamentin 19. kesäkuuta 2020 antamaa päätöslauselmaa pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2019,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 julkaistun EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksen 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 julkaistun EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksen 2020 (2),

| — | ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2020 julkaistun EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksen 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2020 julkaistun EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksen 2019 (3),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (4),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (5),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkaminen: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkaminen: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen” (6),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman euron kansainvälisen aseman vahvistamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman euron kansainvälisen aseman vahvistamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2020 (8),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2020 julkaistun eurojärjestelmän keskuspankin digitaalivaluuttaa käsittelevän korkean tason työryhmän raportin digitaalisesta eurosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2020 julkaistun eurojärjestelmän keskuspankin digitaalivaluuttaa käsittelevän korkean tason työryhmän raportin digitaalisesta eurosta (9),

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) 9. lokakuuta 2020 valvonta- ja sääntelyteknologian käytöstä viranomaisten ja säänneltyjen laitosten taholla antaman raportin ”The Use of Supervisory and Regulatory Technology by Authorities and Regulated Institutions – Market developments and financial stability implications” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) 9. lokakuuta 2020 valvonta- ja sääntelyteknologian käytöstä viranomaisten ja säänneltyjen laitosten taholla antaman raportin ”The Use of Supervisory and Regulatory Technology by Authorities and Regulated Institutions – Market developments and financial stability implications” (10),

| — | ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2020 päivätyn talous- ja raha-asioiden valiokunnan puheenjohtajan kirjeen euroryhmän puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2020 päivätyn talous- ja raha-asioiden valiokunnan puheenjohtajan kirjeen euroryhmän puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) / Euroopan pankkivalvonnan elokuussa 2020 antaman vastauksen Euroopan komission julkiseen kuulemiseen EU:n uudesta digitaalisen rahoituksen strategiasta / FinTech-toimintasuunnitelmasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) / Euroopan pankkivalvonnan elokuussa 2020 antaman vastauksen Euroopan komission julkiseen kuulemiseen EU:n uudesta digitaalisen rahoituksen strategiasta / FinTech-toimintasuunnitelmasta (11),

| — | ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2015 julkistetun viiden puheenjohtajan kertomuksen ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2015 julkistetun viiden puheenjohtajan kertomuksen ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (COM(2015)0586),

| — | ottaa huomioon vuonna 2010 tehdyn puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2010 tehdyn puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun EKP:n suosituksen osingonjaosta covid-19-pandemian aikana (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun EKP:n suosituksen osingonjaosta covid-19-pandemian aikana (12),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon järjestämättömien lainojen käsittelystä covid-19-pandemian jälkeen (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon järjestämättömien lainojen käsittelystä covid-19-pandemian jälkeen (COM(2020)0822),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2020 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) pankkisektorin ulkopuolisesta rahoituksen välityksestä johtuvien riskien seurantaa koskevan kertomuksen ”EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2020” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2020 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) pankkisektorin ulkopuolisesta rahoituksen välityksestä johtuvien riskien seurantaa koskevan kertomuksen ”EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2020” (13),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2020 julkaistun EPV:n raportin Euroopan pankkijärjestelmän riskienarvioinnista ”Risk Assessment of the European Banking System (14)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2020 julkaistun EPV:n raportin Euroopan pankkijärjestelmän riskienarvioinnista ”Risk Assessment of the European Banking System (14)”,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2020 julkaistun sisäasioiden pääosaston tutkimuksen ”Regulatory Sandboxes and Innovation Hubs for FinTech” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2020 julkaistun sisäasioiden pääosaston tutkimuksen ”Regulatory Sandboxes and Innovation Hubs for FinTech” (15),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2020 pidetyssä euroryhmän kokouksessa hyväksytyn julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2020 pidetyssä euroryhmän kokouksessa hyväksytyn julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta ja 11. joulukuuta 2020 pidetyissä eurohuippukokouksissa hyväksytyt julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta ja 11. joulukuuta 2020 pidetyissä eurohuippukokouksissa hyväksytyt julkilausumat,

| — | ottaa huomioon laajennetussa kokoonpanossa 11. joulukuuta 2020 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausuman EVM:n uudistuksesta ja yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn varhaisesta käyttöönotosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laajennetussa kokoonpanossa 11. joulukuuta 2020 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausuman EVM:n uudistuksesta ja yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn varhaisesta käyttöönotosta,

| — | ottaa huomioon EPV:n julkaiseman neljännesvuosittaisen riskitaulukon, joka kattaa vuoden 2020 neljännen neljänneksen (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPV:n julkaiseman neljännesvuosittaisen riskitaulukon, joka kattaa vuoden 2020 neljännen neljänneksen (16),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2020 julkaistun rahoitusvakautta koskevan EKP:n selonteon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2020 julkaistun rahoitusvakautta koskevan EKP:n selonteon,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2020 annetun, Euroopan komission, EKP:n ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) yhdessä valmisteleman riskinvähentämisindikaattoreita koskevan seurantakertomuksen (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2020 annetun, Euroopan komission, EKP:n ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) yhdessä valmisteleman riskinvähentämisindikaattoreita koskevan seurantakertomuksen (17),

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomitean raportin EU:n rahoitusjärjestelmän riskeistä ja heikkouksista (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomitean raportin EU:n rahoitusjärjestelmän riskeistä ja heikkouksista (18),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen järjestelypankin vuoden 2020 talouskatsauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen järjestelypankin vuoden 2020 talouskatsauksen,

| — | ottaa huomioon luonnoksen EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseksi yhteisymmärryspöytäkirjaksi, jolla luodaan puitteet rahoituspalveluja koskevalle sääntely-yhteistyölle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseksi yhteisymmärryspöytäkirjaksi, jolla luodaan puitteet rahoituspalveluja koskevalle sääntely-yhteistyölle,

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2021 julkaistut sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön katsaukset ”Review of the bank crisis management and deposit insurance frameworks” ja ”Banking Union: Postponed Basel III reforms” sekä lokakuussa 2020 julkaistun katsauksen ”European Parliament’s Banking Union reports in 2015–2019”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2021 julkaistut sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön katsaukset ”Review of the bank crisis management and deposit insurance frameworks” ja ”Banking Union: Postponed Basel III reforms” sekä lokakuussa 2020 julkaistun katsauksen ”European Parliament’s Banking Union reports in 2015–2019”,

| — | ottaa huomioon komission julkisen kuulemisen kriisinhallinta- ja talletussuojajärjestelmän tarkistamisesta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission julkisen kuulemisen kriisinhallinta- ja talletussuojajärjestelmän tarkistamisesta (19),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2020 julkaistun yhteisen kriisinratkaisuneuvoston raportin ”Expectations for banks” (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2020 julkaistun yhteisen kriisinratkaisuneuvoston raportin ”Expectations for banks” (20),

| — | ottaa huomioon EKP:n Occasional Paper -sarjan julkaisun nro 251 ”Liquidity in resolution: comparing frameworks for liquidity provision across jurisdictions” (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n Occasional Paper -sarjan julkaisun nro 251 ”Liquidity in resolution: comparing frameworks for liquidity provision across jurisdictions” (21),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2020 annetun puheenjohtajavaltio Saksan tilanneselvityksen pankkiunionin vahvistamisesta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2020 annetun puheenjohtajavaltio Saksan tilanneselvityksen pankkiunionin vahvistamisesta (22),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2020 annetun puheenjohtajavaltio Kroatian tilanneselvityksen pankkiunionin vahvistamisesta (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2020 annetun puheenjohtajavaltio Kroatian tilanneselvityksen pankkiunionin vahvistamisesta (23),

| — | ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puheenjohtajan Elke Königin tammikuussa 2021 pitämän puheen ”The Crisis Management Framework for banks in the EU: what can be done with small and medium-sized banks?” (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puheenjohtajan Elke Königin tammikuussa 2021 pitämän puheen ”The Crisis Management Framework for banks in the EU: what can be done with small and medium-sized banks?” (24),

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2021 annetun finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän loppuraportin liian suuri kaatumaan -laitoksiin kohdistuvien uudistusten vaikutusten arvioinnista (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2021 annetun finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän loppuraportin liian suuri kaatumaan -laitoksiin kohdistuvien uudistusten vaikutusten arvioinnista (25),

| — | ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puheenjohtajan Elke Königin kirjoittaman blogikirjoituksen yhteisen kriisinratkaisuneuvoston lähestymistavasta omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeviin vähimmäisvaatimuksiin (MREL), ottaen huomioon covid-19:n vaikutukset (26) sekä hänen esiintymisensä talous- ja raha-asioiden valiokunnassa 27. lokakuuta 2020 (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston puheenjohtajan Elke Königin kirjoittaman blogikirjoituksen yhteisen kriisinratkaisuneuvoston lähestymistavasta omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeviin vähimmäisvaatimuksiin (MREL), ottaen huomioon covid-19:n vaikutukset (26) sekä hänen esiintymisensä talous- ja raha-asioiden valiokunnassa 27. lokakuuta 2020 (27),

| — | ottaa huomioon Andrea Enrian 9. lokakuuta 2020 julkaiseman valvontaa koskevan blogikirjoituksen ”Fostering the cross-border integration of banking groups in the banking union” (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Andrea Enrian 9. lokakuuta 2020 julkaiseman valvontaa koskevan blogikirjoituksen ”Fostering the cross-border integration of banking groups in the banking union” (28),

| — | ottaa huomioon EPV:n raportin toimivaltaisten viranomaisten lähestymistavasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaan pankkivalvontaan (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPV:n raportin toimivaltaisten viranomaisten lähestymistavasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaan pankkivalvontaan (29),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 julkaistun komission toimintasuunnitelman, joka koskee kattavaa unionin politiikkaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 julkaistun komission toimintasuunnitelman, joka koskee kattavaa unionin politiikkaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemiseksi,

| — | ottaa huomioon EPV:n raportin EU:n tulevasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kehyksestä (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPV:n raportin EU:n tulevasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kehyksestä (30),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2020 julkaistun Bruegelin blogikirjoituksen ”Can the gap in the Europe’s internal market for banking services be bridged?” (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2020 julkaistun Bruegelin blogikirjoituksen ”Can the gap in the Europe’s internal market for banking services be bridged?” (31),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Kriisinratkaisun suunnittelu yhteisessä kriisinratkaisumekanismissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Kriisinratkaisun suunnittelu yhteisessä kriisinratkaisumekanismissa”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0256/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0256/2021),

| A. | ottaa huomioon, että pankkiala on kaiken kaikkiaan reagoinut covid-19-pandemian aiheuttamaan kriisiin osoittamalla häiriönsietokykyä, joka perustuu maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen toteutettuun sääntelyn tarkistamiseen, jota on helpotettu yhtenäisellä eurooppalaisella säännöstöllä ja pankkiunionin yhteisellä valvonnalla ja jota on tuettu poikkeuksellisilla julkisen politiikan tukitoimenpiteillä ja pääoman ylläpitämiskäytännöillä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että pankkiala on kaiken kaikkiaan reagoinut covid-19-pandemian aiheuttamaan kriisiin osoittamalla häiriönsietokykyä, joka perustuu maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen toteutettuun sääntelyn tarkistamiseen, jota on helpotettu yhtenäisellä eurooppalaisella säännöstöllä ja pankkiunionin yhteisellä valvonnalla ja jota on tuettu poikkeuksellisilla julkisen politiikan tukitoimenpiteillä ja pääoman ylläpitämiskäytännöillä;

| B. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi on osoittanut, että vahva pankkijärjestelmä yhdessä yhtenäisten pääomamarkkinoiden kanssa on keskeinen tekijä Euroopan talouden elpymisessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi on osoittanut, että vahva pankkijärjestelmä yhdessä yhtenäisten pääomamarkkinoiden kanssa on keskeinen tekijä Euroopan talouden elpymisessä;

| C. | ottaa huomioon, että yhteisestä valvontamekanismista (YVM) ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista (YKM) koostuvalla pankkiunionilla varmistetaan pankkikriisin valvonnan ja hallinnan täysi yhdenmukaisuus; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yhteisestä valvontamekanismista (YVM) ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista (YKM) koostuvalla pankkiunionilla varmistetaan pankkikriisin valvonnan ja hallinnan täysi yhdenmukaisuus;

| D. | toteaa, että vakaampi, kilpailukykyisempi ja yhtenäisempi talous- ja rahaliitto edellyttää vankkaa, eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän (EDIS) sisältävää pankkiunionia ja aiempaa kehittyneempää ja turvallisempaa pääomamarkkinaunionia, jolla kohennettaisiin myös kansainvälistä käsitystä eurosta ja sen kasvavasta roolista maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vakaampi, kilpailukykyisempi ja yhtenäisempi talous- ja rahaliitto edellyttää vankkaa, eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän (EDIS) sisältävää pankkiunionia ja aiempaa kehittyneempää ja turvallisempaa pääomamarkkinaunionia, jolla kohennettaisiin myös kansainvälistä käsitystä eurosta ja sen kasvavasta roolista maailmanmarkkinoilla;

| E. | toteaa, että pankkiunioni on avoin kaikille EU:n jäsenvaltioille; toteaa, että Bulgaria ja Kroatia ovat liittyneet ERM II -valuuttakurssimekanismiin ja pankkiunioniin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että pankkiunioni on avoin kaikille EU:n jäsenvaltioille; toteaa, että Bulgaria ja Kroatia ovat liittyneet ERM II -valuuttakurssimekanismiin ja pankkiunioniin;

| F. | ottaa huomioon, että pankkiunionin viimeistely kahden nykyisen pilarin lisäksi erityisesti eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustaminen on edelleen ensisijainen tavoite; ottaa huomioon, että kriisinratkaisuun ja talletussuojaan kohdennettavilla uudistuksilla olisi edelleen parannettava pankkialan vakautta ja turvattava yleinen rahoitusvakaus; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että pankkiunionin viimeistely kahden nykyisen pilarin lisäksi erityisesti eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustaminen on edelleen ensisijainen tavoite; ottaa huomioon, että kriisinratkaisuun ja talletussuojaan kohdennettavilla uudistuksilla olisi edelleen parannettava pankkialan vakautta ja turvattava yleinen rahoitusvakaus;

| G. | ottaa huomioon, että sekä EKP että kriisinratkaisuneuvosto (SRB) ovat vaatineet pankkiunionin pikaista viimeistelyä erityisesti siten, että perustetaan eurooppalainen talletussuojajärjestelmä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sekä EKP että kriisinratkaisuneuvosto (SRB) ovat vaatineet pankkiunionin pikaista viimeistelyä erityisesti siten, että perustetaan eurooppalainen talletussuojajärjestelmä;

| H. | ottaa huomioon, että yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely otetaan käyttöön vuoteen 2022 mennessä eli kaksi vuotta suunniteltua aiemmin, ja se tarjoaa kriisinratkaisun kohteena oleville pankeille yhteisen koko järjestelmän kattavan turvaverkon; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely otetaan käyttöön vuoteen 2022 mennessä eli kaksi vuotta suunniteltua aiemmin, ja se tarjoaa kriisinratkaisun kohteena oleville pankeille yhteisen koko järjestelmän kattavan turvaverkon;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n pankkisektorille oli ennen covid-19-pandemian aiheuttamaa kriisiä ominaista rakenteellinen tehottomuus, joka ilmeni heikkona kannattavuutena, heikentyneenä kustannustehokkuutena, alhaisena korkotasona, ylikapasiteettina ja epävarmuutena liiketoimintamallien kestävyydestä; toteaa, että joihinkin ongelmiin ei ole puututtu riittävästi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n pankkisektorille oli ennen covid-19-pandemian aiheuttamaa kriisiä ominaista rakenteellinen tehottomuus, joka ilmeni heikkona kannattavuutena, heikentyneenä kustannustehokkuutena, alhaisena korkotasona, ylikapasiteettina ja epävarmuutena liiketoimintamallien kestävyydestä; toteaa, että joihinkin ongelmiin ei ole puututtu riittävästi;

| J. | ottaa huomioon, että huolimatta järjestämättömien lainojen määrän yleisestä vähenemisestä on lisättävä toimia joidenkin rahoituslaitosten sitkeästi korkealla tasolla pysyvän järjestämättömien lainojen määrän vähentämiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että huolimatta järjestämättömien lainojen määrän yleisestä vähenemisestä on lisättävä toimia joidenkin rahoituslaitosten sitkeästi korkealla tasolla pysyvän järjestämättömien lainojen määrän vähentämiseksi;

| K. | katsoo, että covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin yhteydessä havaitut puutteet olisi otettava huomioon tarkistettaessa kriisinhallinta- ja talletussuojakehystä (CMDI) ja edistettäessä pankkialan yhdentymistä; ottaa huomioon, että pandemian aikana saatujen kokemusten hyödyntäminen voisi tasoittaa tietä kustannustehokkuuden parantamiselle ja kestävämmille liiketoimintamalleille; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin yhteydessä havaitut puutteet olisi otettava huomioon tarkistettaessa kriisinhallinta- ja talletussuojakehystä (CMDI) ja edistettäessä pankkialan yhdentymistä; ottaa huomioon, että pandemian aikana saatujen kokemusten hyödyntäminen voisi tasoittaa tietä kustannustehokkuuden parantamiselle ja kestävämmille liiketoimintamalleille;

| L. | toteaa, että valtioiden ja pankkien välinen kohtalonyhteys on edelleen olemassa, ja katsoo, että valtionvelan vakavaraisuuskohtelua koskevan unionin sääntelykehyksen olisi vastattava kansainvälisiä normeja; ottaa huomioon, että joissakin pankeissa valtiovastuiden määrä on ollut kasvussa; toteaa, että vakavaraisuuskehyksessä on edelleen useita kansallisia vaihtoehtoja ja kansalliseen harkintavaltaan liittyviä kysymyksiä, mikä heikentää pankkiunionin eurooppalaista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että valtioiden ja pankkien välinen kohtalonyhteys on edelleen olemassa, ja katsoo, että valtionvelan vakavaraisuuskohtelua koskevan unionin sääntelykehyksen olisi vastattava kansainvälisiä normeja; ottaa huomioon, että joissakin pankeissa valtiovastuiden määrä on ollut kasvussa; toteaa, että vakavaraisuuskehyksessä on edelleen useita kansallisia vaihtoehtoja ja kansalliseen harkintavaltaan liittyviä kysymyksiä, mikä heikentää pankkiunionin eurooppalaista ulottuvuutta;

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos, ympäristön tilan heikentyminen ja siirtyminen vähähiiliseen talouteen ovat tekijöitä, jotka on otettava huomioon arvioitaessa pankkien taseiden kestävyyttä, sillä niihin liittyy riskejä, jotka saattavat vaikuttaa eri alueilla ja aloilla tehtäviin investointeihin; toteaa, että kehittyneissä riskimalleissa olisi jo puututtava moniin ilmastonmuutokseen liittyviin riskeihin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos, ympäristön tilan heikentyminen ja siirtyminen vähähiiliseen talouteen ovat tekijöitä, jotka on otettava huomioon arvioitaessa pankkien taseiden kestävyyttä, sillä niihin liittyy riskejä, jotka saattavat vaikuttaa eri alueilla ja aloilla tehtäviin investointeihin; toteaa, että kehittyneissä riskimalleissa olisi jo puututtava moniin ilmastonmuutokseen liittyviin riskeihin;

| N. | ottaa huomioon, että EKP on todennut sisäisten mallien erityisarviointia koskevan hankkeensa (TRIM) yhteydessä, että valvotut laitokset voivat edelleen käyttää sisäisiä malleja, jos ne kuuluvat valvontatoimenpiteiden piiriin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EKP on todennut sisäisten mallien erityisarviointia koskevan hankkeensa (TRIM) yhteydessä, että valvotut laitokset voivat edelleen käyttää sisäisiä malleja, jos ne kuuluvat valvontatoimenpiteiden piiriin;

| O. | ottaa huomioon, että teknologian muutospyrkimys on kiihtynyt, mikä on lisännyt pankkien tehokkuutta ja niiden innovaatiopyrkimyksiä mutta on samalla altistanut ne uusille digitaaliseen rahoitukseen, kyberturvallisuuteen, mainehaittaan, tietosuojaan, rahanpesuun ja kuluttajansuojaan liittyville riskeille ja haasteille; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että teknologian muutospyrkimys on kiihtynyt, mikä on lisännyt pankkien tehokkuutta ja niiden innovaatiopyrkimyksiä mutta on samalla altistanut ne uusille digitaaliseen rahoitukseen, kyberturvallisuuteen, mainehaittaan, tietosuojaan, rahanpesuun ja kuluttajansuojaan liittyville riskeille ja haasteille;

| P. | katsoo, että kuluttajien ja sijoittajien suojelu on keskeisessä asemassa pääomamarkkinaunionin syventämisessä ja että siksi on tarpeen ottaa käyttöön vahvan vähimmäistason varmistavat EU-tason kuluttajansuojasäännöt; ottaa huomioon, että EU:n kuluttajansuojavaatimusten täytäntöönpanoa koskevat kansalliset säännöt vaihtelevat pankkiunionin eri alueilla, mikä viittaa yhdenmukaistamisen tarpeeseen; ottaa huomioon, että pankkiunionilla ei edelleenkään ole tehokkaita välineitä, joilla voitaisiin puuttua kuluttajien kohtaamiin ongelmiin, kuten keinotekoiseen monimutkaisuuteen, sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sulkemiseen peruspalvelujen ulkopuolelle sekä viranomaisten vähäiseen osallistumiseen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kuluttajien ja sijoittajien suojelu on keskeisessä asemassa pääomamarkkinaunionin syventämisessä ja että siksi on tarpeen ottaa käyttöön vahvan vähimmäistason varmistavat EU-tason kuluttajansuojasäännöt; ottaa huomioon, että EU:n kuluttajansuojavaatimusten täytäntöönpanoa koskevat kansalliset säännöt vaihtelevat pankkiunionin eri alueilla, mikä viittaa yhdenmukaistamisen tarpeeseen; ottaa huomioon, että pankkiunionilla ei edelleenkään ole tehokkaita välineitä, joilla voitaisiin puuttua kuluttajien kohtaamiin ongelmiin, kuten keinotekoiseen monimutkaisuuteen, sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sulkemiseen peruspalvelujen ulkopuolelle sekä viranomaisten vähäiseen osallistumiseen;

| Q. | katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää vahvistaa ja yhdenmukaistaa entisestään EU:n vakavaraisuusvalvontaa ja rahanpesun torjuntaa koskevaa valvontaa sekä niiden täytäntöönpanoa, sillä ne ovat tarpeen EU:n rahoitusjärjestelmän eheyden turvaamiseksi; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää vahvistaa ja yhdenmukaistaa entisestään EU:n vakavaraisuusvalvontaa ja rahanpesun torjuntaa koskevaa valvontaa sekä niiden täytäntöönpanoa, sillä ne ovat tarpeen EU:n rahoitusjärjestelmän eheyden turvaamiseksi;

| R. | katsoo, että vahvat maailmanlaajuiset standardit ja periaatteet ovat tärkeitä pankkien vakavaraisuussääntelyn kannalta; katsoo, että Baselin pankkivalvontakomitea BCBS:n standardit olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä viivyttelemättä ja niiden tavoitteiden mukaisesti siten, että otetaan aiheellisissa tapauksissa huomioon Euroopan pankkijärjestelmän erityispiirteet sekä suhteellisuusperiaate; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että vahvat maailmanlaajuiset standardit ja periaatteet ovat tärkeitä pankkien vakavaraisuussääntelyn kannalta; katsoo, että Baselin pankkivalvontakomitea BCBS:n standardit olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä viivyttelemättä ja niiden tavoitteiden mukaisesti siten, että otetaan aiheellisissa tapauksissa huomioon Euroopan pankkijärjestelmän erityispiirteet sekä suhteellisuusperiaate;

| S. | ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta on johtanut joidenkin pankkipalvelujen palautumiseen EU:hun; ottaa huomioon, että yhteisellä valvontamekanismilla oli keskeinen ohjaus- ja seurantatehtävä sen harjoittaessa järjestelmällistä ”valmiutta” koskevaa ja yhteistyötä merkittävien pankkien kanssa niiden toimintamallien suhteen; toteaa, että pankkialan valmistautumista uuteen todellisuuteen voidaan arvioida täysimääräisesti vasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta on johtanut joidenkin pankkipalvelujen palautumiseen EU:hun; ottaa huomioon, että yhteisellä valvontamekanismilla oli keskeinen ohjaus- ja seurantatehtävä sen harjoittaessa järjestelmällistä ”valmiutta” koskevaa ja yhteistyötä merkittävien pankkien kanssa niiden toimintamallien suhteen; toteaa, että pankkialan valmistautumista uuteen todellisuuteen voidaan arvioida täysimääräisesti vasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| T. | ottaa huomioon, että EU ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tällä hetkellä sitoutuneet jatkamaan sääntely- ja valvontayhteistyötä rahoituspalvelujen alalla; katsoo, että tällä yhteistyöhön perustuvalla lähestymistavalla olisi vahvistettava EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä pitkän aikavälin suhteita; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tällä hetkellä sitoutuneet jatkamaan sääntely- ja valvontayhteistyötä rahoituspalvelujen alalla; katsoo, että tällä yhteistyöhön perustuvalla lähestymistavalla olisi vahvistettava EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä pitkän aikavälin suhteita;

| U. | ottaa huomioon, että nykyinen kriisinhallintakehys ei takaa johdonmukaista lähestymistapaa vaikeuksissa olevien pankkien ongelmien selvittämisessä eri jäsenvaltioissa muun muassa siksi, että kriisinratkaisuneuvosto ja kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset tulkitsevat yleisen edun arviointia eri tavoin, että kansallisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä voidaan käyttää välineitä, jotka ovat samanlaisia kuin pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä (32) ja yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevassa asetuksessa (33) säädetyt kriisinratkaisuvälineet, ja että valittaessa ratkaisua pankin kaatumisen käsittelemiseksi kannustimet ovat epäyhtenäisiä, mikä johtuu kriisinratkaisussa ja maksukyvyttömyystilanteessa käytettävissä olevien rahoituslähteiden saatavuuteen liittyvien edellytysten eroista; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että nykyinen kriisinhallintakehys ei takaa johdonmukaista lähestymistapaa vaikeuksissa olevien pankkien ongelmien selvittämisessä eri jäsenvaltioissa muun muassa siksi, että kriisinratkaisuneuvosto ja kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset tulkitsevat yleisen edun arviointia eri tavoin, että kansallisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä voidaan käyttää välineitä, jotka ovat samanlaisia kuin pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä (32) ja yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevassa asetuksessa (33) säädetyt kriisinratkaisuvälineet, ja että valittaessa ratkaisua pankin kaatumisen käsittelemiseksi kannustimet ovat epäyhtenäisiä, mikä johtuu kriisinratkaisussa ja maksukyvyttömyystilanteessa käytettävissä olevien rahoituslähteiden saatavuuteen liittyvien edellytysten eroista;

| V. | ottaa huomioon, että CMDI-kehyksellä olisi varmistettava kaikkien pankkien johdonmukainen ja tehokas käsittely koosta tai liiketoimintamallista riippumatta sekä edistettävä rahoitusvakauden säilyttämistä, veronmaksajien rahojen käytön minimoimista ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista kaikkialla EU:ssa toissijaisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että CMDI-kehyksellä olisi varmistettava kaikkien pankkien johdonmukainen ja tehokas käsittely koosta tai liiketoimintamallista riippumatta sekä edistettävä rahoitusvakauden säilyttämistä, veronmaksajien rahojen käytön minimoimista ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista kaikkialla EU:ssa toissijaisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen;

| W. | katsoo, että valvonta- ja kriisinratkaisusäännöt sekä kriisinratkaisurahasto on keskitetty, mutta talletussuojajärjestelmät ovat edelleen kansallisia ja eri jäsenvaltioissa erilaisia; katsoo, että talletussuojadirektiivin (34) säännöksissä säädetään tallettajien suojan vähimmäistasosta; katsoo kuitenkin, että tallettajilla olisi oltava sama suojan taso kaikkialla pankkiunionissa, mikä mahdollistetaan perustamalla eurooppalainen talletussuojajärjestelmä; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että valvonta- ja kriisinratkaisusäännöt sekä kriisinratkaisurahasto on keskitetty, mutta talletussuojajärjestelmät ovat edelleen kansallisia ja eri jäsenvaltioissa erilaisia; katsoo, että talletussuojadirektiivin (34) säännöksissä säädetään tallettajien suojan vähimmäistasosta; katsoo kuitenkin, että tallettajilla olisi oltava sama suojan taso kaikkialla pankkiunionissa, mikä mahdollistetaan perustamalla eurooppalainen talletussuojajärjestelmä;

Yleisiä huomioita

| 1. | pitää myönteisenä Bulgarian ja Kroatian liittymistä pankkiunioniin ja Bulgarian levin ja Kroatian kunan sisällyttämistä ERM II -mekanismiin; panee merkille Bulgarian kansallispankin ja Kroatian kansallispankin kanssa tehtävää tiivistä yhteistyötä koskevat EKP:n päätökset; korostaa, että Bulgarian ja Kroatian kansallispankit ovat asianmukaisesti edustettuina EKP:n valvontaelimessä ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston täysistunnossa ja laajennetun johdon istunnoissa ja että niillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin kaikilla muillakin jäsenillä, mukaan lukien äänioikeudet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että osallistuminen valuuttakurssimekanismiin ja pankkiunioniin on erottamattomasti sidoksissa EU:n asiaan liittyvien normien ja säädösten noudattamiseen; kannustaa Bulgariaa ja Kroatiaa pyrkimään myös edistymään merkittävästi rahanpesun ja talousrikollisuuden torjunnassa; painottaa, että pankkialaa olisi arvioitava kattavasti ennen yhteiseen valuuttaan liittymistä, myös vähemmän merkittävien laitosten osalta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti Tanskassa ja Ruotsissa käytyihin keskusteluihin mahdollisuudesta liittyä pankkiunioniin ja korostaa, että kansallisten valvontaviranomaisten välinen yhteistyö on äärimmäisen tärkeää erityisesti rajat ylittävän toiminnan osalta; korostaa, että osallistumisen yhteydessä on tärkeää säilyttää jo olemassa olevat ja moitteettomasti toimivat liiketoimintamallit rahoitusvakauden osalta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että pankkiunioni on luonut institutionaalisen rakenteen markkinoiden yhdentymisen lisäämiseksi yhteisen valvontamekanismin ja yhteisen kriisinratkaisumekanismin avulla, mutta pankkiunionin kolmatta pilaria, eurooppalaista talletussuojajärjestelmää, odotetaan edelleen; suhtautuu myönteisesti kriisinratkaisukehyksen mahdolliseen tarkistamiseen ja tukee nykyistä pohdintaa maksukyvyttömyyslainsäädännön kohdennetun yhdenmukaistamisen syventämisestä, jotta voidaan lisätä EU:n pankkien kriisinhallinnan tehokkuutta ja johdonmukaisuutta, sekä pohdintaa pankkiunionin kolmannen pilarin toteuttamisesta perustamalla talletussuojajärjestelmä, jonka tarkoituksena on parantaa talletussuojasuojan tasoa samalla kun minimoidaan moraalikadon riski, vähennetään pankkien ja valtioiden välisiä kytköksiä ja taataan yhtäläinen suoja kaikille tallettajille pankkiunionissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille eurohuippukokouksen 11. joulukuuta 2020 antaman lausunnon, jossa euroryhmää kehotetaan valmistelemaan yhteisymmärryksessä asteittainen ja ajallisesti rajattu työsuunnitelma kaikista pankkiunionin valmiiksi saattamiseksi tarvittavista jäljellä olevista seikoista; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot toimivat edelleen yhteisön kehyksen ulkopuolella, mikä heikentää parlamentin roolia lainsäätäjänä; pyytää pitämään parlamentin ajan tasalla euroryhmässä ja eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevän korkean tason työryhmässä parhaillaan käytävistä keskusteluista; pyytää jälleen tiivistämään yhteistyötä euroryhmän puheenjohtajan kanssa, erityisesti siten, että laajennetaan euroryhmän puheenjohtajan kanssa käytävän taloudellisen vuoropuhelun tiheyttä noudattaen rahapoliittisen vuoropuhelun mallia ja säännöllisyyttä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että pankkien kyky selviytyä nykyisestä kriisistä ja vastata siihen oli aiempaa parempi, sillä ne olivat paremmin pääomitettuja ja vähemmän velkaantuneita kuin vuosikymmen sitten, mikä osoittaa, että vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen käyttöön otetulla institutionaalisella rakenteella ja toteutetuilla sääntelyuudistuksilla on ollut myönteisiä vaikutuksia; katsoo kuitenkin, että pankkialalle on ominaista tietty rakenteellinen tehottomuus, jota nykyinen kriisi voi pahentaa entisestään; on erityisen huolestunut siitä, että monissa laitoksissa oli jo ennen pandemiaa runsaasti vanhoja järjestämättömiä vastuita; huomauttaa, että järjestämättömien lainojen kokonaismäärä on vähentynyt merkittävästi pankkiunionin perustamisen jälkeen ja että kehitys jatkui samansuuntaisena myös vuonna 2020 covid-19-kriisistä huolimatta; katsoo, että pankkien omaisuuserien laadun heikentyminen voi vaikuttaa jo ennestään heikkoon kannattavuuteen, mikä saattaa johtaa maksukyvyttömyystapauksiin erityisesti sellaisten pankkien osalta, joiden lainakanta painottuu eniten kärsineille talouden aloille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että pankkiunionin toteuttaminen ja pääomamarkkinaunionin syventäminen luovat paremmat edellytykset Euroopan talouden rahoitukselle niin kotitalouksien kuin yritysten – jotka ovat yhä laajalti riippuvaisia pankkien luotonannosta investointien ja työpaikkojen luomisen vauhdittamiseksi – osalta sekä eurooppalaisten markkinoiden kilpailukyvyn parantamiselle ja kestävien yksityisten investointien edistämiselle; painottaa pienten ja keskisuurten pankkien vakauttavaa vaikutusta EU:n talouteen kriisiaikoina; pitää tarpeellisena noudattaa suhteellista lähestymistapaa pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin loppuun saattamiseen tarvittavan sääntelyn kehittämisessä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että täysipainoinen pankkiunioni ja täysin yhdentynyt, vahva pääomamarkkinaunioni edistäisivät Euroopan talouden häiriönsietokykyä, tukisivat talous- ja rahaliiton toimintaa ja vahvistaisivat euron kansainvälistä asemaa; korostaa, että on tärkeää varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) eivät joudu heikompaan asemaan rahoituksen saannin osalta, ja että arvopaperistettujen tuotteiden liikkeeseenlaskua on valvottava tarkasti; katsoo, että kriisistä palautumisen taakka ei saa tulla yksinomaan pankkien kannettavaksi, vaan että olisi edistettävä vahvaa pääomamarkkinaunionia, joka edesauttaa Euroopan talouden uudelleenkäynnistämistä ja kestävää elpymistä; katsoo, että elpymis- ja palautumistukiväline voi vauhdittaa pankkiunionin toteuttamista, kun otetaan huomioon pankkialan keskeinen rooli luotonsaannissa ja käytettävissä olevan rahoituksen ohjaamisessa reaalitalouteen, erityisesti kestäviin ja sosiaalisesti vastuullisiin investointeihin; korostaa yksityisen rahoituksen ja yksityisten investointien merkitystä julkisten investointien rinnalla ilmastosiirtymän tukemisessa Kestävä Eurooppa -investointiohjelman mukaisesti; kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimia rahoitusmarkkinoiden toiminnan paremmaksi mukauttamiseksi kestävyystavoitteisiin sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyviin kriteereihin, mukaan lukien kestävyysluokitusten kehittämistä edellä mainittujen kriteerien perusteella koskevan lainsäädäntöehdotuksen antaminen; kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan kestävän rahoituksen alalla hyväksymällä jäljellä olevat EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen (35) ja tietojen antamista koskevan asetuksen (36) mukaiset delegoidut säädökset ja soveltamalla muun muassa vankkaa ”ei merkittävää haittaa” -menetelmää; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että vaikka yhteisen valvontamekanismin ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston hyvä suhde on ollut olennaisen tärkeä järjestelmän perustamisesta lähtien, näiden kahden pilarin välisen yhteistyön vahvistaminen on erityisen tärkeää nykyisessä tilanteessa asianmukaisten ja oikea-aikaisten toimien varmistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että kriisin hoitamisen kannalta oli ratkaisevan tärkeää ottaa käyttöön tilapäisiä toimenpiteitä, kuten julkiset takausjärjestelmät, rahoitusvaikeuksissa olevien lainanottajien lainojen takaisinmaksun lykkäykset, keskuspankkien likviditeettiohjelmat sekä EKP:n kohdennetut pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot (TLTRO), omaisuuserien osto-ohjelmat (APP) sekä pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava osto-ohjelma (PEPP); painottaa, että tällaisiin erityisiin tilapäisiin toimiin olisi yhdistettävä toimenpiteitä, joilla lievennetään markkinoiden ja talouden vääristymiä; korostaa lisäksi sääntelyviranomaisten toimin laajennetun joustavuuden merkitystä, jotta pankit toimisivat toisen pilarin mukaista pääomaohjeistusta (P2G) alemmalla tasolla ja alennettujen pääomavaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa pandemian poikkeuksellista luonnetta ja taloudellisten vahinkojen rajoittamiseksi aluksi käyttöön otettujen avustustoimenpiteiden tilapäistä luonnetta; toteaa, että talouden tukitoimenpiteiden on edelleen oltava räätälöityjä nykyiseen ja odotusten mukaiseen taloudelliseen tilanteeseen; kehottaa siirtymään organisoidusti, asteittain ja kohdennetusti pandemia-avustuksista elpymisen tukivälineisiin, myös toteuttamalla jäsenvaltioissa kansallisten elpymis- ja palautumiskyvyn parantamista koskevien suunnitelmien mukaisia uudistuksia, sillä väliaikaisten toimenpiteiden ennenaikainen tai koordinoimaton peruuttaminen voisi johtaa pankkialaa jo ennen kriisiä vaivanneiden puutteiden ja haavoittuvuuksien paluuseen, mukaan lukien pankkien luottoriskin lisääntyminen, joka voi vaikuttaa pankkien pääomapositioon ja heikentää kasvua ja elpymisen lopputulosta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti vakavaraisuusasetuksen ”pikakorjauksella” käyttöön otettuihin vakavaraisuusasetuksen kohdennettuihin muutoksiin, joilla tuetaan pankkien lainanantokapasiteettia kotitalouksille ja yrityksille (37) ja joilla siten lievennetään covid-19-pandemian taloudellisia vaikutuksia ja varmistetaan, että sääntelykehys on sujuvassa vuorovaikutuksessa muiden kriisin torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että yhteinen valvontamekanismi antoi joulukuussa 2020 lausunnon, jossa se muutti aiempaa suositustaan osinkojen maksamisesta ja osakkeiden takaisin ostamisesta ja katsoi, että pankkien, jotka aikovat maksaa osinkoa tai ostaa takaisin osakkeita, on oltava kannattavia ja niiden pääoman kehitysennusteiden on oltava vakaat; kehottaa yhteistä valvontamekanismia esittämään arvion sen vastuualueeseen kuuluvien pankkilaitosten osingonjakotasoista (osingot ja osakkeiden takaisinostot) ja muuttuvista palkkioista vuoden 2021 ensimmäisellä ja toisella kolmanneksella sekä arvioimaan niiden vaikutusta pankkien pääomapositioon kyseisen arvioinnin pohjalta; kehottaa yhteistä valvontamekanismia arvioimaan olisiko tällä hetkellä sovellettavien osingonjakorajoituksien voimassaolon jatkaminen syyskuun 2021 jälkeen tarkoituksenmukaista niin kauan kuin talouden elpymistä ja pankkien omaisuuserien laatua koskevat perustavat epävarmuustekijät pysyvät ennallaan; kehottaa komissiota tutkimaan oikeudellisesti sitovan osingonjakovälineen ja osakkeiden takaisinostovälineen tarkoituksenmukaisuutta kriisiaikoina sovellettavana valvontavälineenä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota sekä kansallisia ja Euroopan valvontaviranomaisia valmistautumaan pankkien omaisuuserien laadun odotettuun heikkenemiseen; suhtautuu myönteisesti Euroopan valvontaviranomaisten vuonna 2021 laatimaan ensimmäiseen yhteiseen riskinarviointikertomukseen, jossa neuvotaan pankkeja valmistautumaan siten, että ne mukauttavat varaustentekomalleja, jotta varmistetaan asianmukaisten varaustasojen oikea-aikainen tunnistaminen, noudattavat moitteettomia lainanantokäytäntöjä ja hinnoittelevat riskit asianmukaisesti pitäen mielessä, että julkisten tukitoimenpiteiden, kuten lainojen takaisinmaksujen lykkäysten ja julkisten takausjärjestelmien, voimassaolo päättyy, sekä noudattavat maltillista politiikkaa osinkoihin ja omien osakkeiden ostoihin nähden; panee merkille, että Euroopan valvontaviranomaiset ovat varoittaneet rahoituslaitoksia pitkäkestoisen matalan korkotason mahdollistavien lisätoimien kehittämisestä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee huolestuneena merkille, että kansainvälistä tilinpäätösstandardia (IFRS 9) sovelletaan epäyhtenäisesti laitosten covid-19-pandemian aikana paljastuneiden luottotappiovarauksiin nähden; kehottaa yhteistä valvontamekanismia toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan raportointistandardien johdonmukainen soveltaminen pankkiunionin laitoksissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että pankkiunionin yhdentymisen edellytyksenä on oltava moitteettomasti toimivat vähittäisrahoituspalvelujen sisämarkkinat; kehottaa komissiota arvioimaan esteitä, joita kuluttajille aiheutuu, kun he käyttävät asuntoluottojen kaltaisia vähittäispankkitoiminnan tuotteita rajat ylittävältä pohjalta, ja ehdottamaan ratkaisuja, joilla varmistetaan, että kuluttajat voivat hyödyntää vähittäisrahoituspalveluja rajojen yli; toteaa lisäksi, että asuntoluottojen korot vaihtelevat suuresti unionissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu myönteisesti pankkialan digitalisoinnin kiihtymiseen, koska siten parannetaan pankkien mahdollisuuksia tarjota asiakkaille etäpalveluja ja uusia tuotteita sekä mahdollistetaan kustannustehokkuuden parantaminen; korostaa tässä yhteydessä, että pankkialan digitalisointia olisi vietävä eteenpäin kuluttajien oikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen ja taloudellinen osallisuus säilyttäen, erityisesti kun otetaan huomioon haavoittuvat ryhmät, joiden digi- tai finanssiosaaminen on puutteellista; korostaa, että digitalisaatio edellyttää huomattavia investointeja tietotekniikkajärjestelmiin, tutkimukseen ja kehitykseen sekä uusiin toimintamalleihin, mikä saattaa heikentää pankkien kannattavuutta lyhyellä aikavälillä; tukee vahvasti komission uutta digitaalisen rahoituksen strategiaa ja suhtautuu myönteisesti komission vuonna 2020 käynnistämään digitaalisen rahoituksen pakettiin, jolla helpotetaan innovatiivisten teknologioiden laajentamista yli rajojen siten, että samalla turvataan rahoitusalan häiriönsietokyky; odottaa finanssialan digitaalista häiriönsietokykyä koskevien asetus- ja direktiiviehdotusten (DORA) edelleenkehitystä ja toteaa, että kyseisillä säädöksillä on määrä varmistaa, että finanssialan toimijat ottavat käyttöön asianmukaisia suojatoimia TVT:hen liittyvien poikkeamien vaikutusten lieventämiseksi; katsoo, että DORA-säädösten onnistunutta täytäntöönpanoa voidaan edistää merkittävillä julkisilla ja yksityisillä investoinneilla ja tekemällä innovoinnin alalla yhteistyötä turvallisuuden ja järjestelmien häiriönsietokyvyn parantamiseksi; katsoo, että Euroopan pankkialan digitalisointi tarjoaa unionille mahdollisuuden houkutella ulkomaista pääomaa ja kilpailla globaaleilla markkinoilla; huomauttaa tässä yhteydessä, että pankkien, kryptovarojen ja digitaalisen rahoituksen keskinäiset kytkökset tiivistyvät; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että on tärkeää varmistaa teknologianeutraalius sääntelyyn ja valvontaan liittyvissä lähestymistavoissa; korostaa tarvetta puuttua pankkien ja maksujärjestelmien valvontaan liittyvien uusien innovatiivisten teknologioiden käytöstä aiheutuviin haasteisiin ja hyödyntää niiden tarjoamat mahdollisuudet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä digitaalista euroa koskevaa EKP:n työtä, sen kyseisestä aiheesta laatima raportti ja aihetta käsitelleen julkisen kuulemisen tulokset mukaan luettuina; huomauttaa, että digitaalisen euron suunnittelun täsmällisistä ominaispiirteistä riippuen pankkialaan kohdistuva vaikutus saattaa olla merkittävä ja vaikuttaa maksujen, maturiteettitransformaation toteuttamista koskevien pankkien valmiuksien sekä yleisen lainanantokapasiteetin ja kannattavuuden kaltaisiin aloihin, ja kehottaakin EKP:tä analysoimaan lähemmin digitaalisen valuutan vaikutuksia pankkialaan ja mahdollisia seurauksia rahoitusvakauteen; pitää myönteisenä digitaaliselle eurolle asetettua tavoitetta toimia käteisrahan rinnalla turvallisena ja kilpailukykyisenä digitaalisena maksuvälineenä ja panee merkille sen mahdolliset hyödyt kansalaisille; tukee EKP:n pyrkimyksiä varmistaa yksityisyyden suojan, tietosuojan, maksutietojen luottamuksellisuuden, kyberuhkien sietokyvyn ja turvallisuuden korkea taso; panee merkille digitaalivaluutasta käydyn keskustelun ja tunnustaa lisäarvon, jonka digitaalinen valuutta voisi tuoda euron kansainvälisen aseman vahvistumisen myötä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että keskuspankkien pääjohtajien ja valvontaviranomaisten johtajien ryhmä tarkisti maaliskuussa 2020 Basel III -kehyksen lopullisten osien täytäntöönpanoaikataulua, jotta voitaisiin lisätä pankkien ja valvontaviranomaisten toimintavalmiuksia vastata covid-19-pandemian välittömiin seurauksiin; korostaa pankkien sääntelyä koskevien vakaiden maailmanlaajuisten standardien merkitystä ja niiden johdonmukaista ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa; odottaa komission tulevaa ehdotusta viimeisteltyjen Basel III – standardien täytäntöönpanosta; palauttaa mieliin, että täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate ja että siinä olisi tarvittaessa kunnioitettava EU:n pankkialan erityispiirteitä ja monimuotoisuutta, ja toteaa, että samalla on varmistettava EU:n vakavaraisuusasetuksen yhteensopivuus Basel-sääntelyn kanssa; korostaa, että meneillään olevassa tarkistuksessa olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan yhteenlaskettuja pääomavaatimuksia ei pidä lisätä merkittävästi, sekä vahvistettava samanaikaisesti eurooppalaisten pankkien yleistä rahoitusasemaa; palauttaa mieliin 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Basel III:n viimeistelystä (38) ja kehottaa komissiota ottamaan siinä esitetyt suositukset huomioon, kun se laatii lainsäädäntöehdotuksia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään pankkien lainanantoa reaalitaloudelle, erityisesti pk-yrityksille, ja rahoittamaan elpymistä sekä Euroopassa toteutettavaa digitaalista ja ympäristöön liittyvää siirtymää; korostaa, että säilyttääkseen taloudellisen itsemääräämisoikeutensa ja strategisen riippumattomuutensa EU tarvitsee vahvoja ja kilpailukykyisiä eurooppalaisia pankkeja tarjoamaan tukkupankkitoiminnan palveluja kaikenkokoisille yrityksille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tähdentää, että pankkialan ulkopuolista rahoituksen välitystä harjoittavan alan ja perinteisen pankkialan välillä on huomattavan tiiviit yhteydet, mikä herättää huolta järjestelmäriskistä, koska ensin mainittua ei säännellä ja valvota asianmukaisesti; korostaa, että viimeaikaisen pandemian aiheuttamat häiriöt osoittivat, että pankkialan ulkopuoliset toimialat voivat lisätä markkinoiden epävakautta ja hintoihin liittyviä haittavaikutuksia, erityisesti, kun markkinalikviditeettiin kohdistuu painetta; kehottaa komissiota pohtimaan, onko tarpeen ottaa käyttöön lisää keinoja makrovakausvalvontaa varten, kuten ennakoivien maksuvalmiuden hallintavälineiden kehittäminen ja olemassa olevien vivutustoimenpiteiden huolellinen analysointi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille pankkien ja keskusvastapuolten keskinäiset riippuvuussuhteet; panee merkille huolenaiheet, jotka liittyvät pankkien ja keskusvastapuolten vastuuseen mahdollisista end-of-waterfall-tappioista ja kyseisen vastuun vaikutuksista pankkien vakavaraisuusvaatimuksiin; korostaa tässä yhteydessä riskiä, joka liittyy liialliseen riippuvuuteen Yhdistyneen kuningaskunnan keskusvastapuolista, ja suhtautuu myönteisesti komission kuluneen vuoden aikana käyttöön ottamiin toimenpiteisiin, joilla vahvistetaan kolmansien maiden keskusvastapuolten luokitteluperusteet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää valitettavana, että sukupuolten tasapuolista edustusta EU:n rahoituslaitoksissa ja -elimissä ei ole onnistuttu varmistamaan ja erityisesti sitä, että naiset ovat edelleen aliedustettuina pankkitoiminnan ja rahoituspalvelujen alan johtotehtävissä; painottaa, että sukupuolten tasapuolinen edustus johtokunnissa ja työntekijöiden keskuudessa tuottaa sekä yhteiskunnallista että taloudellista hyötyä; katsoo, että EU:n rahoituslaitosten ja -elinten ehdokasvalinnat on toteutettava ansioihin ja osaamiseen perustuvien kriteerien perusteella ja että niillä on pyrittävä siihen, että kyseisen laitoksen tai elimen toiminta olisi mahdollisimman tehokasta; kehottaa hallituksia sekä kaikkia toimielimiä ja elimiä asettamaan ensisijaiseksi tavoitteeksi sukupuolten tasapuolisen edustuksen saavuttamisen mahdollisimman pian, myös esittämällä sukupuolijakaumaltaan tasapainoiset ehdokasluettelot kaikkia tulevia nimityksiä varten, jotka edellyttävät parlamentin suostumusta, mukaan lukien EKP ja EU:n korkeimman tason rahoituslaitokset, ja pyrkimään esittämään kussakin nimitysmenettelyssä vähintään yhden nais- ja yhden miesehdokkaan; palauttaa mieliin 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman (39), jossa asetettiin tavoitteeksi sukupuolten tasa-arvo laadittaessa tulevia ehdokasluetteloita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin, ja muistuttaa sitoumuksestaan olla ottamatta huomioon ehdokasluetteloita, joita laadittaessa ei ole noudatettu sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaatetta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota tarkistamaan valintakriteerejä, jotta voidaan lisätä naispuolisten ehdokkaiden hakemuksien määrää; |
| --- | --- |

24.

