# Eiropas Savienības C 134/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 134 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 25. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 134

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 25. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku padome |
| 2022/C 134/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 2. decembris) par sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu attiecīgajām iestādēm (ESRK/2021/17) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku padome

2022/C 134/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 2. decembris) par sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu attiecīgajām iestādēm (ESRK/2021/17)

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 134/02 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 24. marts | 11 |
| 2022/C 134/03 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2021. gada 30. aprīļa sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu attiecībā uz Lietu M.8181 — Merck / Sigma-Aldrich — 14. panta 1. punkta procedūra – Ziņotāja dalībvalsts: Rumānija | 12 |
| 2022/C 134/04 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.8181 — Merck/Sigma-Aldrich (14. panta 1. punkta procedūra) | 13 |
| 2022/C 134/05 | Kopsavilkums komisijas lēmumam (2021. gada 3. maijā), ar ko tiek piemēroti naudas sodi saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (Lieta M.8181 — MERCK/SIGMA-ALDRICH (14. PANTA 1. PUNKTS))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021)2400)
   –
  Komisija 2021. gada 3. maijā pieņēma Lēmumu saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (Apvienošanās regula)
  , jo īpaši minētās regulas 14. panta 1. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2 | 22 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2022/C 134/06 | Horvātijas Enerģētikas regulatīvās aģentūras paziņojums par saskaņā ar Gāzes tirgus likuma 61. un 62. pantu publicēto uzaicinājumu uz konkursu, kurā izvēlēsies pēdējo garantēto gāzes piegādātāju (Oficiālais Vēstnesis, Nr. 18/18 un 23/20) | 27 |
| 2022/C 134/07 | Itālijas paziņojumu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktu par satiksmes sadales noteikumu piemērošanu Milan Malpensa un Milan Linate lidostām (
  1
  ) | 28 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 134/02

Euro maiņas kurss — 2022. gada 24. marts