Valvonta

| 25. | panee merkille Euroopan pankkivalvonnan roolin varmistettaessa pankkien pääoma- ja toimintavaatimuksien tilapäisten helpotusten tarjoaminen covid-19-pandemian vastatoimenpiteenä, jotta pankit voivat jatkossakin tarjota taloudellista tukea yrityksille ja kotitalouksille ja kattaa tappioita säilyttäen samalla valvonnan korkean laadun; panee merkille yhteisen valvontamekanismin yhteydessä esiintyvät huolet korkeista kustannuksista, heikosta kannattavuudesta, markkina-arvon alenemisesta ja riittämättömistä investoinneista uusiin teknologioihin pankkialalla; kehottaa antamaan ohjeita odotettavissa olevasta puskurien jälleenrakentamiseen liittyvästä aikataulusta ja lähestymistavasta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että on tärkeää lisätä EU:n pankkivalvonnan avoimuutta ja ennustettavuutta, ja antaa tässä yhteydessä tunnustusta pankkikohtaisten toisen pilarin vaatimusten julkaisemista koskevalle tuoreelle käytännölle; katsoo, että pankkikohtaiset vaatimukset tekevät yhteistä valvontamekanismia koskevista odotuksista luotettavampia ja helpottavat enemmän tietoon perustuvia sijoittajien päätöksiä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | odottaa, että yhteisen valvontamekanismin organisaatiorakenteen viimeaikaiset muutokset, joiden avulla yksinkertaistetaan järjestelmää ja otetaan mukaan teknologisia innovaatioita, helpottavat riskiperusteisempaa valvontaa ja sisäistä institutionaalista yhteistyötä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää ansiokkaana marraskuussa 2020 laadittua yhteisen valvontamekanismin analyysia, joka koskee pankkialan mahdollisia haavoittuvuuksia eri skenaarioissa ottaen huomioon häiriön vaikutukset omaisuuserien laatuun ja pääomaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että luottoriskin moitteettoman hallinnan olisi säilyttävä yhtenä yhteisen valvontamekanismin keskeisistä painopisteistä; yhtyy yhteisen valvontamekanismin huoleen siitä, että pankit saattavat muuttaa luottoriskiä koskevia mallejaan, ja ottaa tältä osin huomioon yhteisen valvontamekanismin valvontaa koskevat odotukset asianmukaisten operatiivisten valmistelujen toteuttamisesta järjestämättömien lainojen kasvun ennakoimista ja vankkaa luottoriskien hallintaa varten, kuten todetaan merkittävien laitosten toimitusjohtajille osoitetuissa kirjeissä ja covid-19:n aikana sovellettavassa luottoriskistrategiassa; tukee yhteisen valvontamekanismin tehostettua valvontaa korkean vivutustason markkinoilla; toteaa, että kaikki pankit eivät ole kyenneet täyttämään luottoriskien hallintaa koskevia yhteisen valvontamekanismin odotuksia, mikä edellyttää lisätoimia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että covid-19:n aiheuttama kriisi lisää järjestämättömien lainojen kertymisen riskiä; panee huolestuneena merkille EKP:n ennusteen, jonka mukaan järjestämättömien lainojen määrä voisi äärimmäisessä mutta uskottavassa skenaariossa nousta jopa 1,4 biljoonaan euroon vuoden 2022 loppuun mennessä; korostaa, että pankkien taseissa olevien omaisuuserien heikentyneen laadun asianmukaisen ja oikea-aikaisen hallinnan varmistaminen on keskeistä, jotta voidaan estää järjestämättömien lainojen kertyminen lyhyellä aikavälillä; neuvoo jäsenvaltioita toteuttamaan lisätoimia ongelmaan puuttumiseksi; panee tässä yhteydessä merkille 16. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon järjestämättömien lainojen käsittelystä covid-19-pandemian jälkeen (COM(2020)0822), jossa tarkastellaan pankkien mahdollisuuksia tukea EU:n kotitalouksia ja yrityksiä; odottaa, että kulutusluottodirektiivin (40) tarkistuksessa varmistetaan kuluttajansuojan korkea taso erityisesti vahvistamalla aiempaa kunnianhimoisempia säännöksiä lainanottajien suojaamiseksi väärinkäytöksiltä ja varmistamalla, että asiaan liittyvät oikeudet koskevat yhtäläisesti nykyisiä ja tulevia lainoja; kehottaa seuraamaan mahdollisia tavanomaista jyrkempiä vaikutuksia erityisesti silloin, kun tilapäiset tukitoimenpiteet lakkautetaan; kehottaa valvojia jatkossakin ottamaan asianmukaisesti huomioon sivuvaikutukset, joita järjestämättömien lainojen suurilla realisointimäärillä voi olla sisäisiä malleja käyttävien pankkien vakavaraisuustaseisiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että pankkien olisi noudatettava järjestämättömiä lainoja koskevia sovellettavia vakavaraisuussääntöjä ja valvontaohjeita ja ylläpidettävä operatiivisia valmiuksia vaikeuksissa olevien velallisten tilanteen ennakoivaksi hallinnoimiseksi ja näiden taseiden valvomiseksi siten, että nopeutetaan järjestämättömien lainojen varhaista havaitsemista, jotta voidaan vähentää sen riskiä, että lainanantokapasiteetti heikkenee silloin, kun elpymiseen liittyvien investointien kysyntä on suurta; korostaa järjestämättömiä lainoja koskevien EKP:n ohjeiden täytäntöönpanoon liittyvää olemassa olevaa joustavuutta, mukaan lukien lisäajan myöntäminen pankeille, joissa järjestämättömien lainojen osuus on erityisen korkea, jotta ne voivat toimittaa järjestämättömien lainojen vähentämistä koskevat strategiansa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palauttaa mieliin, että riskien vähentäminen pankkialalla edistäisi vakaampaa, vahvempaa ja talouskasvuun suuntautuneempaa pankkiunionia; panee tässä yhteydessä merkille poliittisen sopimuksen, joka tehtiin komission ehdotuksesta direktiiviksi luotonhallinnoijista ja luotonostajista ja jolla edistetään järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden kehittämistä EU:ssa pyrkien siten auttamaan pankkeja vähentämään järjestämättömien lainojen määriä taseissaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ottaa huomioon pankkien roolin eräissä jäsenvaltioissa yritysten ja reaalitalouden tukemisessa pandemian aikana; korostaa, että pankkien olisi arvioitava huolellisesti yritysten taloudellista vakautta ja elinkelpoisuutta, toimittava ennakoivasti vaikeuksissa olevien velallisten kanssa hallitakseen niiden vastuita ja tarjottava elinkelpoisille aloille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, rahoitusvaihtoehtoja ja käyttökelpoisia uudelleenjärjestelyvaihtoehtoja tai muita asianmukaisia vaihtoehtoja sen varmistamiseksi, että maksulaiminlyöntejä ehkäistään mahdollisuuksien mukaan ja että yritykset ja kuluttajat eivät ota ylivelkaantumisriskiä; painottaa, että vakavaraisuuskehystä olisi jatkuvasti muutettava, jotta mahdollistetaan lainanhoitojoustotoimenpiteiden soveltaminen ja kannustetaan soveltamaan niitä yrityksiin ja kotitalouksiin tapauksissa, joissa pankin arvion mukaan on edelleen hyvin todennäköistä, että laina maksetaan takaisin, ja kehottaa poistamaan kaikki niiden soveltamiseen liittyvät sääntelyesteet; kehottaa painokkaasti pankkeja harkitsemaan viimeisenä keinona elinkelvottomien yritysten poistamista markkinoilta jäsennellyllä tavalla; katsoo, että pankkien olisi varmistettava lainojen asianmukainen siirto eurojärjestelmästä reaalitalouteen; suhtautuu myönteisesti 24. syyskuuta 2020 annettuun komission tiedonantoon ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (COM(2020)0590) ja sen liitteeseen, jossa pk-yrityksiä ohjataan vaihtoehtoisen rahoituksen tarjoajien puoleen, jos niiden laina-anomus hylätään; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia käyttämään korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistamiseksi kaikkia toimivaltuuksiaan, mukaan lukien tuotteita koskevia interventiovaltuuksia, jos luotto- ja rahoitustuotteista on aiheutunut tai todennäköisesti aiheutuu vahinkoa kuluttajille; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa kuluttajan oikeuksien suojelun merkitystä, erityisesti kohtuuttomien ja aggressiivisten ehtojen ja käytäntöjen, pankkien palvelumaksujen, tuotteiden hintojen avoimuuden, kannattavuuden ja riskien yhteydessä; toteaa, että pankkiunionilta puuttuvat edelleen tehokkaat välineet sopimattomien kaupallisten käytäntöjen ja keinotekoisen monimutkaisuuden kaltaisten ongelmien ratkaisemiseksi, joita kuluttajiin kohdistuu; vaatii tältä osin, että EPV keskittyy paremmin täyttämään tehtävänsä, jotka liittyvät kulutussuuntauksia koskevien tietojen asianmukaiseen kokoamiseen, analysointiin ja niistä raportointiin sekä toimivaltaisten viranomaisten laatimien finanssiosaamista ja talousvalistusta koskevien aloitteiden arviointiin ja koordinointiin; kehottaa komissiota tarkastelemaan kohtuuttomia lausekkeita ja käytäntöjä, joita pankkiala käyttää kuluttajasopimuksissa, ja varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista tehdyn direktiivin (41) tehokkaasti ja nopeasti täytäntöön kaikin käytettävissä olevin keinoin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että odotettavissa olevat luottotappiot yhdessä nykyisen alhaisen korkotason kanssa voivat vaikuttaa kielteisesti pankkien kannattavuuteen; huomauttaa, että pankkien on tarpeen mukauttaa uudelleen liiketoimintamallejaan kestävämpien, kustannustehokkaampien ja teknisesti kehittyneempien strategioiden suuntaan ja toteutettava liiketoiminnan strategista ohjausta ja vakavaraisuusvalvontaa kuluttajien oikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen; painottaa, että on tärkeää varmistaa, että pankkien varauspäätöksiä, joilla tuetaan pankkien lainanantokapasiteettia, ei lykätä tarpeettomasti, etenkään lainojen kysynnän kasvaessa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on huolissaan siitä, että viimeaikaiset pankkikriisit ovat paljastaneet luottolaitosten myyneen väärin perustein joukkovelkakirjoja ja muita rahoitustuotteita vähittäisasiakkaille; pitää valitettavana, että kuluttajansuojaa koskevat pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin säännökset on pantu asteittain täytäntöön omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevien vähimmäisvaatimusten (MREL) osalta; kehottaa komissiota arvioimaan väärin perustein tapahtunutta pankkilaitosten rahoitustuotteiden myyntiä sekä esittämään arvioinnin tulosten perusteella asianmukaisia ehdotuksia, myös pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin tulevassa tarkistuksessa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että olisi tutkittava lähemmin pankkialan konsolidaation mahdollisia etuja pyrittäessä puuttumaan alhaiseen kannattavuuteen sekä pankkialan ylikapasiteettiin ja hajanaisuuteen niin EU:ssa kuin rajat ylittävissä yhteyksissä; ottaa huomioon pankkialalla vallalla olevan suuntauksen pyrkiä konsolidointiin ja viittaa tässä yhteydessä valvontaan perustuvan lähestymistavan soveltamista konsolidointiin koskevaan EKP:n ohjeeseen, jossa kannatetaan asianmukaisesti suunniteltuja ja toteutettuja liiketoimintojen yhdistämisiä; painottaa, että rahoitusalojen moninaisuuden ja monimuotoisuuden suojelusta on hyötyä järjestelmään kohdistuvan luottamuksen lisäämisessä ja rahoitusvakauden ylläpitämisessä; kehottaa komissiota ottamaan huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän vuonna 2021 julkistaman, liian suuri kaatumaan -laitoksiin kohdistuvien uudistusten vaikutuksia rahoitusjärjestelmään koskevan arvioinnin päätelmät ja ryhtymään niiden perusteella jatkotoimiin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää valitettavana, että koti- ja isäntäjäsenvaltiota koskeva ongelma on edelleen haaste pankkiunionin toteuttamiselle, ja katsoo, että eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän käyttöönotto on osa ratkaisua yhdessä riskien vähentämistä koskevien lisätoimenpiteiden kanssa; on huolissaan siitä, että jos järjestämättömien lainojen määrä kasvaa julkisten tukitoimien alkaessa vähentyä, koti- ja isäntävaltiot voivat ottaa käyttöön toimenpiteitä omaisuuserien suojelemiseksi ja aloittaakseen taas korvamerkitsemisen; painottaa, että pankkien on pystyttävä harjoittamaan rajat ylittävää toimintaa ja samalla hallinnoimaan pääomiaan ja likviditeettiään konsolidoidusti varmistaen isäntämaille uskottavat ja täytäntöönpanokelpoiset takeet resurssien saatavuudesta ja rahoitusvakauteen kohdistuvasta vaikutuksesta, jotta ne voivat hajauttaa riskejään ja reagoida mahdolliseen kannattavuuden heikkenemiseen; katsoo, että asteittainen yhdenmukaistaminen on tarpeen aloilla, joilla sovelletaan kansallisia vaihtoehtoja ja harkintavaltaa, myös maksukyvyttömyyslainsäädännön alalla, jotta helpotetaan rajat ylittävien pankkiryhmien kriisinratkaisusuunnittelua pankkiunionissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on huolissaan siitä, että kun jäsenvaltiot myyvät kasvavia määriä valtion joukkovelkakirjoja, myös valtionvelan osuus pankkien taseista kasvaa, mikä saattaa voimistaa pankkien ja valtion välistä yhteyttä; katsoo, että Euroopan unionin elpymisvälineen perustaminen tarjoaa korkealaatuisia vähäriskisiä eurooppalaisia omaisuuseriä, jotka mahdollistavat valtion joukkovelkakirjalainojen tasapainottamisen pankkien taseissa ja auttavat lieventämään pankkien ja valtioiden välistä haitallista kierrettä; muistuttaa, että Euroopan unionin elpymisvälineen perustaminen on tärkeä osatekijä elpymisen tukemisessa ja että sen tarjoama tilaisuus lisätä investointeja ja toteuttaa sovittujen kriteereiden mukaiset tarpeelliset uudistukset jokaisessa unionin jäsenvaltiossa on hyödynnettävä, ja katsoo, että sillä on edistettävä Euroopan pankkijärjestelmän vahvistamista edelleen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että kotivaltio-isäntävaltio-ongelmien ratkaiseminen, pankkien ja valtion välisen yhteyden purkaminen ja pankkien konsolidaatiotoimien tukeminen edellyttäisivät yleiseurooppalaisten turvaverkkojen käyttöönottoa, ryhmittymien sisäisten rahoitustukisopimusten laatimista ja täytäntöönpanoa osana pankkien elvytyssuunnitelmia, asteittaista yhdenmukaistamista aloilla, joilla sovelletaan kansallisia vaihtoehtoja ja harkintavaltaa, myös maksukyvyttömyyden alalla, ja riskien vähentämistä koskevien toimien jatkamista; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että valtionvelan vakavaraisuuskohtelua koskevan sääntelykehyksen on vastattava kansainvälisiä normeja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | painottaa pankkien vahvojen sisäisten hallintorakenteiden tärkeää roolia ja viittaa niiden heikkouteen, joka havaittiin yhteisen valvontamekanismin vuoden 2020 valvonta- ja arviointiprosessissa, jossa keskityttiin siihen, miten pankit ovat käsitelleet kriisiin liittyviä pääoma- ja likviditeettiriskejä, ottaen huomioon yksittäisiin pankkeihin vaikuttavat poikkeukselliset olosuhteet; kiittää pääoman ja likviditeetin arviointia varten tarvittavien tietojen keräämiseen sovellettua kohdennettua lähestymistapaa; korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön korkeimmat normit ja tasapuoliset toimintaedellytykset pankkien johtokuntien jäsenten sopivuutta ja luotettavuutta koskevissa arvioinneissa, joita tällä hetkellä tulkitaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa, mikä johtuu vakavaraisuusdirektiivin hyvin vaihtelevasta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa siksi lisäämään yhdenmukaistamista tällä alalla; painottaa, että toimivaltaisten viranomaisten on aina toteutettava sopivuutta ja luotettavuutta koskevat arvioinnit ennalta eikä jälkeenpäin; tukee EKP:n suunnitelmaa tarkistaa vuonna 2021 sen nykyistä ohjeistusta, joka koskee sopivuutta ja luotettavuutta koskevaa arviointia, jotta voidaan hahmotella sen valvontaodotuksia johtokuntien jäsenten laadun osalta; odottaa EKP:n ehdotuksia toimenpidepaketista, jolla pyritään parantamaan sopivuutta ja luotettavuutta koskevaa valvontaa; kannustaa tässä yhteydessä harkitsemaan sopivuutta ja luotettavuutta koskevien vaatimusten sisällyttämistä vakavaraisuusasetukseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille, että 29. tammikuuta 2021 käynnistetyn EU:n laajuisen stressitestin tavoitteena on testata pankkien pääoman kehityskaaria tilanteessa, jossa omaisuuserien laatu heikkenee alhaisen korkotason skenaariossa; kehottaa EPV:tä laajentamaan tulevien stressitestien soveltamisalaa, koska hankkeeseen valittujen 51 pankin otosta pidetään kapeana; korostaa, että stressitestit ja vähemmän merkittävien laitosten säännöllisestä otannasta tehdyt omaisuuserien laatua koskevat arvioinnit ovat tärkeitä keinoja luottamuksen rakentamiseksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää myönteisinä pyrkimyksiä antaa pankeille yhteisen valvontamekanismin puitteissa ohjausta ja selkeyttä, jotta ne voivat itse arvioida ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä ja raportoida niistä asianmukaisesti; painottaa, että rahoituslaitoksiin on kohdistettava enemmän valvontapaineita, jotta ne ilmoittavat asianmukaisesti ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä riskeistä; katsoo, että yhteisen valvontamekanismin ilmastoriskien stressitesti on tärkeä askel pankkien käytäntöjen arvioinnissa ja konkreettisten parannuskohteiden määrittämisessä; kiittää tässä yhteydessä EKP:n ilmasto- ja ympäristöriskien hallintaoppaan suositusta, jolla parannetaan strategista ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa ilmastoriskien torjuntaan; kannattaa ajatusta vuonna 2021 valmisteltavista pankkien itsearviointi- ja toimintasuunnitelmista, joita seuraa vuonna 2022 toteutettava pankkien toimien vakavaraisuuden kokonaisarvio; katsoo, että itsearviointeja ja ilmoituksia on tehtävä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti eivätkä ne saa haitata pankkien kapasiteettia tai kilpailukykyä; panee merkille EPV:n aloitteesta ilmastoriskejä kartoittamiseksi toteutetun EU-laajuisen pilottihankkeen ja toteaa, että sen tulosten mukaan tarvitaan lisää ilmoituksia siirtymästrategioista ja kasvihuonekaasupäästöistä, jotta pankit ja valvojat voivat arvioida tarkemmin ilmastoriskejä; palauttaa mieliin, että kestämättömiin taloudellisiin toimiin investoiminen ja lainojen antaminen niitä varten voi johtaa arvottomiin omaisuuseriin tai hukkainvestointeihin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille EPV:n roolin EU:n rahoitusalan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan johtamisessa, koordinoinnissa ja seurannassa; suhtautuu myönteisesti EKP:n kahden viime vuoden aikana toteuttamiin toimiin yhteisen valvontamekanismin ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien välisen tietojenvaihdon tehostamiseksi, jotta rahanpesun torjuntaan liittyvät näkökohdat voidaan ottaa paremmin huomioon vakavaraisuusvalvontaa koskevissa toimenpiteissä; pyytää, että tämän tehtävän mukana tulee riittävät määrärahat ja resurssit; suhtautuu myönteisesti EPV:n tukeen rahanpesun torjunnan valvontavaltuuksien täytäntöönpanoon liittyvälle yksilölliselle toiminnalle jäsenvaltioissa ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonta on riskiperusteista, oikeasuhteista ja tehokasta; viittaa eroihin lähestymistavoissa, joita kansalliset viranomaiset ovat noudattaneet rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonnassa ja joita on noudatettu EU:n lainsäädännön soveltamisessa, mikä voi johtaa eri maiden sääntelyerojen hyväksikäyttöön; kannustaa muuntamaan rahanpesun vastaisessa direktiivissä vahvistetut säännökset osittain asetukseksi; pitää valitettavana, että useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saattaneet rahanpesun vastaisia direktiivejä IV ja V kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja että niiden tehokkaassa täytäntöönpanossa on vakavia puutteita vielä sitäkin useammassa jäsenvaltiossa; pitää myönteisenä, että komissio on ryhtynyt käynnistämään rikkomusmenettelyjä, ja kehottaa komissiota käynnistämään menettelyt jäljellä olevista tapauksista, joissa rahanpesunvastaisia direktiivejä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantu täytäntöön; panee merkille EPV:n toisen toimeksiannon perustaa rahanpesun torjuntaa koskeva tietokanta, jota koskevan kehitystyön on tarkoitus valmistua vuonna 2021, ja tehostaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa EU:n viranomaisten välillä; painottaa, että rahanpesun torjunnan alalla toimivat kollegiot ovat tärkeässä asemassa rajat ylittävien ryhmien kannalta – joihin kuuluvat kaikki rahanpesun torjunnasta vastaavat viranomaiset niillä lainkäyttöalueilla, joilla ryhmä toimii – kun arvioidaan ryhmän suorituskykyä rahanpesun torjunnan alalla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti 7. toukokuuta 2020 julkaistuun komission toimintasuunnitelmaan, joka koskee kattavaa unionin politiikkaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemiseksi; kehottaa komissiota hyväksymään nopeasti rahanpesun vastaisen lainsäädäntöpakettinsa; kehottaa komissiota esittämään rahanpesun torjunnan eurooppalaisen valvojan nimittämistä koskevan ehdotuksen; painottaa, että rahanpesun torjuntaa koskevan kehyksen soveltamisalan olisi katettava kryptovarojen liikkeeseenlaskijat ja tarjoajat; kehottaa komissiota harkitsemaan EU:n rahanpesun selvittelykeskuksen perustamista; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa pankkialan tärkeää roolia veronkierron torjunnassa; toistaa aikaisemmin esittämänsä kannan, jonka mukaan lisääntyneet tarkastukset ja asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevat vaatimukset ovat tarpeellisia, kun on kyse liiketoimista, joissa on mukana veroasioissa yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden luettelon liitteeseen I tai II kuuluvia maita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti komission esittämään digitaalista rahoitusta koskevaan pakettiin; pitää komission ehdotuksia kryptovarojen markkinoista ja digitaalisesta häiriönsietokyvystä oikea-aikaisina, hyödyllisinä ja tarpeellisina; painottaa, että vaikka digitaalinen rahoitus lisää kuluttajien ja yritysten rahoitusvaihtoehtoja, kuluttajansuoja ja rahoitusvakaus olisi säilytettävä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisen EU:sta; ottaa huomioon edistymisen, jonka monet merkittävät pankit ovat saavuttaneet brexitin jälkeisissä toimintamalleissaan, joista on sovittu yhteisen valvontamekanismin kanssa, ja tukee yhteisen valvontamekanismin pyrkimyksiä seurata edistymistä näiden mallien kehittämisessä varojen, henkilöstön ja kirjauskäytäntöjen aloilla; toteaa jälleen, että toimintansa jo aiemmin lopettaneet laitokset eivät ole hyväksyttäviä euroalueella, kun liiketoimintaa siirretään EU:ssa; katsoo, että EU:n lainsäädäntökehyksessä oleviin sääntelyn aukkokohtiin olisi puututtava valvonnan vahvistamiseksi, ja palauttaa mieliin, että yhteinen valvontamekanismi kantaa suoran vastuun järjestelmän kannalta merkityksellisten sijoituspalveluyritysten toiminnan vakavaraisuusvalvonnasta sijoituspalveluyrityksiä koskevan tarkistetun asetuksen (42) tultua voimaan kesäkuussa 2021; |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa, että on tärkeää ylläpitää tasapuolisia toimintaedellytyksiä sääntely-ympäristössä ja estää kilpaileminen alhaisimmalla sääntelytasolla; panee tässä yhteydessä merkille, että EKP:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka perustuu EPV:n neuvottelemaan malliin ja kattaa vakuutus- ja eläkejärjestelmien ulkopuolisen vakavaraisuusvalvonnan ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021, tarjoaa vakaan perustan yhteisen valvontamekanismin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vakavaraisuussääntelystä vastaavan viranomaisen väliselle valvontayhteistyölle, jossa keskitytään tietojenvaihtoon ja rajatylittävien pankkiryhmittymien vastavuoroiseen kohteluun sekä sivuliikkeiden valvontaan liittyvien vastuiden jakamiseen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toteaa, että suhteellisuusperiaatteen noudattaminen on keskeisessä asemassa pankkivalvonnan toiminnan kannalta, erityisesti pienempien laitosten osalta; |
| --- | --- |

52.

Kriisinratkaisu

| 53. | uskoo, että kahta vuotta alun perin kaavailtua aikaisemmin vuonna 2022 tapahtuva yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn käyttöönotto tarjoaa turvaverkon pankkiunionissa toteutettavaa kriisinratkaisua varten, vahvistaa kriisinhallintakehystä ja on tärkeä toimi pankkiunionin valmiiksi saattamisessa; toteaa, että yhteisen kriisinratkaisurahaston merkittävä kasvattaminen yhdessä yhteisen varautumisjärjestelyn kanssa antaa yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle mahdollisuuden käyttää yhdistettyjä varoja selvästi enemmän kuin 100 miljardin euron verran; toteaa, että riskejä on edelleen vähennettävä pankkijärjestelmistä samanaikaisesti eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamisen kanssa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | painottaa, että pankkien on yksin vastattava tuloksellisuudestaan sen sijaan, että veronmaksajat joutuisivat kantamaan kriisinhallintakehyksen aiheuttaman rasituksen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä, että vaikka yhteisen kriisinratkaisuneuvoston ei tarvinnut toteuttaa kriisinratkaisutoimia vuonna 2020, se teki kuitenkin täsmällisesti yhteistyötä yhteisen valvontamekanismin kanssa kriisiä lähellä olleissa tapauksissa; panee merkille yhteisen kriisinratkaisuneuvoston takaamat hätätoimenpiteet ja joustavuuden, joilla pyrittiin saavuttamaan MREL-vähimmäisvaatimus vaarantamatta purkamismahdollisuuksia; painottaa, että tällaisista toimenpiteistä on edelleen saatavissa erittäin vähän tietoa yhteisen kriisinratkaisuneuvoston verkkosivustolla; kehottaa painokkaasti yhteistä kriisinratkaisuneuvostoa lisäämään avoimuutta ja eritoten julkistamaan ohjeet, joita sisäiset kriisinratkaisuryhmät noudattavat soveltaessaan covid-19-pandemiaan liittyviä tukitoimia; panee merkille yhteisen kriisinratkaisuneuvoston laatiman vuoden 2020 MREL-toimintapolitiikan sekä sen kehittämän pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivien mukaisen MREL-raportoinnin; antaa arvoa nykyisen kriisinratkaisun vuotta 2021 koskevan suunnittelukierroksen kehittämiselle ja toistaa, että oikeasuhteinen MREL-kehys on yksi keskeisistä tekijöistä pankkien purkamismahdollisuuksien parantamisessa ja laajemman rahoitusvakauden samanaikaisessa varmistamisessa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | huomauttaa, että nykyiset päällekkäisyydet varhaisessa vaiheessa toteutettavien toimenpiteiden käyttöä koskevien vaatimusten ja EKP:n tavanomaisten valvontavaltuuksien välillä voivat estää varhaisessa vaiheessa toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon; painottaa tässä yhteydessä, että päällekkäisyys olisi poistettava, ja luottaa siihen, että kunkin välineen oikeusperusta selvennetään, jotta voidaan varmistaa toimenpiteiden asianmukainen asteittainen soveltaminen; kannattaa tässä yhteydessä nopeiden valvontatoimien käyttöä mutta automaattisuuden välttämistä, kun otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositus asettaa määrällisiä kynnysarvoja varhaisen tilanteeseen puuttumisen toimenpiteiden käynnistämiselle; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että on tarpeen helpottaa sellaisten pankkien likvidaatiota, joiden kriisinratkaisuun ei yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tai kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen arvion mukaan liity yleistä etua; toteaa, että liiketoiminnan myyntiä koskeva strategia voi olla tärkeä väline, jonka avulla kriisinratkaisuneuvosto voi minimoida arvonmenetykset kriisinratkaisun yhteydessä; toteaa, että maksukyvyttömyydestä johtuvaa markkinoilta poistumista koskevaa kehystä on yhdenmukaistettava, jotta vältetään epäselvät tilanteet ja varmistetaan pankkitoimiluvan peruuttamiseen liittyvät mukautukset; toteaa, että talletussuojajärjestelmiin sisältyvillä vaihtoehtoisilla toimenpiteillä talletuskirjojen siirtojen rahoittamiseksi voi olla suuri merkitys tällaisissa tapauksissa, erityisesti pienten ja keskisuurten pankkien kannalta, kunhan ne eivät haittaa tallettajien suojaa ja talletussuojajärjestelmän rahoitus on riittävä, ja että ne tarjoavat keinon minimoida veronmaksajien maksuosuus ja arvonmenetys ja varmistaa rahoitusvakaus ja että niillä voidaan muissa tapauksissa myös kuroa umpeen kriisinratkaisurahaston käytön edellytyksenä olevan 8 prosentin alaskirjausvaatimuksen ja pankin tosiasiallisen tappionkattamiskyvyn välinen kuilu, siirrettäviksi tarkoitettuja talletuksia lukuun ottamatta; korostaa, että tällaisten toimien ehdoksi olisi asetettava tiukan edullisuustestin soveltaminen; kehottaa siksi komissiota selventämään mahdollisimman pieniä kustannuksia koskevaa periaatetta ja talletussuojajärjestelmien varojen käytön edellytyksiä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | toteaa, että likvidaatiomenettelyjen tuloksiin liittyy epävarmuutta maksukyvyttömyysjärjestelmien nykyisen moninaisuuden vuoksi; katsoo, että pankkiunionin tehokkaan toiminnan takaamiseksi pankkien maksukyvyttömyyttä koskevaa sääntelyä on yhdenmukaistettava edelleen; kehottaa komissiota pohtimaan huolellisen tutkimuksen ja kansallisten viranomaisten ja parlamenttien kanssa käytävien keskustelujen jälkeen mahdollisuutta edistää voimassa olevien kansallisten maksukyvyttömyyslainsäädäntöjen tiettyjen näkökohtien sekä ulkoisen rahoituksen käyttämisen edellytysten yhdenmukaistamista entisestään, jotta voidaan varmistaa kannustimien yhdenmukaisuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää erityisen myönteisenä kohdennetun lähestymistavan omaksumista velkojien ensisijaisuusjärjestyksen yhdenmukaistamiseen pankkien maksukyvyttömyysmenettelyissä, jotta voidaan laajentaa rahoituksen soveltamisalaa talletussuojajärjestelmien avulla kriisinratkaisussa ja muissa kuin maksutoimenpiteissä, edellyttäen, että talletussuojajärjestelmien rahoitus on riittävä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että kriisinratkaisutoimia on toteutettava useammissa pankeissa, mikä edellyttää yleisen edun arvioinnin uudelleentarkastelua, jotta lisätään avoimuutta ja ennakoitavuutta arvioinnin odotettavissa olevista tuloksista ja mahdollistetaan siten kriisinratkaisuvälineiden soveltaminen laajempaan pankkiryhmään, erityisesti keskisuuriin pankkeihin, ja tarjotaan tarvittavaa selkeyttä johdonmukaisempien ja oikeasuhteisempien MREL-tasojen varmistamiseksi; panee merkille yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tältä osin parhaillaan tekemän työn; pyytää korjaamaan sisäisten kriisinratkaisuryhmien kriittisiä toimintoja koskevien arvioiden väliset ristiriitaisuudet, joihin tilintarkastustuomioistuin kiinnitti huomiota vuonna 2021 julkaisemassaan kertomuksessa ”Kriisinratkaisun suunnittelu yhteisessä kriisinratkaisumekanismissa”; korostaa lisäksi, että valtiontukisääntöjä ja komission vuonna 2013 antamaa pankkitiedonantoa on tarkasteltava uudelleen johdonmukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon kriisinhallintakehyksen täytäntöönpanon ja parantamisen edistyminen ja saavuttaa johdonmukaisuus pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiiviin vaatimusten kanssa, ottaen kuitenkin asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen viimeaikaiset ratkaisut; panee merkille myös tilintarkastustuomioistuimen yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle vuonna 2021 osoittaman suosituksen noudattaa yhteistä säännöstöä määrittämällä kussakin kriisinratkaisusuunnitelmassa purkamismahdollisuuksien olennaiset esteet ja noudattamalla asianmukaista menettelyä niiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kannattaa ajatusta konsernien elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmien roolin ja suunnitelmien käytännön täytäntöönpanon tarkastelemisesta kriisinhallintakehyksen uudelleentarkastelun yhteydessä, jotta voidaan varmistaa tehokkaampi lähestymistapa rajat ylittävän pankkitoiminnan vaikeuksien hallintaan; suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin tarjota pankkiryhmille mahdollisuus saada tytäryhtiöt ja emoyhtiöt tekemään virallinen sopimus likviditeettituen tarjoamisesta toisilleen ja liittää tämä tuki konsernin elvytyssuunnitelmiin, jotta helpotetaan olemassa olevien säännösten käyttöä koti- ja isäntävaltioiden välillä tasapainotetulla tavalla; katsoo, että toimivaltaisten viranomaisten olisi tarvittaessa osallistuttava tällaisten virallisten sopimusten täytäntöönpanoon; toteaa, että kyseisten konsernin elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmien avulla voitaisiin tarkistaa MREL-vähimmäisvaatimuksia siten, että pankkien eri turvaverkkoihin maksamat osuudet perustuisivat aidosti riskeihin, jolloin otettaisiin huomioon näiden turvaverkkojen käytön todennäköisyys ja laajuus etusijalle asetetussa kriisinhallintastrategiassa; |
| --- | --- |

61.

Talletussuoja

| 62. | painottaa, että on tärkeää, että tallettajilla on kaikkialla pankkiunionissa saman tasoinen suoja säästöilleen riippumatta siitä, missä heidän pankkinsa sijaitsee; huomauttaa, että enintään 100 000 euron pankkitalletukset takaavan talletussuojadirektiivin täytäntöönpanolla on tarkoitus parantaa talletussuojaa; panee merkille komission pyrkimyksen vahvistaa edelleen kansalaisten talletussuojaan kohdistuvaa luottamusta ottamalla käyttöön eurooppalainen talletussuojajärjestelmä (EDIS); tunnustaa samalla EDIS-järjestelmän merkityksen pyrkimyksissä vähentää valtioiden ja pankkien välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | painottaa, että on tärkeää, että talletussuojajärjestelmiin suoritettavat maksut ovat oikeasuhteisia riskeihin nähden; varoittaa, että riskiperusteisen lähestymistavan soveltamatta jättäminen voi aiheuttaa moraalikatoon ja vapaamatkustukseen liittyviä riskejä, mikä johtaa siihen, että maltilliset liiketoimintamallit tukevat keinotteluun perustuvia liiketoimintamalleja; painottaa, että myös tulevan EDIS-järjestelmän maksujen on oltava oikeasuhteisia riskeihin nähden; huomauttaa, että pankkiunionissa eri laitosten epäsystemaattiset riskit eroavat edelleen toisistaan; toteaa jälleen, että kaikkien pankkiunionin jäsenten on saatettava pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi ja talletussuojadirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään, jotta varmistetaan yhdenmukainen riskien vähentäminen koko pankkiunionissa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | panee merkille kriisinhallintaa ja talletussuojaa koskevan kehyksen uudelleentarkastelun ja hybridi-EDIS-järjestelmää koskevan välivaihtoehdon, joka olisi ensimmäinen askel kohti komission vuoden 2015 ehdotuksen mukaista EDIS-järjestelmän täysimääräistä loppuun saattamista ja joka perustuu ajatukseen uudesta, rinnakkain kansallisissa talletussuojajärjestelmissä jäljellä olevien varojen kanssa toimivasta keskusrahastosta ja samanaikaisesta ja yhteismitallisesta yhteisen kriisinratkaisuneuvoston roolin laajentamisesta; kiinnittää huomiota kriisinhallinnan ja eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän välisiin vahvoihin yhteyksiin ja tarpeeseen käsitellä niitä yhdessä, jotta vältetään pankkiunionin uudelleen kansallistaminen ja ylläpidetään tasapuolisia toimintaedellytyksiä; huomauttaa tässä yhteydessä, että kriisinhallintaa ja talletussuojaa koskevan kehyksen uudelleentarkastelussa olisi pyrittävä parantamaan kehyksen johdonmukaisuutta ja yhdenmukaisuutta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimia EDIS-järjestelmää koskevien neuvottelujen vauhdittamiseksi etenemissuunnitelmaan perustuvan työsuunnitelman avulla; pyytää jäsenvaltioilta vahvaa sitoutumista siihen, että tavoitteeksi asetetaan unionin kokonaisetua palvelevan sopimuksen tekeminen; ilmoittaa olevansa sitoutunut työskentelemään EDIS-järjestelmää koskevan sopimuksen aikaansaamiseksi, mutta aikoo samalla jatkaa työtään riskejä vähentävien toimenpiteiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon laitosten suojajärjestelmien roolin jäsenvaltioiden laitosten suojelussa ja vakauttamisessa; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 45.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/pdf/ssm.ar2020~1a59f5757c.en.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/pdf/ssm.ar2019~4851adc406.en.pdf

(4)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 105.

(5)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 72.

(6)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 89.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0110.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0039.

(9)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en.pdf

(10)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P091020.pdf

(11)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.esbceuropeanbankingsupervisionresponsetoeuropeancommissionpublicconsultationdigitalfinancestrategyeuropefintechactionplan2020~b2e6cd0dc4.en.pdf

(12)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/en_ecb_2020_62_f_sign~6a404d7d9c..pdf

(13)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.202010_eunon-bankfinancialintermediationriskmonitor2020~89c25e1973.en.pdf

(14)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20Assessment%20Reports/2020/December%202020/961060/Risk%20Assessment_Report_December_2020.pdf

(15)  Tutkimus – ”Regulatory Sandboxes and Innovation Hubs for FinTech: Impact on innovation, financial stability and supervisory convergence”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikkö, syyskuu 2020.

(16)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20dashboard/Q4%202020/972092/EBA%20Dashboard%20-%20Q4%202020.pdf

(17)  https://www.consilium.europa.eu/media/46978/joint-risk-reduction-monitoring-report-to-eg_november-2020_for-publication.pdf

(18)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/jc_2021_27_jc_spring_2021_report_on_risks_and_vulnerabilities.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-crisis-management-deposit-insurance-review-targeted_en

(20)  https://srb.europa.eu/sites/default/files/efb_main_doc_final_web_0.pdf

(21)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op251~65a080c5b3.en.pdf

(22)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13091-2020-INIT/en/pdf

(23)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8335-2020-ADD-1/en/pdf

(24)  https://srb.europa.eu/en/node/1118

(25)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(26)  https://srb.europa.eu/en/node/967

(27)  https://www.europarl.europa.eu/committees/en/product/product-details/20201021CAN58122

(28)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/blog/2020/html/ssm.blog201009~bc7ef4e6f8.en.html

(29)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/News%20and%20Press/Press%20Room/Press%20Releases/2020/EBA%20acts%20to%20improve%20AML/CFT%20supervision%20in%20Europe/Report%20on%20CA%20approaches%20to%20AML%20CFT.pdf

(30)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2020/931093/EBA%20Report%20on%20the%20future%20of%20AML%20CFT%20framework%20in%20the%20EU.pdf

(31)  https://www.bruegel.org/2020/12/can-the-gap-in-the-europes-internal-market-for-banking-services-be-bridged/

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15. toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15. heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16. huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18. kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27. marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/873, annettu 24. kesäkuuta 2020, asetusten (EU) N:o 575/2013 ja (EU) 2019/876 muuttamisesta tiettyjen covid-19-pandemian vuoksi tehtävien mukautusten osalta (EUVL L 204, 26.6.2020, s. 4).

(38)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 45.

(39)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 105.

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/48/EY, annettu 23. huhtikuuta 2008, kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66).

(41)  Neuvoston direktiivi 93/13/ETY, annettu 5. huhtikuuta 1993, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29).

(42)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2033, annettu 27. marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 1).

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/167 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/167

---

P9_TA(2021)0416

Haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistaminen (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (2020/2258(INI))

(2022/C 132/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 113, 115 ja 116 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 113, 115 ja 116 artiklan,

| — | ottaa huomioon haitallisen verokilpailun estämiseksi Euroopan unionissa 1. joulukuuta 1997 annetun neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon haitallisen verokilpailun estämiseksi Euroopan unionissa 1. joulukuuta 1997 annetun neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä (1),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2009 annetun komission tiedonannon hyvän hallintotavan edistämisestä verotusalalla (KOM(2009)0201), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2009 annetun komission tiedonannon hyvän hallintotavan edistämisestä verotusalalla (KOM(2009)0201),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” (COM(2015)0302),

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 2016 annetun komission tiedonannon tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 2016 annetun komission tiedonannon tehokasta verotusta koskevasta ulkoisesta strategiasta (COM(2016)0024),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yritysverotuksen käytännesäännöistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yritysverotuksen käytännesäännöistä (2),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon lisätoimenpiteistä avoimuuden lisäämiseksi ja verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi (COM(2016)0451), johon sisältyy selvitys veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon lisätoimenpiteistä avoimuuden lisäämiseksi ja verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi (COM(2016)0451), johon sisältyy selvitys veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimisesta,

| — | ottaa huomioon 8. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät kriteereistä ja menettelystä veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät kriteereistä ja menettelystä veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon laatimiseksi,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2017 kokoontuneen talous- ja raha-asioiden neuvoston (Ecofin) kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2017 kokoontuneen talous- ja raha-asioiden neuvoston (Ecofin) kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon käytännesääntötyöryhmän (yritysverotus) Portugalin puheenjohtajakauden työohjelman (3)9. helmikuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon käytännesääntötyöryhmän (yritysverotus) Portugalin puheenjohtajakauden työohjelman (3)9. helmikuuta 2021,

| — | ottaa huomioon neuvoston 26. helmikuuta 2021 tekemät viimeisimmät päivitykset veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 26. helmikuuta 2021 tekemät viimeisimmät päivitykset veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon (4),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020)0313),

| — | ottaa huomioon kantansa komission ehdotukseen neuvoston direktiiviksi yhteisöveropohjasta (5) ja komission ehdotukseen neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kantansa komission ehdotukseen neuvoston direktiiviksi yhteisöveropohjasta (5) ja komission ehdotukseen neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (6),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (7), 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (8) sekä 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (7), 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (8) sekä 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (9),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin (10),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (11),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (12) ja komissiolle ja neuvostolle esittämänsä kysymykset EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (O-000082/2020 – B9-0002/2021 ja O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (12) ja komissiolle ja neuvostolle esittämänsä kysymykset EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (O-000082/2020 – B9-0002/2021 ja O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | ottaa huomioon komission jatkotoimet edellä mainittujen parlamentin päätöslauselmien ja suosituksen johdosta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission jatkotoimet edellä mainittujen parlamentin päätöslauselmien ja suosituksen johdosta (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan taloustutkimuskeskuksen (Zentrum für Europäische Wirtschaftsforschung GmbH, ZEW) komissiolle laatiman raportin aiheesta ”The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan taloustutkimuskeskuksen (Zentrum für Europäische Wirtschaftsforschung GmbH, ZEW) komissiolle laatiman raportin aiheesta ”The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” (14),

| — | ottaa huomioon komissiolle laaditun raportin ”Aggressive tax planning indicators” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle laaditun raportin ”Aggressive tax planning indicators” (15),

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2018 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimuksen ”An overview of shell companies in the European Union” (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2018 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimuksen ”An overview of shell companies in the European Union” (16),

| — | ottaa huomioon kansainvälistä taloudellista vastuuta, avoimuutta ja rehellisyyttä Agenda 2030 -toimintaohjelman saavuttamiseksi käsittelevän YK:n korkean tason paneelin (FACTI-paneeli) raportin aiheesta ”Financial Integrity for Sustainable Development” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälistä taloudellista vastuuta, avoimuutta ja rehellisyyttä Agenda 2030 -toimintaohjelman saavuttamiseksi käsittelevän YK:n korkean tason paneelin (FACTI-paneeli) raportin aiheesta ”Financial Integrity for Sustainable Development” (17),

| — | ottaa huomioon OECD:n/G20:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen meneillään olevan työn digitalisaation verotukselle asettamien haasteiden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n/G20:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen meneillään olevan työn digitalisaation verotukselle asettamien haasteiden osalta,

| — | ottaa huomioon alustavat vaikutustenarvioinnit pöytälaatikkoyhtiöiden ja järjestelyjen käytön estämisestä verotuksessa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alustavat vaikutustenarvioinnit pöytälaatikkoyhtiöiden ja järjestelyjen käytön estämisestä verotuksessa (18),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen valuuttarahaston raportin ”Taxing Multinationals in Europe” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen valuuttarahaston raportin ”Taxing Multinationals in Europe” (19),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2016/1164 sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (”veronkiertodirektiivi I” tai ”ATAD I”) (20) ja 29. toukokuuta 2017 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/952 direktiivin (EU) 2016/1164 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verokohtelun eroavaisuuksista kolmansien maiden kanssa (”ATAD II”) (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2016/1164 sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (”veronkiertodirektiivi I” tai ”ATAD I”) (20) ja 29. toukokuuta 2017 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/952 direktiivin (EU) 2016/1164 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verokohtelun eroavaisuuksista kolmansien maiden kanssa (”ATAD II”) (21),

| — | ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (”korko- ja rojaltidirektiivi”) (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (”korko- ja rojaltidirektiivi”) (22),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/96/EU eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (”emo-tytäryhtiödirektiivi”) (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/96/EU eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (”emo-tytäryhtiödirektiivi”) (23),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta (”hallinnollista yhteistyötä koskeva direktiivi” tai ”DAC 1”) (24), 8. joulukuuta 2015 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2015/2376 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (”DAC 3”) (25), 25. toukokuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2016/881 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (”DAC 4”) (26) ja 25. toukokuuta 2018 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2018/822 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (”DAC 6”) (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta (”hallinnollista yhteistyötä koskeva direktiivi” tai ”DAC 1”) (24), 8. joulukuuta 2015 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2015/2376 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (”DAC 3”) (25), 25. toukokuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2016/881 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (”DAC 4”) (26) ja 25. toukokuuta 2018 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2018/822 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (”DAC 6”) (27),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0245/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0245/2021),

| A. | ottaa huomioon, että yritysverotuksen käytännesäännöt ovat vuodesta 1997 lähtien olleet unionin pääasiallinen väline haitallisten verotoimenpiteiden estämisessä; ottaa huomioon, että haitalliset verotoimenpiteet määritellään käytännesäännöissä toimenpiteiksi (hallinnon käytännöt mukaan lukien), jotka vaikuttavat tai voivat merkittävästi vaikuttaa taloudellisen toiminnan sijoittumiseen unionissa ja joilla verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna toimenpiteisiin, joita kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovelletaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yritysverotuksen käytännesäännöt ovat vuodesta 1997 lähtien olleet unionin pääasiallinen väline haitallisten verotoimenpiteiden estämisessä; ottaa huomioon, että haitalliset verotoimenpiteet määritellään käytännesäännöissä toimenpiteiksi (hallinnon käytännöt mukaan lukien), jotka vaikuttavat tai voivat merkittävästi vaikuttaa taloudellisen toiminnan sijoittumiseen unionissa ja joilla verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna toimenpiteisiin, joita kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovelletaan;

| B. | ottaa huomioon, että komission vuoden 2021 verotusta koskevan raportin mukaan menetetään arviolta 36–37 miljardia euroa yhteisöveroja vuodessa EU:ssa tapahtuvan veronkierron vuoksi (28); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission vuoden 2021 verotusta koskevan raportin mukaan menetetään arviolta 36–37 miljardia euroa yhteisöveroja vuodessa EU:ssa tapahtuvan veronkierron vuoksi (28);

| C. | ottaa huomioon, että veronkierron vastaiset toimintapolitiikat ovat johtaneet veroetuusjärjestelyjen vähenemiseen kaikkialla maailmassa, erityisesti unionissa; ottaa huomioon, että OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteen 5 mukaan etuusjärjestelmä on järjestelmä, joka tarjoaa jonkinlaisen veroetuuskohtelun verrattuna asianomaisen maan yleisiin verotusperiaatteisiin; ottaa huomioon, että järjestelmän tarjoama etuuskohtelu voi olla monenlainen, mukaan lukien verokannan tai veropohjan tai verojen maksamiseen tai takaisinmaksuun liittyvien etuuskohteluehtojen alentaminen (29); ottaa huomioon, että on syntynyt uusia haitallisia verokäytäntöjä erityisesti siten, että veroetuusjärjestelmiä muutetaan aggressiivisiksi yleisiksi järjestelmiksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että veronkierron vastaiset toimintapolitiikat ovat johtaneet veroetuusjärjestelyjen vähenemiseen kaikkialla maailmassa, erityisesti unionissa; ottaa huomioon, että OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteen 5 mukaan etuusjärjestelmä on järjestelmä, joka tarjoaa jonkinlaisen veroetuuskohtelun verrattuna asianomaisen maan yleisiin verotusperiaatteisiin; ottaa huomioon, että järjestelmän tarjoama etuuskohtelu voi olla monenlainen, mukaan lukien verokannan tai veropohjan tai verojen maksamiseen tai takaisinmaksuun liittyvien etuuskohteluehtojen alentaminen (29); ottaa huomioon, että on syntynyt uusia haitallisia verokäytäntöjä erityisesti siten, että veroetuusjärjestelmiä muutetaan aggressiivisiksi yleisiksi järjestelmiksi;

| D. | ottaa huomioon, että aggressiivisessa verosuunnittelussa pyritään verovelvollisuuden pienentämiseen hyödyntämällä verojärjestelmän muotoseikkoja tai kahden tai useamman verojärjestelmän keskinäisiä eroja; ottaa huomioon, että verotoimenpiteet eivät saisi haitata yksityisjohtoisia aloitteita, jotka mahdollistavat kestävän kasvun; ottaa huomioon, että empiirisen tutkimuksen mukaan suurten monikansallisten yritysten tosiasiallinen veroaste on alempi kuin kotimaisten pk-yritysten (30); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että aggressiivisessa verosuunnittelussa pyritään verovelvollisuuden pienentämiseen hyödyntämällä verojärjestelmän muotoseikkoja tai kahden tai useamman verojärjestelmän keskinäisiä eroja; ottaa huomioon, että verotoimenpiteet eivät saisi haitata yksityisjohtoisia aloitteita, jotka mahdollistavat kestävän kasvun; ottaa huomioon, että empiirisen tutkimuksen mukaan suurten monikansallisten yritysten tosiasiallinen veroaste on alempi kuin kotimaisten pk-yritysten (30);

| E. | ottaa huomioon, että unioni on pyrkinyt torjumaan haitallisia verokäytäntöjä muun muassa hyväksymällä lainsäädäntöä sekä ei-sitovilla säädöksillä ja hallitustenvälisellä yhteistyöllä; ottaa huomioon, että parlamenttia kuullaan välittömän verotuksen alalla ja että se kunnioittaa jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta tällä alalla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että unioni on pyrkinyt torjumaan haitallisia verokäytäntöjä muun muassa hyväksymällä lainsäädäntöä sekä ei-sitovilla säädöksillä ja hallitustenvälisellä yhteistyöllä; ottaa huomioon, että parlamenttia kuullaan välittömän verotuksen alalla ja että se kunnioittaa jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta tällä alalla;

| F. | ottaa huomioon, että unionissa huoli haitallisista verokäytännöistä nousi esiin1990-luvun alussa, kun perustettiin riippumaton asiantuntijakomitea ja laadittiin yhtiöverotusta EU:ssa koskevia suosituksia sisältävä raportti (”Rudingin komitean raportti”) (31); ottaa huomioon, että vuonna 1997 Euroopan unionin neuvosto laati yritysverotuksen käytännesäännöt; ottaa huomioon, että neuvostoon perustettiin käytännesääntötyöryhmä arvioimaan verotustoimenpiteitä, jotka voisivat kuulua käytännesääntöjen soveltamisalaan; ottaa huomioon, että empiirisen tutkimuksen (32) mukaan EU:n jäsenvaltiot yhdessä menettävät enemmän yhteisöverotuloja muille EU:n jäsenvaltioille kuin kolmansille maille; korostaa, että tärkein syy tulojen menetykselle on EU:n sisäisten aggressiivisten verokäytäntöjen ja haitallisen verokilpailun vastaisten lainsäädäntötoimien puuttuminen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unionissa huoli haitallisista verokäytännöistä nousi esiin1990-luvun alussa, kun perustettiin riippumaton asiantuntijakomitea ja laadittiin yhtiöverotusta EU:ssa koskevia suosituksia sisältävä raportti (”Rudingin komitean raportti”) (31); ottaa huomioon, että vuonna 1997 Euroopan unionin neuvosto laati yritysverotuksen käytännesäännöt; ottaa huomioon, että neuvostoon perustettiin käytännesääntötyöryhmä arvioimaan verotustoimenpiteitä, jotka voisivat kuulua käytännesääntöjen soveltamisalaan; ottaa huomioon, että empiirisen tutkimuksen (32) mukaan EU:n jäsenvaltiot yhdessä menettävät enemmän yhteisöverotuloja muille EU:n jäsenvaltioille kuin kolmansille maille; korostaa, että tärkein syy tulojen menetykselle on EU:n sisäisten aggressiivisten verokäytäntöjen ja haitallisen verokilpailun vastaisten lainsäädäntötoimien puuttuminen;

| G. | toteaa, että käytännesääntötyöryhmän tavoitteena on arvioida verokäytäntöjä, jotka saattavat kuulua käytännesääntötyöryhmän toimialaan, ja se tarjoaa puitteet yhteistyölle ja EU:n sisäisten mahdollisesti haitallisten järjestelmien vertaisarvioinnille; toteaa, että käytännesääntötyöryhmä on saanut jäsenvaltioiden keskuudessa jonkin verran sananvaltaa ja patistanut niitä vertaispaineen avulla toteuttamaan uudistuksia ja vastaavasti myös kolmansia maita yhteistyöhön EU:n luettelointiprosessin puitteissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että käytännesääntötyöryhmän tavoitteena on arvioida verokäytäntöjä, jotka saattavat kuulua käytännesääntötyöryhmän toimialaan, ja se tarjoaa puitteet yhteistyölle ja EU:n sisäisten mahdollisesti haitallisten järjestelmien vertaisarvioinnille; toteaa, että käytännesääntötyöryhmä on saanut jäsenvaltioiden keskuudessa jonkin verran sananvaltaa ja patistanut niitä vertaispaineen avulla toteuttamaan uudistuksia ja vastaavasti myös kolmansia maita yhteistyöhön EU:n luettelointiprosessin puitteissa;

| H. | ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä ehkäisi tehokkaasti veroetuusjärjestelmiä; toteaa, että Euroopassa käytävä verokilpailu näyttää vaikuttaneen yhteisöverokantojen laskuun, minkä myötä Euroopan keskimääräinen yhteisöverokanta on laskenut OECD-maiden keskiarvon alapuolelle (33); ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä on osallistunut jäsenvaltioiden välisen aggressiivisen verokilpailun estämiseen vahvistamalla oikeudenmukaisen kilpailun periaatteet; ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä ei ole onnistunut poistamaan joidenkin jäsenvaltioiden suurille yrityksille tarjoamia epäoikeudenmukaisia verojärjestelyjä, kuten haitalliset ennakkohinnoittelusopimukset (”veropäätökset”) ja niistä johtuva epäoikeudenmukainen kilpailuetu; ottaa huomioon, että uusimmissa vertaisarvioinneissaan käytännesääntötyöryhmä on keskittynyt teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmiin; ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä pysyy edelleen luonteeltaan täysin hallitustenvälisenä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä ehkäisi tehokkaasti veroetuusjärjestelmiä; toteaa, että Euroopassa käytävä verokilpailu näyttää vaikuttaneen yhteisöverokantojen laskuun, minkä myötä Euroopan keskimääräinen yhteisöverokanta on laskenut OECD-maiden keskiarvon alapuolelle (33); ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä on osallistunut jäsenvaltioiden välisen aggressiivisen verokilpailun estämiseen vahvistamalla oikeudenmukaisen kilpailun periaatteet; ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä ei ole onnistunut poistamaan joidenkin jäsenvaltioiden suurille yrityksille tarjoamia epäoikeudenmukaisia verojärjestelyjä, kuten haitalliset ennakkohinnoittelusopimukset (”veropäätökset”) ja niistä johtuva epäoikeudenmukainen kilpailuetu; ottaa huomioon, että uusimmissa vertaisarvioinneissaan käytännesääntötyöryhmä on keskittynyt teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmiin; ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä pysyy edelleen luonteeltaan täysin hallitustenvälisenä;

| I. | toteaa, että molemmat tulevan maailmanlaajuisen sopimuksen pilarit ovat yhdenmukaisia komission äskettäisessä tiedonannossa 2000-luvun yritysverotuksesta esittämän yritysverotuskehystä koskevan vision kanssa; ottaa huomioon, että komissio esitti tässä tiedonannossa ehdotuksen direktiiviksi, jossa otetaan huomioon OECD:n mallin säännöt ja joka sisältää tarvittavat mukautukset tosiasiallista vähimmäisverotusta koskevan II pilarin täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että molemmat tulevan maailmanlaajuisen sopimuksen pilarit ovat yhdenmukaisia komission äskettäisessä tiedonannossa 2000-luvun yritysverotuksesta esittämän yritysverotuskehystä koskevan vision kanssa; ottaa huomioon, että komissio esitti tässä tiedonannossa ehdotuksen direktiiviksi, jossa otetaan huomioon OECD:n mallin säännöt ja joka sisältää tarvittavat mukautukset tosiasiallista vähimmäisverotusta koskevan II pilarin täytäntöönpanemiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä onnistui käynnistämään lainkäyttöalueita koskevan vuoropuhelun sellaisten kolmansien maiden kanssa, joita kehotetaan kumoamaan niiden haitalliset verokäytännöt, jotta ne eivät joutuisi veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon (”EU:n luettelo”); katsoo, että EU:n luettelon on oltava väline, jolla torjutaan kolmansien maiden lainkäyttöalueiden haitallisia verokäytäntöjä maailmanlaajuisen reilun kilpailun säilyttämiseksi; ottaa huomioon, että tämänhetkinen EU:n luettelo sisältää vain 12 kolmannen maan lainkäyttöaluetta (34) ja sen ulkopuolelle jää valitettavasti tiettyjä pahamaineisia veroparatiiseja; ottaa huomioon, että EU:n luettelo laaditaan käytännesääntötyöryhmän määrittelemien kriteerien pohjalta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että käytännesääntötyöryhmä onnistui käynnistämään lainkäyttöalueita koskevan vuoropuhelun sellaisten kolmansien maiden kanssa, joita kehotetaan kumoamaan niiden haitalliset verokäytännöt, jotta ne eivät joutuisi veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon (”EU:n luettelo”); katsoo, että EU:n luettelon on oltava väline, jolla torjutaan kolmansien maiden lainkäyttöalueiden haitallisia verokäytäntöjä maailmanlaajuisen reilun kilpailun säilyttämiseksi; ottaa huomioon, että tämänhetkinen EU:n luettelo sisältää vain 12 kolmannen maan lainkäyttöaluetta (34) ja sen ulkopuolelle jää valitettavasti tiettyjä pahamaineisia veroparatiiseja; ottaa huomioon, että EU:n luettelo laaditaan käytännesääntötyöryhmän määrittelemien kriteerien pohjalta;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n luettelon kriteerit poikkeavat edelleen niistä kriteereistä, joita käytetään haitallisten verokäytäntöjen EU:n vertaisarvioinnissa, vaikka käytännesääntötyöryhmä suorittaa molemmat arvioinnit; ottaa huomioon, että kuusi jäsenvaltiota on saanut maakohtaisia suosituksia verojärjestelmänsä vahvistamiseksi, jotta estetään aggressiivisen verosuunnittelun riski; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n luettelon kriteerit poikkeavat edelleen niistä kriteereistä, joita käytetään haitallisten verokäytäntöjen EU:n vertaisarvioinnissa, vaikka käytännesääntötyöryhmä suorittaa molemmat arvioinnit; ottaa huomioon, että kuusi jäsenvaltiota on saanut maakohtaisia suosituksia verojärjestelmänsä vahvistamiseksi, jotta estetään aggressiivisen verosuunnittelun riski;

| L. | ottaa huomioon, että komissio on antanut veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella tiedonannon ja suunnittelee käytännesääntöjen uudistamista ja EU:n luettelon parantamista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio on antanut veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella tiedonannon ja suunnittelee käytännesääntöjen uudistamista ja EU:n luettelon parantamista;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on syössyt EU:n talouden syvimpään nykyaikoina koettuun taantumaan ja että elpymisen merkkejä on alkanut näkyä vasta aivan hiljattain; ottaa huomioon, että osana covid-19-pandemian vastaisia toimiaan hallitukset kaikkialla unionissa ottivat nopeasti käyttöön verotoimenpiteitä tarjotakseen likviditeettiä sekä yrityksille että kotitalouksille (35), mikä johti jäsenvaltioiden verotulojen vähenemiseen; ottaa huomioon, että yritysverotusta olisi käytettävä välineenä elpymisen tukemiseen yksinkertaisilla, vakailla ja pk-yritysten kannalta suotuisilla verosäännöillä, jotka eivät vaikeuta talouden elpymistä aiheuttamalla uutta kohtuutonta taakkaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on syössyt EU:n talouden syvimpään nykyaikoina koettuun taantumaan ja että elpymisen merkkejä on alkanut näkyä vasta aivan hiljattain; ottaa huomioon, että osana covid-19-pandemian vastaisia toimiaan hallitukset kaikkialla unionissa ottivat nopeasti käyttöön verotoimenpiteitä tarjotakseen likviditeettiä sekä yrityksille että kotitalouksille (35), mikä johti jäsenvaltioiden verotulojen vähenemiseen; ottaa huomioon, että yritysverotusta olisi käytettävä välineenä elpymisen tukemiseen yksinkertaisilla, vakailla ja pk-yritysten kannalta suotuisilla verosäännöillä, jotka eivät vaikeuta talouden elpymistä aiheuttamalla uutta kohtuutonta taakkaa;

Nykyiset EU:n toimintapolitiikat haitallisten verokäytäntöjen torjumiseksi unionissa

| 1. | toteaa, että useat veroskandaalit, erityisesti LuxLeaks-tietovuoto, Panaman paperit -tietovuoto, Paratiisin paperit -tietovuoto ja tuoreimpana OpenLux-paljastukset, sekä julkinen ja parlamentin painostus ovat tehostaneet haitallisia verokäytäntöjä koskevaa EU:n toimintapoliittista ohjelmaa; korostaa, että veropetokset ja veronkierto aiheuttavat jäsenvaltioille merkittäviä tulonmenetyksiä, joita ei voida hyväksyä, ja että näitä tuloja tarvitaan tällä hetkellä pandemian tuhoisista seurauksista selviytymiseksi; muistuttaa, että OECD:n varovaisten arvioiden mukaan BEPS:n osuus maailmanlaajuisesta yhteisöverosta on 4–10 prosenttia tai 100–240 miljardia Yhdysvaltain dollaria (84–202 miljardia euroa) vuosittain (36); muistuttaa, että parlamentin arvio yhteisöveron välttelystä on 160–190 miljardia euroa, kun sekä BEPS että muut verojärjestelmät otetaan huomioon (37); kehottaa komissiota arvioimaan säännöllisesti veropetosten ja veronkierron laajuutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja kansainvälisellä tasolla toteutettuihin merkittäviin toimenpiteisiin verotuksen avoimuutta koskevien periaatteiden vahvistamiseksi, haitallisen verokilpailun torjumiseksi ja sen varmistamiseksi, että noudatetaan haitallisten verokäytäntöjen vastaisia toimenpiteitä; pitää myönteisenä toimielinten välistä sopimusta direktiivistä, jolla muutetaan direktiiviä 2013/34/EU (38) siltä osin kuin on kyse tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta (julkinen maakohtainen raportointi); odottaa, että neuvosto hyväksyy nopeasti ensimmäisen käsittelynsä kannan, jotta direktiivi voidaan hyväksyä ja jotta se tulee voimaan mahdollisimman pian; korostaa, että monet unionissa ilmenevien haitallisten verokäytäntöjen käsittelemiseksi hyväksytyt EU:n välineet, joihin sisältyvät muun muassa ATAD I ja II, korko- ja rojaltidirektiivi, emo-tytäryhtiödirektiivi, hallinnollista yhteistyötä verotuksen alalla koskeva direktiivi ja erityisesti DAC 3, 4 ja 6 (veropäätöksistä, maakohtaisesta raportoinnista ja pakollista ilmoittamista koskevista säännöistä välittäjille), useat komission suositukset neuvostolle, käytännesääntötyöryhmä ja neuvoston suositukset aggressiivista verosuunnittelua koskevasta käsittelystä eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että unionin lainsäädännössä säädetään verotuksen alalla toteutettavia yhteistyötoimia ja tiedonvaihtoa koskevista vähimmäisvaatimuksista; tukee jäsenvaltioiden välisiä lisäneuvotteluja hallinnollisen yhteistyön vahvistamiseksi verotuksen alalla; painottaa, että olisi keskityttävä nykyisten sääntöjen asianmukaiseen täytäntöönpanoon ja valvontaan; korostaa, että Euroopan sosiaalisessa markkinataloudessa riittävä verotus sekä yksinkertainen ja selkeä verolainsäädäntö edistävät työpaikkojen luomista, parantavat Euroopan kilpailukykyä ja edistävät veropetosten ja veronkierron torjumista; toteaa, että jäsenvaltioilla on harkintavalta päättää veropolitiikastaan omien olosuhteidensa perusteella asianmukaiseksi katsomallaan tavalla; muistuttaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioiden olisi käytettävä toimivaltaansa unionin lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että käytännesääntötyöryhmän perusajatuksena on, että maiden välinen verokilpailu ei itsessään ole haitallista, mutta yhteisiä periaatteita tarvitaan sen määrittämiseksi, missä laajuudessa maat voivat käyttää verojärjestelmiään ja -politiikkaansa yritysten ja voittojen houkutteluun; korostaa, että komissio on tietoinen siitä, että sekä verokilpailun luonne että muoto ovat muuttuneet merkittävästi kahden viime vuosikymmenen aikana ja että käytännesääntötyöryhmä ei ole kehittynyt vastaamaan uusiin haasteisiin ja testaamaan oikeudenmukaisuuden parametreja (39); |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti käytännesääntötyöryhmän työhön haitallisia verokäytäntöjä koskevan sisäisen ja ulkoisen ulottuvuuden osalta; toteaa, että käytännesääntötyöryhmä käsittelee haitallisten verokäytäntöjen ulkoista ulottuvuutta soveltamalla ”oikeudenmukaisen verotuksen” kriteeriä; katsoo, että EU:n luettelointiprosessia on uudistettava; suosittelee, että tämä prosessi virallistetaan EU:n lainsäädännössä erityisesti sitovan välineen avulla; kehottaa komissiota antamaan lisätietoja jäsenvaltioihin sovellettavien haitallisten verokäytäntöjen löyhien kriteerien ja kolmansien maiden lainkäyttöalueisiin luettelointiprosessin yhteydessä erityisesti taloudellisen sisällön osalta sovellettavien tiukempien kriteerien yhdenmukaisuuden arvioimiseksi; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi myös noudatettava ”avoimuuskriteeriä” hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä; toteaa, että unionin vaikutus veropetosten ja haitallisten verokäytäntöjen torjuntaan maailmanlaajuisesti riippuu sen omasta esimerkistä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä ilmoitusta pöytälaatikkoyritysten väärinkäytön torjunnan tehostamisesta ja odottaa komission 2000-luvun yritysverotuksesta antamassa tiedonannossa mainittua ehdotusta pöytälaatikkoyritysten sisältöä koskevista säännöistä, joilla pyritään puuttumaan aggressiiviseen verosuunnitteluun käytettäessä yhtiöitä, joiden läsnäolo on olematonta tai ei ole merkittävää ja jotka eivät harjoita lainkaan tai harjoittavat vain vähän todellista taloudellista toimintaa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että yritysverotuksen käytännesäännöt ovat vuodesta 1997 lähtien olleet unionin pääasiallinen väline haitallisen verokilpailun estämisessä; muistuttaa, että OECD:n yhteyteen vuonna 1998 perustettiin haitallisia verokäytäntöjä käsittelevä foorumi, jonka tehtävänä on valvoa ja tarkastella verokäytäntöjä ja jossa keskitytään veroetuusjärjestelyjen piirteisiin; korostaa, että haitallisia verokäytäntöjä käsittelevän foorumin arvioinneilla on ratkaiseva vaikutus haitallisten verojärjestelmien määrittämisessä EU:n luettelointiprosessissa; kehottaa käytännesääntötyöryhmää pysymään riippumattomana haitallisia verokäytäntöjä käsittelevästä foorumista, kun se arvioi haitallisia verokäytäntöjä; |
| --- | --- |

6.

Suositukset haitallisia verokäytäntöjä koskevalle tulevalle EU:n työlle

| 7. | korostaa OECD:n/G20:n BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen II pilarin ehdotettua uudistusta, jolla pyritään haitallisten verokäytäntöjen torjumiseksi ja tosiasiallisen veroasteen määräämiseksi puuttumaan jäljellä oleviin BEPS-haasteisiin ja vahvistamaan säännöt, joilla annetaan lainkäyttöalueille oikeus verottaa takautuvasti siltä osin, kun muut lainkäyttöalueet eivät ole käyttäneet ensisijaista verotusoikeuttaan tai kun maksuun sovelletaan muulla tavalla alhaista tosiasiallista veroastetta (40); odottaa tämän osalta innolla unionin etujen eli yksinkertaisen ja oikeudenmukaisen verotuksen periaatteiden ja vaatimusten mukaista maailmanlaajuista yhteisymmärrystä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille uuden kehityksen, jota on tapahtunut OECD:n/G20:n osallistavaa kehystä koskevissa neuvotteluissa Yhdysvaltojen hallinnon tuoreiden ehdotusten pohjalta, sekä tuoreen osallistavaa kehystä koskevan sopimuksen ja G20-maiden valtiovarainministerien tiedonannon, mikä voisi helpottaa II pilaria koskevan, yli 130 maata kattavan sopimuksen tekemistä vuoden 2021 puoliväliin mennessä; yhtyy G7:n sitoumukseen 13. kesäkuuta 2021 alkaen asettaa vähintään 15 prosentin globaali vähimmäisvero maakohtaiselta pohjalta lisäneuvottelujen perustaksi, ja tämä sitoumus toistettiin 1. heinäkuuta 2021 annetussa julkilausumassa kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisaatiosta aiheutuvien verohaasteiden ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota esittämään vaikutustenarvioinnin kansainvälisten veroneuvottelujen tulevista tuloksista; muistuttaa, että komissio on sitoutunut ehdottamaan II pilarin ratkaisua vastaavaa ratkaisua tosiasiallisesta vähimmäisverotuksesta riippumatta siitä, onko OECD:n osallistavan kehyksen tasolla päästy sopimukseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa ottamaan käyttöön ”taloudellisen sisällön vähimmäistason” määritelmän, joka on verrannollinen OECD:n maailmanlaajuisen standardin ja BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteeseen 5 liittyvän jatkotoimen kanssa, joka perustuu mieluiten kaavamaiseen lähestymistapaan ja joka kehittyisi vaiheittain, kun raportoitu tulo kasvaa; ehdottaa, että tällaista kriteeriä voitaisiin käyttää arvioitaessa sitä, onko verojärjestelmä mahdollisesti haitallinen; muistuttaa, että 2000-luvun yritysverotuksesta antamassaan tiedonannossa komissio tarkastelee verosääntöjen kannalta mahdollisia uusia sisältöä koskevia vaatimuksia ja todellisen taloudellisen toiminnan indikaattoreita; korostaa taloudellisen sisällön vaatimusta, joka on jo sisällytetty EU:n luettelon ”oikeudenmukaisen verotuksen” kriteeriin; katsoo kuitenkin, että tämä kriteeri jättää tulkinnanvaraa ja on liian epämääräinen, koska se mahdollistaa edelleen pahamaineisten veroparatiisien poistamisen luettelosta vähämerkityksellisten uudistusten jälkeen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat siitä, miten suunnitella oikeudenmukaisia ja avoimia verokannustimia niin, että sisämarkkinoiden vääristymisen riskit ovat pienemmät ja että varmistetaan oikeudenmukainen kilpailu ja suositaan työpaikkojen luomista, erityisesti tarkastelemalla tällaisten kannustinten tyyppiä (voittoihin vai kustannuksiin perustuva kannustin), voimassaoloaikaa (tilapäinen vai pysyvä kannustin), maantieteellisiä rajoituksia (talousalueet) ja merkittävyyttä (täysi vai osittainen vapautus); panee merkille Euroopan talous- ja sosiaalikomitean teettämän tutkimuksen yhtiöverokantojen alentamisesta ja sen vaikutuksesta tuloihin ja kasvuun (41); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä, että komissio toteaa, että tulevaa maailmanlaajuista vähimmäisverotusstandardia olisi käsiteltävä käytännesääntötyöryhmässä huolimatta siitä, päästäänkö maailmanlaajuisella tasolla yksimielisyyteen vai ei, jotta varmistetaan, että kaikki yritykset maksavat oman osuutensa veroista, kun ne tekevät voittoa sisämarkkinoilla (42); panee merkille, että komissio esitti äskettäin 2000-luvun yritysverotuksesta antamassaan tiedonannossa lainsäädäntöehdotukset, jotka ovat välttämättömät II pilarin täytäntöönpanemiseksi unionin tasolla, mukaan lukien ATAD-direktiivin tarkistaminen ulkomaisia väliyhtiöitä koskevien sääntöjen mukauttamiseksi II pilarissa sovitun tuloksi lukemista koskevan säännön mukaisiksi, korko- ja rojaltidirektiivin uudelleenlaadinta, käytännesääntötyöryhmän uudistaminen ja II pilarin käyttöönottaminen kriteereissä, joita käytetään arvioitaessa kolmansia maita yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevassa EU:n luettelossa; kehottaa komissiota tässä yhteydessä varmistamaan, että tosiasiallisen vähimmäisverokannan täytäntöönpanosäännöt suunnitellaan niin, että niiden noudattamisesta ei aiheudu kohtuuttomia kustannuksia; ymmärtää, että yleisesti ottaen II pilaria koskevan tämänhetkisen ehdotuksen logiikan mukaisesti suurten yritysten kansallinen tosiasiallinen veroaste ei saisi olla alhaisempi kuin vähimmäisverotaso; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että korko- ja rojaltidirektiivin muuttamista koskeva ehdotus on ollut neuvoston käsiteltävänä vuodesta 2012 lähtien, mikä johtuu erityisesti lähdeveron vähimmäistasoa koskevasta erimielisyydestä; kehottaa neuvostoa ja puheenjohtajavaltiota aloittamaan uudelleen sitä koskevat neuvottelut; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta verottaa monikansallisia yhtiöitä oikeudenmukaisen ja tehokkaan jäsenvaltioiden välisen verotusoikeuksien jakokaavan perusteella; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että neuvosto ei hyväksynyt ehdotuksia yhteisestä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta; kehottaa komissiota mukauttamaan tulevaan BEFIT-kehykseen liittyvän lainsäädäntöehdotuksen aikataulua kansainvälisen vero-ohjelmaan; on huolissaan siitä, että käytössä ei ole selkeää strategiaa sen varmistamiseksi, että unionin yritysverotusta koskeva uusi kehys saa jäsenvaltioilta tukea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan (43) yhteisöverokannat ovat olleet laskusuunnassa mutta siitä huolimatta kerättyjen yhteisöverotulojen määrä prosentteina BKT:stä on pysynyt ajan mittaan huomattavan vakaana, kun otetaan huomioon suhdannevaihtelu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | painottaa, että haitallisia verokäytäntöjä torjuvien uusien EU:n välineiden tulevassa täytäntöönpanossa olisi asetettava etusijalle sitovien välineiden käyttö ja tarkasteltava kaikkia SEUT-sopimuksen mahdollisuuksia päätöksenteon tehostamiseksi; muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 116 artiklassa määrättyä menettelyä voidaan soveltaa, kun haitalliset verokäytännöt vääristävät kilpailuedellytyksiä sisämarkkinoilla ja että tämä perussopimuksen määräys ei muuta unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimivallan jakoa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota arvioimaan patenttiboksien ja muiden teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmien tehokkuutta haitallisia verotuskäytäntöjä koskevan BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteessä 5 määritellyn uuden nexus-lähestymistavan mukaisesti, mukaan lukien vaikutus verotulojen menetyksiin; kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia siinä tapauksessa, että arvioinnissa todetaan, että teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmillä ei ole vaikutusta todelliseen taloudelliseen toimintaan; huomauttaa, että Yhdysvaltojen hallinto esittää ulkomailta peräisin oleviin aineettomasta omaisuudesta saataviin tuloihin (Foreign-Derived Intangible Income, FDII) liittyvän järjestelyn poistamista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että jäsenvaltioiden veropolitiikkoja seurataan eurooppalaisen ohjausjakson avulla; katsoo, että eurooppalaista ohjausjaksoa voitaisiin kehittää edelleen välineenä, jolla tuetaan aggressiivisen verosuunnittelun hillitsemistä EU:ssa erityisten maakohtaisten suositusten avulla; |
| --- | --- |

18.

Yritysverotuksen käytännesääntöjen uudistaminen

| 19. | on tyytyväinen siihen, että käytännesääntötyöryhmä on arvioinut 480 järjestelmää perustamisensa jälkeen ja että noin 130 (44) järjestelmää on katsottu haitallisiksi (45); toteaa, että käytännesääntöjen puitteissa toteutettu kansallisten verojärjestelmien vertaisarviointi on vähentänyt haitallista verokilpailua ja johtanut tämän seurauksena veroetuusjärjestelmien vähenemiseen unionissa; odottaa, että EU:n luettelointiprosessilla on mahdollisesti samanlainen vaikutus maailmanlaajuisella tasolla; varoittaa kuitenkin haitallisten muiden kuin etuuskohtelua koskevien järjestelmien syntymisestä; katsoo siksi, että nykyiset kriteerit, joiden mukaan haitalliset verokäytännöt määritellään käytännesäännöissä, ovat osittain vanhentuneita, sillä niissä keskitytään etuusjärjestelmiin; korostaa kuitenkin tarvetta tehostaa käytännesääntöjä, kun otetaan huomioon viimeaikaiset veroskandaalit sekä tämänhetkiset haasteet, kuten globalisaatio, digitalisaatio ja aineettoman omaisuuden kasvava merkitys; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa käytännesääntötyöryhmää hyödyntämään täysimääräisesti nykyistä toimeksiantoaan koko sen laajuudessa; kehottaa kuitenkin neuvostoa jatkamaan toimeksiannon soveltamisalan uudistamista ja erityisesti tarvittaessa tarkastelemaan kaikkia aggressiivisen verosuunnittelun indikaattoreita jäsenvaltioittain, mukaan lukien verojärjestelmän yleiset piirteet, jotta voidaan määrittää, sisältyykö sen lainsäädäntöön haitallisia verotoimenpiteitä; kehottaa neuvostoa toteuttamaan jatkotoimia, joiden perustana on veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella heinäkuussa 2020 annettu komission tiedonanto, jossa kannatetaan käytännesääntöjen uudistamista oikeudenmukaisen verotuksen varmistamiseksi unionissa; toteaa, että näin toimitaan osittain jo nyt käytännesääntötyöryhmässä erityisesti laskennallisen korkovähennyksen ja ulkomailta peräisin olevien tulojen verovapauden mahdollistavien järjestelmien tapauksessa sekä EU:n luettelointiprosessin puitteissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että käytännesäännöt ovat ei-sitova väline, jonka tarkoituksena on säilyttää EU:n verokehys, joka mahdollistaa tasapuoliset toimintaedellytykset verotuksen alalla vertaisarvioinnin ja vertaispaineen pohjalta; pitää kuitenkin valitettavana, että käytännesäännöt eivät ole sitovia; panee merkille, että jäsenvaltiot voivat viivyttää haitallisen järjestelmän kumoamista ja jopa ylläpitää sitä ilman seurauksia; painottaa, että käytännesääntötyöryhmän päätöksentekoa koskevien asiakirjojen olisi oltava julkisesti saatavilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vaatii, että käytännesääntöjen kriteerejä, hallintaa ja soveltamisalaa tarkistetaan sitovalla välineellä, joka perustuu nykyisiin hallitustenvälisiin järjestelyihin, ja tehokkaammalla päätöksentekomenettelyllä; katsoo, että käytännesääntöjen tarkistamisessa olisi käytettävä demokraattista, avointa ja vastuullista prosessia ja siihen olisi otettava mukaan asiantuntijaryhmä, joka koostuu kansalaisyhteiskunnan, komission ja parlamentin asiantuntijoista; kehottaa, että tarkistettua välinettä sovelletaan avoimemmin ja tehokkaammin ja että parlamentti osallistuu asianmukaisesti uusien toimintapoliitikkojen suunnitteluun ja hyväksymiseen haitallisten verokäytäntöjen torjumiseksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että käytännesääntöjen kriteerien uudistaminen on kiireellinen asia ja että sen olisi ensimmäisenä sisällettävä tosiasiallista verokantaa koskeva kriteeri, joka on osallistavan kehyksen II pilarin puitteissa kansainvälisesti sovitun tosiasiallisen vähimmäisverokannan mukainen, ja vankka ja asteittainen taloudellisen sisällön vaatimus samalla kun mahdollistetaan oikeudenmukainen kilpailu, joka on Euroopan ja sen tärkeimmän kumppanin Yhdysvaltojen kunnianhimoisten ponnistelujen ihanteellisen mahdollinen lopputulos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että monet mahdolliset riskitekijät voisivat mahdollisesti helpottaa voitonsiirtoa, kuten erityisrahoitusyhtiöt, aineettoman omaisuuden siirtäminen ja korkeat passiiviset tulot (rojaltit, korot, osingot jne.); |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannattaa komission aikomusta laajentaa käytännesääntöjen soveltamisala kattamaan kansallisten yhteisöverojärjestelmien muita järjestelmiä ja yleisiä näkökohtia oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevassa toimintasuunnitelmassaan elpymisstrategian tueksi esitetyllä tavalla; kehottaa ottamaan mukaan henkilöveroetuusjärjestelmiä, jotta katetaan erityiset kansalaisuusjärjestelyt tai toimenpiteet, joilla houkutellaan erittäin liikkuvia varakkaita henkilöitä ja digitaalisia nomadeja ja jotka voivat johtaa merkittäviin sisämarkkinoiden vääristymiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan seuraavanlaista FATAL-kehystä (Framework on Aggressive Tax Arrangements and Low-rates) eli aggressiivisia verojärjestelyjä ja alhaisia verokantoja koskevaa kehystä, joka korvaisi nykyiset käytännesäännöt:






  A. | jäsenvaltioiden ja unionin asiaa koskevaa toimivaltaa rajoittamatta tämä kehys koskee toimenpiteitä, jotka vaikuttavat tai voivat merkittävästi vaikuttaa taloudellisen toiminnan sijoittumiseen unionissa sekä henkilökohtaisten tulojen ja pääoman siirtämiseen (yksityishenkilöitä koskevat verojärjestelyt);
  edellä mainitut taloudelliset toiminnat käsittävät myös kaikki jonkin yhtiöryhmän sisällä harjoitettavat toiminnat;
  kehyksessä tarkoitetut verotustoimenpiteet voivat olla joko lakeja tai asetuksia ja hallintokäytäntöjä; |
| --- | --- | --- |

26.

A.

jäsenvaltioiden ja unionin asiaa koskevaa toimivaltaa rajoittamatta tämä kehys koskee toimenpiteitä, jotka vaikuttavat tai voivat merkittävästi vaikuttaa taloudellisen toiminnan sijoittumiseen unionissa sekä henkilökohtaisten tulojen ja pääoman siirtämiseen (yksityishenkilöitä koskevat verojärjestelyt);

edellä mainitut taloudelliset toiminnat käsittävät myös kaikki jonkin yhtiöryhmän sisällä harjoitettavat toiminnat;

kehyksessä tarkoitetut verotustoimenpiteet voivat olla joko lakeja tai asetuksia ja hallintokäytäntöjä;

| B. | mahdollisesti haitallisina ja siis näihin sääntöihin kuuluvina on pidettävä A kohdassa määritellyn soveltamisalan piirissä sellaisia verotustoimenpiteitä, joilla tosiasiallista verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovellettaviin verotustasoihin, nollaverotus mukaan lukien, tai joilla tosiasiallista verotustasoa alennetaan verrattuna BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen tai sellaisen kansainvälisen foorumin puitteissa, jossa EU on edustettuna, sovittuun tosiasialliseen vähimmäisverotustasoon (”gateway”-peruste);
  tällainen verotustaso voi johtua nimellisverokannasta, veropohjasta ja/tai jostain muusta tosiasiallisen verokannan määrittävästä asiaankuuluvasta tekijästä;
  näiden toimenpiteiden haitallisuutta arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa seuraavaa:






  1. | myönnetäänkö etuja vain niille, jotka eivät asu kyseisessä jäsenvaltiossa, tai vain muiden kuin kyseisessä jäsenvaltiossa asuvien kanssa tehtyihin liiketoimiin; tai |
| --- | --- | --- |

B.

mahdollisesti haitallisina ja siis näihin sääntöihin kuuluvina on pidettävä A kohdassa määritellyn soveltamisalan piirissä sellaisia verotustoimenpiteitä, joilla tosiasiallista verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovellettaviin verotustasoihin, nollaverotus mukaan lukien, tai joilla tosiasiallista verotustasoa alennetaan verrattuna BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen tai sellaisen kansainvälisen foorumin puitteissa, jossa EU on edustettuna, sovittuun tosiasialliseen vähimmäisverotustasoon (”gateway”-peruste);

tällainen verotustaso voi johtua nimellisverokannasta, veropohjasta ja/tai jostain muusta tosiasiallisen verokannan määrittävästä asiaankuuluvasta tekijästä;

näiden toimenpiteiden haitallisuutta arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa seuraavaa:

1.

myönnetäänkö etuja vain niille, jotka eivät asu kyseisessä jäsenvaltiossa, tai vain muiden kuin kyseisessä jäsenvaltiossa asuvien kanssa tehtyihin liiketoimiin; tai

| 2. | ovatko edut täysin erillään kyseisen kolmannen maan kotimarkkinoista niin, että ne eivät vaikuta kansalliseen veropohjaan; tai |
| --- | --- |

2.

ovatko edut täysin erillään kyseisen kolmannen maan kotimarkkinoista niin, että ne eivät vaikuta kansalliseen veropohjaan; tai

| 3. | myönnetäänkö edut myös ilman minkäänlaista todellista taloudellista toimintaa tai merkittävää taloudellista läsnäoloa kyseiset veroedut tarjoavassa jäsenvaltiossa; tässä yhteydessä käytetään komission määritelmää todellisesta taloudellisesta toiminnasta ja taloudellisesta läsnäolosta, jotka määritetään käyttäen taloudellista sisältöä koskevaa oikeasuhteista sisältövaatimusta, joka kehittyy progressiivisesti ilmoitettujen tulojen lisääntyessä kyseisessä jäsenvaltiossa; tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota henkistä omaisuutta koskeviin järjestelyihin; tai |
| --- | --- |

3.

myönnetäänkö edut myös ilman minkäänlaista todellista taloudellista toimintaa tai merkittävää taloudellista läsnäoloa kyseiset veroedut tarjoavassa jäsenvaltiossa; tässä yhteydessä käytetään komission määritelmää todellisesta taloudellisesta toiminnasta ja taloudellisesta läsnäolosta, jotka määritetään käyttäen taloudellista sisältöä koskevaa oikeasuhteista sisältövaatimusta, joka kehittyy progressiivisesti ilmoitettujen tulojen lisääntyessä kyseisessä jäsenvaltiossa; tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota henkistä omaisuutta koskeviin järjestelyihin; tai

| 4. | poikkeavatko monikansallisen yritysryhmän sisäisten toimien tuottaman voiton määrittelyssä käytetyt perusteet kansainvälisesti yleisesti hyväksytyistä periaatteista, erityisesti OECD:ssä sovituista säännöistä; tai |
| --- | --- |

4.

poikkeavatko monikansallisen yritysryhmän sisäisten toimien tuottaman voiton määrittelyssä käytetyt perusteet kansainvälisesti yleisesti hyväksytyistä periaatteista, erityisesti OECD:ssä sovituista säännöistä; tai

| 5. | puuttuuko verotuksellisista toimenpiteistä avoimuus esimerkiksi silloin, kun säännöksiä sovelletaan hallinnon tasolla väljemmin tavalla, joka ei ole avoin; |
| --- | --- |

5.

puuttuuko verotuksellisista toimenpiteistä avoimuus esimerkiksi silloin, kun säännöksiä sovelletaan hallinnon tasolla väljemmin tavalla, joka ei ole avoin;

| C. | mahdollisesti haitallisina ja siis näihin sääntöihin kuuluvina on pidettävä A kohdassa määritellyn soveltamisalan piirissä sellaisia henkilökohtaisia tuloja, pääomaa ja omaisuutta koskevia veroetuusjärjestelyjä, joilla tosiasiallista verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovellettaviin verotustasoihin, nollaverotus mukaan lukien; myös yleiset henkilökohtaista tuloveroa ja omaisuusveroa koskevat järjestelyt, jotka johtaisivat sisämarkkinoiden vääristymiin, voivat kuulua soveltamisalan ja arvioinnin piiriin; |
| --- | --- |

C.

mahdollisesti haitallisina ja siis näihin sääntöihin kuuluvina on pidettävä A kohdassa määritellyn soveltamisalan piirissä sellaisia henkilökohtaisia tuloja, pääomaa ja omaisuutta koskevia veroetuusjärjestelyjä, joilla tosiasiallista verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovellettaviin verotustasoihin, nollaverotus mukaan lukien; myös yleiset henkilökohtaista tuloveroa ja omaisuusveroa koskevat järjestelyt, jotka johtaisivat sisämarkkinoiden vääristymiin, voivat kuulua soveltamisalan ja arvioinnin piiriin;

Pidättyminen uusista toimenpiteistä ja lainsäädännön purkaminen

Pidättyminen uusista toimenpiteistä

| D. | jäsenvaltiot sitoutuvat pidättymään tässä kehyksessä tarkoitetun mukaisesti haitallisten uusien verotuksellisten toimenpiteiden käyttöönotosta; päättäessään tulevasta politiikastaan jäsenvaltiot noudattavat näin ollen kehyksen pohjana olevia periaatteita ja ottavat asianmukaisesti huomioon jäljempänä E–I kohdassa tarkoitetun tarkistusmenettelyn arvioidessaan uusien verotuksellisten toimenpiteiden haitallisuutta; |
| --- | --- |

D.

jäsenvaltiot sitoutuvat pidättymään tässä kehyksessä tarkoitetun mukaisesti haitallisten uusien verotuksellisten toimenpiteiden käyttöönotosta; päättäessään tulevasta politiikastaan jäsenvaltiot noudattavat näin ollen kehyksen pohjana olevia periaatteita ja ottavat asianmukaisesti huomioon jäljempänä E–I kohdassa tarkoitetun tarkistusmenettelyn arvioidessaan uusien verotuksellisten toimenpiteiden haitallisuutta;

Lainsäädännön purkaminen

| E. | jäsenvaltiot sitoutuvat tarkistamaan voimassa olevia lakejaan ja omaksumiaan käytäntöjä ottaen huomioon kehyksen taustalla olevat periaatteet ja jäljempänä E–I kohdassa kuvatun tarkistusmenettelyn; jäsenvaltiot muuttavat tarvittaessa näitä lakeja ja käytäntöjä, jotta kaikki niihin sisältyvät haitalliset toimenpiteet poistettaisiin mahdollisimman pian ottaen huomioon neuvostossa ja komissiossa tarkistusmenettelyn johdosta käydyt keskustelut; |
| --- | --- |

E.

jäsenvaltiot sitoutuvat tarkistamaan voimassa olevia lakejaan ja omaksumiaan käytäntöjä ottaen huomioon kehyksen taustalla olevat periaatteet ja jäljempänä E–I kohdassa kuvatun tarkistusmenettelyn; jäsenvaltiot muuttavat tarvittaessa näitä lakeja ja käytäntöjä, jotta kaikki niihin sisältyvät haitalliset toimenpiteet poistettaisiin mahdollisimman pian ottaen huomioon neuvostossa ja komissiossa tarkistusmenettelyn johdosta käydyt keskustelut;

Tarkistusmenettely

Asiaankuuluvien tietojen antaminen

| F. | avoimuusperiaatteiden mukaisesti jäsenvaltiot tiedottavat toisilleen ja komissiolle voimassa olevista tai suunnitelluista verotuksellisista toimenpiteistä, jotka mahdollisesti kuuluvat kehyksen soveltamisalaan; jäsenvaltioita pyydetään erityisesti toimittamaan toisen jäsenvaltion pyynnöstä tietoja mistä tahansa verotuksellisesta toimenpiteestä, joka vaikuttaa kuuluvan kehyksen soveltamisalaan; jos suunnitellut toimenpiteet edellyttävät parlamentin hyväksyntää, edellä mainitut tiedot voidaan olla antamatta, kunnes ne on annettu tiedoksi parlamentille; kehyksen soveltamisalaan kuuluvat arvioitavat järjestelmät olisi annettava parlamentille tiedoksi; |
| --- | --- |

F.

avoimuusperiaatteiden mukaisesti jäsenvaltiot tiedottavat toisilleen ja komissiolle voimassa olevista tai suunnitelluista verotuksellisista toimenpiteistä, jotka mahdollisesti kuuluvat kehyksen soveltamisalaan; jäsenvaltioita pyydetään erityisesti toimittamaan toisen jäsenvaltion pyynnöstä tietoja mistä tahansa verotuksellisesta toimenpiteestä, joka vaikuttaa kuuluvan kehyksen soveltamisalaan; jos suunnitellut toimenpiteet edellyttävät parlamentin hyväksyntää, edellä mainitut tiedot voidaan olla antamatta, kunnes ne on annettu tiedoksi parlamentille; kehyksen soveltamisalaan kuuluvat arvioitavat järjestelmät olisi annettava parlamentille tiedoksi;

Haitallisten toimenpiteiden arviointi

| G. | mikä tahansa jäsenvaltio voi pyytää mahdollisuutta keskustella kehyksen soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvista muiden jäsenvaltioiden verotuksellisista toimenpiteistä ja esittää niitä koskevia huomautuksia; näin voidaan arvioida, ovatko kyseiset verotukselliset toimenpiteet haitallisia, kun otetaan huomioon vaikutukset, joita näillä toimenpiteillä voi unionissa olla; tässä arvioinnissa otetaan huomioon kaikki B ja C kohdassa mainitut tekijät; |
| --- | --- |

G.

mikä tahansa jäsenvaltio voi pyytää mahdollisuutta keskustella kehyksen soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvista muiden jäsenvaltioiden verotuksellisista toimenpiteistä ja esittää niitä koskevia huomautuksia; näin voidaan arvioida, ovatko kyseiset verotukselliset toimenpiteet haitallisia, kun otetaan huomioon vaikutukset, joita näillä toimenpiteillä voi unionissa olla; tässä arvioinnissa otetaan huomioon kaikki B ja C kohdassa mainitut tekijät;

| H. | neuvosto korostaa myös tarvetta ottaa tämän arvioinnin yhteydessä tarkasti huomioon verotuksellisten toimenpiteiden vaikutukset muihin jäsenvaltioihin muun muassa suhteessa siihen, miten kyseistä toimintaa tosiasiallisesti verotetaan kaikkialla unionissa;
  mikäli verotuksellisia toimenpiteitä käytetään erityisalueiden taloudellisen kehityksen tukemiseen, arvioidaan, ovatko ne oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja oikein kohdennettuja; tämän arvioinnin yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpien seutujen ja pienikokoisten saarien erityispiirteisiin ja -rajoituksiin heikentämättä unionin oikeusjärjestyksen, sisämarkkinat ja yhteiset politiikat mukaan luettuina, yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta; tässä arvioinnissa otetaan huomioon B kohdassa määritellyt asteittain kehittyvät merkittävää taloudellista läsnäoloa koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

H.

neuvosto korostaa myös tarvetta ottaa tämän arvioinnin yhteydessä tarkasti huomioon verotuksellisten toimenpiteiden vaikutukset muihin jäsenvaltioihin muun muassa suhteessa siihen, miten kyseistä toimintaa tosiasiallisesti verotetaan kaikkialla unionissa;

mikäli verotuksellisia toimenpiteitä käytetään erityisalueiden taloudellisen kehityksen tukemiseen, arvioidaan, ovatko ne oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja oikein kohdennettuja; tämän arvioinnin yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpien seutujen ja pienikokoisten saarien erityispiirteisiin ja -rajoituksiin heikentämättä unionin oikeusjärjestyksen, sisämarkkinat ja yhteiset politiikat mukaan luettuina, yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta; tässä arvioinnissa otetaan huomioon B kohdassa määritellyt asteittain kehittyvät merkittävää taloudellista läsnäoloa koskevat vähimmäisvaatimukset;

Menettely

| I. | neuvosto ja komissio perustavat yhdessä työryhmän arvioimaan tämän kehyksen soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvia verotuksellisia toimenpiteitä ja valvomaan kyseisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamista; neuvosto kehottaa kutakin jäsenvaltiota sekä komissiota nimeämään korkean tason edustajan ja hänelle varahenkilön tähän työryhmään, jonka puheenjohtajana toimii jonkin jäsenvaltion edustaja; säännöllisesti kokoontuva työryhmä valitsee ja arvioi verotukselliset toimenpiteet E–G kohdassa esitettyjen säännösten mukaisesti; työryhmä laatii säännöllisesti kertomuksen arvioiduista toimenpiteistä; kyseiset kertomukset toimitetaan neuvoston käsiteltäviksi ja, jos neuvosto katsoo sen aiheelliseksi, julkaistaviksi; kertomusasiakirjat olisi toimitettava pyynnöstä parlamentille ja julkaistava arviointimenettelyn päätyttyä; |
| --- | --- |

I.

neuvosto ja komissio perustavat yhdessä työryhmän arvioimaan tämän kehyksen soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvia verotuksellisia toimenpiteitä ja valvomaan kyseisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamista; neuvosto kehottaa kutakin jäsenvaltiota sekä komissiota nimeämään korkean tason edustajan ja hänelle varahenkilön tähän työryhmään, jonka puheenjohtajana toimii jonkin jäsenvaltion edustaja; säännöllisesti kokoontuva työryhmä valitsee ja arvioi verotukselliset toimenpiteet E–G kohdassa esitettyjen säännösten mukaisesti; työryhmä laatii säännöllisesti kertomuksen arvioiduista toimenpiteistä; kyseiset kertomukset toimitetaan neuvoston käsiteltäviksi ja, jos neuvosto katsoo sen aiheelliseksi, julkaistaviksi; kertomusasiakirjat olisi toimitettava pyynnöstä parlamentille ja julkaistava arviointimenettelyn päätyttyä;

Täytäntöönpanon valvonta

| J. | jäsenvaltioilla on oikeus toteuttaa vastatoimenpiteitä veronkiertoa edistävien kannustinten heikentämiseksi, jos jokin jäsenvaltio kieltäytyy kumoamasta järjestelyä, joka on arvioitu haitalliseksi tämän kehyksen puitteissa, kahden vuoden kuluessa; tällaisia toimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat:






  a) | kustannusten vähennyskelvottomuus; |
| --- | --- | --- |

J.

jäsenvaltioilla on oikeus toteuttaa vastatoimenpiteitä veronkiertoa edistävien kannustinten heikentämiseksi, jos jokin jäsenvaltio kieltäytyy kumoamasta järjestelyä, joka on arvioitu haitalliseksi tämän kehyksen puitteissa, kahden vuoden kuluessa; tällaisia toimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat:

a)

kustannusten vähennyskelvottomuus;

| b) | lähdeverotoimenpiteet; |
| --- | --- |

b)

lähdeverotoimenpiteet;

| c) | verovapauden rajoittaminen; |
| --- | --- |

c)

verovapauden rajoittaminen;

| d) | erityiset dokumentointivaatimukset, etenkin siirtohinnoittelun osalta; |
| --- | --- |

d)

erityiset dokumentointivaatimukset, etenkin siirtohinnoittelun osalta;

Maantieteellinen ulottuvuus

| K. | neuvosto katsoo, että haitallisten verotoimenpiteiden poistamiseen tähtääviä periaatteita olisi sovellettava mahdollisimman laajoissa maantieteellisissä puitteissa; tästä syystä jäsenvaltiot sitoutuvat edistämään periaatteiden hyväksymistä myös kolmansissa maissa; lisäksi jäsenvaltiot sitoutuvat edistämään niiden hyväksymistä alueilla, joilla perustamissopimusta ei sovelleta; neuvoston ja komission olisi tässä yhteydessä laadittava yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskeva EU:n luettelo verotuksen avoimuutta, oikeudenmukaista verotusta sekä veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevien kriteerien perusteella; oikeudenmukaisen verotuksen kriteerien olisi perustuttava tämän kehyksen B ja C kohdassa yksilöityihin tekijöihin; |
| --- | --- |

K.

neuvosto katsoo, että haitallisten verotoimenpiteiden poistamiseen tähtääviä periaatteita olisi sovellettava mahdollisimman laajoissa maantieteellisissä puitteissa; tästä syystä jäsenvaltiot sitoutuvat edistämään periaatteiden hyväksymistä myös kolmansissa maissa; lisäksi jäsenvaltiot sitoutuvat edistämään niiden hyväksymistä alueilla, joilla perustamissopimusta ei sovelleta; neuvoston ja komission olisi tässä yhteydessä laadittava yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskeva EU:n luettelo verotuksen avoimuutta, oikeudenmukaista verotusta sekä veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevien kriteerien perusteella; oikeudenmukaisen verotuksen kriteerien olisi perustuttava tämän kehyksen B ja C kohdassa yksilöityihin tekijöihin;

| L. | jäsenvaltiot, joilla on riippuvaisia tai niihin assosioituneita alueita tai joilla on erityisiä velvollisuuksia tai verotuksellisia etuoikeuksia muihin alueisiin nähden, sitoutuvat huolehtimaan perustuslakiensa puitteissa siitä, että näitä periaatteita noudatetaan kyseisillä alueilla; tässä yhteydessä asianomaiset jäsenvaltiot kartoittavat tilanteen H kohdassa mainitulle työryhmälle toimitettavissa kertomuksissa; työryhmä arvioi nämä kertomukset edellä kuvatun arviointimenettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

L.

jäsenvaltiot, joilla on riippuvaisia tai niihin assosioituneita alueita tai joilla on erityisiä velvollisuuksia tai verotuksellisia etuoikeuksia muihin alueisiin nähden, sitoutuvat huolehtimaan perustuslakiensa puitteissa siitä, että näitä periaatteita noudatetaan kyseisillä alueilla; tässä yhteydessä asianomaiset jäsenvaltiot kartoittavat tilanteen H kohdassa mainitulle työryhmälle toimitettavissa kertomuksissa; työryhmä arvioi nämä kertomukset edellä kuvatun arviointimenettelyn mukaisesti;

Seuranta ja uudelleentarkastelu

| M. | tämän kehyksen tasapainoisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi neuvosto kehottaa komissiota esittämään neuvostolle vuosittain kertomuksen kehyksen ja valtiontueksi katsottavien verotuksellisten toimenpiteiden soveltamisesta; kertomus olisi asetettava julkisesti saataville; neuvosto ja jäsenvaltiot tarkastelevat kehyksen säännöksiä uudelleen, kun sen hyväksymisestä on kulunut kaksi vuotta; |
| --- | --- |

M.

tämän kehyksen tasapainoisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi neuvosto kehottaa komissiota esittämään neuvostolle vuosittain kertomuksen kehyksen ja valtiontueksi katsottavien verotuksellisten toimenpiteiden soveltamisesta; kertomus olisi asetettava julkisesti saataville; neuvosto ja jäsenvaltiot tarkastelevat kehyksen säännöksiä uudelleen, kun sen hyväksymisestä on kulunut kaksi vuotta;

| 27. | pitää myönteisenä 19. huhtikuuta 2021 käytyä keskustelua käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajan Lyudmila Petkovan kanssa; kutsuu käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajan tulemaan vähintään kerran vuodessa parlamentin kuultavaksi julkiseen kuulemistilaisuuteen ja esittämään tilannekatsauksen neuvostolle; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisenä käytännesääntötyöryhmän puolivuosittaisten raporttien toimittamista neuvostolle; katsoo, että olisi luotava erityinen verkkoväline, jotta vältetään tukeutumasta ainoastaan neuvoston päätelmiin keskeisten tietojen saamiseksi veropolitiikasta EU:n tasolla; arvostaa ponnisteluja käytännesääntötyöryhmään liittyvien asiakirjojen ja sen työtä koskevien tietojen julkistamiseksi; kehottaa asettamaan julkisen tiedon saataville käyttäjäystävällisellä alustalla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa käytännesääntötyöryhmää kutsumaan Euroopan parlamentin jäseniä tarkkailijoiksi käytännesääntötyöryhmän neuvotteluihin; kannustaa käytännesääntötyöryhmää lähettämään osan kokouksistaan julkisesti suoratoistona silloin, kun ne eivät edellytä luottamuksellisia keskusteluja; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Talous ja raha-asioiden neuvoston (Ecofin) päätelmät, annettu 1. joulukuuta 1997, veropolitiikasta – Neuvoston ja neuvostoon kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 1. joulukuuta 1997, yritysverotukseen sovellettavista menettelysäännöistä, liite I (EYVL C 2, 6.1.1998, s. 2).

(2)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6004-2021-INIT/en/pdf

(4)  EUVL C 331, 7.10.2020, s. 3 ja EUVL C 66, 26.2.2021, s. 40.

(5)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 182.

(6)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 152.

(7)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 51.

(8)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 79.

(9)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 8.

(10)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 74.

(11)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 132.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0022.

(13)  Euroopan parlamentin (talous- ja raha-asioiden valiokunta) päätöslauselmaa, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin, ja Euroopan parlamentin (veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan (TAXE1)) päätöslauselmaa veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä koskevat yhteiset jatkotoimet, jotka komissio hyväksyi 16. maaliskuuta 2016; Euroopan parlamentin (veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokunnan (TAX2)) päätöslauselmaa veropäätöksistä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä koskevat jatkotoimet, jotka komissio hyväksyi 16. marraskuuta 2016; Euroopan parlamentin (epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista käsittelevä tutkintavaliokunta (PANA)) 12. joulukuuta 2017 antamaa muuta kuin lainsäädäntöön liittyvää päätöslauselmaa Euroopan parlamentin suositusluonnoksesta neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta koskevat jatkotoimet, jotka komissio hyväksyi huhtikuussa 2018; ja Euroopan parlamentin (talousrikoksia, veropetoksia ja veronkiertoa käsittelevän erityisvaliokunnan (TAX3)) 27. elokuuta 2019 antamaa päätöslauselmaa talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta koskevat jatkotoimet.

(14)  Taxation Papers, Working Paper No 64, 31. elokuuta 2016, saatavilla osoitteessa: https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2016-11/taxation_paper_64.pdf

(15)  Taxation Papers, Working Paper No 71, Institute for Advanced Studies in consortium with CPB and DONDENA, 2017, saatavilla osoitteessa: https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2018-03/taxation_papers_71_atp_.pdf

(16)  Kiendl Krišto, I. ja Thirion, E., An overview of shell companies in the European Union, Euroopan parlamentti, parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, jälkiarviointiyksikkö ja Euroopan tason lisäarvoyksikkö, 17. lokakuuta 2018, saatavilla osoitteessa: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/155724/EPRS_STUD_627129_Shell%20companies%20in%20the%20EU.pdf

(17)  https://www.un.org/pga/75/wp-content/uploads/sites/100/2021/02/FACTI_Panel_Report-compressed.pdf

(18)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12999-Veronkierto-poytalaatikkoyhtioiden-ja-jarjestelyjen-kayton-estaminen-verotuksessa_fi

(19)  Crivelli, E., De Mooij, R., De Vrijer, J. E. J., Hebous, S., Klemm, A., Taxing Multinationals in Europe, 2021 (https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129)

(20)  EUVL L 193, 19.7.2016, s. 1.

(21)  EUVL L 144, 7.6.2017, s. 1.

(22)  EUVL L 157, 26.6.2003, s. 49.

(23)  EUVL L 345, 29.12.2011, s. 8.

(24)  EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1.

(25)  EUVL L 332, 18.12.2015, s. 1.

(26)  EUVL L 146, 3.6.2016, s. 8.

(27)  EUVL L 139, 5.6.2018, s. 1.

(28)  Annual Report on Taxation 2021 – Review of taxation policies in the EU Member States (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/db46de2a-b785-11eb-8aca-01aa75ed71a1/language-en).

(29)  OECD (2015), Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5 – 2015 Final Report, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, OECD Publishing, Pariisi http://dx.doi.org/10.1787/9789264241190-en

(30)  IMF:n raportti, Taxing Multinationals in Europe, 2021: https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129

(31)  Saatavilla osoitteessa: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/0044caf0-58ff-4be6-bc06-be2af6610870

(32)  Tørsløv, T., Wier, L., ja Zucman, G., The Missing Profits of Nations, Working Paper, huhtikuu 2020, saatavilla osoitteessa https://missingprofits.world/.

(33)  IMF, op.cit. 2021.

(34)  Amerikan Samoa, Anguilla, Dominica, Fidži, Guam, Palau, Panama, Samoa, Trinidad ja Tobago, Yhdysvaltain Neitsytsaaret, Vanuatu, ja Seychellit.

(35)  Euroopan komissio, vuoden 2021 verotusta koskeva raportti.

(36)  https://www.oecd.org/tax/beps/

(37)  Drover, R., Ferrett, B., Gravino, D., Jones, E. ja Merler, S., Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, Euroopan parlamentti, parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, Euroopan tason lisäarvoyksikkö, 24. marraskuuta 2015. Saatavilla osoitteessa: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/558773/EPRS_STU(2015)558773_EN.pdf

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

(39)  COM(2020)0313.

(40)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Tax Challenges Arising from Digitalisation – Report on Pillar One Blueprint: Inclusive Framework on BEPS, OECD Publishing, Pariisi, 2020, s. 12. Saatavilla osoitteessa: https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-digitalisation-report-on-pillar-two-blueprint.pdf

(41)  Baert, P., Lange. F., Watson, J., The Role of Taxes on Investment to Increase Jobs in the EU – An Assessment of Recent Policy Developments in the Field of Corporate Taxes, toukokuu 2019.

(42)  COM(2020)0313.

(43)  https://www.elibrary.imf.org/view/journals/087/2021/012/article-A001-en.xml

(44)  Veroasioita käsittelevän alivaliokunnan (FISC) 19. huhtikuuta 2021 käymä keskustelu käytännesääntötyöryhmän puheenjohtajan Lyudmila Petkovan kanssa.

(45)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9639-2018-REV-4/en/pdf

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/179 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/179

---

P9_TA(2021)0417

Ihmisoikeustilanne Myanmarissa, uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanne mukaan lukien

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 ihmisoikeustilanteesta Myanmarissa, uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanne mukaan lukien (2021/2905(RSP))

(2022/C 132/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista ja rohingya-väestön tilanteesta, erityisesti 22. marraskuuta 2012 (1), 20. huhtikuuta 2012 (2), 20. toukokuuta 2010 (3), 25. marraskuuta 2010 (4), 7. heinäkuuta 2016 (5), 15. joulukuuta 2016 (6), 14. syyskuuta 2017 (7), 14. kesäkuuta 2018 (8), 13. syyskuuta 2018 (9), 19. syyskuuta 2019 (10) ja 11. helmikuuta 2021 (11) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista ja rohingya-väestön tilanteesta, erityisesti 22. marraskuuta 2012 (1), 20. huhtikuuta 2012 (2), 20. toukokuuta 2010 (3), 25. marraskuuta 2010 (4), 7. heinäkuuta 2016 (5), 15. joulukuuta 2016 (6), 14. syyskuuta 2017 (7), 14. kesäkuuta 2018 (8), 13. syyskuuta 2018 (9), 19. syyskuuta 2019 (10) ja 11. helmikuuta 2021 (11) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 23. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman väkivallan lisääntymisestä Myanmarissa sekä 19. huhtikuuta 2021, 30. huhtikuuta 2021, 12. toukokuuta 2021 ja 27. heinäkuuta 2021 annetut julkilausumat Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 23. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman väkivallan lisääntymisestä Myanmarissa sekä 19. huhtikuuta 2021, 30. huhtikuuta 2021, 12. toukokuuta 2021 ja 27. heinäkuuta 2021 annetut julkilausumat Myanmarista,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan EU:n puolesta 30. huhtikuuta 2021 antaman julkilausuman ASEAN-maiden johtajien kokouksen tuloksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan EU:n puolesta 30. huhtikuuta 2021 antaman julkilausuman ASEAN-maiden johtajien kokouksen tuloksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 3. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman armeijan tekemistä jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista ja 23. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman viimeaikaisista tapahtumista Myanmarissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 3. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman armeijan tekemistä jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista ja 23. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman viimeaikaisista tapahtumista Myanmarissa,

| — | ottaa huomioon Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/184/YUTP muuttamisesta 21. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/1000 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/184/YUTP muuttamisesta 21. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/1000 (12),

| — | ottaa huomioon Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 29. huhtikuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/711 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 29. huhtikuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/711 (13),

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon Myanmarin perustuslain 34 pykälän, jossa tunnustetaan uskonnon tai vakaumuksen vapaus ja turvataan kansalaisille oikeus ”vapaasti tunnustaa ja harjoittaa uskontoa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin perustuslain 34 pykälän, jossa tunnustetaan uskonnon tai vakaumuksen vapaus ja turvataan kansalaisille oikeus ”vapaasti tunnustaa ja harjoittaa uskontoa”,

| — | ottaa huomioon Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) 24. huhtikuuta 2021 hyväksymät sovitut viisi asiakohtaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) 24. huhtikuuta 2021 hyväksymät sovitut viisi asiakohtaa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 31. elokuuta 2021 annetun raportin, ”Situation of human rights of Rohingya Muslims and other minorities in Myanmar”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 31. elokuuta 2021 annetun raportin, ”Situation of human rights of Rohingya Muslims and other minorities in Myanmar”,

| — | ottaa huomioon Myanmarin tilanteesta 18. kesäkuuta 2021 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 75/287, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin tilanteesta 18. kesäkuuta 2021 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 75/287,

| — | ottaa huomioon YK:n riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan 22. elokuuta 2019 antaman raportin Myanmarista ”Sexual and gender-based violence in Myanmar and the gendered impact of its ethnic conflicts”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan 22. elokuuta 2019 antaman raportin Myanmarista ”Sexual and gender-based violence in Myanmar and the gendered impact of its ethnic conflicts”,

| — | ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportit sekä Kansainvälisen työjärjestön valvontamekanismin raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportit sekä Kansainvälisen työjärjestön valvontamekanismin raportit,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 julkaistun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kertomuksen Myanmarin ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 julkaistun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kertomuksen Myanmarin ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2021 annetut YK:n ihmisoikeusvaltuutetun julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2021 annetut YK:n ihmisoikeusvaltuutetun julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Thomas H. Andrewsin 22. syyskuuta 2021 antaman lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Thomas H. Andrewsin 22. syyskuuta 2021 antaman lausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston raportit Myanmarista ja rohingya-muslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston raportit Myanmarista ja rohingya-muslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Myanmaria koskevan riippumattoman tutkintamekanismin 1. heinäkuuta 2021 päivätyn raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmaria koskevan riippumattoman tutkintamekanismin 1. heinäkuuta 2021 päivätyn raportin,

| — | ottaa huomioon Rakhinen osavaltiota käsitelleen neuvoa-antavan toimikunnan loppuraportin (Annanin raportti) ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rakhinen osavaltiota käsitelleen neuvoa-antavan toimikunnan loppuraportin (Annanin raportti) ja suositukset,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen tuomioistuimen 23. tammikuuta 2020 antaman määräyksen, joka liittyy väliaikaisten toimenpiteiden käynnistämiseen Gambian tasavallan vireille panemassa asiassa, joka koskee joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi tehdyn yleissopimuksen soveltamista (Gambia v. Myanmar), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen tuomioistuimen 23. tammikuuta 2020 antaman määräyksen, joka liittyy väliaikaisten toimenpiteiden käynnistämiseen Gambian tasavallan vireille panemassa asiassa, joka koskee joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi tehdyn yleissopimuksen soveltamista (Gambia v. Myanmar),

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 tehdyn YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 tehdyn YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Myanmarin armeija, josta käytetään nimeä Tatmadaw, rikkoi räikeästi perustuslakia ja pidätti presidentti Win Myintin ja valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin sekä hallituksen johtavia jäseniä, kaappasi vallan ottaen haltuunsa lainsäädäntövallan, oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan ja julisti maahan yhden vuoden pituisen poikkeustilan; ottaa huomioon, että elokuussa 2021 armeijan ylipäällikkö Min Aung Hlaing ilmoitti, että hänet on nimitetty pääministeriksi ja että poikkeustilaa jatketaan elokuuhun 2023 asti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Myanmarin armeija, josta käytetään nimeä Tatmadaw, rikkoi räikeästi perustuslakia ja pidätti presidentti Win Myintin ja valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin sekä hallituksen johtavia jäseniä, kaappasi vallan ottaen haltuunsa lainsäädäntövallan, oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan ja julisti maahan yhden vuoden pituisen poikkeustilan; ottaa huomioon, että elokuussa 2021 armeijan ylipäällikkö Min Aung Hlaing ilmoitti, että hänet on nimitetty pääministeriksi ja että poikkeustilaa jatketaan elokuuhun 2023 asti;

| B. | ottaa huomioon, että Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija ilmoitti virallisessa lausunnossa, että sotilasjuntan laajat ja järjestelmälliset hyökkäykset Myanmarin kansaa vastaan ovat kansainvälisen oikeuden mukaan todennäköisesti rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija totesi nimenomaisesti, että vallankaappauksen ja väkivallan suunnittelijat ja toteuttajat olisi saatettava vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija ilmoitti virallisessa lausunnossa, että sotilasjuntan laajat ja järjestelmälliset hyökkäykset Myanmarin kansaa vastaan ovat kansainvälisen oikeuden mukaan todennäköisesti rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija totesi nimenomaisesti, että vallankaappauksen ja väkivallan suunnittelijat ja toteuttajat olisi saatettava vastuuseen teoistaan;

| C. | ottaa huomioon, että toukokuussa 2021 sotilasjuntta toteutti alustavia toimia Aung San Suu Kyin, joka oli ollut hallituksessa helmikuun 2021 vallankaappaukseen asti, poliittisen puolueen hajottamiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että toukokuussa 2021 sotilasjuntta toteutti alustavia toimia Aung San Suu Kyin, joka oli ollut hallituksessa helmikuun 2021 vallankaappaukseen asti, poliittisen puolueen hajottamiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että Myanmarin kansan demokraattisia toiveita edustamaan perustettiin Committee Representing the Pyidaungsu Hlattaw (CRPH) ja National Unity Government (NUG); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Myanmarin kansan demokraattisia toiveita edustamaan perustettiin Committee Representing the Pyidaungsu Hlattaw (CRPH) ja National Unity Government (NUG);

| E. | ottaa huomioon, että vastauksena vallankaappaukseen monissa Myanmarin kaupungeissa käynnistyi rauhanomaisia protesteja ja mielenosoituksia; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 alkaen poliitikkoja, hallituksen viranhaltijoita, kansalaisyhteiskunnan edustajia, uskonnollisia toimijoita, rauhanomaisia mielenosoittajia ja kirjailijoita on pidätetty laittomasti tai asetettu kotiarestiin; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston viimeisimmässä raportissa todetaan, että vallankaappauksesta lähtien yli 1 120 ihmistä on tapettu ja sotilasviranomaiset ovat pidättäneet yli 8 000 ihmistä, kuten poliitikkoja, aktivisteja ja valtion virkamiehiä; ottaa huomioon, että tuomioistuimet ovat antaneet tuomion 312 ihmiselle, joista 26 on tuomittu kuolemaan, mukaan lukien kaksi lasta; ottaa huomioon, että raporttien mukaan ainakin 120 ihmistä on kuollut pidätettyinä ollessaan; ottaa huomioon, että heinäkuuhun 2021 mennessä juntta oli tappanut ainakin 75 lasta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vastauksena vallankaappaukseen monissa Myanmarin kaupungeissa käynnistyi rauhanomaisia protesteja ja mielenosoituksia; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 alkaen poliitikkoja, hallituksen viranhaltijoita, kansalaisyhteiskunnan edustajia, uskonnollisia toimijoita, rauhanomaisia mielenosoittajia ja kirjailijoita on pidätetty laittomasti tai asetettu kotiarestiin; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston viimeisimmässä raportissa todetaan, että vallankaappauksesta lähtien yli 1 120 ihmistä on tapettu ja sotilasviranomaiset ovat pidättäneet yli 8 000 ihmistä, kuten poliitikkoja, aktivisteja ja valtion virkamiehiä; ottaa huomioon, että tuomioistuimet ovat antaneet tuomion 312 ihmiselle, joista 26 on tuomittu kuolemaan, mukaan lukien kaksi lasta; ottaa huomioon, että raporttien mukaan ainakin 120 ihmistä on kuollut pidätettyinä ollessaan; ottaa huomioon, että heinäkuuhun 2021 mennessä juntta oli tappanut ainakin 75 lasta;

| F. | ottaa huomioon, että sotilaat ovat samanaikaisesti lisänneet hyökkäyksiä Myanmarin tiedotusvälineitä vastaan ja että yhä useampia toimittajia on pidätetty mielivaltaisesti, vangittu ja että heitä on asetettu syytteeseen tiedotusvälineiden vaientamiseksi ja vapaan ilmaisun tuhoamiseksi; ottaa huomioon, että juntta käyttää yhä useammin valvontavälineitä ja sensuuria rajoittamalla televiestintää ja internetiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sotilaat ovat samanaikaisesti lisänneet hyökkäyksiä Myanmarin tiedotusvälineitä vastaan ja että yhä useampia toimittajia on pidätetty mielivaltaisesti, vangittu ja että heitä on asetettu syytteeseen tiedotusvälineiden vaientamiseksi ja vapaan ilmaisun tuhoamiseksi; ottaa huomioon, että juntta käyttää yhä useammin valvontavälineitä ja sensuuria rajoittamalla televiestintää ja internetiä;

| G. | toteaa, että kidutusta käytetään laajalti ihmisiin, jotka ovat pidätettyinä siksi, että he osallistuivat demokratiaa puolustaviin mielenosoituksiin; ottaa huomioon, että kidutusmenetelmiin kuuluvat hakkaamiset, valeteloitukset aseilla, savukkeilla polttaminen, raiskaus ja raiskauksella uhkaaminen; ottaa huomioon, että poliisin harjoittama kidutus on ollut ongelmana Myanmarissa ennenkin, mutta Tatmadaw käyttää nyt järjestelmällistä uhkaamista kidutuksella osana pyrkimyksiään opposition painostamiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kidutusta käytetään laajalti ihmisiin, jotka ovat pidätettyinä siksi, että he osallistuivat demokratiaa puolustaviin mielenosoituksiin; ottaa huomioon, että kidutusmenetelmiin kuuluvat hakkaamiset, valeteloitukset aseilla, savukkeilla polttaminen, raiskaus ja raiskauksella uhkaaminen; ottaa huomioon, että poliisin harjoittama kidutus on ollut ongelmana Myanmarissa ennenkin, mutta Tatmadaw käyttää nyt järjestelmällistä uhkaamista kidutuksella osana pyrkimyksiään opposition painostamiseksi;

| H. | ottaa huomioon, että juntta turvautuu yhä useammin kollektiiviseen rankaisemiseen, muun muassa sellaisten henkilöiden perheenjäsenten kaappaamiseen, joista on julkaistu pidätysmääräys, mutta joita poliisi ja sotilaat eivät ole kyenneet paikallistamaan; ottaa huomioon, että myös lapsia, alle kouluikäiset mukaan luettuina, on tapettu tai kaapattu, luultavasti pyrkien siten pakottamaan vanhempia ilmoittautumaan viranomaisille; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että juntta turvautuu yhä useammin kollektiiviseen rankaisemiseen, muun muassa sellaisten henkilöiden perheenjäsenten kaappaamiseen, joista on julkaistu pidätysmääräys, mutta joita poliisi ja sotilaat eivät ole kyenneet paikallistamaan; ottaa huomioon, että myös lapsia, alle kouluikäiset mukaan luettuina, on tapettu tai kaapattu, luultavasti pyrkien siten pakottamaan vanhempia ilmoittautumaan viranomaisille;

| I. | ottaa huomioon, että etniset vähemmistöt harjoittavat kristinuskoa (6,3 prosenttia, erityisesti Chin-, Kachin- ja Karen-kansaan kuuluvat), islamia (2,1 prosenttia, erityisesti rohingyat, malaijit sekä Yangonin ja muiden vähemmistöjen jäsenet) ja hindulaisuutta (0,5 prosenttia, erityisesti Burman intialaiset); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että etniset vähemmistöt harjoittavat kristinuskoa (6,3 prosenttia, erityisesti Chin-, Kachin- ja Karen-kansaan kuuluvat), islamia (2,1 prosenttia, erityisesti rohingyat, malaijit sekä Yangonin ja muiden vähemmistöjen jäsenet) ja hindulaisuutta (0,5 prosenttia, erityisesti Burman intialaiset);

| J. | ottaa huomioon, että Myanmarissa loukataan uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja muita ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Myanmarissa loukataan uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja muita ihmisoikeuksia;

| K. | toteaa, että kirkkoihin on ammuttu kranaatteja ja niitä on ryöstelty ja että pappeja ja pastoreita on pidätetty; ottaa huomioon, että sotilasjoukot ovat pystyttäneet leirejä kirkkojen alueille heikentäen siten niiden asemaa hädässä olevien ihmisten turvapaikkoina; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kirkkoihin on ammuttu kranaatteja ja niitä on ryöstelty ja että pappeja ja pastoreita on pidätetty; ottaa huomioon, että sotilasjoukot ovat pystyttäneet leirejä kirkkojen alueille heikentäen siten niiden asemaa hädässä olevien ihmisten turvapaikkoina;

| L. | ottaa huomioon, että Myanmarissa on useita etnisiä ryhmiä; ottaa huomioon, että sisäiset konfliktit ovat johtaneet viime vuosikymmeninä tuhansien ihmishenkien traagisiin menetyksiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Myanmarissa on useita etnisiä ryhmiä; ottaa huomioon, että sisäiset konfliktit ovat johtaneet viime vuosikymmeninä tuhansien ihmishenkien traagisiin menetyksiin;

| M. | ottaa huomioon, että Myanmarin kansalaisuuslaissa rohingyat julistetaan ”ei-kansalaisiksi” tai ”maassa asuviksi ulkomaalaisiksi”, ja että heiltä evätään siten kansalaisuus, mikä entisestään pahentaa heidän heikkoa asemaansa; ottaa huomioon, että rohingya-vähemmistön vaino ei ole loppunut huolimatta monista kansainvälisen yhteisön pyynnöistä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Myanmarin kansalaisuuslaissa rohingyat julistetaan ”ei-kansalaisiksi” tai ”maassa asuviksi ulkomaalaisiksi”, ja että heiltä evätään siten kansalaisuus, mikä entisestään pahentaa heidän heikkoa asemaansa; ottaa huomioon, että rohingya-vähemmistön vaino ei ole loppunut huolimatta monista kansainvälisen yhteisön pyynnöistä;

| N. | ottaa huomioon, että arviolta 600 000 Rakhinen osavaltiossa jäljellä olevaa rohingyaa joutuu yhä kärsimään jatkuvasta syrjintäpolitiikasta ja -käytännöistä, heidän perusoikeuksiensa järjestelmällisestä loukkaamisesta, mielivaltaisista pidätyksistä, sulkemisesta ylikansoitettuihin leireihin ja siitä, että heidän mahdollisuuksiaan saada koulutusta ja terveydenhuoltoa rajoitetaan ankarasti; katsoo, että rohingya-väestön sortoa voidaan pitää rikoksena ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että arviolta 600 000 Rakhinen osavaltiossa jäljellä olevaa rohingyaa joutuu yhä kärsimään jatkuvasta syrjintäpolitiikasta ja -käytännöistä, heidän perusoikeuksiensa järjestelmällisestä loukkaamisesta, mielivaltaisista pidätyksistä, sulkemisesta ylikansoitettuihin leireihin ja siitä, että heidän mahdollisuuksiaan saada koulutusta ja terveydenhuoltoa rajoitetaan ankarasti; katsoo, että rohingya-väestön sortoa voidaan pitää rikoksena ihmisyyttä vastaan;

| O. | ottaa huomioon, että rohingyat ja muut etniset vähemmistöt, erityisesti naiset ja tytöt ovat edelleen huomattavassa seksuaalisen väkivallan vaarassa erityisesti Tatmadawin ja Arakanin armeijan pitkittyneen konfliktin oloissa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että rohingyat ja muut etniset vähemmistöt, erityisesti naiset ja tytöt ovat edelleen huomattavassa seksuaalisen väkivallan vaarassa erityisesti Tatmadawin ja Arakanin armeijan pitkittyneen konfliktin oloissa;

| P. | ottaa huomioon, että Myanmarin humanitaarinen kriisi on pahenemassa, sillä yli 210 000 ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan yksin tämän vuoden aikana ja kolme miljoonaa ihmistä tarvitsee humanitaarista apua; toteaa, että tämä luku on kolminkertaistunut kuluneiden kahdeksan kuukauden aikana, ja puolet väestöstä, noin 20 miljoonaa ihmistä, elää köyhyydessä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Myanmarin humanitaarinen kriisi on pahenemassa, sillä yli 210 000 ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan yksin tämän vuoden aikana ja kolme miljoonaa ihmistä tarvitsee humanitaarista apua; toteaa, että tämä luku on kolminkertaistunut kuluneiden kahdeksan kuukauden aikana, ja puolet väestöstä, noin 20 miljoonaa ihmistä, elää köyhyydessä;

| Q. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on varoittanut, että riski laaja-alaisesta aseellisesta konfliktista edellyttää kollektiivista lähestymistapaa moniulotteisen katastrofin ehkäisemiseksi Kaakkois-Aasian sydämessä ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on varoittanut, että riski laaja-alaisesta aseellisesta konfliktista edellyttää kollektiivista lähestymistapaa moniulotteisen katastrofin ehkäisemiseksi Kaakkois-Aasian sydämessä ja sen ulkopuolella;

| R. | ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelman mukaan puutteellinen ruokaturva ja nälkä uhkaavat 6,2 miljoonaa ihmistä eri puolilla Myanmaria, ennen vallankaappausta määrä oli 2,8 miljoonaa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelman mukaan puutteellinen ruokaturva ja nälkä uhkaavat 6,2 miljoonaa ihmistä eri puolilla Myanmaria, ennen vallankaappausta määrä oli 2,8 miljoonaa;

| S. | ottaa huomioon, että myös covid-19-kriisi on heikentänyt Myanmarin humanitaarista tilannetta; ottaa huomioon, että myös mielenosoittajien mielivaltaiset joukkopidätykset, ahtaat vankilat ja vankien terveyden yleinen laiminlyöminen ovat osaltaan myötävaikuttaneet covid-19-tartuntojen lukumäärän kasvuun; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että myös covid-19-kriisi on heikentänyt Myanmarin humanitaarista tilannetta; ottaa huomioon, että myös mielenosoittajien mielivaltaiset joukkopidätykset, ahtaat vankilat ja vankien terveyden yleinen laiminlyöminen ovat osaltaan myötävaikuttaneet covid-19-tartuntojen lukumäärän kasvuun;

| T. | ottaa huomioon, että armeija on käyttänyt covid-19-toimia demokratia-aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien murskaamiseen; ottaa huomioon, että oikeus terveyteen ei toteudu asianmukaisesti; ottaa huomioon, että juntta on sulkenut sairaaloita ja hyökännyt lääketieteellistä henkilöstöä vastaan, mikä on johtanut terveysjärjestelmien romahtamiseen samalla kun covid-19-tartunnat lisääntyvät kaikkialla maassa; ottaa huomioon, että joukot ovat tuhonneet lääketieteellisiä tarvikkeita ja laitteita ja että ne ovat sijoittautuneet kymmeniin lääketieteellisiin laitoksiin, mikä on saanut Myanmarin asukkaat pysymään poissa lääketieteellisistä laitoksista pelaten tulevansa pidätetyiksi tai ammutuiksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että armeija on käyttänyt covid-19-toimia demokratia-aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien murskaamiseen; ottaa huomioon, että oikeus terveyteen ei toteudu asianmukaisesti; ottaa huomioon, että juntta on sulkenut sairaaloita ja hyökännyt lääketieteellistä henkilöstöä vastaan, mikä on johtanut terveysjärjestelmien romahtamiseen samalla kun covid-19-tartunnat lisääntyvät kaikkialla maassa; ottaa huomioon, että joukot ovat tuhonneet lääketieteellisiä tarvikkeita ja laitteita ja että ne ovat sijoittautuneet kymmeniin lääketieteellisiin laitoksiin, mikä on saanut Myanmarin asukkaat pysymään poissa lääketieteellisistä laitoksista pelaten tulevansa pidätetyiksi tai ammutuiksi;

| U. | ottaa huomioon, että Tatmadaw ja sen kenraalit ovat hankkineet laittomasti varoja puutavaran, jalokivien, kaasun ja öljyn laittomalla myynnillä ja että heitä epäillään laaja-alaisesta korruptiosta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Tatmadaw ja sen kenraalit ovat hankkineet laittomasti varoja puutavaran, jalokivien, kaasun ja öljyn laittomalla myynnillä ja että heitä epäillään laaja-alaisesta korruptiosta;

| V. | ottaa huomioon, että YK:n mukaan vuoden 2021 YK:n Myanmarin humanitaarisen avun suunnitelma on saanut tähän mennessä vain 46 prosenttia pyydetystä varoista ja humanitaariset operaatiot kärsivät rahoituksen merkittävästä vähenemisestä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että YK:n mukaan vuoden 2021 YK:n Myanmarin humanitaarisen avun suunnitelma on saanut tähän mennessä vain 46 prosenttia pyydetystä varoista ja humanitaariset operaatiot kärsivät rahoituksen merkittävästä vähenemisestä;

| 1. | tuomitsee jyrkästi 1. helmikuuta 2021 tehdyn vallankaappauksen, jonka Tatmadaw toteutti komentaja Min Aung Hlaingin johdolla; kehottaa Tatmadawia kunnioittamaan täysin marraskuussa 2020 pidettyjen demokraattisten vaalien tulosta ja palauttamaan välittömästi siviilihallinnon, lakkauttamaan poikkeustilan, lopettamaan rauhanomaisiin mielenosoittajiin kohdistuvan väkivallan käytön, kunnioittamaan sanan- ja yhdistymisvapautta ja sallimaan kaikkien vaaleilla valittujen parlamentin jäsenten ryhtyä hoitamaan edustajantointaan; kehottaa Myanmarin armeijaa vapauttamaan kaikki poliittiset vangit, kumoamaan ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden rajoitukset ja kunnioittamaan uskonnon- ja vakaumuksenvapautta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta presidentti Win Myintin, valtion neuvonantajan Aung San Suu Kyin ja kaikki muut, jotka on pidätetty perusteettomien syytösten nojalla; pitää kaikkien poliittisten johtajien ja vankien vapauttamista ensimmäisenä olennaisena askeleena kohti kriisin rauhanomaista ratkaisua ja laillisten viranomaisten palauttamista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ilmaisee tukensa Myanmarin kansalle sen taistelussa demokratian, vapauden ja ihmisoikeuksien puolesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee Tatmadawin laajamittaisen väkivaltaisen reaktion kaikenlaisiin mielenosoituksiin ja räikeät ihmisoikeusloukkaukset, joihin se on syyllistynyt Myanmarin kansaa, myös etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöjä, vastaan ja jotka ovat rikoksia ihmisyyttä vastaan; ilmaisee syvän huolensa kirkkoihin, moskeijoihin, kouluihin ja terveydenhoitolaitoksiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja uskonnollisten johtajien pidätyksistä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee CRPH:ta ja NUG:tä Myanmarin kansan pyrkimysten ainoina legitiimeinä edustajina ja kehottaa Kaakkois-Aasian maiden liittoa (ASEAN) ja kansainvälistä yhteisöä ottamaan ne mukaan aitoon ja osallistavaan poliittiseen vuoropuheluun ja toimiin, joilla pyritään ratkaisemaan kriisi rauhanomaisesti oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vaatii, että Punaisen Ristin kansainvälinen komitea pääsee välittömästi ja säännöllisesti tapaamaan vangittuja ja käymään vankiloissa Geneven yleissopimusten mukaisesti; kehottaa sotilas- ja poliisivoimia antamaan kaikkien Myanmarin turvallisuusjoukkojen operaatioiden yhteydessä ennen 1. helmikuuta 2021 ja sen jälkeen pidätettyjen henkilöiden perheille täydelliset tiedot heidän kohtalostaan ja olinpaikastaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palauttaa mieliin Myanmarin monietnisen luonteen; kehottaa Tatmadawia kunnioittamaan täysimääräisesti kunkin etnisen ryhmän luovuttamattomia oikeuksia; kehottaa tutkimaan välittömästi, tarkasti, riippumattomasti ja avoimesti armeijan tekemät rikokset maassa ja saattamaan niiden tekijät oikeuden eteen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on järkyttynyt Tatmadawin rikoksista etnisiä ja uskonnollisia ryhmiä vastaan Myanmarissa; tuomitsee jyrkästi Tatmadawin Kayinin, Kayahin, Kachinin, Shanin ja Chinin osavaltioissa tekemät hyökkäykset, jotka ovat johtaneet laajamittaisiin pakkomuuttoihin, siviilien, myös lasten, kuolemaan, uskonnollisten rakennusten tuhoamiseen ja muihin ihmisoikeusloukkauksiin ja humanitaarisen oikeuden loukkauksiin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee kristittyjen vainoamisen maassa; kehottaa Tatmadawia lopettamaan kristittyjen tappamisen ja pidätykset ja lopettamaan kirkkojen tulittamisen ja ryöstelyn; korostaa, että kansainvälinen yhteisö on ilmaissut syvän huolensa kristittyjen yhteisöihin kohdistetuista väkivaltaisista hyökkäyksistä Myanmarissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toistaa tuomitsevansa ihmisoikeusloukkaukset ja järjestelmälliset ja laajalle levinneet hyökkäykset rohingya-väestöä vastaan; korostaa, että EU aikoo edelleen seurata tiiviisti sotilasjohdon toimia maan vähemmistöjä ja erityisesti rohingya-väestöä kohtaan; toistaa vaatimuksensa siitä, että Myanmarin viranomaiset luovat edellytykset ja takeet niiden rohingyoiden, jotka haluavat palata kotimaahansa, turvalliselle, vapaaehtoiselle, arvokkaalle ja pysyvälle paluulle YK:n valvonnassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee jyrkästi etnisten vähemmistöjen jatkuvan syrjinnän, sillä niiden liikkumisvapautta on rajoitettu ankarasti ja niiltä puuttuvat peruspalvelut Myanmarissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee kaikenlaisen juntan kansalaisiin kohdistaman väkivallan sekä muunlaisen häirinnän, joka kohdistuu erityisesti ihmisoikeuksien puolustajiin, kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja toimittajiin; kehottaa junttaa poistamaan kaikki televiestintää ja internetiä, myös riippumattomien tiedotusvälineiden verkkosivustoja ja sosiaalisen median alustoja, koskevat rajoitukset; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa lopettamaan välittömästi työntekijöihin ja ammattiliittoihin kohdistuvan väkivallan ja suojelemaan ammattiliittojen ja niiden jäsenten oikeuksia, mukaan lukien oikeus toimia vapaasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa antamaan välittömästi humanitaarista apua haavoittuvassa asemassa oleville yhteisöille, naiset, lapset ja etniset vähemmistöt mukaan luettuina, ja lisäämään kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja etnisten yhteisöpohjaisten järjestöjen vaikutusvaltaa, jotta varmistetaan, että humanitaarinen apu tavoittaa tehokkaasti sitä tarvitsevat; pyytää komissiota ohjaamaan uudelleen ja lisäämään humanitaarista apua, terveydenhuollon tuki mukaan luettuna, rajat ylittävien kanavien, paikallisten humanitaaristen verkostojen, etnisten palvelujen tarjoajien sekä yhteisöperustaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kautta; pyytää komissiota analysoimaan, miten näiden ryhmien kanssa voidaan parhaiten toteuttaa kehityshankkeita, ja suuntaamaan kehitysapua vastaavasti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee erittäin huolestuneena merkille, että Myanmarissa puhjennut kolmas covid-19-aalto on pahentanut humanitaarista kriisiä ja että tartuntatasot ovat erityisen huolestuttavia kaikkein syrjäytyneimpien väestöryhmien keskuudessa, mukaan lukien ihmiset maan ahtaissa ja epäterveellisissä vankiloissa; kehottaa junttaa ottamaan uudelleen käyttöön leviämisen estämisstrategian ja kontaktien jäljitysjärjestelmän sekä varmistamaan, että ihmiset saavat terveydenhuoltopalveluja ja rokotteita; pyytää komissiota lisäämään tukeaan tältä osin ja takaamaan, että tuki tavoittaa kansalaiset, myös tarjoamalla covid-19-rokotteita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on järkyttynyt terveydenhuollon työntekijöihin kohdistuneista hyökkäyksistä, häirinnästä, pidätyksistä ja kiduttamisesta erityisesti meneillään olevan covid-19-terveyskriisin aikana; kehottaa junttaa takaamaan kaikkien terveydenhuollon työntekijöiden turvallisuuden ja lopettamaan välittömästi kaiken näihin ihmisiin kohdistuvan häirinnän ja hyökkäykset; korostaa, että Myanmarin viranomaisilla on vastuu taata terveydenhuollon täysimääräinen saatavuus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuomitsee sotilasviranomaisten hyökkäykset terveydenhuollon ammattilaisia ja tiloja vastaan ja näiden viranomaisten reagoinnin covid-19-pandemiaan; korostaa, että terveys sekä terveydenhuollon ja rokotusten saatavuus ovat yleismaailmallisia ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Tatmadawia olemaan epäämättä ihmisiltä oikeutta suojeluun covid-19-taudilta ja pääsyä asianmukaiseen hoitoon, sillä tauti voi aiheuttaa merkittäviä ihmishenkien menetyksiä Myanmarissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa naapurimaiden hallituksia varmistamaan, että niiden viranomaiset eivät estä ketään ylittämästä rajaa turvapaikan hakemiseksi; kehottaa näitä hallituksia varmistamaan, että avustusjärjestöille ja paikallisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille annetaan pääsy Myanmarin vastaisilla rajoilla oleville maansisäisille pakolaisille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toistaa tukevansa Myanmarin kansalaisyhteiskuntaa ja demokratian puolestapuhujia ja kehottaa EU:ta ja sen toimielimiä jatkamaan ponnistelujaan kansalaisyhteiskunnan edistämiseksi nykyisen sotilashallituksen asettamista ja mahdollisesti jatkuvista rajoituksista huolimatta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa ASEANia, sen jäseniä ja erityisesti sen Myanmarin erityislähettilästä hyödyntämään ennakoivammin erityisrooliaan Myanmarissa, tekemään yhteistyötä YK:n erityislähettilään kanssa ja toimimaan yhteistyössä kaikkien osapuolten, erityisesti NUG:n ja kansalaisyhteiskunnan edustajien, etenkin naisten ja etnisten ryhmien, kanssa, jotta voidaan edistää vähintään sovittujen viiden asiakohdan tehokasta ja mielekästä täytäntöönpanoa, jotta nykyinen kriisi saadaan ratkaistua kestävästi ja demokraattisesti lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Kiinaa ja Venäjää osallistumaan aktiivisesti kansainväliseen diplomatiaan ja kantamaan vastuunsa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä; odottaa, että niillä on rakentava rooli Myanmarin tilanteen tarkastelussa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Myanmaria tekemään yhteistyötä kansainvälisten toimien kanssa vastuullisuuden varmistamiseksi muun muassa myöntämällä lopulta Myanmaria koskevalle riippumattomalle tutkintamekanismille (IIMM) täyden pääsyn maahan; kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että IIMM:llä on tarvittava tuki toimeksiantonsa toteuttamiseksi; muistuttaa, että Myanmar on velvollinen noudattamaan Kansainvälisen tuomioistuimen väliaikaisia toimenpiteitä koskevaa määräystä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti neuvoston Tatmadawin jäsenille ja heidän yrityksilleen äskettäin määräämiin pakotteisiin ja kehottaa neuvostoa jatkamaan kohdennettujen ja tehokkaiden pakotteiden määräämistä, jotta juntalta poistetaan sen henkireiät ja samalla varmistetaan, ettei Myanmarin kansa joudu kärsimään vahinkoa; katsoo, että kansainvälisen yhteisön on edelleen ryhdyttävä lisätoimiin armeijaa ja sen johtajia vastaan ja pakotettava ne maksamaan, kunnes ne muuttavat suuntansa ja mahdollistavat paluun demokratiaan; korostaa, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on vahvistettava ja pantava täytäntöön pakotteita, joita sovelletaan kaikkiin valtiojohtoisiin Myanmarin yrityksiin, erityisesti puutavara- ja jalokivialalla; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioille ja assosioituneille maille EU:n pakotteiden rikkomisesta määrätyt kansalliset seuraamukset ovat tehokkaita; korostaa, että tämä edellyttäisi varojen jäädyttämistä ja kansainvälisten varainsiirtojen kieltämistä kahdelle valtio-omisteiselle pankille, Myanmar Foreign Trade Bankille sekä Myanmar Investment and Commercial Bankille, joiden kautta kaikki valuutta kerätään, sekä valtion omistaman Myanmar Oil and Gas Enterprise -yrityksen lisäämistä pakotelistalle, koska se tuottaa juntan suurimman yksittäisen valuuttavirran; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa neuvostoa määräämään edelleen kohdennettuja pakotteita niitä kohtaan, jotka ovat vastuussa helmikuussa 2021 tehdystä vallankaappauksesta, ja harkitsemaan muita mahdollisia toimia; kehottaa neuvostoa sisällyttämään valtion hallintoneuvoston sen yksittäisten jäsenten asemesta luetteloon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jälleen kerran EU:hun sijoittautuneita yrityksiä, joilla on toimintaa tai toimitusketjuja Myanmarissa, noudattamaan tehostettua ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta ja varmistamaan, että niillä ei ole yhteyksiä Myanmarin turvallisuusjoukkoihin, niiden omistamiin tai määräysvallassa oleviin yksittäisiin jäseniin tai yhteisöihin ja että ne eivät suoraan tai välillisesti edistä juntan demokratiaa ja ihmisoikeuksia vastaan kohdistamia tukahduttamistoimia; kehottaa EU:hun sijoittautuneita yrityksiä julkistamaan päätelmänsä ja pyrkimään jatkuvasti parantamaan työoloja ja ympäristönormeja yrityksissään Myanmarissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toistaa kehotuksensa jatkaa kohdennettujen pakotteiden täytäntöönpanoa niitä kohtaan, jotka ovat vastuussa rohingya-väestöön kohdistuneista julmuuksista; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa jälleen komissiota käynnistämään pikaisesti tutkimuksen Myanmaria hyödyttävistä kauppaetuuksista, erityisesti Myanmarin asevoimien jäsenten omistamien yritysten osalta tietyillä aloilla, ja tiedottamaan parlamentille asianmukaisesti toteutettavista toimista; toteaa, että parannuksia on saavutettu sen jälkeen, kun Myanmar sisällytettiin ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelmään (EBA) vuonna 2013, esimerkiksi työpaikkojen luomisessa vaatetusalalle, mikä on hyödyttänyt erityisesti naisia; korostaa kuitenkin, että tehostettu sitoutumisprosessi oli otettu käyttöön jo vuonna 2018, ja siinä keskityttiin kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja työntekijöiden oikeuksien noudattamiseen, ja että vallankaappauksella käännettiin taaksepäin demokratisoitumisprosessissa saavutettu edistys, mikä heikensi edellytyksiä EBA-etuuksien myöntämiselle; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa EU:n Myanmarin edustustoa ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjä seuraamaan tiiviisti Myanmarin ihmisoikeus- ja terveystilannetta sekä tällä hetkellä pidätettyinä ja vangittuina olevien poliittisten johtajien ja muiden tapauksia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita ja assosioituneita maita ylläpitämään kaikkien aseiden, ammusten ja muiden sotilaallisten, turvallisuus- ja valvontalaitteiden ja -järjestelmien suoraa ja välillistä toimitusta, myyntiä ja siirtoa, kauttakulku, kuljetus ja välitys mukaan lukien, koskevaa kieltoa, joka koskee myös koulutusta, huoltoa ja muuta sotilaallista ja turvallisuusalan apua; korostaa, että kansainvälisen rikostuomioistuimen on tutkittava tilannetta tarkemmin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | varoittaa vielä suuremman humanitaarisen hätätilan uhkasta, joka johtuu väkivallan leviämisestä ja maan vakavasta talouskriisistä, köyhyydestä ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden määrästä; kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä täyttämään pikaisesti YK:n vuoden 2021 Myanmarin humanitaarisen avun suunnitelman taloudelliset velvoitteensa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita puuttumaan tarmokkaasti Myanmarin tilanteeseen ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan säännöllisesti parlamentille ja erityisesti ulkoasiainvaliokunnalle, myös uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanteesta, jotta voidaan varmistaa asianmukainen parlamenttien vuoropuhelu tästä tärkeästä ja huolestuttavasta tilanteesta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Myanmarin lailliselle presidentille ja kansallisen yhtenäisyyden hallitukselle, Pyidaungsu Hluttawia edustavalle komitealle, Myanmarin valtiolliselle neuvonantajalle, Tatmadawille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdysvaltojen, Bangladeshin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin, Intian, Australian, Kanadan ja ASEANin jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Venäjän ja Kiinan hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, ASEANin pääsihteerille, ASEANin hallitustenväliselle ihmisoikeustoimikunnalle, Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUVL C 419, 16.12.2015, s. 189.

(2)  EUVL C 258 E, 7.9.2013, s. 79.

(3)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 154.

(4)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 120.

(5)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 134.

(6)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 112.

(7)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 109.

(8)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 80.

(9)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 124.

(10)  EUVL C 171, 6.5.2021, s. 12.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0054.

(12)  EUVL L 219 I, 21.6.2021, s. 57.

(13)  EUVL L 147, 30.4.2021, s. 17.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/186 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/186

---

P9_TA(2021)0418

Paul Rusesabaginan tapaus Ruandassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 Paul Rusesabaginan tapauksesta Ruandassa (2021/2906(RSP))

(2022/C 132/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ruandasta ja erityisesti 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Paul Rusesabaginan tapauksesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ruandasta ja erityisesti 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Paul Rusesabaginan tapauksesta (1),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Ruanda ratifioi vuonna 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Ruanda ratifioi vuonna 1975,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon periaatteet ja suuntaviivat oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon periaatteet ja suuntaviivat oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun Afrikassa,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 tarkistetut vankien kohtelun minimitasoa koskevat YK:n säännöt eli ns. Nelson Mandela -säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 tarkistetut vankien kohtelun minimitasoa koskevat YK:n säännöt eli ns. Nelson Mandela -säännöt,

| — | ottaa huomioon Kampalan julistuksen vankilaoloista Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kampalan julistuksen vankilaoloista Afrikassa,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 päivätyn Ruandaa koskevaa yleistä määräaikaisarviointia käsittelevän YK:n ihmisoikeusneuvoston työryhmän raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 päivätyn Ruandaa koskevaa yleistä määräaikaisarviointia käsittelevän YK:n ihmisoikeusneuvoston työryhmän raportin,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen yhteisön, kuten Belgian hallituksen, Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriön ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen, lausunnot, joissa tuomitaan sääntöjenvastaisuudet ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin puuttuminen Ruandassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen yhteisön, kuten Belgian hallituksen, Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriön ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen, lausunnot, joissa tuomitaan sääntöjenvastaisuudet ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin puuttuminen Ruandassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan asianajajaliiton (European Bars Federation), Yhdysvaltojen asianajajaliiton ihmisoikeuskeskuksen ja useiden vakiintuneiden ihmisoikeusjärjestöjen antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan asianajajaliiton (European Bars Federation), Yhdysvaltojen asianajajaliiton ihmisoikeuskeskuksen ja useiden vakiintuneiden ihmisoikeusjärjestöjen antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Ruandan perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruandan perustuslain,

| — | ottaa huomioon YK:n ja Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan välineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ja Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan välineet,

| — | ottaa huomioon vuonna 1963 tehdyn konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1963 tehdyn konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Ruandan ylioikeuden kansainvälisten ja rajat ylittävien rikosten jaosto tuomitsi 29. syyskuuta 2021 ihmisoikeuksien puolustajan, Belgian kansalaisen ja Yhdysvalloissa asuvan Paul Rusesabaginan 25 vuodeksi vankeuteen sen jälkeen, kun hänet oli pidätetty Kigalissa 31. elokuuta 2020; ottaa huomioon, että Rusesabaginaa syytettiin yhdeksästä terrorismiin liittyvästä rikoksesta ja että hänet asetettiin rikosoikeudelliseen vastuuseen toimista, joiden tekijäksi on osoitettu Ruandan demokraattisen muutoksen liike / Kansallinen vapautusrintama (MRCD-FLN) eli oppositiopuolueiden liittouma ja sen sotilaallinen siipi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ruandan ylioikeuden kansainvälisten ja rajat ylittävien rikosten jaosto tuomitsi 29. syyskuuta 2021 ihmisoikeuksien puolustajan, Belgian kansalaisen ja Yhdysvalloissa asuvan Paul Rusesabaginan 25 vuodeksi vankeuteen sen jälkeen, kun hänet oli pidätetty Kigalissa 31. elokuuta 2020; ottaa huomioon, että Rusesabaginaa syytettiin yhdeksästä terrorismiin liittyvästä rikoksesta ja että hänet asetettiin rikosoikeudelliseen vastuuseen toimista, joiden tekijäksi on osoitettu Ruandan demokraattisen muutoksen liike / Kansallinen vapautusrintama (MRCD-FLN) eli oppositiopuolueiden liittouma ja sen sotilaallinen siipi;

| B. | ottaa huomioon, että Rusesabaginan pidätys elokuussa 2020 oli mielivaltainen, tapahtui väärin perustein ja sisälsi hänen laittoman kuljetuksensa Ruandaan, tahdonvastaisen katoamisensa ja vankeuden eristyksissä; ottaa huomioon, että Ruandan vuoden 2019 rikosoikeudenkäyntilain 37 pykälän vaatimusten mukaista pidätysmääräystä ei esitetty hänen pidättämistään varten eikä hänelle luettu syytteitä ennen tuomitsemista, mikä on vastoin Ruandan rikosoikeudenkäyntilain 68 pykälää; ottaa huomioon, että Rusesabagina oli todennut julkisesti useaan otteeseen, että hän ei kostotoimien pelossa voinut palata kotimaahansa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Rusesabaginan pidätys elokuussa 2020 oli mielivaltainen, tapahtui väärin perustein ja sisälsi hänen laittoman kuljetuksensa Ruandaan, tahdonvastaisen katoamisensa ja vankeuden eristyksissä; ottaa huomioon, että Ruandan vuoden 2019 rikosoikeudenkäyntilain 37 pykälän vaatimusten mukaista pidätysmääräystä ei esitetty hänen pidättämistään varten eikä hänelle luettu syytteitä ennen tuomitsemista, mikä on vastoin Ruandan rikosoikeudenkäyntilain 68 pykälää; ottaa huomioon, että Rusesabagina oli todennut julkisesti useaan otteeseen, että hän ei kostotoimien pelossa voinut palata kotimaahansa;

| C. | ottaa huomioon, että Ruandan oikeusministeri Johnston Busingye myönsi hallituksensa roolin Rusesabaginan tahdonvastaisessa katoamisessa ja siirtämisessä elokuussa 2020, lentokuljetuksen maksamisessa ja Rusesabaginan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden loukkaamisessa; ottaa huomioon, että tuomioistuin päätti 10. maaliskuuta 2021, että Rusesabaginan siirto oli laillinen ja että häntä ei ollut siepattu; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Ruandan oikeusministeri Johnston Busingye myönsi hallituksensa roolin Rusesabaginan tahdonvastaisessa katoamisessa ja siirtämisessä elokuussa 2020, lentokuljetuksen maksamisessa ja Rusesabaginan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden loukkaamisessa; ottaa huomioon, että tuomioistuin päätti 10. maaliskuuta 2021, että Rusesabaginan siirto oli laillinen ja että häntä ei ollut siepattu;

| D. | ottaa huomioon, että tuomion antamisen yhteydessä ilmoitettiin lisätodisteista, joita tuomioistuin ei ollut aiemmin kuullut ja joita ei ollut esitetty oikeudenkäynnin aikana ja jotka koskivat Rusesabaginan väitettyä varojenkeruuta aseelliselle FNL-ryhmälle; ottaa huomioon, että osa mainituista todisteista perustui lausuntoihin, jotka Rusesabaginan mukaan oli saatu pakkokeinoin ja ilman asianajajaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tuomion antamisen yhteydessä ilmoitettiin lisätodisteista, joita tuomioistuin ei ollut aiemmin kuullut ja joita ei ollut esitetty oikeudenkäynnin aikana ja jotka koskivat Rusesabaginan väitettyä varojenkeruuta aseelliselle FNL-ryhmälle; ottaa huomioon, että osa mainituista todisteista perustui lausuntoihin, jotka Rusesabaginan mukaan oli saatu pakkokeinoin ja ilman asianajajaa;

| E. | ottaa huomioon, että Rusesabaginaa alun perin edustanut asianajajaryhmä ei ollut hänen valitsemansa ja että hänen valitsemiaan asianajajia, joihin hän lopulta sai yhteyden huhtikuussa 2021, estettiin tapaamasta häntä, mikä on vastoin Ruandan rikosoikeudenkäyntilain 68 pykälää; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Rusesabaginaa alun perin edustanut asianajajaryhmä ei ollut hänen valitsemansa ja että hänen valitsemiaan asianajajia, joihin hän lopulta sai yhteyden huhtikuussa 2021, estettiin tapaamasta häntä, mikä on vastoin Ruandan rikosoikeudenkäyntilain 68 pykälää;

| F. | ottaa huomioon, että Rusesabaginan terveydentila vankeudessa on saatujen tietojen mukaan erittäin huolestuttava, koska hän on sairastanut syövän ja kärsii sydän- ja verisuonitaudista; toteaa, että Rusesabaginan asianajajien mukaan hän on joutunut jättämään väliin kaksi syöpäseulontaa ja vankilaviranomaiset eivät anna hänen käyttää hänen belgialaisen lääkärinsä antamia reseptilääkkeitä, mikä on aiheuttanut henkistä ja fyysistä ahdistusta; toteaa, että tämä on vastoin Ruandan perustuslain 12 ja 14 pykälää, jotka koskevat oikeutta elämään, oikeutta fyysiseen koskemattomuuteen sekä suojelua epäinhimilliseltä tai halventavalta kohtelulta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Rusesabaginan terveydentila vankeudessa on saatujen tietojen mukaan erittäin huolestuttava, koska hän on sairastanut syövän ja kärsii sydän- ja verisuonitaudista; toteaa, että Rusesabaginan asianajajien mukaan hän on joutunut jättämään väliin kaksi syöpäseulontaa ja vankilaviranomaiset eivät anna hänen käyttää hänen belgialaisen lääkärinsä antamia reseptilääkkeitä, mikä on aiheuttanut henkistä ja fyysistä ahdistusta; toteaa, että tämä on vastoin Ruandan perustuslain 12 ja 14 pykälää, jotka koskevat oikeutta elämään, oikeutta fyysiseen koskemattomuuteen sekä suojelua epäinhimilliseltä tai halventavalta kohtelulta;

| G. | ottaa huomioon, että Ruandan viranomaiset eivät syyskuussa 2020 ilmoittaneet Belgian viranomaisille Rusesabaginan pidätyksestä konsuliapua koskevan kansainvälisen oikeuden periaatteen vastaisesti; ottaa huomioon, että Ruandan vankeinhoitolaitos (RCS) tutustui Rusesabaginan ja hänen asianajajiensa väliseen viestintään ja oikeudellisiin asiakirjoihin; ottaa huomioon, että Belgian ulkoministeri lähetti ruandalaiselle kollegalleen useita nootteja ja vaati Rusesabaginan oikeuksien kunnioittamista, mutta Ruandan hallitus hylkäsi jokaisen pyynnön; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Ruandan viranomaiset eivät syyskuussa 2020 ilmoittaneet Belgian viranomaisille Rusesabaginan pidätyksestä konsuliapua koskevan kansainvälisen oikeuden periaatteen vastaisesti; ottaa huomioon, että Ruandan vankeinhoitolaitos (RCS) tutustui Rusesabaginan ja hänen asianajajiensa väliseen viestintään ja oikeudellisiin asiakirjoihin; ottaa huomioon, että Belgian ulkoministeri lähetti ruandalaiselle kollegalleen useita nootteja ja vaati Rusesabaginan oikeuksien kunnioittamista, mutta Ruandan hallitus hylkäsi jokaisen pyynnön;

| H. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2021 saatujen tietojen mukaan Ruandan viranomaiset olivat käyttäneet NSO Group -yhtiön Pegasus-vakoiluohjelmaa jopa yli 3 500 aktivistin, toimittajan ja poliitikon tarkkailemiseen; ottaa huomioon, että Rusesabaginan tyttären Carine Kanimban puhelinta koskevan rikosteknisen analyysin mukaan vakoiluohjelmaa käytettiin myös hänen puhelimessaan; ottaa huomioon, että Ruandan viranomaiset kiistivät tämän; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2021 saatujen tietojen mukaan Ruandan viranomaiset olivat käyttäneet NSO Group -yhtiön Pegasus-vakoiluohjelmaa jopa yli 3 500 aktivistin, toimittajan ja poliitikon tarkkailemiseen; ottaa huomioon, että Rusesabaginan tyttären Carine Kanimban puhelinta koskevan rikosteknisen analyysin mukaan vakoiluohjelmaa käytettiin myös hänen puhelimessaan; ottaa huomioon, että Ruandan viranomaiset kiistivät tämän;

| I. | ottaa huomioon, että Ruanda on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen, jossa määrätään, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on olennainen osa EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön välistä yhteistyötä; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen ja ihmisoikeuksien vahvistaminen ovat EU:n Ruandaa koskevan ohjelmasuunnittelun tärkeimpiä painopistealueita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Ruanda on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen, jossa määrätään, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on olennainen osa EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön välistä yhteistyötä; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen ja ihmisoikeuksien vahvistaminen ovat EU:n Ruandaa koskevan ohjelmasuunnittelun tärkeimpiä painopistealueita;

| J. | ottaa huomioon, että Afrikan unionin ja EU:n toinen ministerikokous pidetään Kigalissa 25. ja 26. lokakuuta 2021; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Afrikan unionin ja EU:n toinen ministerikokous pidetään Kigalissa 25. ja 26. lokakuuta 2021;

| 1. | muistuttaa Ruandan hallitusta sen velvoitteista taata perusoikeudet, mukaan lukien oikeussuojan saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, sellaisina kuin niistä on määrätty Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjassa ja muissa kansainvälisissä ja alueellisissa ihmisoikeusasiakirjoissa, muun muassa Cotonoun sopimuksessa ja erityisesti sen 8 ja 96 artiklassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Ruandan on turvattava oikeuslaitoksensa riippumattomuus ja ylläpidettävä sitä kaikkialla perustuslaissaan ja muussa lainsäädännössään, koska kaikkien hallitusten ja muiden instituutioiden velvollisuutena on kunnioittaa ja valvoa oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että epäillyn luovuttamisen toiseen maahan olisi aina tapahduttava ainoastaan riippumattomasti valvottujen luovuttamismenettelyjen avulla, jotta voidaan taata luovuttamispyynnön lainmukaisuus ja varmistaa, että epäillyn oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin taataan täysimääräisesti pyynnön esittäneessä maassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee siksi jyrkästi Paul Rusesabaginan laittoman pidätyksen, vangitsemisen ja tuomitsemisen, jotka ovat kansainvälisen oikeuden ja Ruandan lainsäädännön vastaisia; katsoo, että Rusesabaginan tapaus toimii esimerkkinä Ruandassa tapahtuneista ihmisoikeusloukkauksista ja asettaa kyseenalaiseksi tuomion oikeudenmukaisuuden, sillä ilmeisesti sen yhteydessä ei ollut takeita oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä, jota edellytetään oikeusapua, kuulemisoikeutta ja syyttömyysolettamaa koskevissa kansainvälisissä parhaissa käytännöissä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa vapauttamaan Rusesabaginan välittömästi humanitaarisista syistä ja kotiuttamaan hänet tämän vaikuttamatta hänen syyllisyyteensä tai syyttömyyteensä; vaatii, että EU:n Ruandan-edustusto ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustot välittävät tämän pyynnön painokkaasti yhteydenpidossaan Ruandan viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Ruandan hallitusta takaamaan kaikissa olosuhteissa Rusesabaginan ruumiillisen koskemattomuuden ja henkisen hyvinvoinnin ja sallimaan hänen tavanomaisen lääkityksensä; vaatii, että Ruandan hallituksen on kunnioitettava Belgian hallituksen oikeutta antaa Rusesabaginalle konsuliapua, jotta voidaan taata hänen terveytensä ja varmistaa puolustuksen asianmukainen saatavuus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana Ruandan yleistä ihmisoikeustilannetta ja erityisesti eriävien mielipiteiden esittäjiin kohdennettua vainoa; tuomitsee poliittisiin syihin perustuvat oikeudenkäynnit ja poliittisten vastustajien syytteeseen asettamisen; kehottaa Ruandan viranomaisia varmistamaan vallanjaon ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa vahvistamaan ihmisoikeusvuoropuhelua Ruandan kanssa korkeimmalla tasolla Cotonoun sopimuksen 8 artiklan puitteissa, jotta varmistetaan, että maa noudattaa kahdenvälisiä ja kansainvälisiä sitoumuksiaan; korostaa, että Ruandassa tehtävän kansainvälisen kehitysyhteistyön puitteissa olisi annettava enemmän painoarvoa ihmisoikeuksille, oikeusvaltiolle sekä avoimelle ja vastaanottavalle hallintotavalle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota tarkastelemaan kriittisesti uudelleen EU:n tukea Ruandan hallitukselle ja valtion instituutioille sen varmistamiseksi, että tuki edistää täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja että sillä ei ole kielteisiä vaikutuksia sanan- ja yhdistymisvapauteen, poliittiseen moniarvoisuuteen, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen ja riippumattomaan kansalaisyhteiskuntaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, Ruandan tasavallan presidentille, Ruandan parlamentin puhemiehelle sekä Afrikan unionille ja sen toimielimille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0055.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/189 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/189

---

P9_TA(2021)0419

Aborttilaki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 aborttilaista Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa (2021/2910(RSP))

(2022/C 132/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) – kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) – kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020)0017),

| — | ottaa huomioon WHO:n turvallista aborttia koskevat ohjeet ”Safe abortion: technical and policy guidance for health systems”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n turvallista aborttia koskevat ohjeet ”Safe abortion: technical and policy guidance for health systems”,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2006 tehdyn yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2006 tehdyn yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 14. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman ”UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 14. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman ”UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 sovitut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 3 terveyden edistämisestä ja tavoitteen 5 sukupuolten tasa-arvon edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 sovitut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 3 terveyden edistämisestä ja tavoitteen 5 sukupuolten tasa-arvon edistämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”),

| — | ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon 1. marraskuuta 2019 annetun Nairobin julkilausuman ”Accelerating the Promise” kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD25) 25. vuosipäivästä sekä Nairobin huippukokouksessa ilmoitetut kansalliset sitoumukset ja kumppanuussitoumukset sekä yhteistyötoimet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. marraskuuta 2019 annetun Nairobin julkilausuman ”Accelerating the Promise” kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD25) 25. vuosipäivästä sekä Nairobin huippukokouksessa ilmoitetut kansalliset sitoumukset ja kumppanuussitoumukset sekä yhteistyötoimet,

| — | ottaa erityisesti huomioon seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman (1), jossa todetaan, että lisääntymisterveydenhuollon saatavuus on naisten ihmisoikeuksien peruspilari ja että sen kieltäminen on naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto, |
| --- | --- |

—

ottaa erityisesti huomioon seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman (1), jossa todetaan, että lisääntymisterveydenhuollon saatavuus on naisten ihmisoikeuksien peruspilari ja että sen kieltäminen on naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto,

| — | ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen perustuslain,

| — | ottaa huomioon vuonna 1973 asiassa Roe vastaan Wade annetun tuomion, joka vahvistettiin asiassa Planned Parenthood vastaan Casey annetussa tuomiossa, ja asiassa Whole Woman’s Health vastaan Hellerstedt annetut tuomiot, joissa vahvistetaan, että raskaana olevilla naisilla on Yhdysvaltojen perustuslain mukaan oikeus päättää, jatketaanko raskautta sikiön elinkelpoisuuteen asti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1973 asiassa Roe vastaan Wade annetun tuomion, joka vahvistettiin asiassa Planned Parenthood vastaan Casey annetussa tuomiossa, ja asiassa Whole Woman’s Health vastaan Hellerstedt annetut tuomiot, joissa vahvistetaan, että raskaana olevilla naisilla on Yhdysvaltojen perustuslain mukaan oikeus päättää, jatketaanko raskautta sikiön elinkelpoisuuteen asti,

| — | ottaa huomioon vuonna 2021 Texasin senaatin antaman lain 8 (SB8), joka koskee aborttia, mukaan lukien syntymättömän lapsen sydämenlyöntien havaitsemisen jälkeen tehtävät abortit, ja jossa annetaan yksityinen siviilikanneoikeus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2021 Texasin senaatin antaman lain 8 (SB8), joka koskee aborttia, mukaan lukien syntymättömän lapsen sydämenlyöntien havaitsemisen jälkeen tehtävät abortit, ja jossa annetaan yksityinen siviilikanneoikeus,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden 1. syyskuuta 2021 antaman määräyksen, jossa kieltäydytään estämästä Texasin SB8-lakia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden 1. syyskuuta 2021 antaman määräyksen, jossa kieltäydytään estämästä Texasin SB8-lakia,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Texasin osavaltio hyväksyi 1. syyskuuta 2021 SB8-lain, jolla naisia kielletään hakeutumasta raskaudenkeskeytyshoitoon sikiön sydämensykkeen havaitsemisen jälkeen, eli käytännössä vain kuuden viikon kuluttua edellisestä kuukautiskierrosta, ja edellytetään kahta erillistä ultraäänitutkimusta ennen toimenpiteen suorittamista, eikä poikkeuksia sallita, vaikka raskaus johtuu raiskauksesta tai insestistä tai vaikka sikiön terveydentila on sellainen, ettei lapsi todennäköisesti jää henkiin syntymän jälkeen; ottaa huomioon, että SB8-laki tarkoittaa lähes täydellistä aborttikieltoa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Texasin osavaltio hyväksyi 1. syyskuuta 2021 SB8-lain, jolla naisia kielletään hakeutumasta raskaudenkeskeytyshoitoon sikiön sydämensykkeen havaitsemisen jälkeen, eli käytännössä vain kuuden viikon kuluttua edellisestä kuukautiskierrosta, ja edellytetään kahta erillistä ultraäänitutkimusta ennen toimenpiteen suorittamista, eikä poikkeuksia sallita, vaikka raskaus johtuu raiskauksesta tai insestistä tai vaikka sikiön terveydentila on sellainen, ettei lapsi todennäköisesti jää henkiin syntymän jälkeen; ottaa huomioon, että SB8-laki tarkoittaa lähes täydellistä aborttikieltoa;

| B. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen ja EU:n on ylläpidettävä periaatetta ihmisoikeuksista luovuttamattomina ja kaikille ihmisille luonnostaan kuuluvina; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen ja EU:n on ylläpidettävä periaatetta ihmisoikeuksista luovuttamattomina ja kaikille ihmisille luonnostaan kuuluvina;

| C. | ottaa huomioon, että transatlanttisen kumppanuuden perustavanlaatuinen luonne tarkoittaa, että se perustuu yhteisiin arvoihimme, mukaan lukien ihmisoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että transatlanttisen kumppanuuden perustavanlaatuinen luonne tarkoittaa, että se perustuu yhteisiin arvoihimme, mukaan lukien ihmisoikeuksien kunnioittaminen;

| D. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvo, kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, terveellisen elämän varmistaminen, köyhyyden poistaminen kaikkialla ja hyvinvoinnin edistäminen kaikille iästä riippumatta ovat kestävän kehityksen tavoitteiden 1, 3 ja 5 peruspyrkimyksiä; ottaa huomioon, että kaikki YK:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan ja edistämään näitä kestävän kehityksen tavoitteita, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat tavoitteet 3.7 ja 5.6; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvo, kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, terveellisen elämän varmistaminen, köyhyyden poistaminen kaikkialla ja hyvinvoinnin edistäminen kaikille iästä riippumatta ovat kestävän kehityksen tavoitteiden 1, 3 ja 5 peruspyrkimyksiä; ottaa huomioon, että kaikki YK:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan ja edistämään näitä kestävän kehityksen tavoitteita, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat tavoitteet 3.7 ja 5.6;

| E. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet perustuvat perusluonteisiin ihmisoikeuksiin ja ne on suojattu ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä ja eurooppalaisessa oikeudessa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, CEDAW-yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, ja että ne ovat olennainen osa kokonaisvaltaista terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet perustuvat perusluonteisiin ihmisoikeuksiin ja ne on suojattu ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä ja eurooppalaisessa oikeudessa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, CEDAW-yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, ja että ne ovat olennainen osa kokonaisvaltaista terveydenhuoltoa;

| F. | ottaa huomioon, että naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea antoivat elokuussa 2018 yhteisen julkilausuman, jossa ne korostivat, että turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen sekä siihen liittyvien palvelujen ja tietojen saatavuus on naisten lisääntymisterveyden keskeinen osatekijä, ja jossa ne kehottivat maita poistamaan naisten ja tyttöjen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat rajoitukset, sillä ne vaarantavat heidän terveytensä ja henkensä; toteaa, että abortin saatavuus on ihmisoikeus ja että sen viivästyttäminen ja epääminen ovat sukupuolistuneen väkivallan muotoja ja niissä voi olla kyse kidutuksesta ja/tai julmasta, epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden 3 ja 5 mukaisia osatavoitteita, ja toteaa, että sukupuolistunut väkivalta ja kaikkien naisiin kohdistuvien haitallisten käytäntöjen poistaminen on kestävän kehityksen tavoitteen 5 osatavoite; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea antoivat elokuussa 2018 yhteisen julkilausuman, jossa ne korostivat, että turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen sekä siihen liittyvien palvelujen ja tietojen saatavuus on naisten lisääntymisterveyden keskeinen osatekijä, ja jossa ne kehottivat maita poistamaan naisten ja tyttöjen seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat rajoitukset, sillä ne vaarantavat heidän terveytensä ja henkensä; toteaa, että abortin saatavuus on ihmisoikeus ja että sen viivästyttäminen ja epääminen ovat sukupuolistuneen väkivallan muotoja ja niissä voi olla kyse kidutuksesta ja/tai julmasta, epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden 3 ja 5 mukaisia osatavoitteita, ja toteaa, että sukupuolistunut väkivalta ja kaikkien naisiin kohdistuvien haitallisten käytäntöjen poistaminen on kestävän kehityksen tavoitteen 5 osatavoite;

| G. | toteaa, että kattavan seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus, mukaan lukien perhesuunnittelu, ehkäisymenetelmät ja turvallinen ja laillinen abortti, sekä jokaisen henkilön itsemääräämisoikeus ja kyky tehdä vapaita ja riippumattomia päätöksiä omasta kehostaan ja elämästään ovat yksilöiden riippumattomuuden edellytys ja siten olennaisen tärkeitä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi kaikilla yksityiselämän ja julkisen elämän osa-alueilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille ja politiikkaan, sekä sukupuolistuneen väkivallan poistamiseksi; toteaa, että tässä pätee periaate, jonka mukaan jokainen päättää itse omasta kehostaan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kattavan seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus, mukaan lukien perhesuunnittelu, ehkäisymenetelmät ja turvallinen ja laillinen abortti, sekä jokaisen henkilön itsemääräämisoikeus ja kyky tehdä vapaita ja riippumattomia päätöksiä omasta kehostaan ja elämästään ovat yksilöiden riippumattomuuden edellytys ja siten olennaisen tärkeitä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi kaikilla yksityiselämän ja julkisen elämän osa-alueilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille ja politiikkaan, sekä sukupuolistuneen väkivallan poistamiseksi; toteaa, että tässä pätee periaate, jonka mukaan jokainen päättää itse omasta kehostaan;

| H. | ottaa huomioon, että se, että miehet ja pojat toimivat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien puolesta ja osallistuvat niihin, on tavoite ja myös edellytys kestävän tasa-arvon saavuttamiselle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että se, että miehet ja pojat toimivat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien puolesta ja osallistuvat niihin, on tavoite ja myös edellytys kestävän tasa-arvon saavuttamiselle;

| I. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteutuminen on olennainen osa ihmisarvoa ja liittyy erottamattomasti sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseen ja sukupuolistuneen väkivallan torjuntaan; ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen osallistuminen sellaisten lakien ja politiikkojen laatimiseen, jotka vaikuttavat heihin ja koskevat heidän ihmisoikeuksiaan, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä abortti, ja sen varmistaminen, että he voivat saada oikeutta ja oikeussuojakeinoja, kun heidän oikeuksiaan loukataan, ovat avainasemassa sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien toteutuminen on olennainen osa ihmisarvoa ja liittyy erottamattomasti sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseen ja sukupuolistuneen väkivallan torjuntaan; ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen osallistuminen sellaisten lakien ja politiikkojen laatimiseen, jotka vaikuttavat heihin ja koskevat heidän ihmisoikeuksiaan, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä abortti, ja sen varmistaminen, että he voivat saada oikeutta ja oikeussuojakeinoja, kun heidän oikeuksiaan loukataan, ovat avainasemassa sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa;

| J. | ottaa huomioon, että oikeus henkilön fyysisen ja henkisen koskemattomuuden kunnioittamiseen on keskeinen osa perusoikeuskirjaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oikeus henkilön fyysisen ja henkisen koskemattomuuden kunnioittamiseen on keskeinen osa perusoikeuskirjaa;

| K. | ottaa huomioon, että merkittävässä Roe vastaan Wade -oikeustapauksessa Yhdysvaltojen korkein oikeus laillisti abortin Yhdysvalloissa, mikä antaa raskaana oleville naisille perustuslain mukaisen oikeuden päättää, jatketaanko raskautta sikiön elinkelpoisuuteen asti; ottaa huomioon, että tämä vahvistettiin lisäksi asioissa Planned Parenthood vastaan Casey ja Whole Woman’s Health vastaan Hellerstedt; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että merkittävässä Roe vastaan Wade -oikeustapauksessa Yhdysvaltojen korkein oikeus laillisti abortin Yhdysvalloissa, mikä antaa raskaana oleville naisille perustuslain mukaisen oikeuden päättää, jatketaanko raskautta sikiön elinkelpoisuuteen asti; ottaa huomioon, että tämä vahvistettiin lisäksi asioissa Planned Parenthood vastaan Casey ja Whole Woman’s Health vastaan Hellerstedt;

| L. | ottaa huomioon, että 12 muuta Yhdysvaltojen osavaltiota on asettanut kieltoja raskauden alkuvaiheen aborteille, mutta niiden kaikkien voimaantulo on estetty, koska liittovaltioiden tuomioistuimet ovat julistaneet ne perustuslain vastaisiksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 12 muuta Yhdysvaltojen osavaltiota on asettanut kieltoja raskauden alkuvaiheen aborteille, mutta niiden kaikkien voimaantulo on estetty, koska liittovaltioiden tuomioistuimet ovat julistaneet ne perustuslain vastaisiksi;

| M. | ottaa huomioon, että SB8-laissa kielletään abortti noin kuuden viikon raskauden jälkeen ja että ennen SB8-lakia noin 85–90 prosentilla Texasissa aborttihoitoa saaneista naisista raskaus oli edennyt vähintään kuudennelle viikolle, joten laki johtaa aborttihoidon tosiasialliseen lopettamiseen osavaltiossa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että SB8-laissa kielletään abortti noin kuuden viikon raskauden jälkeen ja että ennen SB8-lakia noin 85–90 prosentilla Texasissa aborttihoitoa saaneista naisista raskaus oli edennyt vähintään kuudennelle viikolle, joten laki johtaa aborttihoidon tosiasialliseen lopettamiseen osavaltiossa;

| N. | ottaa huomioon, että SB8-lain tarkoituksena on vapauttaa hallituksen viranhaltijat lain täytäntöönpanon valvonnasta. mutta sen sijaan sillä kannustetaan yksityisiä kansalaisia hakemaan rahallista palkkiota haastamalla oikeuteen kenet tahansa, joka tarjoaa aborttihoitoa tai avustaa jotakuta tällaisen hoidon saamisessa tässä osavaltiossa, mikä todennäköisesti johtaa terveydenhuollon tarjoajien, aborttihoidon tarpeessa olevien naisten ja kaikkien heitä auttavien henkilöiden, myös heidän läheistensä, laillistettuun häirintään; ottaa huomioon, että SB8-lailla on joka tapauksessa terveydenhuollon tarjoajien toimintaa lamaannuttava vaikutus; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että SB8-lain tarkoituksena on vapauttaa hallituksen viranhaltijat lain täytäntöönpanon valvonnasta. mutta sen sijaan sillä kannustetaan yksityisiä kansalaisia hakemaan rahallista palkkiota haastamalla oikeuteen kenet tahansa, joka tarjoaa aborttihoitoa tai avustaa jotakuta tällaisen hoidon saamisessa tässä osavaltiossa, mikä todennäköisesti johtaa terveydenhuollon tarjoajien, aborttihoidon tarpeessa olevien naisten ja kaikkien heitä auttavien henkilöiden, myös heidän läheistensä, laillistettuun häirintään; ottaa huomioon, että SB8-lailla on joka tapauksessa terveydenhuollon tarjoajien toimintaa lamaannuttava vaikutus;

| O. | ottaa huomioon, että naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea on havainnut, että abortin kriminalisoinnilla ei ole pelotearvoa; ottaa huomioon, että kuten naisten ja tyttöjen syrjintää käsittelevä työryhmä on todennut, silloin kun aborteille on asetettu oikeudellisia rajoituksia, raskauden turvallisesta keskeyttämisestä tulee sosioekonomisesti edullisessa asemassa olevien naisten etuoikeus, kun taas naisten, joilla on rajalliset resurssit, on pakko turvautua vaarallisiin ja laittomiin abortteihin, mikä vaarantaa heidän henkensä ja terveytensä; ottaa huomioon, että kuten muissa aborttirajoituksia koskevissa tapauksissa on jo todettu, SB8-laki vaikuttaa suhteettomasti henkilöihin, jotka jo kohtaavat syrjintää tai esteitä terveydenhuoltoon pääsyssä, mukaan lukien rodullistetut henkilöt, etniset vähemmistöt, paperittomat naiset ja pienituloiset tai maaseudulla asuvat henkilöt, joilla ei ole varaa matkustaa voidakseen käyttää näitä palveluja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea on havainnut, että abortin kriminalisoinnilla ei ole pelotearvoa; ottaa huomioon, että kuten naisten ja tyttöjen syrjintää käsittelevä työryhmä on todennut, silloin kun aborteille on asetettu oikeudellisia rajoituksia, raskauden turvallisesta keskeyttämisestä tulee sosioekonomisesti edullisessa asemassa olevien naisten etuoikeus, kun taas naisten, joilla on rajalliset resurssit, on pakko turvautua vaarallisiin ja laittomiin abortteihin, mikä vaarantaa heidän henkensä ja terveytensä; ottaa huomioon, että kuten muissa aborttirajoituksia koskevissa tapauksissa on jo todettu, SB8-laki vaikuttaa suhteettomasti henkilöihin, jotka jo kohtaavat syrjintää tai esteitä terveydenhuoltoon pääsyssä, mukaan lukien rodullistetut henkilöt, etniset vähemmistöt, paperittomat naiset ja pienituloiset tai maaseudulla asuvat henkilöt, joilla ei ole varaa matkustaa voidakseen käyttää näitä palveluja;

| P. | ottaa huomioon, että abortin kieltäminen ja siten naisten pakottaminen tekemään vaarallisia abortteja lisää äitiyskuolleisuutta, eli kuolemia, jotka ovat täysin estettävissä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että abortin kieltäminen ja siten naisten pakottaminen tekemään vaarallisia abortteja lisää äitiyskuolleisuutta, eli kuolemia, jotka ovat täysin estettävissä;

| Q. | ottaa huomioon, että Texas on jo ottanut käyttöön 26 aborttikieltoa kuluneen vuosikymmenen aikana, mukaan lukien tämän vuoden aborttikielto kuudennen raskausviikon jälkeen ja aborttikielto, joka tulisi voimaan, jos asiassa Roe vastaan Wade tehty ratkaisu kumottaisiin; ottaa huomioon, että tänä aikana osavaltion aborttiklinikoiden määrä on laskenut 46:sta vuonna 2011 vain 21 klinikkaan vuonna 2017; ottaa huomioon, että tämä tarkoittaa sitä, että naiset eivät saa tarvitsemaansa hoitoa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Texas on jo ottanut käyttöön 26 aborttikieltoa kuluneen vuosikymmenen aikana, mukaan lukien tämän vuoden aborttikielto kuudennen raskausviikon jälkeen ja aborttikielto, joka tulisi voimaan, jos asiassa Roe vastaan Wade tehty ratkaisu kumottaisiin; ottaa huomioon, että tänä aikana osavaltion aborttiklinikoiden määrä on laskenut 46:sta vuonna 2011 vain 21 klinikkaan vuonna 2017; ottaa huomioon, että tämä tarkoittaa sitä, että naiset eivät saa tarvitsemaansa hoitoa;

| R. | ottaa huomioon, että abortin saaminen oli jo ennestään vaikeaa Texasissa ja muilla Yhdysvaltojen alueilla ja että ne, jotka kohtaavat esteitä pääsyssä terveydenhuoltoon, mukaan lukien marginalisoidut ja haavoittuvat ryhmät, pääasiallisesti pienituloiset, ovat niitä, joihin SB8-lain kaltainen kielto vaikuttaa eniten; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että abortin saaminen oli jo ennestään vaikeaa Texasissa ja muilla Yhdysvaltojen alueilla ja että ne, jotka kohtaavat esteitä pääsyssä terveydenhuoltoon, mukaan lukien marginalisoidut ja haavoittuvat ryhmät, pääasiallisesti pienituloiset, ovat niitä, joihin SB8-lain kaltainen kielto vaikuttaa eniten;

| S. | ottaa huomioon, että koska abortti on käytännössä nyt kielletty Texasissa, potilaat menevät naapuriosavaltioiden lisääntymisterveysklinikoille ja kuormittavat alueen heikkoa raskaudenkeskeytysinfrastruktuuria; toteaa, että Texasin osavaltiossa tehdään vuosittain yli 56 000 aborttia; toteaa, että on epätodennäköistä, että naapuriosavaltiot voisivat ottaa vastaan kaikki potilaat, jotka tyypillisesti tekisivät abortin SB8-lain voimaantulon jälkeen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että koska abortti on käytännössä nyt kielletty Texasissa, potilaat menevät naapuriosavaltioiden lisääntymisterveysklinikoille ja kuormittavat alueen heikkoa raskaudenkeskeytysinfrastruktuuria; toteaa, että Texasin osavaltiossa tehdään vuosittain yli 56 000 aborttia; toteaa, että on epätodennäköistä, että naapuriosavaltiot voisivat ottaa vastaan kaikki potilaat, jotka tyypillisesti tekisivät abortin SB8-lain voimaantulon jälkeen;

| T. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti tärkein 15–19-vuotiaiden teinityttöjen kuolinsyy ovat raskaus- ja synnytyskomplikaatiot; ottaa huomioon, että lapsen oikeuksien komitea kehottaa maita poistamaan abortin rangaistavuuden ja varmistamaan, että tytöt saavat turvallisia raskaudenkeskeytyspalveluja; ottaa huomioon, että teini-iässä raskaaksi tuleminen pahentaa köyhyyden kierrettä; ottaa huomioon, että Texasissa on Yhdysvaltojen osavaltioista seitsemänneksi korkeimmat teinisynnytysluvut ja korkein toistuvien synnytysten määrä teini-ikäisten keskuudessa; ottaa huomioon, että latinalaisamerikkalais- ja afroamerikkalaistaustaisten tyttöjen sekä kouluttamattomien, maaseudulla tai sijaisperheessä asuvien ja köyhyydessä elävien tyttöjen keskuudessa teiniraskauksia on erityisen paljon; ottaa huomioon, että teini-ikäiset äidit keskeyttävät opintonsa ja kohtaavat työttömyyttä huomattavasti muita todennäköisemmin; ottaa huomioon, että 65 prosenttia Texasin nuorille vanhemmille syntyneistä lapsista elää köyhyydessä ja että näiden lasten terveydentila on todennäköisemmin huono ja koulumenestys on heikko; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti tärkein 15–19-vuotiaiden teinityttöjen kuolinsyy ovat raskaus- ja synnytyskomplikaatiot; ottaa huomioon, että lapsen oikeuksien komitea kehottaa maita poistamaan abortin rangaistavuuden ja varmistamaan, että tytöt saavat turvallisia raskaudenkeskeytyspalveluja; ottaa huomioon, että teini-iässä raskaaksi tuleminen pahentaa köyhyyden kierrettä; ottaa huomioon, että Texasissa on Yhdysvaltojen osavaltioista seitsemänneksi korkeimmat teinisynnytysluvut ja korkein toistuvien synnytysten määrä teini-ikäisten keskuudessa; ottaa huomioon, että latinalaisamerikkalais- ja afroamerikkalaistaustaisten tyttöjen sekä kouluttamattomien, maaseudulla tai sijaisperheessä asuvien ja köyhyydessä elävien tyttöjen keskuudessa teiniraskauksia on erityisen paljon; ottaa huomioon, että teini-ikäiset äidit keskeyttävät opintonsa ja kohtaavat työttömyyttä huomattavasti muita todennäköisemmin; ottaa huomioon, että 65 prosenttia Texasin nuorille vanhemmille syntyneistä lapsista elää köyhyydessä ja että näiden lasten terveydentila on todennäköisemmin huono ja koulumenestys on heikko;

| U. | ottaa huomioon, että SB8-laki on yksi Yhdysvaltojen ankarimmista aborttitoimenpiteistä, koska sillä kielletään abortit osavaltiossa sen jälkeen, kun sikiön sydämenlyönnit voidaan havaita, ja ainoana poikkeuksena ovat lääketieteelliset hätätilanteet mutta ei raiskaus, insesti tai sikiön terveydentila, joka estää elämän syntymän jälkeen; toteaa, että tämä on sukupuolistuneen väkivallan muoto ja kyseessä voi olla kidutus ja/tai julma, epäinhimillinen ja halventava kohtelu; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että SB8-laki on yksi Yhdysvaltojen ankarimmista aborttitoimenpiteistä, koska sillä kielletään abortit osavaltiossa sen jälkeen, kun sikiön sydämenlyönnit voidaan havaita, ja ainoana poikkeuksena ovat lääketieteelliset hätätilanteet mutta ei raiskaus, insesti tai sikiön terveydentila, joka estää elämän syntymän jälkeen; toteaa, että tämä on sukupuolistuneen väkivallan muoto ja kyseessä voi olla kidutus ja/tai julma, epäinhimillinen ja halventava kohtelu;

| V. | ottaa huomioon, että Center for Reproductive Rights -järjestö ja sen kumppanit esittivät 30. elokuuta 2021 Yhdysvaltojen korkeimmalle oikeudelle kiireellisen pyynnön estää Texasin lain voimaantulo; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Center for Reproductive Rights -järjestö ja sen kumppanit esittivät 30. elokuuta 2021 Yhdysvaltojen korkeimmalle oikeudelle kiireellisen pyynnön estää Texasin lain voimaantulo;

| W. | ottaa huomioon, että lakiesitystä vastusti yli 300 texasilaista lakimiestä, jotka sanoivat sen heikentävän oikeusjärjestelmän pitkäaikaisia sääntöjä ja perusperiaatteita; ottaa huomioon, että yli 200 lääkäriä eri puolilla Texasia ilmaisi syvän huolensa kyvystään tarjota terveydenhuoltoa ja varoitti, että laki loisi ”lamaannuttavan vaikutuksen”, joka estäisi yli 30 erikoisalan lääkäreitä, mukaan lukien perusterveydenhuolto, ensiapu, naistentaudit, gynekologia ja sisätaudit, antamasta potilaille tietoa kaikista raskauden vaihtoehdoista perusteettomien kanteiden pelossa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että lakiesitystä vastusti yli 300 texasilaista lakimiestä, jotka sanoivat sen heikentävän oikeusjärjestelmän pitkäaikaisia sääntöjä ja perusperiaatteita; ottaa huomioon, että yli 200 lääkäriä eri puolilla Texasia ilmaisi syvän huolensa kyvystään tarjota terveydenhuoltoa ja varoitti, että laki loisi ”lamaannuttavan vaikutuksen”, joka estäisi yli 30 erikoisalan lääkäreitä, mukaan lukien perusterveydenhuolto, ensiapu, naistentaudit, gynekologia ja sisätaudit, antamasta potilaille tietoa kaikista raskauden vaihtoehdoista perusteettomien kanteiden pelossa;

| X. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat ovat tuominneet SB8-lain hyväksymisen hälyttävänä sekä tuominneet ne haitat, joita aborttikielto aiheuttaa raskaana oleville naisille Texasissa ja erityisesti marginalisoitujen yhteisöjen naisille, pienituloisille naisille, maaseudulla eläville naisille, rodullisten ja etnisten vähemmistöjen naisille sekä maahanmuuttajanaisille, joihin tämä kielto vaikuttaa suhteettomasti, ja he ovat kehottaneet Yhdysvaltojen hallitusta estämään taantumisen abortin saatavuutta koskevissa oikeuksissa ja sen sijaan hyväksymään positiivisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan mahdollisuus tehdä abortti turvallisesti ja laillisesti; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat ovat tuominneet SB8-lain hyväksymisen hälyttävänä sekä tuominneet ne haitat, joita aborttikielto aiheuttaa raskaana oleville naisille Texasissa ja erityisesti marginalisoitujen yhteisöjen naisille, pienituloisille naisille, maaseudulla eläville naisille, rodullisten ja etnisten vähemmistöjen naisille sekä maahanmuuttajanaisille, joihin tämä kielto vaikuttaa suhteettomasti, ja he ovat kehottaneet Yhdysvaltojen hallitusta estämään taantumisen abortin saatavuutta koskevissa oikeuksissa ja sen sijaan hyväksymään positiivisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan mahdollisuus tehdä abortti turvallisesti ja laillisesti;

| Y. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen korkein oikeus päätti viidellä neljää vastaan olla estämättä Texasin lakia ja totesi, että lain kumoamista ajaneet eivät täyttäneet todistustaakkaansa asiassa ”monitahoisten ja uusien ennakkotapaukseen liittyvien prosessioikeudellisten kysymysten osalta”; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen korkein oikeus päätti viidellä neljää vastaan olla estämättä Texasin lakia ja totesi, että lain kumoamista ajaneet eivät täyttäneet todistustaakkaansa asiassa ”monitahoisten ja uusien ennakkotapaukseen liittyvien prosessioikeudellisten kysymysten osalta”;

| Z. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen oikeusministeriö nosti 9. syyskuuta 2021 kanteen Texasia vastaan ja väitti, että kielto rikkoo yksilön perustuslaillista oikeutta aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen saakka, ja ottaa huomioon, että liittovaltion piirituomioistuin on järjestänyt alustavan kieltomääräystä koskevan kuulemistilaisuuden 1. lokakuuta 2021; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen oikeusministeriö nosti 9. syyskuuta 2021 kanteen Texasia vastaan ja väitti, että kielto rikkoo yksilön perustuslaillista oikeutta aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen saakka, ja ottaa huomioon, että liittovaltion piirituomioistuin on järjestänyt alustavan kieltomääräystä koskevan kuulemistilaisuuden 1. lokakuuta 2021;

| AA. | ottaa huomioon, että presidentti Biden on ilmoittanut, että lakiesitys on ”ennennäkemätön naisten perustuslaillisiin oikeuksiin kohdistuva hyökkäys”, ja että hän lupasi ”koko hallituksen toimia” lain mitätöimiseksi ja vaati ”Texasissa oleville naisille turvallisia ja laillisia abortteja” ja vahvisti lausunnossaan, että Bidenin ja Harrisin hallinto aikoo aina suojella terveydenhuollon saatavuutta ja puolustaa naisen oikeutta tehdä päätöksiä omasta kehostaan ja päättää tulevaisuudestaan; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että presidentti Biden on ilmoittanut, että lakiesitys on ”ennennäkemätön naisten perustuslaillisiin oikeuksiin kohdistuva hyökkäys”, ja että hän lupasi ”koko hallituksen toimia” lain mitätöimiseksi ja vaati ”Texasissa oleville naisille turvallisia ja laillisia abortteja” ja vahvisti lausunnossaan, että Bidenin ja Harrisin hallinto aikoo aina suojella terveydenhuollon saatavuutta ja puolustaa naisen oikeutta tehdä päätöksiä omasta kehostaan ja päättää tulevaisuudestaan;

| AB. | ottaa huomioon, että Guttmacher Instituten syyskuussa 2019 julkaisemassa raportissa ”Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017” todettiin, että mahdollisesti vaaralliset muut kuin lääketieteelliset yritykset tehdä abortti itse lisääntyvät huolestuttavasti niissä Yhdysvaltojen osavaltioissa, joissa lisääntymisterveydenhuollon saatavuus on rajallinen; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että Guttmacher Instituten syyskuussa 2019 julkaisemassa raportissa ”Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017” todettiin, että mahdollisesti vaaralliset muut kuin lääketieteelliset yritykset tehdä abortti itse lisääntyvät huolestuttavasti niissä Yhdysvaltojen osavaltioissa, joissa lisääntymisterveydenhuollon saatavuus on rajallinen;

| 1. | yhtyy Yhdysvalloissa esitettyihin tuomitseviin kannanottoihin siitä, että Texasin lainsäädäntöelin on hyväksynyt SB8-lain, mikä merkitsee käytännössä abortin täydellistä kieltämistä, myös silloin, kun kyseessä on raiskaus tai insesti tai kun sikiön terveydentila on sellainen, ettei lapsi todennäköisesti jää henkiin syntymän jälkeen, ja toteaa, että laki on vakava hyökkäys naisten vapautta ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia kohtaan, sillä ne ovat perusluonteisia ihmisoikeuksia, ja se loukkaa yhdysvaltalaisten naisten perustuslaillisia oikeuksia; on erittäin huolissaan siitä, missä määrin tämä kielto lisää raiskauksen ja insestin uhrien kokemaa traumaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Texasin osavaltion hallitusta kumoamaan pikaisesti SB8-lain, jotta varmistetaan osavaltiossa turvalliset, lailliset, maksuttomat ja laadukkaat aborttipalvelut, ja asettamaan nämä palvelut helposti kaikkien naisten ja tyttöjen saataville; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ilmaisee vahvan solidaarisuutensa ja tukensa Texasin naisille sekä niille, jotka tarjoavat aborttiterveydenhuoltoa ja puhuvat sen puolesta tällaisissa koettelevissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti presidentti Joe Bidenin pyrkimyksiin ohjata neuvostoa ja Valkoisen talon neuvonantajaa käynnistämään koko hallituksen toimet tähän päätökseen vastaamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että Texasin naisilla on mahdollisuus tehdä abortti turvallisesti ja laillisesti, kuten se on turvattu asiassa Roe vastaan Wade; pitää myönteisenä, että presidentti Joe Bidenin hallinto kehotti perjantaina 1. lokakuuta 2021 tuomaria estämään Texasin asettaman aborttikiellon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ilmaisee täyden tukensa ja solidaarisuutensa lääkäreille sekä niille, jotka ovat osallisina Texasin senaatin SB8-lain vastaisissa kanteissa siinä toivossa, että heidän työnsä tuloksena palautetaan Texasin naisten oikeus lisääntymisterveydenhuoltoon; tunnustaa kansalaisjärjestöjen roolin palveluntarjoajina ja myös seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien puolestapuhujina Yhdysvalloissa ja kannustaa niitä jatkamaan työtään näiden perusoikeuksien puolesta; vahvistaa, että näiden kansalaisjärjestöjen toiminta edellyttää asianmukaista rahoitusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että YK:n asiantuntijat korostivat 14. syyskuuta 2021, että naisten ihmisoikeudet ovat perusoikeuksia, joita ei voida alistaa kulttuurisille, uskonnollisille tai poliittisille näkökohdille, ja lisäsivät, että ideologisin ja uskonnollisin perustein tapahtuva puuttuminen kansanterveysasioihin on vaikuttanut erityisen haitallisesti naisten ja tyttöjen terveyteen ja hyvinvointiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää erittäin valitettavana, että Yhdysvaltojen korkein oikeus päätti äärimmäisen niukasti (neljällä viittä vastaan) olla estämättä tämän ennennäkemättömän SB8-lain käyttöönottoa; muistuttaa, että tämä päätös ei tarkoita, että lakia olisi pidetty perustuslain mukaisena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa presidentti Joe Bideniä jatkamaan ponnistelujaan turvallisten ja laillisten aborttien saatavuuden varmistamiseksi; kannustaa toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että abortti ja ehkäisy sisällytetään seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien kattavien tietojen ja palvelujen tarjontaan ja että ne ovat yleisesti saatavilla, ja niiden jatkuvan saatavuuden varmistamiseksi hätätilanteissa, kuten covid-19-pandemiassa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta poistamaan abortin rangaistavuuden kokonaan, mikä edellyttää niin raskaana olevien naisten ja tyttöjen, terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien ja muiden henkilöiden, jotka mahdollistavat aborttipalvelujen saatavuuden, niissä avustamisen tai niiden tarjoamisen, rankaisemisen lopettamista kuin myös abortin poistamista rikoslaista ja kaikkien muiden rankaisevien lakien, toimintapolitiikkojen ja käytäntöjen poistamista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta luomaan liittovaltiotason oikeudellisen suojan abortin yleiselle saatavuudelle; korostaa, että terveys on ihmisoikeus ja että on valtion velvollisuus taata kaikille mahdollisuus saada terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Yhdysvaltojen kongressia hyväksymään liittovaltiotason oikeudellisen suojan abortin saatavuudelle naisten terveyden suojelua koskevalla lailla (WHPA), joka hyväksyttiin äskettäin Yhdysvaltojen edustajainhuoneen historiallisessa äänestyksessä ja joka suojaa aborttia osavaltiotason kielloilta ja rajoituksilta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että abortin kieltävät erittäin rajoittavat lait eivät vähennä aborttien tarvetta vaan johtavat siihen, että naiset joutuvat tekemään laittomia abortteja, matkustamaan tehdäkseen abortin tai jatkamaan raskautta vasten tahtoaan, mikä on ihmisoikeusloukkaus ja sukupuolistuneen väkivallan muoto, joka vaikuttaa naisten ja tyttöjen oikeuteen elämään, ruumiilliseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja terveyteen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että tahattomia raskauksia voidaan vähentää ainoastaan valistuksella, tiedottamisella ja ehkäisyn yleisellä saatavuudella, seksuaalisen väkivallan kitkemisellä ja yhteisellä vastuulla ehkäisystä; korostaa, että etusijalle olisi asetettava ikätasoon soveltuvan ja näyttöön perustuvan seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen, erilaisten laadukkaiden ja yleisesti saatavilla olevien nykyaikaisten ehkäisymenetelmien ja -välineiden, perhesuunnittelua koskevan neuvonnan ja ehkäisytiedotuksen yleinen saatavuus sekä takeet turvallisesta ja laillisesta raskaudenkeskeytyshoidosta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on erittäin huolissaan siitä, että tämä laki vaikuttaa kohtuuttomasti sosioekonomisissa vaikeuksissa oleviin ihmisiin, maaseudulla asuviin henkilöihin, rodullistettuihin ihmisiin, hlbtiq+-henkilöihin sekä moniperusteisen ja intersektionaalisen syrjinnän uhreihin eli useimmiten sellaisiin haavoittuvassa asemassa oleviin naisten ryhmiin, joilla taloudellisten tai logististen esteiden vuoksi ei ole varaa matkustaa lisääntymisterveysklinikoille naapuriosavaltioihin, jolloin heillä on suurempi riski siitä, että heille tehdään hengenvaarallisia toimenpiteitä, ja suurempi riski siitä, että heidän on pakko jatkaa raskauttaan loppuun asti vasten tahtoaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kyseenalaistaa täysin asian moraalisen kontekstin ja on myös huolissaan tavasta, jolla tämä laki on laadittu, koska sillä annetaan valtaa ja rahallisia kannustimia yksityisille kansalaisille haastaa oikeuteen kuka tahansa, joka on saattanut auttaa naisia hankkimaan abortin, kuten raskaudenkeskeytyksen tarjoajia tai raskaudenkeskeytyshoidon puolestapuhujia, jolloin sillä avataan portti kiihkeiden abortinvastustajien harjoittamalle häirinnälle ja kiusantekomielessä nostamille oikeusjutuille ja luodaan perusta 2000-luvun noitavainoille; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta lopettamaan osavaltion tai yksilöiden harjoittamaan aborttikiellon valvontaan perustuvat palkkiopohjaiset järjestelmät, joilla luodaan pelon ja pelottelun ilmapiiri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on erittäin huolissaan Texasin lain vaikutuksesta muihin Yhdysvaltojen osavaltioihin, jotka saavat rohkaisua Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden toimimattomuudesta ja yrittävät saada hyväksyttyä aborttikieltoja eri puolilla maata, kuten on jo nähty Floridassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että tämä laki, joka on yksi 26:sta Texasissa viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana jo säädetystä aborttia koskevasta rajoituksesta, on jälleen uusi yritys heikentää naisten oikeuksia ja heidän lisääntymistä koskevaa vapauttaan sekä heidän oikeuttaan terveydenhuoltoon eikä siinä oteta huomioon naisten perustuslaillisia oikeuksia eikä kansan tahtoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on huolissaan siitä, että tämä laki johtaa tosiasialliseen aborttikieltoon ja se myös loukkaa räikeästi naisten ihmisoikeuksia, mikä on täysin ristiriidassa kansainvälisten ihmisoikeusnormien, kuten oikeuksissa taantumista koskevan kiellon periaatteen, kanssa, sekä siitä, että sillä rajoitetaan terveydenhuollon saatavuutta vähentämällä naisten hoitoon erikoistuneita terveydenhoitopalveluja, mikä johtaa hoitokuiluun naisten kohdalla ja vaarantaa naisten hengen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuomitsee jyrkästi naisten oikeuksissa sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydessä ja -oikeuksissa Yhdysvalloissa ja maailmanlaajuisesti tapahtuvan taantumisen ja kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH), komissiota ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita käyttämään kaikkia niiden käytettävissä olevia välineitä lujittaakseen toimia sen torjumiseksi; muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia, joita olisi parannettava, eikä niitä voida millään tavalla vesittää tai peruuttaa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että Pekingin toimintaohjelman ja ICPD:n toimintaohjelman mukaisesti on suojeltava kaikkien ihmisten oikeutta ruumiilliseen koskemattomuuteen ja itsemääräämisoikeuteen ja että on varmistettava tämän oikeuden täytäntöön panevien välttämättömien palvelujen saatavuus; kehottaa noudattamaan kattavaa lähestymistapaa välttämätöntä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan paketin yhteydessä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla ehkäistään ja vältetään vaarallisia abortteja, sekä abortin jälkeisen hoidon järjestäminen, ja toteaa, että ne on sisällytettävä kansallisiin yleisen sairausvakuutusturvan strategioihin, politiikkoihin ja ohjelmiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on huolissaan siitä, että Yhdysvaltojen korkein oikeus aikoo tarkastella Roe vastaan Wade -oikeuskäytäntöä ja että tämä uraauurtava tuomio, jolla taataan naisten oikeudet, saatetaan kumota lähitulevaisuudessa; pelkää, että tällä olisi vakavia ja laajoja vaikutuksia terveydenhuollon saatavuuteen ja naisten valinnanvapauteen muissa osavaltioissa, sillä 11 muussa osavaltiossa on tällä hetkellä olemassa nk. trigger-lakeja, joilla kielletään oikeus raskaudenkeskeytykseen ja jotka tulisivat voimaan automaattisesti siinä tapauksessa, että Roe vastaan Wade -tuomio kumottaisiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä, että Bidenin hallinto poisti käytöstä yleisen abortinvastaisen ns. suukapulasäännön ja että se aikoo palauttaa Yhdysvaltojen rahoituksen YK:n väestöohjelmarahastolle, joka on seksuaali- ja lisääntymisterveydestä vastaava YK:n virasto; kehottaa toteuttamaan tämän rahoituksen palauttamisen viipymättä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että yksi EUH:n sukupuolten tasa-arvoa koskevan kolmannen toimintasuunnitelman (GAP III) viidestä pilarista on seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien edistäminen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmisoikeuslausekkeita, mukaan lukien oikeus vapaaseen ja turvalliseen raskaudenkeskeytykseen, kunnioitetaan ja edistetään kaikissa kansainvälisissä suhteissa Yhdysvaltoihin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa EU:n edustustoa Yhdysvalloissa seuraamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilannetta Texasissa ja muissa osavaltioissa ja asettamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeudet etusijalle sen yhteyksissä asiaan liittyviin Yhdysvaltojen viranomaisiin sekä siinä, miten se panee GAP III:n paikallisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan kaiken mahdollisen tuen, taloudellinen tuki mukaan lukien, Yhdysvalloissa toimiville kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka suojelevat ja edistävät seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia maassa, osoituksena niiden yleismaailmallisesta sitoutumisesta näihin oikeuksiin; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tarjoamaan turvasataman kaikille lääkintäalan ammattilaisille, jotka saattavat olla vaarassa joutua oikeudellisen tai muunlaisen häirinnän kohteeksi oikeutetun työnsä vuoksi; muistuttaa, että raskaudenkeskeytyshoidon kieltäminen kokonaan tai sen epääminen on yksi sukupuolistuneen väkivallan muoto; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa tuomitsemaan tämän naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien loukkauksen, kun hän on yhteydessä Yhdysvaltojen viranomaisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tuomitsemaan ja tuomaan ilmi tämän naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien loukkauksen ja heidän oikeuttaan terveydenhuoltoon koskevan loukkauksen, kun hän on yhteydessä Yhdysvaltojen viranomaisiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, Amerikan yhdysvaltojen presidentille ja hänen hallinnolleen, Yhdysvaltojen kongressille sekä Texasin osavaltion kuvernöörille ja lainsäädäntöelimelle. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0314.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/196

---

P9_TA(2021)0420

Valko-Venäjän tilanne vuoden jatkuneiden mielenilmausten ja niiden väkivaltaisen tukahduttamisen jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 Valko-Venäjän tilanteesta vuoden jatkuneiden mielenilmausten ja niiden väkivaltaisen tukahduttamisen jälkeen (2021/2881(RSP))

(2022/C 132/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2021 ja 25. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2021 ja 25. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 21. kesäkuuta 2021 antamat päätelmät Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 21. kesäkuuta 2021 antamat päätelmät Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan von der Leyenin puheen unionin tilasta vuonna 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan von der Leyenin puheen unionin tilasta vuonna 2021,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin 26. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman EU:n tuesta Valko-Venäjän vastuuta koskevan foorumin perustamiseksi, 15. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa vastaan kohdistetuista tukahduttamistoimista sekä varapuheenjohtajan / korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 30. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman siitä, että maan hallinto käyttää maahanmuuttajia ja pakolaisia välineinä, ja 8. elokuuta 2021 antaman julkilausuman Valko-Venäjän 9. elokuuta 2020 pidettyjen vilpillisten presidentinvaalien ensimmäisen vuosipäivän johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin 26. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman EU:n tuesta Valko-Venäjän vastuuta koskevan foorumin perustamiseksi, 15. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa vastaan kohdistetuista tukahduttamistoimista sekä varapuheenjohtajan / korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 30. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman siitä, että maan hallinto käyttää maahanmuuttajia ja pakolaisia välineinä, ja 8. elokuuta 2021 antaman julkilausuman Valko-Venäjän 9. elokuuta 2020 pidettyjen vilpillisten presidentinvaalien ensimmäisen vuosipäivän johdosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 6. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman Viktar Babarykalle langetetusta tuomiosta ja muista poliittisista oikeudenkäynneistä, 7. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman Liettuan diplomaattisen läsnäolon rajoittamisesta, 30. elokuuta 2021 antaman julkilausuman toimittajien ja tiedotusvälineiden tukahduttamisesta ja 6. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman Maria Kalesnikavalle ja Maksim Znakille langetetuista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 6. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman Viktar Babarykalle langetetusta tuomiosta ja muista poliittisista oikeudenkäynneistä, 7. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman Liettuan diplomaattisen läsnäolon rajoittamisesta, 30. elokuuta 2021 antaman julkilausuman toimittajien ja tiedotusvälineiden tukahduttamisesta ja 6. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman Maria Kalesnikavalle ja Maksim Znakille langetetuista tuomioista,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki ihmisoikeussopimukset, joissa Valko-Venäjä on osapuolena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki ihmisoikeussopimukset, joissa Valko-Venäjä on osapuolena,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Anaïs Marinin 5. heinäkuuta 2021 antaman raportin Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Anaïs Marinin 5. heinäkuuta 2021 antaman raportin Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 13. heinäkuuta 2021 antaman päätöslauselman Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 13. heinäkuuta 2021 antaman päätöslauselman Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Venäjän välisten poliittisten suhteiden suunnasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Venäjän välisten poliittisten suhteiden suunnasta (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon myöntämisen vuonna 2020 Valko-Venäjän demokraattiselle oppositiolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon myöntämisen vuonna 2020 Valko-Venäjän demokraattiselle oppositiolle,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että yli vuosi 9. elokuuta 2020 pidettyjen niin kutsuttujen vaalien jälkeen Valko-Venäjän viranomaiset jatkavat edelleen tukahduttamistoimiaan Valko-Venäjän kansaa vastaan ja että monia kansalaisia on häiritty, pidätetty, kidutettu ja tuomittu, koska he ovat ilmaisseet vastustavansa hallintoa tai Valko-Venäjällä tapahtuvia laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot eivät tunnustaneet presidentinvaalien tuloksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yli vuosi 9. elokuuta 2020 pidettyjen niin kutsuttujen vaalien jälkeen Valko-Venäjän viranomaiset jatkavat edelleen tukahduttamistoimiaan Valko-Venäjän kansaa vastaan ja että monia kansalaisia on häiritty, pidätetty, kidutettu ja tuomittu, koska he ovat ilmaisseet vastustavansa hallintoa tai Valko-Venäjällä tapahtuvia laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot eivät tunnustaneet presidentinvaalien tuloksia;

| B. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan lähes 40 000 valkovenäläistä on jossain vaiheessa pidätetty siksi, että he ovat vastustaneet hallintoa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat ovat dokumentoineet satoja kidutus- ja pahoinpitelytapauksia ja että useita ihmisiä on yhä kateissa tai löytynyt kuolleina; ottaa huomioon, että epäinhimillinen kohtelu, kidutus ja sairaanhoidon tahallinen epääminen jatkuvat Valko-Venäjällä sijaitsevissa pidätyskeskuksissa ja vankiloissa, joissa on kuollut useita mielenosoittajia; ottaa huomioon, että tuomioistuimissa ja vankiloissa on dokumentoitu lukuisia itsemurhayrityksiä; ottaa huomioon, että maan koko oikeuslaitos näyttää muuttuneen hallinnon agentiksi ja sitä käytetään sen vallassa pysymisen varmistamiseen; ottaa huomioon, että Valko-Venäjällä on yli 720 poliittista vankia ja Valko-Venäjän kansalaisia vastaan on vireillä yli 4 600 rikosasiaa, kun taas väkivallasta ja tukahduttamistoimista vastuussa olevia tai niihin osallisia henkilöitä vastaan ei ole nostettu yhtään ainutta syytettä; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin, oppositiopoliitikkoihin, kansalaisyhteiskunnan edustajiin, riippumattomiin toimittajiin ja muihin aktivisteihin kohdistetaan järjestelmällisesti väkivaltaisia tukahduttamistoimia; ottaa huomioon, että tuhansia valkovenäläisiä on pakotettu lähtemään kotimaastaan tai muutoin pakotettu hakemaan turvaa ulkomailta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan lähes 40 000 valkovenäläistä on jossain vaiheessa pidätetty siksi, että he ovat vastustaneet hallintoa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat ovat dokumentoineet satoja kidutus- ja pahoinpitelytapauksia ja että useita ihmisiä on yhä kateissa tai löytynyt kuolleina; ottaa huomioon, että epäinhimillinen kohtelu, kidutus ja sairaanhoidon tahallinen epääminen jatkuvat Valko-Venäjällä sijaitsevissa pidätyskeskuksissa ja vankiloissa, joissa on kuollut useita mielenosoittajia; ottaa huomioon, että tuomioistuimissa ja vankiloissa on dokumentoitu lukuisia itsemurhayrityksiä; ottaa huomioon, että maan koko oikeuslaitos näyttää muuttuneen hallinnon agentiksi ja sitä käytetään sen vallassa pysymisen varmistamiseen; ottaa huomioon, että Valko-Venäjällä on yli 720 poliittista vankia ja Valko-Venäjän kansalaisia vastaan on vireillä yli 4 600 rikosasiaa, kun taas väkivallasta ja tukahduttamistoimista vastuussa olevia tai niihin osallisia henkilöitä vastaan ei ole nostettu yhtään ainutta syytettä; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin, oppositiopoliitikkoihin, kansalaisyhteiskunnan edustajiin, riippumattomiin toimittajiin ja muihin aktivisteihin kohdistetaan järjestelmällisesti väkivaltaisia tukahduttamistoimia; ottaa huomioon, että tuhansia valkovenäläisiä on pakotettu lähtemään kotimaastaan tai muutoin pakotettu hakemaan turvaa ulkomailta;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltiot, erityisesti Puola ja Liettua, tarjosivat suojaa, sairaanhoitoa ja apurahoja tuhansille turvapaikanhakijoille, jotka pakenivat Lukašenkan vainoa demokraattisten pyrkimystensä vuoksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltiot, erityisesti Puola ja Liettua, tarjosivat suojaa, sairaanhoitoa ja apurahoja tuhansille turvapaikanhakijoille, jotka pakenivat Lukašenkan vainoa demokraattisten pyrkimystensä vuoksi;

| D. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto käy kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistettua tukahduttamiskampanjaa, jolla pyritään vaientamaan kaikki Valko-Venäjällä jäljellä olevat riippumattomat toimijat; ottaa huomioon, että maassa on lakkautettu tai ollaan lakkauttamassa lähes 250 kansalaisjärjestöä, mukaan lukien ihmisoikeuskeskus Vjasna, johon kohdistettiin ennennäkemättömiä tukahduttamistoimia pidättämällä ja asettamalla syytteeseen sen johto, henkilöstön jäsenet ja vapaaehtoistyöntekijät, mukaan lukien Vjasnan puheenjohtaja Ales Bjaljatski, Vjasnan hallituksen jäsen ja kansainvälisen ihmisoikeusliiton varapuheenjohtaja Valjantsin Stefanovitš, Vjasnan vapaaehtoisverkoston koordinaattori Marfa Rabkova, Andrei Tšepjuk, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa, Maria Tarasenka, Uladzimir Labkovitš ja muita Vjasnan henkilöstön jäseniä ja vapaaehtoistyöntekijöitä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto käy kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistettua tukahduttamiskampanjaa, jolla pyritään vaientamaan kaikki Valko-Venäjällä jäljellä olevat riippumattomat toimijat; ottaa huomioon, että maassa on lakkautettu tai ollaan lakkauttamassa lähes 250 kansalaisjärjestöä, mukaan lukien ihmisoikeuskeskus Vjasna, johon kohdistettiin ennennäkemättömiä tukahduttamistoimia pidättämällä ja asettamalla syytteeseen sen johto, henkilöstön jäsenet ja vapaaehtoistyöntekijät, mukaan lukien Vjasnan puheenjohtaja Ales Bjaljatski, Vjasnan hallituksen jäsen ja kansainvälisen ihmisoikeusliiton varapuheenjohtaja Valjantsin Stefanovitš, Vjasnan vapaaehtoisverkoston koordinaattori Marfa Rabkova, Andrei Tšepjuk, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa, Maria Tarasenka, Uladzimir Labkovitš ja muita Vjasnan henkilöstön jäseniä ja vapaaehtoistyöntekijöitä;

| E. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän tuomioistuimet ovat antaneet yli 120 epäoikeudenmukaista ja mielivaltaista päätöstä poliittisin perustein järjestetyissä oikeudenkäynneissä, jotka on usein pidetty suljetuin ovin ja ilman asianmukaista oikeusmenettelyä; ottaa huomioon, että valkovenäläinen oppositiopoliitikko Viktar Babaryka tuomittiin 14 vuodeksi vankeuteen ja Valko-Venäjän oppositiojohtajat ja poliittiset vangit Maria Kalesnikava, joka on saanut mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon ja International Women of Courage -palkinnon, ja tunnettu juristi Maksim Znak tuomittiin vankeuteen (Kalesnikava 11 vuodeksi ja Znak 10 vuodeksi) väitetystä vallankaappauksen suunnittelusta; ottaa huomioon, että lähes 500 toimittajaa on pidätetty ja että Valko-Venäjän viranomaiset jatkavat riippumattomien valkovenäläisten toimittajien vastaisia tukahduttamis- ja häirintätoimia ja pyrkivät tarkoituksellisesti vaikeuttamaan puolueetonta raportointia; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto määräsi 27. elokuuta 2021 lakkautettavaksi Valko-Venäjän journalistiliiton, joka on maan suurin riippumaton toimittajajärjestö ja jolle myönnettiin mielipiteenvapauden Saharov-palkinto vuonna 2004; ottaa huomioon, että kaksi Belsat-kanavan toimittajaa Jekaterina Andrejeva ja Daria Tšultsova jatkavat tuomioidensa suorittamista valkovenäläisessä rangaistussiirtolassa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän tuomioistuimet ovat antaneet yli 120 epäoikeudenmukaista ja mielivaltaista päätöstä poliittisin perustein järjestetyissä oikeudenkäynneissä, jotka on usein pidetty suljetuin ovin ja ilman asianmukaista oikeusmenettelyä; ottaa huomioon, että valkovenäläinen oppositiopoliitikko Viktar Babaryka tuomittiin 14 vuodeksi vankeuteen ja Valko-Venäjän oppositiojohtajat ja poliittiset vangit Maria Kalesnikava, joka on saanut mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon ja International Women of Courage -palkinnon, ja tunnettu juristi Maksim Znak tuomittiin vankeuteen (Kalesnikava 11 vuodeksi ja Znak 10 vuodeksi) väitetystä vallankaappauksen suunnittelusta; ottaa huomioon, että lähes 500 toimittajaa on pidätetty ja että Valko-Venäjän viranomaiset jatkavat riippumattomien valkovenäläisten toimittajien vastaisia tukahduttamis- ja häirintätoimia ja pyrkivät tarkoituksellisesti vaikeuttamaan puolueetonta raportointia; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto määräsi 27. elokuuta 2021 lakkautettavaksi Valko-Venäjän journalistiliiton, joka on maan suurin riippumaton toimittajajärjestö ja jolle myönnettiin mielipiteenvapauden Saharov-palkinto vuonna 2004; ottaa huomioon, että kaksi Belsat-kanavan toimittajaa Jekaterina Andrejeva ja Daria Tšultsova jatkavat tuomioidensa suorittamista valkovenäläisessä rangaistussiirtolassa;

| F. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ammattiliittojen painostus on lisääntynyt dramaattisesti viime viikkoina ja että Valko-Venäjän riippumattoman ammattiyhdistyksen (BITU) ja Valko-Venäjän demokraattisten ammattiyhdistysten kongressin (BKDP) johtajia ja jäseniä on pidätetty, heitä on sakotettu ja he ovat joutuneet KGB:n etsintöjen kohteeksi; ottaa huomioon, että ITUC:n vuoden 2021 globaalin ihmisoikeusindeksin mukaan Valko-Venäjä on yksi pahimmista maista työssäkäyville; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ammattiliittojen painostus on lisääntynyt dramaattisesti viime viikkoina ja että Valko-Venäjän riippumattoman ammattiyhdistyksen (BITU) ja Valko-Venäjän demokraattisten ammattiyhdistysten kongressin (BKDP) johtajia ja jäseniä on pidätetty, heitä on sakotettu ja he ovat joutuneet KGB:n etsintöjen kohteeksi; ottaa huomioon, että ITUC:n vuoden 2021 globaalin ihmisoikeusindeksin mukaan Valko-Venäjä on yksi pahimmista maista työssäkäyville;

| G. | ottaa huomioon, että Aljaksandr Lukašenka jatkaa kampanjaansa puolalaista vähemmistöä vastaan ja on vanginnut Andżelika Borysin ja Andrzej Poczobutin, jotka ovat puolalaisen yhteisön johtajia, hyökännyt puolankielisiä kouluja vastaan ja ajanut virheelliseen historialliseen narratiiviin perustuvaa propagandakampanjaa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Aljaksandr Lukašenka jatkaa kampanjaansa puolalaista vähemmistöä vastaan ja on vanginnut Andżelika Borysin ja Andrzej Poczobutin, jotka ovat puolalaisen yhteisön johtajia, hyökännyt puolankielisiä kouluja vastaan ja ajanut virheelliseen historialliseen narratiiviin perustuvaa propagandakampanjaa;

| H. | toteaa, että mikään ei viittaa siihen, että Valko-Venäjän viranomaiset tutkisivat vuoden 2020 elokuun jälkeen jätettyjä tuhansia ilmoituksia poliisin raakuuksista tai mielenosoittajien surmaamisista; ottaa huomioon, että laajalle levinnyt ihmisoikeusloukkausten rankaisemattomuus pahentaa Valko-Venäjän kansan epätoivoista tilannetta; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen puuttuminen heikentää uhrien oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa on vielä käytössä kuolemanrangaistus; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että mikään ei viittaa siihen, että Valko-Venäjän viranomaiset tutkisivat vuoden 2020 elokuun jälkeen jätettyjä tuhansia ilmoituksia poliisin raakuuksista tai mielenosoittajien surmaamisista; ottaa huomioon, että laajalle levinnyt ihmisoikeusloukkausten rankaisemattomuus pahentaa Valko-Venäjän kansan epätoivoista tilannetta; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen puuttuminen heikentää uhrien oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa on vielä käytössä kuolemanrangaistus;

| I. | ottaa huomioon, että 23. toukokuuta 2021 kansainvälinen kahden EU:n pääkaupungin välinen matkustajalento eli Ryanairin lento FR4978 Ateenasta Vilnaan ohjattiin väkisin Minskiin Aljaksandr Lukašenkan määräyksestä pommiuhkaan vedoten, ja toteaa, että tämä oli vastoin kansainvälisiä yleissopimuksia ja vaaransi yli 170 matkustajan ja miehistön jäsenten turvallisuuden; ottaa huomioon, että Minskissä Valko-Venäjän viranomaiset pidättivät lennolla olleen valkovenäläisen toimittajan ja aktivistin Raman Pratasevitšin ja hänen matkakumppaninsa Sofia Sapegan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 23. toukokuuta 2021 kansainvälinen kahden EU:n pääkaupungin välinen matkustajalento eli Ryanairin lento FR4978 Ateenasta Vilnaan ohjattiin väkisin Minskiin Aljaksandr Lukašenkan määräyksestä pommiuhkaan vedoten, ja toteaa, että tämä oli vastoin kansainvälisiä yleissopimuksia ja vaaransi yli 170 matkustajan ja miehistön jäsenten turvallisuuden; ottaa huomioon, että Minskissä Valko-Venäjän viranomaiset pidättivät lennolla olleen valkovenäläisen toimittajan ja aktivistin Raman Pratasevitšin ja hänen matkakumppaninsa Sofia Sapegan;

| J. | ottaa huomioon, että kun EU määräsi pakotteita Valko-Venäjän pakotettua Ryanairin lennon FR4978 laskeutumaan, Lukašenka uhkasi julkisesti vastata tähän vyöryttämällä EU:hun, erityisesti naapurimaihin Liettuaan ja Puolaan, muuttajia ja huumeita; ottaa huomioon, että tämä uhkaus toteutettiin valjastamalla muuttajat poliittisiin tarkoituksiin; ottaa huomioon, että Lukašenkan hallinto kehitti järjestelyn, jossa muuttajia siirretään Irakista, Turkista ja muista maista Minskiin, ja Valko-Venäjän rajavartijoiden avulla helpotti heidän laitonta rajanylitystään Euroopan unioniin; ottaa huomioon, että tämän seurauksena Liettuaan saapui noin 4 000 laitonta muuttajaa, Puolaan yli 1 400 ja Latviaan noin 400; ottaa huomioon, että Liettua, Latvia ja Puola joutuivat julistamaan Valko-Venäjän vastaisille rajoilleen poikkeustilan; ottaa huomioon, että EU:hun laittomasti tulleiden määrä on edelleen korkea ja rajoja yritetään edelleen ylittää laittomasti; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto pakottaa muuttajia EU:n alueelle voimakeinoin ja kehittää propagandaa ja disinformaatiota, jossa EU:n jäsenvaltioita syytetään Valko-Venäjälle suuntautuvan laittoman muuttoliikkeen helpottamisesta; ottaa huomioon, että Lukašenka on ehdottanut, että Valko-Venäjän velvoite ottaa vastaan palaavia muuttajia lopetetaan, ja se on tehnyt Valko-Venäjän parlamentille lakiesityksen velvoitteen keskeyttämisestä; ottaa huomioon, että ainakin viisi muuttajaa on kuollut hypotermiaan ja uupumukseen ja että lukuisat muuttajat ovat juuttuneet viikoiksi Valko-Venäjän vastaiselle EU:n ulkorajalle; ottaa huomioon, että Puola on rajoittanut kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden pääsyä raja-alueelle, jonne julistettiin poikkeustila; ottaa huomioon, että tilanne EU:n Valko-Venäjän vastaisella rajalla on edelleen jännittynyt ja valkovenäläiset upseerit ja sotilaat syyllistyvät moniin erilaisiin provokaatioihin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kun EU määräsi pakotteita Valko-Venäjän pakotettua Ryanairin lennon FR4978 laskeutumaan, Lukašenka uhkasi julkisesti vastata tähän vyöryttämällä EU:hun, erityisesti naapurimaihin Liettuaan ja Puolaan, muuttajia ja huumeita; ottaa huomioon, että tämä uhkaus toteutettiin valjastamalla muuttajat poliittisiin tarkoituksiin; ottaa huomioon, että Lukašenkan hallinto kehitti järjestelyn, jossa muuttajia siirretään Irakista, Turkista ja muista maista Minskiin, ja Valko-Venäjän rajavartijoiden avulla helpotti heidän laitonta rajanylitystään Euroopan unioniin; ottaa huomioon, että tämän seurauksena Liettuaan saapui noin 4 000 laitonta muuttajaa, Puolaan yli 1 400 ja Latviaan noin 400; ottaa huomioon, että Liettua, Latvia ja Puola joutuivat julistamaan Valko-Venäjän vastaisille rajoilleen poikkeustilan; ottaa huomioon, että EU:hun laittomasti tulleiden määrä on edelleen korkea ja rajoja yritetään edelleen ylittää laittomasti; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto pakottaa muuttajia EU:n alueelle voimakeinoin ja kehittää propagandaa ja disinformaatiota, jossa EU:n jäsenvaltioita syytetään Valko-Venäjälle suuntautuvan laittoman muuttoliikkeen helpottamisesta; ottaa huomioon, että Lukašenka on ehdottanut, että Valko-Venäjän velvoite ottaa vastaan palaavia muuttajia lopetetaan, ja se on tehnyt Valko-Venäjän parlamentille lakiesityksen velvoitteen keskeyttämisestä; ottaa huomioon, että ainakin viisi muuttajaa on kuollut hypotermiaan ja uupumukseen ja että lukuisat muuttajat ovat juuttuneet viikoiksi Valko-Venäjän vastaiselle EU:n ulkorajalle; ottaa huomioon, että Puola on rajoittanut kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden pääsyä raja-alueelle, jonne julistettiin poikkeustila; ottaa huomioon, että tilanne EU:n Valko-Venäjän vastaisella rajalla on edelleen jännittynyt ja valkovenäläiset upseerit ja sotilaat syyllistyvät moniin erilaisiin provokaatioihin;

| K. | ottaa huomioon, että 15. syyskuuta 2021 unionin tilasta pitämässään puheessa komission puheenjohtaja kutsui muuttajien käyttämistä välineenä Valko-Venäjän hybridi-iskuksi, jonka tarkoituksena oli horjuttaa EU:ta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 15. syyskuuta 2021 unionin tilasta pitämässään puheessa komission puheenjohtaja kutsui muuttajien käyttämistä välineenä Valko-Venäjän hybridi-iskuksi, jonka tarkoituksena oli horjuttaa EU:ta;

| L. | ottaa huomioon, että Vitali Šišov, joka perusti Ukrainaan Valkovenäläinen talo -ryhmän auttamaan Valko-Venäjältä lähteneitä ihmisiä, löydettiin hirtettynä kiovalaisesta puistosta 3. elokuuta 2021; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Vitali Šišov, joka perusti Ukrainaan Valkovenäläinen talo -ryhmän auttamaan Valko-Venäjältä lähteneitä ihmisiä, löydettiin hirtettynä kiovalaisesta puistosta 3. elokuuta 2021;

| M. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän yleisen syyttäjän virasto keskeytti 17. syyskuuta 2021 Raman Bandarenkan kuolemaa koskevan tutkinnan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän yleisen syyttäjän virasto keskeytti 17. syyskuuta 2021 Raman Bandarenkan kuolemaa koskevan tutkinnan;

| N. | ottaa huomioon, että kun Minskissä sattui hiljattain kuolemaan johtanut ampuminen, jossa saivat surmansa Andrei Zeltser ja KGB:n agentti, hallinto pidätti yli sata henkilöä, jotka kommentoivat tapahtumaa sosiaalisessa mediassa, ja pakotti heidät tunnustuksiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kun Minskissä sattui hiljattain kuolemaan johtanut ampuminen, jossa saivat surmansa Andrei Zeltser ja KGB:n agentti, hallinto pidätti yli sata henkilöä, jotka kommentoivat tapahtumaa sosiaalisessa mediassa, ja pakotti heidät tunnustuksiin;

| O. | ottaa huomioon, että kritisoituaan valmentajiaan valkovenäläinen urheilija Krystsina Tsimanouskaja pakotettiin lähtemään Tokion olympialaisista ennenaikaisesti ja että hän pelkäsi turvallisuutensa puolesta ja vaati siksi poliisin suojelua Tokion lentoasemalla ja otti vastaan Puolan myöntämän humanitaarisen viisumin; ottaa huomioon, että Kansainvälinen olympiakomitea (IOC) karkotti valkovenäläiset valmentajat Artur Šumakin ja Juri Moisevitšin olympialaisista ja käynnisti tutkinnan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kritisoituaan valmentajiaan valkovenäläinen urheilija Krystsina Tsimanouskaja pakotettiin lähtemään Tokion olympialaisista ennenaikaisesti ja että hän pelkäsi turvallisuutensa puolesta ja vaati siksi poliisin suojelua Tokion lentoasemalla ja otti vastaan Puolan myöntämän humanitaarisen viisumin; ottaa huomioon, että Kansainvälinen olympiakomitea (IOC) karkotti valkovenäläiset valmentajat Artur Šumakin ja Juri Moisevitšin olympialaisista ja käynnisti tutkinnan;

| P. | ottaa huomioon, että Venäjä ja Valko-Venäjä järjestivät syyskuussa 2021 jo valmiiksi jännittyneessä ilmapiirissä yhteisesti massiivisen 200 000 sotilaan Zapad 2021 -sotaharjoituksen, mikä lisäsi EU:n rajoihin kohdistuvaa painetta; ottaa huomioon, että Venäjä ja Valko-Venäjä perustivat ilmavoimien ja ilmapuolustuksen yhteisen koulutuskeskuksen Grodnoon alle 15 kilometrin päähän Puolan rajasta; ottaa huomioon, että Lukašenka ja Vladimir Putin tapasivat 9. syyskuuta 2021 Moskovassa ja ilmoittivat hyväksyvänsä 28 uutta talous- ja finanssiasioiden yhdentymistä koskevaa ohjelmaa sekä ”yhteisen puolustusalueen” luomisen, mikä on jälleen uusi askel Valko-Venäjän ja Venäjän asevoimien yhdistämisessä ja Venäjän joukkojen mahdollisessa pysyvässä sijoittamisessa Valko-Venäjälle; ottaa huomioon, että Lukašenka on ilmoittanut aikovansa hankkia Venäjältä vuoteen 2025 mennessä miljardilla Yhdysvaltain dollarilla aseita, kuten S-400-ohjusjärjestelmiä; ottaa huomioon, että Lukašenka ja Putin sopivat 9. syyskuuta 2021 myös öljyn ja kaasun yhteismarkkinoiden perustamisesta ja taloudellisen yhdentymisen syventämisestä, mikä lisää riskiä siitä, että Lukašenka uhraa jatkossakin Valko-Venäjän suvereniteetin saadakseen vastineeksi lisää tukea Venäjältä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Venäjä ja Valko-Venäjä järjestivät syyskuussa 2021 jo valmiiksi jännittyneessä ilmapiirissä yhteisesti massiivisen 200 000 sotilaan Zapad 2021 -sotaharjoituksen, mikä lisäsi EU:n rajoihin kohdistuvaa painetta; ottaa huomioon, että Venäjä ja Valko-Venäjä perustivat ilmavoimien ja ilmapuolustuksen yhteisen koulutuskeskuksen Grodnoon alle 15 kilometrin päähän Puolan rajasta; ottaa huomioon, että Lukašenka ja Vladimir Putin tapasivat 9. syyskuuta 2021 Moskovassa ja ilmoittivat hyväksyvänsä 28 uutta talous- ja finanssiasioiden yhdentymistä koskevaa ohjelmaa sekä ”yhteisen puolustusalueen” luomisen, mikä on jälleen uusi askel Valko-Venäjän ja Venäjän asevoimien yhdistämisessä ja Venäjän joukkojen mahdollisessa pysyvässä sijoittamisessa Valko-Venäjälle; ottaa huomioon, että Lukašenka on ilmoittanut aikovansa hankkia Venäjältä vuoteen 2025 mennessä miljardilla Yhdysvaltain dollarilla aseita, kuten S-400-ohjusjärjestelmiä; ottaa huomioon, että Lukašenka ja Putin sopivat 9. syyskuuta 2021 myös öljyn ja kaasun yhteismarkkinoiden perustamisesta ja taloudellisen yhdentymisen syventämisestä, mikä lisää riskiä siitä, että Lukašenka uhraa jatkossakin Valko-Venäjän suvereniteetin saadakseen vastineeksi lisää tukea Venäjältä;

| Q. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto keskeytti osallistumisensa itäisen kumppanuuden aloitteeseen 28. kesäkuuta 2021; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallinto keskeytti osallistumisensa itäisen kumppanuuden aloitteeseen 28. kesäkuuta 2021;

| R. | ottaa huomioon, että kuluneen vuoden aikana Lukašenkan hallinto on määrännyt useita EU:n ja sen jäsenvaltioiden diplomaatteja ja suurlähetystöjen työntekijöitä lähtemään maasta ja siten sulkenut vielä useampia diplomaattisia viestintäkanavia; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kuluneen vuoden aikana Lukašenkan hallinto on määrännyt useita EU:n ja sen jäsenvaltioiden diplomaatteja ja suurlähetystöjen työntekijöitä lähtemään maasta ja siten sulkenut vielä useampia diplomaattisia viestintäkanavia;

| S. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) päätti antaa Valko-Venäjän käyttöön lähes miljardilla Yhdysvaltain dollarilla uusia erityisnosto-oikeuksia osana laajempaa 650 miljardin Yhdysvaltain dollarin määrärahapakettia kaikille IMF:n jäsenille; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) päätti antaa Valko-Venäjän käyttöön lähes miljardilla Yhdysvaltain dollarilla uusia erityisnosto-oikeuksia osana laajempaa 650 miljardin Yhdysvaltain dollarin määrärahapakettia kaikille IMF:n jäsenille;

| T. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä käynnisti Astravetsissä Valko-Venäjän ydinvoimalan kaupallisen toiminnan ottamatta huomioon kaikkia EU:n vuoden 2018 stressitestiraporttiin sisältyneitä turvallisuussuosituksia; ottaa huomioon, että Valko-Venäjä ei toimi avoimesti eikä anna luotettavaa tietoa ydinvoimalan tapahtumista, mikä vahvistaa käsitystä siitä, että Valko-Venäjän ydinvoimala ei ole turvallinen ja aiheuttaa vakavan ydinturvallisuusuhan; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä käynnisti Astravetsissä Valko-Venäjän ydinvoimalan kaupallisen toiminnan ottamatta huomioon kaikkia EU:n vuoden 2018 stressitestiraporttiin sisältyneitä turvallisuussuosituksia; ottaa huomioon, että Valko-Venäjä ei toimi avoimesti eikä anna luotettavaa tietoa ydinvoimalan tapahtumista, mikä vahvistaa käsitystä siitä, että Valko-Venäjän ydinvoimala ei ole turvallinen ja aiheuttaa vakavan ydinturvallisuusuhan;

| U. | ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 21. kesäkuuta 2021 valkovenäläisiin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistetun neljännen pakotepaketin sen jälkeen, kun Ryanairin lento FR4978 pakotettiin laskeutumaan laittomasti Minskiin; ottaa huomioon, että neuvosto päätti 4. kesäkuuta 2021 kieltää kaikilta valkovenäläisiltä lentoliikenteen harjoittajilta lentämisen EU:n ilmatilassa ja pääsyn EU:n lentokentille; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on tähän mennessä määrännyt pakotteita 166 henkilölle ja 15 yhteisölle, myös Aljaksandr Lukašenkalle, sekä kohdennettuja talouspakotteita useille Valko-Venäjän talouden aloille; ottaa huomioon, että vuonna 2020 Valko-Venäjän talouden reaalinen BKT laski 0,9 prosenttia ja että vuoden 2021 ennusteissa BKT:n arvioidaan laskevan edelleen 2,7 prosenttia; ottaa huomioon, että Kiina jatkaa yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa ja investoi sinne, erityisesti Kiinan ja Valko-Venäjän Great Stone -teollisuuspuistoon; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 21. kesäkuuta 2021 valkovenäläisiin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistetun neljännen pakotepaketin sen jälkeen, kun Ryanairin lento FR4978 pakotettiin laskeutumaan laittomasti Minskiin; ottaa huomioon, että neuvosto päätti 4. kesäkuuta 2021 kieltää kaikilta valkovenäläisiltä lentoliikenteen harjoittajilta lentämisen EU:n ilmatilassa ja pääsyn EU:n lentokentille; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on tähän mennessä määrännyt pakotteita 166 henkilölle ja 15 yhteisölle, myös Aljaksandr Lukašenkalle, sekä kohdennettuja talouspakotteita useille Valko-Venäjän talouden aloille; ottaa huomioon, että vuonna 2020 Valko-Venäjän talouden reaalinen BKT laski 0,9 prosenttia ja että vuoden 2021 ennusteissa BKT:n arvioidaan laskevan edelleen 2,7 prosenttia; ottaa huomioon, että Kiina jatkaa yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa ja investoi sinne, erityisesti Kiinan ja Valko-Venäjän Great Stone -teollisuuspuistoon;

| 1. | kannattaa edelleen voimakkaasti solidaarista suhtautumista Valko-Venäjän kansaa kohtaan ja niitä rauhanomaisia mielenosoittajia kohtaan, jotka jatkavat vapaan ja demokraattisen Valko-Venäjän puolustamista; muistuttaa, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot eivät tunnustaneet vuoden 2020 presidentinvaalien tuloksia, koska vaaleissa tapahtui laajamittaista vilppiä ja väärentämistä, eivätkä tunnusta Aljaksandr Lukašenkaa Valko-Venäjän presidentiksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee edelleen Valko-Venäjän rauhanomaisen kansan tukahduttamisen, kidutuksen ja kaltoinkohtelun, tiedotusvälineiden ja internetin tukahduttamisen sekä toimittajien, bloggaajien ja muiden riippumattomien toimijoiden pahoinpitelyn, pidättämisen ja pelottelun Valko-Venäjällä; vaatii edelleen vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki poliittiset vangit ja mielivaltaisesti pidätetyt henkilöt ja luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan ja pyytää lopettamaan välittömästi väkivaltaisuudet ja tukahduttamisen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että on varmistettava perusvapaudet ja ihmisoikeudet, oikeusvaltio ja toimiva riippumaton oikeuslaitos Valko-Venäjällä sekä kaiken tukahduttamisen, vainon, huonon kohtelun, seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan, tahdonvastaisten katoamisten ja kidutuksen lopettaminen sekä kuolemanrangaistuksen poistaminen välittömästi ja pysyvästi; vaatii lopettamaan naisiin ja haavoittuviin väestöryhmiin, mukaan lukien vammaiset henkilöt ja hlbtiq-henkilöt, kohdistuvan syrjinnän; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee poliittiset oikeudenkäynnit ja tuomitsee oppositiojohtajille Maria Kalesnikavalle ja Maksim Znakille sekä muille poliittisista syistä vangituille ja pidätetyille määrätyt ankarat ja epäoikeudenmukaiset tuomiot; pitää valitettavana, että tuomioistuinkäsittelyt pidettiin suljettujen ovien takana ja ilman asianmukaista oikeusmenettelyä ja että niissä ei sallittu EU:n ja jäsenvaltioiden diplomaattien läsnäoloa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee edelleen viranomaisten ihmisoikeuskeskus Vjasnaa vastaan tekemät kostotoimet ja vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Ales Bjaljatskin, Valjantsin Stefanovitšin, Marfa Rabkovan, Andrei Tšepjukin, Leanid Sudalenkan, Tatsiana Lasitsan, Maria Tarasenkan, Uladzimir Labkovitšin ja muut Vjasnan henkilöstön jäsenet ja vapaaehtoistyöntekijät ja luopumaan heitä vastaan nostetuista syytteistä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee tukahduttamistoimet ja vihamielisen toiminnan, joita viranomaiset ovat kohdistaneet puolalaisen vähemmistön edustajiin ja puolankielisiin kouluihin Valko-Venäjällä; kehottaa tältä osin vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Andżelika Borysin, toimittaja Andrei Potšobutin ja muut poliittiset vangit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee valkovenäläisten valmentajien Artur Šumakin ja Juri Moisevitšin toiminnan Tokion olympialaisissa; palauttaa mieliin syytteet, joita on nostettu valkovenäläisiä urheilijoita vastaan heidän osallistuttuaan rauhanomaisiin mielenosoituksiin, ja Valko-Venäjän jääkiekkoliiton ja Raman Bandarenkan murhan välillä väitetysti olevat kytkökset; kehottaa IOC:tä sekä muita kansainvälisiä urheilukomiteoita ja -liittoja noudattamaan eettisiä sääntöjään ja käytännesääntöjään tehdessään yhteistyötä Valko-Venäjän edustajien kanssa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jälleen EUH:ta, komissiota ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaattiedustustoja Valko-Venäjällä seuraamaan tiiviisti Valko-Venäjän yksittäisten poliittisten vankien tilannetta, raportoimaan parlamentille tästä seurannasta, tarjoamaan heille tukea ja työskentelemään heidän vapauttamisensa varmistamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa antamaan Valko-Venäjän demokraattiselle oppositiolle varauksetonta tukea vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämisessä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) kansainvälisen tarkkailun alaisuudessa ja riippumattomien ja vapaiden tiedotusvälineiden ja vahvan kansalaisyhteiskunnan tuella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää Ryanairin lennon FR4978 kaappaamista ja pakottamista laskeutumaan Minskiin valtioterrorismina ja kehottaa siksi EU:ta soveltamaan rajoittavia toimenpiteitä vastuussa oleviin henkilöihin tai yhteisöihin Valko-Venäjällä ja Venäjällä, jotta voidaan torjua terrorismia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vaatii Eurooppa-neuvostoa sopimaan seuraavassa kokouksessaan 21.–22. lokakuuta 2021 kokonaisvaltaisesta ja strategisesta lähestymistavasta Valko-Venäjän hallinnon vastaisiin pakotteisiin, mihin olisi sisällyttävä siirtyminen vaiheittaisesta lähestymistavasta kohti määrätietoisempaa lähestymistapaa pakotteisiin, sillä tukahduttaminen on luonteeltaan järjestelmällistä ja ihmisoikeusloukkaukset vakavia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä neuvoston päätöstä hyväksyä neljäs pakotepaketti ja kehottaa sitä etenemään erittäin kiireellisesti viidennen pakotepaketin käsittelyssä keskittymällä henkilöihin ja yhteisöihin, jotka ovat osallisina tukahduttamistoimissa Valko-Venäjällä, sekä ihmiskaupassa osallisina oleviin henkilöihin ja yhteisöihin ja puuttumaan jo meneillään oleviin tapauksiin, joissa pakotteita kierretään; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että määrätyt talouspakotteet ovat vaikuttaneet Lukašenkan hallintoon vain osittain eikä niillä ole ollut merkittävää vaikutusta kaliumhydroksidi- ja öljytuotteiden alojen kaltaisiin tärkeisiin aloihin; kehottaa neuvostoa vahvistamaan edelleen EU:n kohdennettuja talouspakotteita keskittyen keskeisiin Valko-Venäjän talouden aloihin sekä Lukašenkan hallintoa tukeviin ja rahoittaviin julkisiin ja yksityisiin yrityksiin, sisällyttämään talouspakotteisiin uusia aloja, kuten teräs-, puu- ja kemianteollisuus sekä kaikki jäljellä olevat valtion omistamat pankit ja keskeiset yritykset, kuten Belaruskali ja Beltelecom, ja kieltämään tuomasta unioniin tuotteita, joita vangit usein valmistavat rangaistussiirtoloissa; pitää myönteisinä lisäpakotteita, joita Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kanada ovat määränneet Valko-Venäjän vilpillisten presidentinvaalien ensimmäisenä vuosipäivänä; kehottaa siksi EU:ta koordinoimaan toimiaan Yhdysvaltain, G7-kumppaneiden ja muiden samanmielisten demokratioiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita julistamaan yhdessä Valko-Venäjän KGB:n virkamiehet ei-toivotuiksi henkilöiksi Euroopan unionin alueella; toistaa, että EU:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Valko-Venäjältä tuleviin rahavirtoihin, ja kehottaa unionin toimielimiä raportoimaan parlamentille Lukašenkan lähipiirin sekä Lukašenkan korruptoituneisiin oligarkkeihin kytkeytyvistä varoista; kehottaa jälleen EU:ta koordinoimaan näitä toimia Yhdysvaltain, G7-kumppaneiden ja muiden samanmielisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana EU:n ja jäsenvaltioiden diplomaattien, erityisesti EU:n Valko-Venäjän-edustuston päällikön sekä Liettuan, Latvian ja Puolan suurlähettiläiden ja diplomaattien, karkottamista Valko-Venäjältä; kehottaa jäsenvaltioita kutsumaan suurlähettiläänsä kuultaviksi Minskistä poliittisena viestinä Lukašenkan hallinnolle sekä torjumaan valkovenäläisten diplomaattien akkreditoinnin unionissa; korostaa, että Valko-Venäjän parlamentin jäseniä ja virkamiehiä ei pitäisi kutsua mihinkään kansainvälisiin tai kahdenvälisiin tapahtumiin; kehottaa EUH:ta tarkistamaan työmenetelmiään ja varmistamaan, että hiljattain takaisin Brysseliin kutsutulla EU:n Valko-Venäjän-edustuston päälliköllä on aktiivinen rooli, ja toteuttamaan lisätoimia, joilla taataan turvallinen työympäristö EU:n diplomaateille ja EU:n edustustojen henkilöstölle Minskissä ja suojellaan heitä erityisesti Lukašenkan hallinnon propagandahyökkäyksiltä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuomitsee voimakkaasti sen, että Lukašenkan hallinto käyttää ihmisiä välineenä poliittisiin tavoitteisiin kansainvälisten normien sekä Valko-Venäjän ja sen naapurina olevien EU-maiden kahdenvälisten sopimusten vastaisesti; korostaa, että kun Valko-Venäjän valtio tukee laittomia rajanylityksiä EU:n ulkorajalla ja toteuttaa disinformaatiokampanjaa, se käy hybridisotaa, jolla pyritään pelottelemaan ja horjuttamaan EU:ta; ilmaisee vahvaa solidaarisuutta Liettualle, Puolalle, Latvialle sekä muille Valko-Venäjän hallinnon kohteina oleville EU:n jäsenvaltioille; toistaa, että niiden maiden, joihin vaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin, on suojeltava EU:n ulkorajaa tehokkaasti noudattaen kansainvälistä oikeutta ja erityisesti Geneven yleissopimusta sekä EU:n turvapaikkalainsäädäntöä perusoikeuskirja mukaan luettuna; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden, Norjan ja EU:n toimielinten ja virastojen, erityisesti Europolin, Frontexin ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, antamaa tukea Valko-Venäjän hallinnon aiheuttamasta muuttoliikekriisistä kärsiville jäsenvaltioille ja kannustaa niitä jatkamaan tukeaan muun muassa myöntämällä lisää EU:n hätäapua, ja kehottaa niitä, jotka eivät vielä ole sitä hyödyntäneet, tekemään niin; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä käsittelemään kiireellisesti Valko-Venäjän rajalla vallitsevaa moniulotteista kriisiä, auttamaan EU:n Valko-Venäjän vastaisille rajoille juuttuneita muuttajia ja antamaan heille tarvittavaa tukea; on huolissaan avoimuuden puutteesta Puolan ja Valko-Venäjän rajalla ja kehottaa Puolan viranomaisia varmistamaan avoimella tavalla, että Puolan ja Valko-Venäjän rajalla sovellettavat lainsäädäntö, toimintapolitiikka ja käytännöt ovat EU:n lainsäädännön mukaisia, ja varmistamaan kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden pääsyn raja-alueelle sekä tekemään yhteistyötä Frontexin kanssa meneillään olevan kriisin ratkaisemiseksi yhdessä; kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälisiä järjestöjä tehostamaan toimiaan näiden valtion järjestämien ihmiskauppavirtojen purkamiseksi, mukaan lukien diplomaattinen painostus muuttajien alkuperämaita kohtaan, pakotteet osallisina oleville Valko-Venäjän viranomaisille, kansalaisille ja yhteisöille sekä EU:n alueella toimiville kansainvälisille rikollisverkostoille, jotka vastaavat siirroista lopullisiin kohteisiin; korostaa, että Valko-Venäjä keskeytti äskettäin viisumijärjestelmänsä, joka sillä oli Pakistanin, Jordanian, Egyptin ja Etelä-Afrikan kanssa ja joka mahdollisti viisumivapaan matkustamisen näistä maista Valko-Venäjälle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita omaksumaan tähän tilanteeseen yhteisen lähestymistavan, joka perustuu asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön ja kansainväliseen oikeuteen sekä yhteisvastuun, avoimuuden, vastuuvelvollisuuden sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen periaatteisiin; kehottaa komissiota esittämään kiireellisesti kohdennettuja lainsäädäntöehdotuksia, joilla annetaan jäsenvaltioille tarvittavat suojatoimet, joiden turvin ne voivat reagoida ja vastata nopeasti ja tehokkaasti EU:n ulkopuolisten maiden kampanjoihin, joissa ne käyttävät muuttoliikettä välineenä, erityisesti varmistamalla EU:n ulkorajojen vahvan ja tehokkaan valvonnan ja tarjoamalla tehokkaita toimia laittomien rajanylitysten estämiseksi sekä kehittämällä tapoja estää vihamielisiä maita tai rikollisverkostoja käyttämästä turvapaikkajärjestelmää väärin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on huolissaan Valko-Venäjän ja EU:n välisellä rajalla tapahtuneista kuolemantapauksista ja ilmaisee myötätuntonsa vainajien perheille ja sukulaisille; kehottaa Puolan, Latvian ja Liettuan ja muiden asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisia varmistamaan, että EU:n turvapaikka- ja palauttamislainsäädäntöä ja ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta noudatetaan myös hätätilanteessa, mukaan lukien turvapaikan saanti sekä tiedotusvälineiden, kansalaisjärjestöjen ja oikeusavun tarjoajien pääsy raja-alueelle mahdollisimman laajasti, ja ottamaan huomioon YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) ja Euroopan neuvoston elinten antamat ohjeet; kehottaa komissiota perussopimusten valvojana varmistamaan asiaa koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yhteistyötään rajaturvallisuuden ylläpidossa sekä ihmiskaupan, savukkeiden salakuljetuksen ja muiden Valko-Venäjän hallinnon luomien tai pahentamien turvallisuushaasteiden torjunnassa; kannattaa komission ehdotusta keskeyttää EU:n ja Valko-Venäjän tasavallan välisen viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen tiettyjen artiklojen soveltaminen tiettyjen Lukašenkan hallintoon kytköksissä olevien virkamiesryhmien osalta siten, että sillä ei ole vaikutusta tavallisiin Valko-Venäjän kansalaisiin; kehottaa laajentamaan asianomaisten henkilöiden luetteloa ja harkitsemaan jo nyt mahdollisuutta sisällyttää henkilöryhmiä, joihin voidaan kohdistaa yksilöllisiä rajoittavia toimenpiteitä osana tulevia pakotepaketteja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää valitettavana IMF:n 910 miljoonan dollarin ehdottomia erityisnosto-oikeuksia, jotka eivät palvele Valko-Venäjän kansaa vaan maan laittoman johtajan etuja; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan toimintaansa kansainvälisten kumppaneiden kanssa IMF:n kaltaisissa monenvälisissä järjestöissä, jotta rajoitetaan varojen maksamista Lukašenkan hallinnolle ja jäädytetään kaikki sen kanssa tehtävä yhteistyö; panee merkille epädemokraattisten maiden, erityisesti Venäjän ja Kiinan, jatkuvat investoinnit Valko-Venäjälle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toistaa, että olisi kiireesti paljastettava Venäjän tuki Lukašenkan brutaaleille sortotoimille Valko-Venäjän kansaa vastaan sekä sen osallistuminen Lukašenkan hallinnon EU:ta vastaan toteuttamiin hybriditoimiin, mukaan lukien muuttajien käyttö poliittisiin tarkoituksiin, ja pitää Venäjän johtoa vastuussa näistä toimista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee huolestuneena Zapad 2021 -sotaharjoituksen aggressiivisen skenaarion ja heikot mahdollisuudet sen tarkkailuun; toistaa, että tämä sotaharjoitus ja muut vastaavat laajamittaiset harjoitukset korostavat Venäjän hyökkäävää asennetta ja aikomusta käyttää valmiuksiaan vihamielisesti; peräänkuuluttaa jälleen EU:n strategista riippumattomuutta ja aitoa Euroopan puolustusunionia osana vahvistettua Natoa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuomitsee Lukašenkan ja Vladimir Putinin jatkuvat toimet, joilla valmistellaan etenemissuunnitelmia Valko-Venäjän ja Venäjän välisen yhdentymisen tiivistämiseksi, mukaan luettuna Valko-Venäjän asteittainen militarisointi, ja pitää tätä Valko-Venäjän suvereniteetin loukkaamisena, koska Valko-Venäjän kansalta evätään oikeus päättää maansa tulevaisuudesta; tähdentää, että Lukašenkan hallinto on lainvastainen, ja torjuu kaikki Lukašenkan Valko-Venäjän valtion puolesta tekemät sopimukset, erityisesti hänen presidenttikautensa päättymisen 5. marraskuuta 2020 jälkeen tehdyt sopimukset; toistaa, että EU:n on tehtävä selväksi, että jos Venäjä jatkaa nykyistä Valko-Venäjän-politiikkaansa, EU:n on otettava käyttöön uusia rajoittavia toimenpiteitä ja pelotteita Venäjää vastaan; pyytää EU:n toimielimiä raportoimaan parlamentille säännöllisesti Venäjän johdon sekaantumisesta Valko-Venäjän asioihin, myös tilanteen hyväksikäytöstä siihen, että syvennetään Valko-Venäjän poliittista, sotilaallista ja taloudellista valvontaa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ilmaisee pettymyksensä siihen, että EU ei ole tähän mennessä onnistunut kehittämään Valko-Venäjän hallintoa koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa, ja kehottaa neuvostoa, komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa laatimaan Valko-Venäjää koskevan johdonmukaisen ja kokonaisvaltaisen strategian, joka perustuu nykyiseen hätätukeen sortotoimien uhreille, strategiseen ja pitkäaikaiseen poliittiseen, tekniseen ja taloudelliseen tukeen Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle, ihmisoikeuksien puolustajille, riippumattomille tiedotusvälineille, ammattiyhdistyksille ja demokraattisille voimille Valko-Venäjällä ja ulkomailla, kiireellisiä humanitaarisia kysymyksiä koskevaan yhteistyöhön naapurimaiden kanssa ja tiiviiseen yhteistyöhön kansainvälisten kumppanien ja asiaankuuluvien monenvälisten järjestöjen (esimerkiksi YK:n ja Etyjin) sekä kansainvälisten avunantajien kanssa, sekä toteuttamaan yhteisiä kansainvälisiä toimia rankaisemattomuuteen puuttumiseksi; kehottaa EUH:ta ottamaan johtoaseman tällaisen johdonmukaisen toimintapolitiikan koordinoinnissa jäsenvaltioiden ja muiden EU:n toimielinten kanssa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota, neuvostoa, varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita jatkamaan Valko-Venäjän tilanteen nostamista esille kaikissa asiaankuuluvissa eurooppalaisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, kuten Etyjissä tai YK:ssa ja sen erityiselimissä, jotta voidaan tehostaa Valko-Venäjän tilannetta koskevia kansainvälisiä toimia ja voittaa Venäjän ja muiden maiden vastustus tällaiselle toiminnalle; |
| --- | --- |

26.

| 27. | antaa edelleen tukensa Valko-Venäjän kansalle sen vaatiessa ja tavoitellessa oikeutetusti vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, demokraattista edustusta ja poliittista osallistumista vapaassa ja suvereenissa maassa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | antaa tunnustusta Valko-Venäjällä ja maanpaossa toimivien Valko-Venäjän demokraattisten voimien, erityisesti demokraattisen opposition johtajan Svjatlana Tsihanouskajan, koordinointineuvoston ja kansallisen kriisinhallintaelimen tekemästä järjestelmällisestä ja johdonmukaisesta työstä; toistaa, että on kiireellisesti ylläpidettävä ja laajennettava yhteyksiä ja yhteistyötä näiden voimien kanssa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Liettuan päätöstä myöntää virallinen akkreditointi Valko-Venäjän demokraattiselle edustustolle Vilnassa ja kehottaa muita EU:n jäsenvaltioita toimimaan samoin; kehottaa EU:ta tarjoamaan hyviä palvelujaan tukemaan demokraattisen Valko-Venäjän edustuston perustamista Brysseliin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa EU:ta toimimaan operatiivisella tasolla Valko-Venäjän demokraattisten voimien edustajien kanssa, jotta voidaan hyväksyä etenemissuunnitelma, jonka tavoitteena on panna täytäntöön kattava suunnitelma, joka koskee tulevalle demokraattiselle Valko-Venäjälle annettavaa kolmen miljardin euron taloudellista tukea sellaisilla aloilla kuin Valko-Venäjän demokraattisten voimien valmiuksien kehittäminen, uudistusvalmiuksien kehittäminen, investointien hallinnointivalmiuksien kehittäminen ja valtionhallinnon valmiuksien kehittäminen; kehottaa EU:ta aloittamaan tarvittavat valmistelut Valko-Venäjän demokraattisten voimien kanssa käytävää vuoropuhelua varten ja raportoimaan parlamentille säännöllisesti saavutetusta edistyksestä, myös sen tulevia suhteita demokraattiseen Valko-Venäjään koskevan EU:n strategian hyväksymisestä ja kattavista toimista Valko-Venäjän demokraattisten voimien valmistelemiseksi suunnitelman täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa uudelleen kutsumaan demokraattisen Valko-Venäjän edustajat virallisesti tulevaan itäisen kumppanuuden huippukokoukseen ja ottamaan heidät mukaan korkean tason kahdenvälisiin ja valmisteleviin kokouksiin EU:n ja kansallisella tasolla sekä parlamentaarisiin istuntoihin ja parlamenttien välisiin kokouksiin Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien kanssa; muistuttaa, että kaikkiin EU:n jäsenvaltioiden, itäisten naapurimaiden ja G7-maiden kansallisiin parlamentteihin on tärkeää perustaa Valko-Venäjää käsitteleviä virallisia ryhmiä; kehottaa lisäämään yhteistyötä Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition edustajien kanssa sekä niiden osallistumista itäisen kumppanuuden monenvälisiin elimiin, erityisesti itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumiin ja Euronestin parlamentaariseen edustajakokoukseen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palauttaa mieliin aiemman aloitteensa korkean tason valtuuskunnasta, johon otettaisiin mukaan entisiä korkea-arvoisia EU:n virkamiehiä ja joka selvittäisi kaikkia mahdollisia keinoja väkivallan lopettamiseksi ja poliittisten vankien vapauttamiseksi ja joka voisi auttaa luomaan suotuisan ympäristön osallistavalle sisäiselle poliittiselle vuoropuhelulle Valko-Venäjällä; kehottaa jälleen komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa järjestämään yhdessä kansainvälisten kumppanien kanssa demokraattisen Valko-Venäjän tulevaisuutta koskevan korkean tason kansainvälisen konferenssin, jossa käsitellään Valko-Venäjän kriisin ratkaisemista ja jossa sitoudutaan miljardien eurojen rahoituspakettiin, jolla tuetaan tulevia uudistuspyrkimyksiä ja Valko-Venäjän talouden rakenneuudistusta; pyytää komissiota tiedottamaan parlamentille edistymisestä tämän tavoitteen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että Valko-Venäjän kansaan kohdistuneista Lukašenkan hallinnon rikoksista, mukaan lukien Raman Bandarenkan ja muiden Valko-Venäjän kansalaisten murhat, on suoritettava kattava tutkinta; odottaa Vitali Šišovin kuolemaa koskevan Ukrainan viranomaisten tutkinnan tuloksia; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita soveltamaan aktiivisesti tuomioistuimen yleistoimivallan periaatetta ja valmistelemaan oikeusprosesseja väkivaltaisuuksista ja tukahduttamistoimista vastuussa olevia tai niihin osallisia Valko-Venäjän viranomaisia vastaan, Aljaksandr Lukašenka mukaan lukien; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sitoutuu edistämään rankaisemattomuuden torjuntaa Valko-Venäjällä käsittelevän Euroopan parlamentin foorumin tehokasta toimintaa ja koordinoimaan oikea-aikaista kansainvälistä reagointia Valko-Venäjän kehityskulkuihin; pyytää foorumia hahmottelemaan tulevassa kokouksessaan, miten EU voisi edistää oikeudenkäyntistrategiaa ja osallistua yhdessä kumppaneiden kanssa kansainväliseen oikeudenkäyntiprosessiin, mukaan lukien tuomioistuimen yleistoimivalta, Aljaksandr Lukašenkan ja hänen hallintonsa jäsenten tuomitsemiseksi henkilökohtaisesti Valko-Venäjän kansaa vastaan tehdyistä massiivisista rikoksista; kehottaa foorumia erityisesti harkitsemaan Valko-Venäjän asian saattamista Kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä perusteella, että Lukašenkan hallinto rikkoo Chicagon yleissopimusta, Montrealin yleissopimusta ja kidutuksen vastaista YK:n yleissopimusta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa kaikkia Valko-Venäjällä toimivia EU:n yrityksiä aiemmasta kehotuksestaan noudattaa erityistä huolellisuutta ja kantaa vastuunsa ihmisoikeuksien kunnioittamisesta yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti; pyytää yrityksiä pidättäytymään kaikista uusista investoinneista ja esittämään julkisesti vastalauseen sille, että Valko-Venäjän viranomaiset kohdistavat jatkuvasti tukahduttamistoimia työntekijöihin ja yleisesti ottaen kansalaisiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään suoraa tukea Valko-Venäjän oppositiolle, kansalaisyhteiskunnalle, ihmisoikeuksien puolustajille ja riippumattomille mediaorganisaatioille Valko-Venäjällä ja sen ulkopuolella; korostaa, että on tärkeää ylläpitää suhteita näihin henkilöihin ja järjestöihin huolimatta Valko-Venäjän hallinnon ilmoituksesta vetäytyä itäisestä kumppanuudesta; sitoutuu tehostamaan omia demokratiaa tukevia toimiaan; kehottaa jälleen laatimaan kohdennetun EU:n tukiohjelman kansalaisyhteiskunnan, riippumattomien tiedotusvälineiden, tiedeyhteisön ja Valko-Venäjän maanpaossa olevan opposition auttamiseksi sekä poliittisen tukahduttamisen ja poliisin väkivallan uhrien ja sortohallintoa pakenevien auttamiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja EUH:ta tekemään yhteistyötä kansainvälisten kumppanien, kuten Etyjin Moskovan mekanismin ja YK:n ihmisoikeusneuvoston sekä ihmisoikeuksien puolustajien ja paikan päällä olevan kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta ihmisoikeuksien loukkausten tarkkailu, dokumentointi ja raportointi varmistetaan ja tämän seurauksena teoista kannetaan vastuu ja uhrit saavat oikeutta; pitää myönteisenä ja tukee sitä, että on perustettu kansainvälinen Valko-Venäjän vastuuta koskeva foorumi, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tukemaan sitä sekä YK:n ihmisoikeusneuvoston ja muita kansainvälisiä aloitteita, joilla syylliset saatetaan vastuuseen teoistaan; tukee jatkokeskusteluja mahdollisesta Valko-Venäjän ihmisoikeusloukkauksia käsittelevästä kansainvälisestä tuomioistuimesta, joka perustettaisiin Haagiin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että Valko-Venäjän kansan suurlähetystöjen perustamisella eri puolille maailmaa on valtava merkitys, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan lisätukea ulkomailla olevien Valko-Venäjän kansalaisten oikeuksien ja etujen suojelemiseksi ja demokraattisen Valko-Venäjän etujen suojelemiseksi esimerkiksi selvittämällä tapoja rahoittaa Valko-Venäjän kansan suurlähetystöjä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannustaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan edelleen viisumi- ja oleskelulupamenettelyjä, joita sovelletaan Valko-Venäjältä poliittisista syistä pakeneviin henkilöihin tai henkilöihin, jotka tarvitsevat lääketieteellistä hoitoa heihin kohdistetun väkivallan seurauksena, ja antamaan heille ja heidän perheilleen kaiken tarvittavan tuen ja avun; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tarjoamaan apurahoja valkovenäläisille opiskelijoille ja tutkijoille, jotka on erotettu yliopistoista ja vangittu demokratiamyönteisten näkemystensä takia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää puuttua Valko-Venäjän Astravetsin ydinvoimalan aiheuttamiin ydinturvallisuusuhkiin; vaatii Valko-Venäjää toteuttamaan täysin avoimia toimia Valko-Venäjän ydinvoimalan ydinturvallisuuden edistämiseksi ja sitoutumaan Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän voimalaa koskevassa vertaisarvioinnissa esitettyjen suositusten täysimääräiseen täytäntöönpanoon; kannattaa sitä, että Valko-Venäjän ydinvoimalasta peräisin olevan energian tuonti EU:n markkinoille kielletään ja että tämä kanta otetaan huomioon EU:n hiilirajamekanismissa, kunnes edellä esitetyt vaatimukset on täytetty; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, Valko-Venäjän tasavallan ja Venäjän federaation viranomaisille sekä Valko-Venäjän demokraattisen opposition edustajille. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0383.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/205 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/205

---

P9_TA(2021)0421

Humanitaarinen tilanne Tigrayssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 humanitaarisesta tilanteesta Tigrayssa (2021/2902(RSP))

(2022/C 132/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Etiopian tilanteesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Etiopian tilanteesta (1),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen Janez Lenarčičin 25. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman kolmen humanitaarisen työntekijän tappamisesta Tigrayssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen Janez Lenarčičin 25. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman kolmen humanitaarisen työntekijän tappamisesta Tigrayssa,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission jäsenen Lenarčičin 24. kesäkuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman ilmaiskusta Tigrayn alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission jäsenen Lenarčičin 24. kesäkuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman ilmaiskusta Tigrayn alueella,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 4. lokakuuta 2021 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman päätöksestä karkottaa seitsemän YK:n virkailijaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 4. lokakuuta 2021 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman päätöksestä karkottaa seitsemän YK:n virkailijaa,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltojen 10. kesäkuuta 2021 humanitaarista hätätilannetta Tigrayssa käsitelleen pyöreän pöydän tapaamisen jälkeen antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltojen 10. kesäkuuta 2021 humanitaarista hätätilannetta Tigrayssa käsitelleen pyöreän pöydän tapaamisen jälkeen antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2021 annetut EU:n ulkoasiainneuvoston päätelmät Etiopiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2021 annetut EU:n ulkoasiainneuvoston päätelmät Etiopiasta,

| — | ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2021 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 47/13 ihmisoikeustilanteesta Etiopian Tigrayn alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2021 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 47/13 ihmisoikeustilanteesta Etiopian Tigrayn alueella,

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2018 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2417, jossa tuomitaan siviilien nälkään näännyttäminen sodankäynnin menetelmänä ja siviiliväestölle tarkoitetun humanitaarisen avun toimittamisen laiton epääminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2018 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2417, jossa tuomitaan siviilien nälkään näännyttäminen sodankäynnin menetelmänä ja siviiliväestölle tarkoitetun humanitaarisen avun toimittamisen laiton epääminen,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin 26. elokuuta 2021 Etiopiaa käsitelleessä YK:n turvallisuusneuvoston kokouksessa esittämät huomiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin 26. elokuuta 2021 Etiopiaa käsitelleessä YK:n turvallisuusneuvoston kokouksessa esittämät huomiot,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 13. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 13. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin 17. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman Etiopian kriisiä koskevasta presidentin asetuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin 17. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman Etiopian kriisiä koskevasta presidentin asetuksesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin 30. syyskuuta 2021 seitsemän YK:n virkailijan Etiopiasta karkottamisen jälkeen antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin 30. syyskuuta 2021 seitsemän YK:n virkailijan Etiopiasta karkottamisen jälkeen antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 1994 hyväksytyn Etiopian demokraattisen liittotasavallan perustuslain ja erityisesti perusoikeuksia ja -vapauksia, ihmisoikeuksia ja demokraattisia oikeuksia koskevan III luvun säännökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 1994 hyväksytyn Etiopian demokraattisen liittotasavallan perustuslain ja erityisesti perusoikeuksia ja -vapauksia, ihmisoikeuksia ja demokraattisia oikeuksia koskevan III luvun säännökset,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana sekä sen lisäpöytäkirjat vuosilta 1977 ja 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana sekä sen lisäpöytäkirjat vuosilta 1977 ja 2005,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn YK:n pakolaissopimuksen ja sen pöytäkirjan vuodelta 1967, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn YK:n pakolaissopimuksen ja sen pöytäkirjan vuodelta 1967,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2016 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2286 haavoittuneiden ja sairaiden, lääkintähenkilöstön ja humanitaarisen henkilöstön suojelusta aseellisissa konflikteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2016 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2286 haavoittuneiden ja sairaiden, lääkintähenkilöstön ja humanitaarisen henkilöstön suojelusta aseellisissa konflikteissa,

| — | ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2021 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 47/13 ihmisoikeustilanteesta Etiopian Tigrayn alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2021 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 47/13 ihmisoikeustilanteesta Etiopian Tigrayn alueella,

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 annetun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöslauselman tiedonhankintamatkasta Etiopian demokraattisen liittotasavallan Tigrayn alueelle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 annetun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöslauselman tiedonhankintamatkasta Etiopian demokraattisen liittotasavallan Tigrayn alueelle,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen toisen tarkistamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen toisen tarkistamisen,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 annetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman demokratiasta ja perustuslakien kunnioittamisesta EU:ssa ja AKT-maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 annetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman demokratiasta ja perustuslakien kunnioittamisesta EU:ssa ja AKT-maissa,

| — | ottaa huomioon Amnesty Internationalin 10. elokuuta 2021 päivätyn raportin ”’I don’t know if they realised I was a person’: Rape and other sexual violence in the conflict in Tigray, Ethiopia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amnesty Internationalin 10. elokuuta 2021 päivätyn raportin ”’I don’t know if they realised I was a person’: Rape and other sexual violence in the conflict in Tigray, Ethiopia”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Etiopian hallituksen 28. kesäkuuta 2021 julistama yksipuolinen tulitauko ei lopettanut taisteluja, vaan konfliktin osapuolet käynnistivät uusia hyökkäyksiä; ottaa huomioon, että konflikti on nyt leviämässä naapurialueille Afariin ja Amharaan ja että on olemassa riski, että sen vaikutukset leviävät koko Afrikan sarveen; ottaa huomioon, että tämä 11 kuukautta kestänyt konflikti on laukaissut ihmisen toiminnan aiheuttaman kriisin ja että tällainen laajamittainen inhimillinen kärsimys on täysin estettävissä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Etiopian hallituksen 28. kesäkuuta 2021 julistama yksipuolinen tulitauko ei lopettanut taisteluja, vaan konfliktin osapuolet käynnistivät uusia hyökkäyksiä; ottaa huomioon, että konflikti on nyt leviämässä naapurialueille Afariin ja Amharaan ja että on olemassa riski, että sen vaikutukset leviävät koko Afrikan sarveen; ottaa huomioon, että tämä 11 kuukautta kestänyt konflikti on laukaissut ihmisen toiminnan aiheuttaman kriisin ja että tällainen laajamittainen inhimillinen kärsimys on täysin estettävissä;

| B. | ottaa huomioon, että jo ennen taistelujen alkamista Etiopiassa oli 15,2 miljoonaa humanitaarisen avun tarpeessa olevaa ihmistä, joista 2 miljoonaa Tigrayn alueella; ottaa huomioon, että lähes miljoona ihmistä elää nälänhädän kaltaisissa olosuhteissa ja 5,2:ta miljoonaa Tigrayn kuudesta miljoonasta asukkaasta uhkaa akuutti puutteellinen ruokaturva väkivallan välittömänä seurauksena; ottaa huomioon, että 91 prosenttia väestöstä tarvitsee kiireellisesti humanitaarista apua ja 100 000:ta lasta uhkaa hengenvaarallinen vakava akuutti aliravitsemus 12 seuraavan kuukauden aikana; ottaa huomioon, että YK varoitti jo kesäkuussa 2021, että 5,5 miljoonaa ihmistä Tigrayn naapurialueilla Amharassa ja Afarissa tarvitsee elintarvikeapua ja 350 000 ihmistä näkee nälkää; toteaa, että Tigrayn alueella on 100 000 maan sisäistä pakolaista ja 96 000 eritrealaispakolaista; ottaa huomioon, että alueella on useita suuria pakolaisleirejä, joiden asukkaista kansalaisjärjestöjen mukaan 44 prosenttia on lapsia; toteaa, että heinäkuussa 2021 konflikti oli pakottanut noin 1,9 miljoonaa ihmistä siirtymään kotiseudultaan Tigrayssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että jo ennen taistelujen alkamista Etiopiassa oli 15,2 miljoonaa humanitaarisen avun tarpeessa olevaa ihmistä, joista 2 miljoonaa Tigrayn alueella; ottaa huomioon, että lähes miljoona ihmistä elää nälänhädän kaltaisissa olosuhteissa ja 5,2:ta miljoonaa Tigrayn kuudesta miljoonasta asukkaasta uhkaa akuutti puutteellinen ruokaturva väkivallan välittömänä seurauksena; ottaa huomioon, että 91 prosenttia väestöstä tarvitsee kiireellisesti humanitaarista apua ja 100 000:ta lasta uhkaa hengenvaarallinen vakava akuutti aliravitsemus 12 seuraavan kuukauden aikana; ottaa huomioon, että YK varoitti jo kesäkuussa 2021, että 5,5 miljoonaa ihmistä Tigrayn naapurialueilla Amharassa ja Afarissa tarvitsee elintarvikeapua ja 350 000 ihmistä näkee nälkää; toteaa, että Tigrayn alueella on 100 000 maan sisäistä pakolaista ja 96 000 eritrealaispakolaista; ottaa huomioon, että alueella on useita suuria pakolaisleirejä, joiden asukkaista kansalaisjärjestöjen mukaan 44 prosenttia on lapsia; toteaa, että heinäkuussa 2021 konflikti oli pakottanut noin 1,9 miljoonaa ihmistä siirtymään kotiseudultaan Tigrayssa;

| C. | ottaa huomioon, että on saatu useita vakavia tietoja, joiden mukaan konfliktin kaikki osapuolet ovat väitetysti syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin sekä humanitaarisen ja pakolaisoikeuden loukkauksiin; toteaa, että tiedot koskevat siviileihin kohdistuvia hyökkäyksiä, laittomia teloituksia, kidutusta, tahdonvastaisia katoamisia, joukkopidätyksiä, järjestelmällistä ryöstelyä sekä peruspalvelujen, vesijärjestelmien, viljelykasvien ja elinkeinojen järjestelmällistä ja tarkoituksellista tuhoamista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että on saatu useita vakavia tietoja, joiden mukaan konfliktin kaikki osapuolet ovat väitetysti syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin sekä humanitaarisen ja pakolaisoikeuden loukkauksiin; toteaa, että tiedot koskevat siviileihin kohdistuvia hyökkäyksiä, laittomia teloituksia, kidutusta, tahdonvastaisia katoamisia, joukkopidätyksiä, järjestelmällistä ryöstelyä sekä peruspalvelujen, vesijärjestelmien, viljelykasvien ja elinkeinojen järjestelmällistä ja tarkoituksellista tuhoamista;

| D. | ottaa huomioon, että vaikka Etiopian hallitus on ilmaissut sitoutumisensa vastuuvelvollisuuteen seksuaalisen väkivallan suhteen (2), Etiopian, Eritrean ja Amharan alueelliset asevoimat käyttävät edelleen laajasti naisiin ja tyttöihin kohdistuvia raiskauksia ja muuta seksuaalista väkivaltaa samoin kuin tappouhkauksia, etniseen alkuperään liittyvää nimittelyä ja uhrien vangitsemista seksiorjiksi; ottaa huomioon, että hallituksen joukot ja virkailijat ovat ahdistelleet ja uhkailleet humanitaarisia järjestöjä ja kansallisia terveydenhuollon tarjoajia, jotka tukevat seksuaalisen väkivallan uhreja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka Etiopian hallitus on ilmaissut sitoutumisensa vastuuvelvollisuuteen seksuaalisen väkivallan suhteen (2), Etiopian, Eritrean ja Amharan alueelliset asevoimat käyttävät edelleen laajasti naisiin ja tyttöihin kohdistuvia raiskauksia ja muuta seksuaalista väkivaltaa samoin kuin tappouhkauksia, etniseen alkuperään liittyvää nimittelyä ja uhrien vangitsemista seksiorjiksi; ottaa huomioon, että hallituksen joukot ja virkailijat ovat ahdistelleet ja uhkailleet humanitaarisia järjestöjä ja kansallisia terveydenhuollon tarjoajia, jotka tukevat seksuaalisen väkivallan uhreja;

| E. | ottaa huomioon, että tietojen mukaan Tigrayssa on konfliktin alusta lähtien tehty useita laittomia teloituksia, mukaan lukien väitetyt verilöylyt Mai-Kadrassa yöllä 9. marraskuuta 2020, Axumissa 28. marraskuuta 2020 ja Mahbere Degossa tammikuussa 2021; ottaa huomioon, että Sudanin viranomaiset kertoivat elokuussa 2021, että Länsi-Tigrayn ja Sudanin rajalla sijaitsevasta Tekeze-joesta oli löydetty noin 50 ihmisen ruumiit; toteaa, että on saatu näyttöä yli 250 väitetystä verilöylystä Tigrayssa sen jälkeen, kun sisällissota puhkesi marraskuussa 2020; toteaa, että Tigrayn kansan vapautusrintaman on myös kerrottu syyllistyneen laittomiin teloituksiin Tigrayn naapurialueilla elokuussa 2021, esimerkiksi Chennassa ja Kobossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tietojen mukaan Tigrayssa on konfliktin alusta lähtien tehty useita laittomia teloituksia, mukaan lukien väitetyt verilöylyt Mai-Kadrassa yöllä 9. marraskuuta 2020, Axumissa 28. marraskuuta 2020 ja Mahbere Degossa tammikuussa 2021; ottaa huomioon, että Sudanin viranomaiset kertoivat elokuussa 2021, että Länsi-Tigrayn ja Sudanin rajalla sijaitsevasta Tekeze-joesta oli löydetty noin 50 ihmisen ruumiit; toteaa, että on saatu näyttöä yli 250 väitetystä verilöylystä Tigrayssa sen jälkeen, kun sisällissota puhkesi marraskuussa 2020; toteaa, että Tigrayn kansan vapautusrintaman on myös kerrottu syyllistyneen laittomiin teloituksiin Tigrayn naapurialueilla elokuussa 2021, esimerkiksi Chennassa ja Kobossa;

| F. | ottaa huomioon, että luotettavien lähteiden mukaan sekä Tigrayn kansan vapautusrintama että Etiopian puolustusvoimat ovat syyllistyneet ihmisoikeusloukkauksiin Tigrayssa; huomauttaa, että Eritrean joukot ovat soluttautuneet Tigrayhin ja muihin Etiopian osiin ja myös syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin; toteaa, että valtaosa väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista on Etiopian puolustusvoimien ja Eritrean joukkojen tekemiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että luotettavien lähteiden mukaan sekä Tigrayn kansan vapautusrintama että Etiopian puolustusvoimat ovat syyllistyneet ihmisoikeusloukkauksiin Tigrayssa; huomauttaa, että Eritrean joukot ovat soluttautuneet Tigrayhin ja muihin Etiopian osiin ja myös syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin; toteaa, että valtaosa väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista on Etiopian puolustusvoimien ja Eritrean joukkojen tekemiä;

| G. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet puhui 13. syyskuuta 2021 loukkauksista, ”joihin ovat syyllistyneet kaikki osapuolet”; ottaa huomioon, että EU on johdonmukaisesti tukenut ihmisoikeusvaltuutettu Bachelet’n työtä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet puhui 13. syyskuuta 2021 loukkauksista, ”joihin ovat syyllistyneet kaikki osapuolet”; ottaa huomioon, että EU on johdonmukaisesti tukenut ihmisoikeusvaltuutettu Bachelet’n työtä;

| H. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeustoimiston ja Etiopian ihmisoikeuskomission yhteisestä tutkimuksesta, joka koskee Tigrayn konfliktin kaikkien osapuolten väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia sekä humanitaarisen oikeuden ja pakolaisoikeuden loukkauksia, julkaistaan loppuraportti 1. marraskuuta 2021; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeustoimiston ja Etiopian ihmisoikeuskomission yhteisestä tutkimuksesta, joka koskee Tigrayn konfliktin kaikkien osapuolten väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia sekä humanitaarisen oikeuden ja pakolaisoikeuden loukkauksia, julkaistaan loppuraportti 1. marraskuuta 2021;

| I. | ottaa huomioon, että sen lisäksi, että viljelmiä on ryöstelty ja tuhottu, Mekelen lounaispuolella Tigrayssa on nähty aavikkokulkusirkkaparvia; ottaa huomioon, että meneillään oleva konflikti ja humanitaarinen tilanne ovat tehneet covid-19:n ennaltaehkäisystä ja rokottamisesta mahdottomia monilla alueilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sen lisäksi, että viljelmiä on ryöstelty ja tuhottu, Mekelen lounaispuolella Tigrayssa on nähty aavikkokulkusirkkaparvia; ottaa huomioon, että meneillään oleva konflikti ja humanitaarinen tilanne ovat tehneet covid-19:n ennaltaehkäisystä ja rokottamisesta mahdottomia monilla alueilla;

| J. | ottaa huomioon, että taistelujen runtelemalle Tigrayn alueelle on päässyt perille viimeisen kuukauden aikana vain 10 prosenttia humanitaarisen avun toimituksista; ottaa huomioon, että riittävän humanitaarisen avun toimittamiseksi Tigrayhin tarvitaan päivittäin 100 rekkaa; ottaa huomioon, että Tigrayhin on 12. heinäkuuta 2021 lähtien päässyt vain 525 rekkaa, koska rajoja on suljettu, asevoimat valvovat pääsyä alueelle, siltoja ja muuta infrastruktuuria on tuhottu, tilanne on kuljettajille turvaton, polttoaineesta ja käteisestä on vakava pula, mikä vaikeuttaa paluuta toimituspisteisiin, ja humanitaaristen tarvikkeiden hankkimisessa ja toimittamisessa on ollut pitkiä viivästyksiä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että taistelujen runtelemalle Tigrayn alueelle on päässyt perille viimeisen kuukauden aikana vain 10 prosenttia humanitaarisen avun toimituksista; ottaa huomioon, että riittävän humanitaarisen avun toimittamiseksi Tigrayhin tarvitaan päivittäin 100 rekkaa; ottaa huomioon, että Tigrayhin on 12. heinäkuuta 2021 lähtien päässyt vain 525 rekkaa, koska rajoja on suljettu, asevoimat valvovat pääsyä alueelle, siltoja ja muuta infrastruktuuria on tuhottu, tilanne on kuljettajille turvaton, polttoaineesta ja käteisestä on vakava pula, mikä vaikeuttaa paluuta toimituspisteisiin, ja humanitaaristen tarvikkeiden hankkimisessa ja toimittamisessa on ollut pitkiä viivästyksiä;

| K. | ottaa huomioon, että avustustyöntekijöiden ottaminen maalitauluksi katsotaan sotarikokseksi ja rikokseksi ihmisyyttä vastaan; ottaa huomioon, että kolme Lääkärit ilman rajoja -järjestön työntekijää tapettiin 25. kesäkuuta 2021 heidän toimittaessaan apua sitä eniten tarvitseville; ottaa huomioon, että alueella on tapettu 23 avustustyöntekijää sitten marraskuun 2020; ottaa huomioon, että 22. kesäkuuta 2021 Etiopian hallituksen joukot estivät ambulansseja pääsemästä paikalle auttamaan Togogan markkinoille tehdyn ilmaiskun uhreja; ottaa huomioon, että YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto (UNOCHA) ilmoitti, että Eritrean hallituksen joukot olivat pysäyttäneet rokotusryhmän Asgede Woredassa ja hyökänneet sitä vastaan 17. kesäkuuta 2021; toteaa, että terveydenhuollon laitosten ryöstely on tietojen mukaan jatkuvaa Tigrayssa; ottaa huomioon, että hallituksen joukot ja virkailijat ovat ahdistelleet ja uhkailleet humanitaarisia järjestöjä ja kansallisia terveydenhuollon tarjoajia, jotka tukevat seksuaalisen väkivallan uhreja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että avustustyöntekijöiden ottaminen maalitauluksi katsotaan sotarikokseksi ja rikokseksi ihmisyyttä vastaan; ottaa huomioon, että kolme Lääkärit ilman rajoja -järjestön työntekijää tapettiin 25. kesäkuuta 2021 heidän toimittaessaan apua sitä eniten tarvitseville; ottaa huomioon, että alueella on tapettu 23 avustustyöntekijää sitten marraskuun 2020; ottaa huomioon, että 22. kesäkuuta 2021 Etiopian hallituksen joukot estivät ambulansseja pääsemästä paikalle auttamaan Togogan markkinoille tehdyn ilmaiskun uhreja; ottaa huomioon, että YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto (UNOCHA) ilmoitti, että Eritrean hallituksen joukot olivat pysäyttäneet rokotusryhmän Asgede Woredassa ja hyökänneet sitä vastaan 17. kesäkuuta 2021; toteaa, että terveydenhuollon laitosten ryöstely on tietojen mukaan jatkuvaa Tigrayssa; ottaa huomioon, että hallituksen joukot ja virkailijat ovat ahdistelleet ja uhkailleet humanitaarisia järjestöjä ja kansallisia terveydenhuollon tarjoajia, jotka tukevat seksuaalisen väkivallan uhreja;

| L. | ottaa huomioon, että yli kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan; ottaa huomioon, että lähes 76 500 ihmisen Afarissa ja arviolta 200 000 ihmisen Amharassa kerrotaan joutuneen siirtymään tigraylaisjoukkojen edettyä näille alueille; ottaa huomioon, että 55 000 etiopialaisen pakolaisen ja turvapaikanhakijan kerrotaan etsivän suojaa Sudanista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että yli kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan; ottaa huomioon, että lähes 76 500 ihmisen Afarissa ja arviolta 200 000 ihmisen Amharassa kerrotaan joutuneen siirtymään tigraylaisjoukkojen edettyä näille alueille; ottaa huomioon, että 55 000 etiopialaisen pakolaisen ja turvapaikanhakijan kerrotaan etsivän suojaa Sudanista;

| M. | ottaa huomioon, että joitakin pakolaisleirejä Tigrayssa on tuhottu; ottaa huomioon, että Tigrayssa asuvia eritrealaispakolaisia siepataan ja palautetaan pakkokeinoin; toteaa, että terveydenhuoltoa ei ole saatavilla ja puhdas juomavesi on loppumassa Tigrayn pakolaisleireillä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että joitakin pakolaisleirejä Tigrayssa on tuhottu; ottaa huomioon, että Tigrayssa asuvia eritrealaispakolaisia siepataan ja palautetaan pakkokeinoin; toteaa, että terveydenhuoltoa ei ole saatavilla ja puhdas juomavesi on loppumassa Tigrayn pakolaisleireillä;

| N. | ottaa huomioon, että tietojen mukaan sotaa käyvät osapuolet, myös tigraylaisjoukot, värväävät lapsia konfliktiin; toteaa, että lapsisotilaiden käyttö on sotarikos; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tietojen mukaan sotaa käyvät osapuolet, myös tigraylaisjoukot, värväävät lapsia konfliktiin; toteaa, että lapsisotilaiden käyttö on sotarikos;

| O. | ottaa huomioon, että Etiopian viranomaiset ovat mielivaltaisesti pidättäneet tigrejä Etiopian pääkaupungissa ja heitä on myös kadonnut ja että viranomaiset ovat kohdelleet heitä muutenkin kaltoin, esimerkiksi sulkemalla heidän omistamiaan yrityksiä; ottaa huomioon, että vihan lietsontaa ja syrjintää sekä kiivasta tigrevastaista retoriikkaa esiintyy kaikkialla Etiopiassa ja siihen syyllistyvät myös korkea-arvoiset valtion virkailijat; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Etiopian viranomaiset ovat mielivaltaisesti pidättäneet tigrejä Etiopian pääkaupungissa ja heitä on myös kadonnut ja että viranomaiset ovat kohdelleet heitä muutenkin kaltoin, esimerkiksi sulkemalla heidän omistamiaan yrityksiä; ottaa huomioon, että vihan lietsontaa ja syrjintää sekä kiivasta tigrevastaista retoriikkaa esiintyy kaikkialla Etiopiassa ja siihen syyllistyvät myös korkea-arvoiset valtion virkailijat;

| P. | ottaa huomioon, että Etiopian ulkoministeriö julisti 30. syyskuuta 2021 seitsemän YK:n henkilöstön jäsentä (Unicefista, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistosta (OHCHR) ja UNOCHAsta) ei-toivotuiksi henkilöiksi Etiopiassa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Etiopian ulkoministeriö julisti 30. syyskuuta 2021 seitsemän YK:n henkilöstön jäsentä (Unicefista, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistosta (OHCHR) ja UNOCHAsta) ei-toivotuiksi henkilöiksi Etiopiassa;

| Q. | ottaa huomioon, että Tigrayssa ja naapurialueilla on ollut ajoittaisia rajoituksia ja katkoksia internetissä ja televiestinnässä; ottaa huomioon, että toimittajia vastaan on hyökätty ja useiden tiedotusvälineiden toimiluvat on peruutettu, mikä hankaloittaa tilanteen seuraamista paikan päällä; ottaa huomioon, että peruspalveluja, mukaan lukien sähkö- ja pankkipalvelut, rajoitetaan edelleen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Tigrayssa ja naapurialueilla on ollut ajoittaisia rajoituksia ja katkoksia internetissä ja televiestinnässä; ottaa huomioon, että toimittajia vastaan on hyökätty ja useiden tiedotusvälineiden toimiluvat on peruutettu, mikä hankaloittaa tilanteen seuraamista paikan päällä; ottaa huomioon, että peruspalveluja, mukaan lukien sähkö- ja pankkipalvelut, rajoitetaan edelleen;

| R. | ottaa huomioon, että Etiopian nykyinen epävakaus on tulosta pitkästä etnisen kahtiajaon ja etnisten jännitteiden historiasta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Etiopian nykyinen epävakaus on tulosta pitkästä etnisen kahtiajaon ja etnisten jännitteiden historiasta;

| S. | toteaa, että Etiopian yhtenäisyys monietnisenä valtiona on erittäin tärkeää alueen ja koko Afrikan mantereen vakauden kannalta; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Etiopian yhtenäisyys monietnisenä valtiona on erittäin tärkeää alueen ja koko Afrikan mantereen vakauden kannalta;

| T. | ottaa huomioon, että Etiopia, jonka väkiluku on yli 110 miljoonaa ja joka sijaitsee strategisesti lähellä Afrikan sarvea, on keskeinen maa Afrikan mantereella ja mahdollinen strategisesti tärkeä kumppani EU:lle ja sen jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Etiopia, jonka väkiluku on yli 110 miljoonaa ja joka sijaitsee strategisesti lähellä Afrikan sarvea, on keskeinen maa Afrikan mantereella ja mahdollinen strategisesti tärkeä kumppani EU:lle ja sen jäsenvaltioille;

| U. | toteaa, että maailman johtavana humanitaarisen avun antajana EU osoittaa edelleen solidaarisuuttaan avun tarpeessa oleville humanitaarisen rahoituksensa kautta; ottaa huomioon, että EU on koko Etiopian konfliktin alusta alkaen johdonmukaisesti vaatinut täysimääräistä ja esteetöntä humanitaarista pääsyä alueelle kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että maailman johtavana humanitaarisen avun antajana EU osoittaa edelleen solidaarisuuttaan avun tarpeessa oleville humanitaarisen rahoituksensa kautta; ottaa huomioon, että EU on koko Etiopian konfliktin alusta alkaen johdonmukaisesti vaatinut täysimääräistä ja esteetöntä humanitaarista pääsyä alueelle kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti;

| V. | toteaa, että äskettäin hyväksytyn EU:n humanitaarista toimintaa koskevan tiedonannon mukaan on lujitettava prosesseja, joissa asetetaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden edistäminen ja soveltaminen johdonmukaisesti ulkoisten toimiemme keskiöön; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että äskettäin hyväksytyn EU:n humanitaarista toimintaa koskevan tiedonannon mukaan on lujitettava prosesseja, joissa asetetaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden edistäminen ja soveltaminen johdonmukaisesti ulkoisten toimiemme keskiöön;

| W. | ottaa huomioon, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä (NDICI) – Globaali Eurooppa inhimillinen kehitys sekä hallinto ja rauhanrakentaminen ovat Etiopiassa ensisijaisia toiminta-aloja ja näille aloille kohdennetaan 65 prosenttia suuntaa-antavasta monivuotisesta ohjelmasta; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä (NDICI) – Globaali Eurooppa inhimillinen kehitys sekä hallinto ja rauhanrakentaminen ovat Etiopiassa ensisijaisia toiminta-aloja ja näille aloille kohdennetaan 65 prosenttia suuntaa-antavasta monivuotisesta ohjelmasta;

| X. | ottaa huomioon, että puuttuakseen kriisin viimeisimpiin vaiheisiin komissio on sisällyttänyt viiden miljoonan euron edestä humanitaarisia toimia Amharassa ja Afarissa osaksi humanitaarisen rahoituksen kokonaismäärää, joka on jo otettu käyttöön ja josta on tehty sopimukset vuonna 2021 ja jonka määrä on 53,7 miljoonaa euroa, jotta voidaan tukea avun tarpeessa olevia ihmisiä Etiopiassa; toteaa, että Tigraylle ja etiopialaispakolaisille Sudanissa on myönnetty 118 miljoonaa euroa tukea; toteaa, että konfliktin jatkuttua EU on lykännyt budjettituen maksamista Etiopialle; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että puuttuakseen kriisin viimeisimpiin vaiheisiin komissio on sisällyttänyt viiden miljoonan euron edestä humanitaarisia toimia Amharassa ja Afarissa osaksi humanitaarisen rahoituksen kokonaismäärää, joka on jo otettu käyttöön ja josta on tehty sopimukset vuonna 2021 ja jonka määrä on 53,7 miljoonaa euroa, jotta voidaan tukea avun tarpeessa olevia ihmisiä Etiopiassa; toteaa, että Tigraylle ja etiopialaispakolaisille Sudanissa on myönnetty 118 miljoonaa euroa tukea; toteaa, että konfliktin jatkuttua EU on lykännyt budjettituen maksamista Etiopialle;

| Y. | ottaa huomioon, että syyskuussa 2021 EU yritti järjestää humanitaarisen ilmasillan komission EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston (ECHO) kautta toimittaakseen kipeästi kaivattuja humanitaarisia tarvikkeita Tigrayn alueelle mutta että Etiopian hallitus asetti sen tielle suuria esteitä; toteaa, että tämän takia saatiin toteutettua vain yksi EU:n humanitaarisen ilmasillan avustuslento ja se saattoi toimittaa perille vain pienen osan humanitaarisen avun lastistaan; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että syyskuussa 2021 EU yritti järjestää humanitaarisen ilmasillan komission EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston (ECHO) kautta toimittaakseen kipeästi kaivattuja humanitaarisia tarvikkeita Tigrayn alueelle mutta että Etiopian hallitus asetti sen tielle suuria esteitä; toteaa, että tämän takia saatiin toteutettua vain yksi EU:n humanitaarisen ilmasillan avustuslento ja se saattoi toimittaa perille vain pienen osan humanitaarisen avun lastistaan;

| Z. | toteaa, että 21. kesäkuuta 2021 EU nimitti Annette Weberin EU:n uudeksi erityisedustajaksi Afrikan sarven alueelle; huomauttaa, että Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto vieraili alueella varapuheenjohtajan / korkean edustajan valtuuttamana kahteen otteeseen aiemmin tänä vuonna keskustellakseen Etiopiassa jatkuvasta kriisistä ja sen alueellisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että 21. kesäkuuta 2021 EU nimitti Annette Weberin EU:n uudeksi erityisedustajaksi Afrikan sarven alueelle; huomauttaa, että Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto vieraili alueella varapuheenjohtajan / korkean edustajan valtuuttamana kahteen otteeseen aiemmin tänä vuonna keskustellakseen Etiopiassa jatkuvasta kriisistä ja sen alueellisista vaikutuksista;

| AA. | ottaa huomioon, että Afrikan unioni nimitti 26. elokuuta 2021 Nigerian entisen presidentin Olusegun Obasanjon välittäjäksi konfliktiin; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Afrikan unioni nimitti 26. elokuuta 2021 Nigerian entisen presidentin Olusegun Obasanjon välittäjäksi konfliktiin;

| AB. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2018 Etiopian silloinen uusi hallitus perusti Etiopian sovintokomission ja rauhanministeriön; toteaa, että tähän mennessä kumpikaan taho ei ole onnistunut täyttämään alkuperäistä toimeksiantoaan edistää rauhaa ja ehkäistä ja ratkaista aseellisia konflikteja Etiopiassa niiden perustamisen jälkeisessä vaikeassa toimintaympäristössä; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2018 Etiopian silloinen uusi hallitus perusti Etiopian sovintokomission ja rauhanministeriön; toteaa, että tähän mennessä kumpikaan taho ei ole onnistunut täyttämään alkuperäistä toimeksiantoaan edistää rauhaa ja ehkäistä ja ratkaista aseellisia konflikteja Etiopiassa niiden perustamisen jälkeisessä vaikeassa toimintaympäristössä;

| AC. | toteaa, että meneillään olevan konfliktin aikana Etiopian hyvinvointipuolue, jota johtaa Abiy Ahmed, julistautui voittajaksi yleisissä vaaleissa, joita eräät oppositiopuolueet boikotoivat ja joiden tuloksen ne kyseenalaistivat; toteaa, että Tigrayssa ei ollut vaaliprosessia; huomauttaa, että EU ei lähettänyt paikalle vaalitarkkailuvaltuuskuntaa; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että meneillään olevan konfliktin aikana Etiopian hyvinvointipuolue, jota johtaa Abiy Ahmed, julistautui voittajaksi yleisissä vaaleissa, joita eräät oppositiopuolueet boikotoivat ja joiden tuloksen ne kyseenalaistivat; toteaa, että Tigrayssa ei ollut vaaliprosessia; huomauttaa, että EU ei lähettänyt paikalle vaalitarkkailuvaltuuskuntaa;

| AD. | ottaa huomioon, että Etiopia on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen, jonka 96 artiklassa määrätään, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on EU:n ja AKT-maiden välisen yhteistyön olennainen osa; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Etiopia on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen, jonka 96 artiklassa määrätään, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on EU:n ja AKT-maiden välisen yhteistyön olennainen osa;

| 1. | vaatii kaikkia osapuolia lopettamaan vihollisuudet välittömästi ja toteaa, että tämä on välttämätön edellytys humanitaarisen tilanteen hartaasti toivotulle kohentumiselle Tigrayssa ja muilla alueilla, erityisesti Afarissa ja Amharassa; kehottaa palaamaan välittömästi perustuslailliseen järjestykseen ja perustamaan tulitauon seurantamekanismin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa kaikkia asianomaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimijoita sallimaan välittömän ja esteettömän humanitaarisen avun Tigrayn asianomaisille väestöryhmille, lopettamaan humanitaarista apua ja kriittisiä tarvikkeita, kuten elintarvikkeita, lääkkeitä ja polttoaineita, koskevan tosiasiallisen saarron ja helpottamaan avun antamista hädänalaisten väestöryhmien auttamiseksi Amharan ja Afarin alueilla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee jyrkästi sen, että kaikki sotaa käyvät osapuolet ovat tarkoituksellisesti ottaneet maalitaulukseen siviilit, että sodan osapuolten, myös tigraylaisjoukkojen, kerrotaan värväävän lapsia ja että raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa käytetään edelleen; muistuttaa, että siviileihin kohdistuvat tahalliset hyökkäykset ja lapsisotilaiden värväys ja käyttö ovat sotarikoksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee siviilien, pakolaisten sekä humanitaaristen ja lääkintätyöntekijöiden tappamisen; kehottaa kaikkien osapuolten joukkoja kunnioittamaan ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta sekä kansainvälistä humanitaarista ja pakolaisoikeutta ja varmistamaan väestön suojelun konfliktialueilla; vaatii vastuuvelvollisuutta meneillään olevan konfliktin aikana tehdyistä rikoksista ja vaatii selvittämään syylliset ja saattamaan heidät oikeuden eteen; kehottaa tutkimaan raiskauksista tai seksuaalisesta orjuudesta epäiltyjä sellaisista sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan kuin raiskaus, seksuaalinen orjuus, kidutus ja vaino; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Tigrayn kansan vapautusrintamaa pysäyttämään hyökkäyksensä ja vetämään joukkonsa välittömästi Amharan ja Afarin alueilta; kehottaa Amharan aluehallitusta vetämään joukkonsa Länsi-Tigraysta ja Eritrean hallitusta vetämään joukkonsa välittömästi ja pysyvästi Etiopiasta; kehottaa naapurimaita pidättäytymään kaikista poliittisista ja sotilaallisista väliintuloista, jotka voisivat pahentaa konfliktia entisestään; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa perustamaan riippumattoman ja puolueettoman tutkintakomission tutkimaan tiettyihin etnisiin ja uskonnollisiin ryhmiin kohdistuneita hyökkäyksiä, joiden tarkoituksena on ollut lietsoa yhteisöjen välistä väkivaltaa ja vaarantaa Etiopian kansan rauha ja turvallisuus; kehottaa Etiopian hallitusta varmistamaan, että syylliset saatetaan vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että Etiopian hallitus on vastuussa pakolaisten ja maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden turvallisuudesta alueellaan; kehottaa Etiopian viranomaisia tarjoamaan välitöntä ja riittävää suojelua ja apua niille tuhansille eritrealaisille pakolaisille ja turvapaikanhakijoille, jotka ovat joutuneet siirtymään Tigrayn leireiltä, ja selvittämään tuhansien kateissa olevien eritrealaispakolaisten kohtalon ja olinpaikan; pahoittelee korkea-arvoisten virkailijoiden vihamielistä ja yllyttävää kielenkäyttöä ja vetoaa kaikkiin asiaan liittyviin toimijoihin, jotta nämä valitsisivat sanansa varoen niin, että vältetään tilanteen paheneminen entisestään ja estetään vielä pahempi inhimillinen kärsimys; kehottaa pitämään kansainväliset ja alueelliset rajat avoinna, jotta siviilit voivat liikkua turvallisesti ja vapaasti; palauttaa mieliin, että Etiopia on merkittävä muuttajien lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaa; vaatii Etiopian liittohallitusta ja alueviranomaisia suojelemaan väestöä ja turvaamaan sen perusoikeudet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Etiopian viranomaisia selvittämään välittömästi kaikki siviilien tahdonvastaiset katoamiset, vapauttamaan ne, jotka on pidätetty jostakin rikoksesta ilman uskottavaa näyttöä, ja lopettamaan kaiken syrjivän kohtelun; pitää valitettavana, että julkisuuden henkilöt käyttävät vihapuhetta, joka voi lietsoa tigraylaisiin tai muihin yhteisöihin kohdistuvaa väkivaltaa, pelottelua ja syrjintää ja siten herättää epäluottamusta ja synnyttää etnisiä konflikteja, ja kehottaa kansallisia, paikallisia ja alueellisia viranomaisia käymään osallistavampaa vuoropuhelua ja pidättäytymään yllytyksestä väkivaltaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannustaa viranomaisia perustamaan tuomioistuimen kaltaisen korjaavan oikeuselimen, jonka tehtävänä olisi tutkia konfliktin aikana tapahtuneita ihmisoikeusloukkauksia sekä kaikkien loukkausten olosuhteita, tekijöitä ja asiayhteyttä, jotta voidaan antaa uhreille mahdollisuus todistaa ja mahdollistaa puolueettomien tietojen kirjaaminen menneistä tapahtumista, ja kehottaa elintä laatimaan korjaavia toimia koskevat toimintaperiaatteet sekä suosituksia toimenpiteistä, joilla ehkäistään tulevat ihmisoikeusloukkaukset; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee jyrkästi kaikki humanitaarisiin avustustyöntekijöihin ja kriittiseen infrastruktuuriin, kuten sairaaloihin ja lääkintäpalveluihin, kohdistuvat hyökkäykset sekä laajamittaisen ryöstelyn ja humanitaarisen avun tuhoamisen; tuomitsee jyrkästi sen, että ambulanssien kulku estetään, kun ne yrittävät toimittaa lääkintäapua pommituksissa loukkaantuneille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että Etiopian ulkoministeriö julisti seitsemän Unicefin, OHCHR:n, UNOCHAn ja Etiopian humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston ihmisoikeus- ja humanitaarista työntekijää ei-toivotuiksi henkilöiksi; on huolestunut riippumattomien humanitaaristen ja ihmisoikeustyöntekijöiden turvallisuudesta ja hyvinvoinnista alueella sekä humanitaarisen avun jakelun puolueettomuudesta Tigrayssa; on tyytyväinen EU:n ja sen 27 jäsenvaltion 30. syyskuuta 2021 esittämään voimakassanaiseen julkilausumaan, jossa tuomitaan jyrkästi näiden työntekijöiden karkottaminen ja kehotetaan hallitusta perumaan päätös; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Etiopian viranomaisia allekirjoittamaan ja ratifioimaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman peruskirjan; kehottaa sotivia osapuolia takaamaan riippumattomien ihmisoikeustarkkailijoiden ja tutkijoiden, mukaan lukien YK:n ja Afrikan unionin tutkijat, esteettömän pääsyn; |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa toimittajien alueella tekemää tärkeää työtä ja kehottaa kaikkia toimijoita varmistamaan vapaan pääsyn tiedotusvälineille ja mahdollistamaan sen, että toimittajat voivat tehdä työtään turvassa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa palauttamaan täysin julkiset peruspalvelut, kuten sähkö- ja pankkipalvelut, ja poistamaan televiestintää ja internetyhteyksiä koskevat rajoitukset Tigrayssa; korostaa, että on tärkeää varmistaa koulutus ja koulut lapsille Tigrayssa ja muualla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa Etiopian merkityksestä Afrikan sarven ja koko maanosan vakaudelle; muistuttaa, että EU ja muut kansainväliset keskustelukumppanit ovat tarjoutuneet toimimaan välittäjinä Etiopian konfliktin osapuolten välillä, mutta Etiopia ei ole ottanut näitä tarjouksia vastaan; kehottaa kaikkia sotivia osapuolia tulemaan neuvottelupöytään ilman ennakkoehtoja; kehottaa etiopialaisjohtoiseen osallistavaan kansalliseen poliittiseen vuoropuheluun ratkaisun löytämiseksi ja kehottaa ottamaan siihen mukaan edustajia kaikilta kriisin koettelemilta alueilta (Tigray, Amhara, Benishangul-Gumuz, Afar, Oromia, Sidama, Somali, Eteläisten kansakuntien, kansallisuuksien ja kansojen alue sekä Gambella); |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että tilanne voidaan ratkaista vain rauhanomaisin keinoin sekä kaikkien sotaa käyvien osapuolten välisen osallistavan vuoropuhelun, tosiasiallisen tulitauon ja ihmisoikeuksien suojelun avulla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toistaa, että EU on valmis tukemaan ja käymään vuoropuhelua ja järjestämään sen muiden kanssa tiiviisti koordinoiden, jotta voidaan säilyttää mahdollisuus vuoropuheluun avoimena ja pyrkiä luomaan perusta keskusteluille kahden pääasiallisen sotivan osapuolen välillä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ilmaisee tukevansa alueellisia välityspyrkimyksiä, kuten Afrikan unionin välittäjänä toimivan presidentti Obasanjon toimia; pitää niin ikään myönteisenä, että Afrikan sarven alueelle on äskettäin nimitetty uusi EU:n erityisedustaja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, ettei YK:n turvallisuusneuvosto ole toistaiseksi puuttunut Tigrayn tilanteeseen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita painostamaan YK:n turvallisuusneuvostoa, jotta se pitäisi säännöllisesti julkisia kokouksia Tigraysta ja toteuttaisi ratkaisevia toimia, jotta voidaan varmistaa esteetön humanitaarinen pääsy, taata siviilien suojelu, lopettaa vakavat kansainvälisen oikeuden loukkaukset ja varmistaa vastuuvelvollisuus julmuuksista; kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa harkitsemaan YK:n rauhanturvaajien lähettämistä alueelle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita kannustamaan varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa pitämään Tigrayta käsittelevän istuntojen välisen katsauksen YK:n ihmisoikeusneuvostossa ennen vuoden loppua, jotta voidaan esitellä OHCHR:n ja Etiopian ihmisoikeuskomission yhteisen tutkimuksen loppuraportin tulokset; painottaa, että yhteisen tutkimuksen avulla olisi luotava perusta luotettavalle kansainväliselle tutkintamekanismille, joka YK:n ihmisoikeusneuvoston olisi perustettava kiireellisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:n ulkoasiainneuvostoa toimimaan ripeästi, päättäväisesti ja yhtenäisesti ja hyväksymään tarvittavat toimenpiteet, jotta Tigrayn tilanteen vakavuuteen ja kiireellisyyteen voidaan puuttua tehokkaasti paikan päällä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää myönteisenä ja tukee komission joulukuussa 2020 tekemää päätöstä lykätä budjettituen maksamista Etiopian hallitukselle; pitää myönteisinä varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission diplomaattisia ponnisteluja ja toistuvia julkilausumia, joissa vaaditaan vastuuvelvollisuutta ja humanitaarisen avun esteetöntä pääsyä sekä tuomitaan kaikkien osapuolten väärinkäytökset; toistaa painokkaasti EU:n tukevan Michelle Bachelet’n tärkeää työtä YK:n ihmisoikeusvaltuutettuna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita harkitsemaan toimenpiteiden hyväksymistä ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja sen varmistamiseksi, että ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen teoistaan, esimerkiksi EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotemekanismin kautta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että EU seisoo Etiopian kansan rinnalla; korostaa halukkuuttaan löytää konfliktiin rauhanomainen ratkaisu; ehdottaa kuitenkin, että komissio kohdistaisi pakotteita Etiopian hallituksen, Eritrean hallituksen ja Tigrayn kansan vapautusrintaman jäseniin sekä muihin, jotka ovat vastuussa toimista, jotka ovat pitkittäneet konfliktia ja pahentaneet miljoonien etiopialaisten humanitaarista tilannetta, jollei humanitaarinen tilanne ole merkittävästi parantunut lokakuun 2021 loppuun mennessä, erityisesti sen jälkeen, kun Etiopian uusi hallitus on muodostettu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita keskeyttämään sellaisen ase- ja valvontateknologian viennin Etiopiaan, jota käytetään siviileihin kohdistuvissa hyökkäyksissä ja ihmisoikeusloukkauksissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä 17. syyskuuta 2021 Etiopian kriisistä annettua Yhdysvaltojen presidentin asetusta ja toteaa, että se kohdistuu niihin, jotka ovat vastuussa Etiopian konfliktin pitkittämisestä, humanitaarisen pääsyn jarruttamisesta, tulitauon estämisestä ja ihmisoikeusloukkauksista sekä osallisina niissä; pahoittelee kuitenkin, että Yhdysvallat on jatkanut budjettitukeaan ja että tämä on tarkoittanut, että Yhdysvaltojen toimet ovat olleet vähemmän vaikuttavia ja määrätietoisia kuin EU:n toimet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on erittäin tyytyväinen komission alueella antamaan elintärkeään tukeen ja kannattaa sen laajentamista edelleen; kehottaa ottamaan käyttöön ainakin 30 miljoonan euron lisärahoituksen EU:n solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta, jotta voidaan vastata konfliktista kärsivien ihmisten akuuteimpiin tarpeisiin Tigrayssa ja muilla alueilla, joihin Pohjois-Etiopian konfliktin leviäminen suoraan vaikuttaa, keskittyen erityisesti Afarin ja Amharan raja-alueisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioiden johtajia asettamaan Tigrayn ja Pohjois-Etiopian ihmisoikeustilanteen ja humanitaarisen tilanteen etusijalle Afrikan unionin ja EU:n tulevassa huippukokouksessa ja johtajien kokouksessa sekä määrittämään konkreettisia toimia ja edistämään strategian ja viestinnän parempaa koordinointia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Etiopian liittohallitukselle ja Etiopian parlamentin ylähuoneelle, Tigrayn viranomaisille, Sudanin tasavallan hallitukselle, Eritrean valtion hallitukselle, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön jäsenvaltioiden hallituksille, Afrikan unionille ja sen jäsenvaltioille, yleisafrikkalaiselle parlamentille sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0330.

(2)  12. elokuuta 2021 päivätty kannanotto Amnesty Internationalin uusimpaan raporttiin, jossa käsitellään väitettyjä raiskauksia ja muuta seksuaalista väkivaltaa Etiopian demokraattisen liittotasavallan Tigrayn osavaltiossa.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. lokakuuta 2021

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/212

---

P9_TA(2021)0397

Ympäristö: Århusin yleissopimusta koskeva asetus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 132/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0642), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0642),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0321/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0321/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. heinäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. heinäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0152/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 66.

(2)  Tämä kanta korvaa 20. toukokuuta 2021 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0254).

---

P9_TC1-COD(2020)0289

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin annetun asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1767.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma

Komissio on edelleen sitoutunut varmistamaan, että EU noudattaa kansainvälisiä velvoitteitaan Århusin yleissopimukseen liittyvissä asioissa, ja panee tässä yhteydessä merkille Århusin yleissopimuksen valvontakomitean 17 päivänä maaliskuuta 2021 asiassa ACCC/C/2015/128 (1) esittämät valtiontukea koskevat ongelmakysymykset ja päätelmät. Päätelmissä kehotetaan EU:ta ”toteuttamaan tarvittavat lainsäädäntö-, sääntely- ja muut toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Århus-asetusta muutetaan tai annetaan uutta Euroopan unionin lainsäädäntöä, jotta yleisöön kuuluvilla on selvästi mahdollisuus käyttää hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä Euroopan komission SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla tekemien EU:n ympäristölainsäädännön vastaisten valtiontukitoimenpiteitä koskevien päätösten riitauttamiseksi yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.”

Komissio analysoi parhaillaan päätelmien vaikutuksia ja arvioi käytettävissä olevia vaihtoehtoja. Komissio saattaa tämän arvioinnin päätökseen ja julkaisee sen vuoden 2022 loppuun mennessä. Komissio aikoo tarvittaessa esittää vuoden 2023 loppuun mennessä toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi ottaen huomioon Århusin yleissopimuksen mukaiset EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet ja valtiontukia koskevat unionin oikeuden säännöt.

---

(1)  Asiasta ACCC/C/2015/128 ks. https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union, 131 kohta.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/215

---

P9_TA(2021)0398

EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariseen kumppanuuskokoukseen osallistuvan valtuuskunnan asettaminen ja jäsenmäärä

Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariseen kumppanuuskokoukseen osallistuvan valtuuskunnan asettamisesta ja jäsenmäärästä (2021/2917(RSO))

(2022/C 132/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (1) (EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus) ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (1) (EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus) ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten neuvottelujen tuloksista (2) ja erityisesti sen 8 ja 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten neuvottelujen tuloksista (2) ja erityisesti sen 8 ja 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä 17. huhtikuuta 2019 tekemänsä päätöksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä 17. huhtikuuta 2019 tekemänsä päätöksen (3),

| — | ottaa huomioon parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien jäsenmääristä 17. heinäkuuta 2019 tekemänsä päätöksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien jäsenmääristä 17. heinäkuuta 2019 tekemänsä päätöksen (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 223 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 223 artiklan,

| 1. | panee merkille, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen 11 artiklassa määrätään Euroopan parlamentin jäsenistä ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin jäsenistä koostuvan EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaarisen kumppanuuskokouksen perustamisesta ja siitä, että






  a) | tämä voi pyytää asiaankuuluvia tietoja kyseisen sopimuksen ja mahdollisten täydentävien sopimusten täytäntöönpanosta kyseisen sopimuksen 7 artiklalla perustetulta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kumppanuusneuvostolta, joka toimittaa sen jälkeen pyydetyt tiedot EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariselle kumppanuuskokoukselle; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tämä voi pyytää asiaankuuluvia tietoja kyseisen sopimuksen ja mahdollisten täydentävien sopimusten täytäntöönpanosta kyseisen sopimuksen 7 artiklalla perustetulta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kumppanuusneuvostolta, joka toimittaa sen jälkeen pyydetyt tiedot EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariselle kumppanuuskokoukselle;

| b) | tämä saa tiedot EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kumppanuusneuvoston päätöksistä ja suosituksista; ja |
| --- | --- |

b)

tämä saa tiedot EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kumppanuusneuvoston päätöksistä ja suosituksista; ja

| c) | tämä voi antaa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kumppanuusneuvostolle suosituksia; |
| --- | --- |

c)

tämä voi antaa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kumppanuusneuvostolle suosituksia;

| 2. | päättää asettaa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaariseen kumppanuuskokoukseen valtuuskunnan, jossa on 35 jäsentä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | päättää puheenjohtajakokouksen 11. heinäkuuta 2019 valtuuskuntien puheenjohtajistojen kokoonpanosta tekemään päätökseen viitaten, että valtuuskunnan puheenjohtajistossa on kaksi varapuheenjohtajaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle sekä tiedoksi Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0141.

(3)  EUVL C 158, 30.4.2021, s. 536.

(4)  EUVL C 165, 4.5.2021, s. 23.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/216

---

P9_TA(2021)0399

EU:n sekä Grönlannin ja Tanskan välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 132/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06566/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06566/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan (06380/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan (06380/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020),

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 (1) antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 (1) antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0233/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0233/2021),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen ja pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Grönlannin ja Tanskan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0400.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/217

---

P9_TA(2021)0400

EU:n sekä Grönlannin ja Tanskan välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 5. lokakuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE))

(2022/C 132/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06566/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06566/2021),

| — | ottaa huomioon esityksen Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä (06380/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä (06380/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020),

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) II osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) II osaston,

| — | ottaa huomioon ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 (2),

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (3) esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (3) esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan,

| — | ottaa huomioon Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (OSPAR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (OSPAR),

| — | ottaa huomioon sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemistä Pohjoisen jäämeren keskiosassa koskevan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemistä Pohjoisen jäämeren keskiosassa koskevan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan (N:o 34) Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan (N:o 34) Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä,

| — | ottaa huomioon Arktisen neuvoston perustamisesta annetun Ottawan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Arktisen neuvoston perustamisesta annetun Ottawan julistuksen,

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2019 esittämänsä kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä (”MMA-assosiaatiopäätös”) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2019 esittämänsä kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä (”MMA-assosiaatiopäätös”) (4),

| — | ottaa huomioon 9. elokuuta 2019 julkaistun raportin ”Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland” (Euroopan unionin ja Grönlannin välisen kalastuskumppanuussopimuksen ennakko- ja jälkiarviointitutkimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. elokuuta 2019 julkaistun raportin ”Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland” (Euroopan unionin ja Grönlannin välisen kalastuskumppanuussopimuksen ennakko- ja jälkiarviointitutkimus),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0235/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0235/2021),

| A. | ottaa huomioon, että EU on asettanut kestävyystavoitteita Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa sekä Pellolta pöytään -strategiassa ja tehnyt kansainvälisiä sitoumuksia, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti meriluonnonvarojen ja meriympäristön suojelua koskevan tavoitteen 14, saavuttaminen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU on asettanut kestävyystavoitteita Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa sekä Pellolta pöytään -strategiassa ja tehnyt kansainvälisiä sitoumuksia, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti meriluonnonvarojen ja meriympäristön suojelua koskevan tavoitteen 14, saavuttaminen;

| B. | ottaa huomioon ilmastonmuutoksen vaikutuksen meriekosysteemeihin ja meriluonnonvaroihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon ilmastonmuutoksen vaikutuksen meriekosysteemeihin ja meriluonnonvaroihin;

| C. | ottaa huomioon, että YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklassa määrätään, että rantavaltion tulee sopimuksin tai muunlaisin järjestelyin päästää muut valtiot pyytämään sallitun saaliin ylijäämää; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklassa määrätään, että rantavaltion tulee sopimuksin tai muunlaisin järjestelyin päästää muut valtiot pyytämään sallitun saaliin ylijäämää;

| D. | ottaa huomioon, että sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemistä Pohjoisen jäämeren keskiosassa koskevassa sopimuksessa kielletään kaupallinen kalastus alueella 16 vuodeksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemistä Pohjoisen jäämeren keskiosassa koskevassa sopimuksessa kielletään kaupallinen kalastus alueella 16 vuodeksi;

| E. | ottaa huomioon, että EU ja Grönlanti Tanskan kautta kuuluvat alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin NEAFC ja NAFO; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU ja Grönlanti Tanskan kautta kuuluvat alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin NEAFC ja NAFO;

| F. | ottaa huomioon, että EU:lla on läheiset suhteet Grönlantiin; ottaa huomioon, että Grönlanti kuuluu EU:hun assosioituneisiin merentakaisiin maihin ja alueisiin ja että EU:n ja Grönlannin välisiä kalastuskumppanuuksia on ollut olemassa vuodesta 1984 lähtien; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:lla on läheiset suhteet Grönlantiin; ottaa huomioon, että Grönlanti kuuluu EU:hun assosioituneisiin merentakaisiin maihin ja alueisiin ja että EU:n ja Grönlannin välisiä kalastuskumppanuuksia on ollut olemassa vuodesta 1984 lähtien;

| G. | ottaa huomioon, että Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 34) liitetään Grönlannista peräisin oleviin kalastustuotteisiin unionin markkinoilla sovellettavat tullietuudet unionin alusten pääsyyn Grönlannin kalastusalueille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 34) liitetään Grönlannista peräisin oleviin kalastustuotteisiin unionin markkinoilla sovellettavat tullietuudet unionin alusten pääsyyn Grönlannin kalastusalueille;

| H. | ottaa huomioon, että tämän kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen erityisluonne merkitsee sitä, että kalastusmahdollisuuksista neuvotellaan vuosittain ja että se mahdollistaa kiintiöiden siirrot Norjan ja Färsaarten kanssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tämän kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen erityisluonne merkitsee sitä, että kalastusmahdollisuuksista neuvotellaan vuosittain ja että se mahdollistaa kiintiöiden siirrot Norjan ja Färsaarten kanssa;

| I. | ottaa huomioon, että edellisen pöytäkirjan jälkiarviointi ja ennakkoarviointi johtivat neuvotteluihin uudesta sopimuksesta ja uudesta pöytäkirjasta, jotka vastaavat paremmin kalastusmahdollisuuksia ja tieteellisiä lausuntoja ja joissa määrätään saaliita koskevasta suuremmasta joustavuudesta ja pienemmästä sivusaaliskiintiöstä, sekä neuvotteluihin pöytäkirjan kuuden vuoden voimassaoloajasta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että edellisen pöytäkirjan jälkiarviointi ja ennakkoarviointi johtivat neuvotteluihin uudesta sopimuksesta ja uudesta pöytäkirjasta, jotka vastaavat paremmin kalastusmahdollisuuksia ja tieteellisiä lausuntoja ja joissa määrätään saaliita koskevasta suuremmasta joustavuudesta ja pienemmästä sivusaaliskiintiöstä, sekä neuvotteluihin pöytäkirjan kuuden vuoden voimassaoloajasta;

| J. | ottaa huomioon, että Grönlannin kanssa tehty kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on tärkeä Grönlannin vesillä kalastaville EU:n aluksille ja jäsenvaltioiden laivastoille, jotka hyötyvät suoraan tai välillisesti sopimuksesta ja siinä määrätyistä kiintiöiden siirroista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Grönlannin kanssa tehty kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on tärkeä Grönlannin vesillä kalastaville EU:n aluksille ja jäsenvaltioiden laivastoille, jotka hyötyvät suoraan tai välillisesti sopimuksesta ja siinä määrätyistä kiintiöiden siirroista;

| K. | ottaa huomioon, että uuden sopimuksen ja pöytäkirjan mukaan 12 EU:n alusta voi käyttää kalastusmahdollisuuksia Grönlannin vesillä kahdeksan lajin osalta (turska, punasimpun pelaginen kanta, punasimpun pohjakalakanta, grönlanninpallas, pohjankatkarapu, lestikala, villakuore ja makrilli) neljän vuoden ajan ja tämä ajanjakso voidaan uusia kahdeksi vuodeksi edellyttäen, että EU maksaa 16 521 754 euron vuotuisen taloudellisen korvauksen, josta 2 931 000 euroa on varattu Grönlannin kalastusalan tukemiseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että uuden sopimuksen ja pöytäkirjan mukaan 12 EU:n alusta voi käyttää kalastusmahdollisuuksia Grönlannin vesillä kahdeksan lajin osalta (turska, punasimpun pelaginen kanta, punasimpun pohjakalakanta, grönlanninpallas, pohjankatkarapu, lestikala, villakuore ja makrilli) neljän vuoden ajan ja tämä ajanjakso voidaan uusia kahdeksi vuodeksi edellyttäen, että EU maksaa 16 521 754 euron vuotuisen taloudellisen korvauksen, josta 2 931 000 euroa on varattu Grönlannin kalastusalan tukemiseen ja kehittämiseen;

Edellinen sopimus ja pöytäkirja

| 1. | panee merkille, että molempien osapuolten kalastusala hyötyi edellisestä sopimuksesta sosioekonomisesta näkökulmasta, sillä EU:n laivaston kalastustoiminta Grönlannin vesillä loi suoraan ja välillisesti työpaikkoja ja tuotti bruttoarvonlisäystä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää huolestuttavana, että Grönlannin useiden edellisessä pöytäkirjassa lueteltujen kalakantojen osalta vahvistamat suurimmat sallitut saaliit ylittivät tieteelliset lausunnot; korostaa, että EU:n osuus näistä kalastusmahdollisuuksista on suhteellisen pieni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että Grönlannin viranomaiset käyttävät Grönlannin alakohtaista taloudellista tukea hallintoon, valvontaan ja tieteelliseen tutkimukseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on kuitenkin huolissaan siitä, että kalakantoja koskevien tarkkojen arvioiden laatimiseksi tarvittavat tieteelliset tiedot ovat puutteellisia; |
| --- | --- |

4.

Uusi sopimus ja pöytäkirja

| 5. | panee merkille neuvottelujen monimutkaisuuden ja hankalat olosuhteet, joissa ne käytiin, sillä samanaikaisesti käytiin neuvotteluja sopimuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, mikä aiheutti epävarmuutta, ja Grönlannilla oli ratkaistavanaan joitakin sisäpoliittisia haasteita; palauttaa mieliin, että Grönlannin lähtökohtana näissä neuvotteluissa oli EU:n alusten kiintiöiden vähentäminen 30 prosentilla; panee merkille, että tämä kalastusmahdollisuuksien vähentämistä koskeva ehdotus perustui Grönlannin haluun kehittää edelleen kalastusalaansa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille kiintiöiden keskimääräisen viiden prosentin vähennyksen edelliseen pöytäkirjaan verrattuna; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että EU:n toimijat eivät voineet kalastaa Grönlannin vesillä lähes neljään kuukauteen ennen sopimuksen väliaikaista soveltamista, sillä sopimus allekirjoitettiin vasta 22. huhtikuuta 2021 Grönlannin vaalien ja hallituksen muodostamisen vuoksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että makrillin kalastusmahdollisuudet ovat riippuvaisia rannikkovaltioiden osallistumisesta makrillin hoitoa koskevan rannikkovaltioiden sopimuksen allekirjoittajina ja että punasimpun kalastusmahdollisuuksien on oltava hoitosopimuksen ja NEAFC:n tasolla tehtyjen päätösten mukaisia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että pöytäkirjassa mainitaan 600 tonnia sivusaaliita, mikä merkitsee huomattavaa vähennystä edelliseen pöytäkirjaan verrattuna; korostaa, että kaikki saaliit, mukaan lukien sivusaaliit ja poisheitetyt saaliit, on kirjattava ja ilmoitettava lajeittain Grönlannin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää myönteisinä sopimuksen kestävyystavoitteita sekä osapuolten yhteistyötä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää huolestuttavina 4 + 2 vuoden kestoa sekä epävarmuutta, joka liittyy pöytäkirjan uusimiseen ensimmäisten neljän vuoden jälkeen, mikä saattaa tehdä tilanteesta epäselvän EU:n alusten kannalta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että unionin taloudellinen korvaus on suurempi kuin edellisessä pöytäkirjassa, että alakohtaisen tuen osuus pysyy samana ja että alusten omistajien kalastuslupien viitehinnat ovat korkeammat; |
| --- | --- |

12.

Grönlanti strategisena toimijana Pohjois-Atlantilla ja arktisella alueella

| 13. | panee merkille, että brexit on horjuttanut Pohjois-Atlantin alueen maiden välisiä suhteita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan eroa EU:sta ja sen seurauksia kalastukselle Pohjanmerellä ja Koillis-Atlantilla ei saisi käyttää väärin kiintiöiden jakamisen manipulointiin pohjoisissa sopimuksissa vaan sen sijaan olisi kunnioitettava ajan kuluessa kehittynyttä kalastusmahdollisuuksien jakamista, joka perustuu aina parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin tietoihin ja lausuntoihin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa Grönlannin geostrategisesta asemasta arktisella alueella; korostaa suhteiden merkitystä Grönlannin kanssa osana arktista aluetta koskevaa EU:n strategiaa ja pyrittäessä estämään sääntelemätön aavan meren kalastus Pohjoisen jäämeren keskiosassa; |
| --- | --- |

15.

Suositukset ja pyynnöt komissiolle

| 16. | suosittaa komissiolle ja pyytää, että






  a) | se tiedottaa Euroopan parlamentille sopimuksen ja pöytäkirjan täytäntöönpanosta; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

se tiedottaa Euroopan parlamentille sopimuksen ja pöytäkirjan täytäntöönpanosta;

| b) | se varmistaa, että sopimuksen ja sen pöytäkirjan täytäntöönpano auttaa hillitsemään ilmaston lämpenemistä ja mahdollistaa sopeutumisen sen kasvaviin vaikutuksiin, edistää biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja ennallistamista sekä vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteiden saavuttamista ja että se on yhdenmukainen YKP:n tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

b)

se varmistaa, että sopimuksen ja sen pöytäkirjan täytäntöönpano auttaa hillitsemään ilmaston lämpenemistä ja mahdollistaa sopeutumisen sen kasvaviin vaikutuksiin, edistää biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja ennallistamista sekä vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteiden saavuttamista ja että se on yhdenmukainen YKP:n tavoitteiden kanssa;

| c) | se varmistaa ennalta varautuvan lähestymistavan soveltamisen nykyisin hyödynnettäviin ja kohteena oleviin kantoihin, kuten turskaan, punasimppuun ja grönlanninpallakseen; |
| --- | --- |

c)

se varmistaa ennalta varautuvan lähestymistavan soveltamisen nykyisin hyödynnettäviin ja kohteena oleviin kantoihin, kuten turskaan, punasimppuun ja grönlanninpallakseen;

| d) | se parantaa tietojen keruuta ja analysointia sekä valvonnan ajantasaistamista alakohtaiseen tukeen osoitetulla unionin rahoitusosuudella, jotta varmistetaan unionin pyytämien kalakantojen kestävä hoito ja taataan, että EU:n aluksille myönnetyt kiintiöt vastaavat ylijäämäkantoja; |
| --- | --- |

d)

se parantaa tietojen keruuta ja analysointia sekä valvonnan ajantasaistamista alakohtaiseen tukeen osoitetulla unionin rahoitusosuudella, jotta varmistetaan unionin pyytämien kalakantojen kestävä hoito ja taataan, että EU:n aluksille myönnetyt kiintiöt vastaavat ylijäämäkantoja;

| e) | se varmistaa, että Grönlannin kotitarvekalastusta ja pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastuslaivastojen kokoa ja pyyntiponnistusta koskevia käytettävissä olevia tietoja parannetaan; |
| --- | --- |

e)

se varmistaa, että Grönlannin kotitarvekalastusta ja pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastuslaivastojen kokoa ja pyyntiponnistusta koskevia käytettävissä olevia tietoja parannetaan;

| f) | se varmistaa, että pöytäkirja uusitaan neljän vuoden kuluttua kahden vuoden ajaksi, ja pyrkii varmistamaan, että eurooppalaiset alukset voivat jatkaa toimintaansa pysyvästi Grönlannin vesillä; |
| --- | --- |

f)

se varmistaa, että pöytäkirja uusitaan neljän vuoden kuluttua kahden vuoden ajaksi, ja pyrkii varmistamaan, että eurooppalaiset alukset voivat jatkaa toimintaansa pysyvästi Grönlannin vesillä;

| g) | se pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, ettei kiintiöiden vuosittainen vahvistaminen johda pöytäkirjassa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien vähenemiseen, paitsi jos tieteelliset lausunnot osoittavat, että niitä on ehdottomasti vähennettävä; |
| --- | --- |

g)

se pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, ettei kiintiöiden vuosittainen vahvistaminen johda pöytäkirjassa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien vähenemiseen, paitsi jos tieteelliset lausunnot osoittavat, että niitä on ehdottomasti vähennettävä;

| h) | se siirtää sopimuksen väliaikaisen soveltamisen viivästymisen vuoksi käyttämättä jääneet kiintiöt kokonaan tai osittain vuoteen 2022 parhaiden tieteellisten lausuntojen mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

se siirtää sopimuksen väliaikaisen soveltamisen viivästymisen vuoksi käyttämättä jääneet kiintiöt kokonaan tai osittain vuoteen 2022 parhaiden tieteellisten lausuntojen mukaisesti;

| i) | se kehottaa Grönlantia allekirjoittamaan sopimuksen makrillien hallinnointia koskevasta rantavaltioiden yhteisjärjestelystä; |
| --- | --- |

i)

se kehottaa Grönlantia allekirjoittamaan sopimuksen makrillien hallinnointia koskevasta rantavaltioiden yhteisjärjestelystä;

| j) | se varmistaa, että erityishuomiota kiinnitetään kadonneisiin kalaverkkoihin, merien roskien keräämiseen, meriekosysteemeihin ja haavoittuviin lajeihin, elinympäristöjen luokitteluun ja lintujen joutumiseen sivusaaliiksi, erityisesti alakohtaisen tuen avulla; |
| --- | --- |

j)

se varmistaa, että erityishuomiota kiinnitetään kadonneisiin kalaverkkoihin, merien roskien keräämiseen, meriekosysteemeihin ja haavoittuviin lajeihin, elinympäristöjen luokitteluun ja lintujen joutumiseen sivusaaliiksi, erityisesti alakohtaisen tuen avulla;

| k) | se parantaa EU:n ja Grönlannin välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja MMA-assosiaatiopäätöksen välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

k)

se parantaa EU:n ja Grönlannin välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja MMA-assosiaatiopäätöksen välistä yhteyttä;

| l) | se lisää alueen kalakantojen hoitoa koskevien kansainvälisten välineiden, kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja tiettyjen kalakantojen hoitoa koskevien rannikkovaltioiden sopimusten, selkeyttä ja niiden välistä avoimuutta ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää noudattaa tieteellisiä suosituksia, ilmastonmuutoksen vaikutukset mukaan lukien, sekä parantaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen päätöksentekoprosesseja, pyyntisäännöt mukaan lukien; |
| --- | --- |

l)

se lisää alueen kalakantojen hoitoa koskevien kansainvälisten välineiden, kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja tiettyjen kalakantojen hoitoa koskevien rannikkovaltioiden sopimusten, selkeyttä ja niiden välistä avoimuutta ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää noudattaa tieteellisiä suosituksia, ilmastonmuutoksen vaikutukset mukaan lukien, sekä parantaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen päätöksentekoprosesseja, pyyntisäännöt mukaan lukien;

| m) | se käynnistää pitkän aikavälin pohdinnan suhteiden virallistamiseksi alueen kumppaneihin ja Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen aiheuttaman epävakauden vähentämiseksi erityisesti kalastuksen alalla; |
| --- | --- |

m)

se käynnistää pitkän aikavälin pohdinnan suhteiden virallistamiseksi alueen kumppaneihin ja Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen aiheuttaman epävakauden vähentämiseksi erityisesti kalastuksen alalla;

| n) | se käynnistää pitkän aikavälin keskustelun Grönlannin kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja Norjan kanssa tehtyjen kalastussopimusten välisestä yhteydestä, mukaan lukien niiden keskinäinen riippuvuus; |
| --- | --- |

n)

se käynnistää pitkän aikavälin keskustelun Grönlannin kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja Norjan kanssa tehtyjen kalastussopimusten välisestä yhteydestä, mukaan lukien niiden keskinäinen riippuvuus;

| o) | se ottaa kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täysimääräisesti huomioon määrittäessään EU:n geostrategista asemaa Pohjoisella jäämerellä; |
| --- | --- |

o)

se ottaa kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täysimääräisesti huomioon määrittäessään EU:n geostrategista asemaa Pohjoisella jäämerellä;

o

o o

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Grönlannin ja Tanskan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0399.

(4)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 698.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/221

---

P9_TA(2021)0401

Julia Laffranquen nimityksen uusiminen: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklan mukaisesti perustettu komitea

Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta nimittää Julia Laffranque Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettuun komiteaan (2021/2171(INS))

(2022/C 132/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklan toisen kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklan toisen kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ehdotuksen (B9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ehdotuksen (B9-0478/2021),

| A. | katsoo, että Julia Laffranque täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklan toisessa kohdassa määrätyt edellytykset; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Julia Laffranque täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklan toisessa kohdassa määrätyt edellytykset;

| 1. | ehdottaa, että Julia Laffranque nimitetään komitean jäseneksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen unionin tuomioistuimen presidentille. |
| --- | --- |

2.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/222 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/222

---

P9_TA(2021)0402

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) puheenjohtajan nimittäminen

Euroopan parlamentin päätös 5. lokakuuta 2021 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) puheenjohtajan nimitysehdotuksesta (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 132/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen hallintoneuvoston laatiman 26. marraskuuta 2020 päivätyn luettelon pätevistä hakijoista viranomaisen puheenjohtajan tehtävään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen hallintoneuvoston laatiman 26. marraskuuta 2020 päivätyn luettelon pätevistä hakijoista viranomaisen puheenjohtajan tehtävään,

| — | ottaa huomioon neuvoston 29. syyskuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa esitetään Verena Rossia Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajaksi (C9-0369/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 29. syyskuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa esitetään Verena Rossia Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajaksi (C9-0369/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (1) 48 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (1) 48 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (2),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliiton instituutioista ja elimistä: palvelussuhteen päättymisen jälkeisten eturistiriitojen ehkäiseminen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliiton instituutioista ja elimistä: palvelussuhteen päättymisen jälkeisten eturistiriitojen ehkäiseminen (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 131 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 131 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0272/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0272/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajan toimikausi päättyi 31. maaliskuuta 2021; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajan toimikausi päättyi 31. maaliskuuta 2021;

| B. | ottaa huomioon, että neuvosto esitti 29. syyskuuta 2021 Verena Rossin nimittämistä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajaksi viiden vuoden toimikaudeksi asetuksen (EU) N:o 1095/2010 48 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että neuvosto esitti 29. syyskuuta 2021 Verena Rossin nimittämistä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajaksi viiden vuoden toimikaudeksi asetuksen (EU) N:o 1095/2010 48 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että talous- ja raha-asioiden valiokunta järjesti 30. syyskuuta 2021 Verena Rossin kuulemistilaisuuden, jossa tämä piti avauspuheenvuoron ja vastasi sitten valiokunnan jäsenten kysymyksiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että talous- ja raha-asioiden valiokunta järjesti 30. syyskuuta 2021 Verena Rossin kuulemistilaisuuden, jossa tämä piti avauspuheenvuoron ja vastasi sitten valiokunnan jäsenten kysymyksiin;

| 1. | hyväksyy Verena Rossin nimityksen Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajaksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 105.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0017.

---

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 132/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 132/223

---

P9_TA(2021)0403

Yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäinen suspendoiminen eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspendoimisesta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2022/C 132/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0392), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0392),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0351/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0351/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0267/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0267/2021),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---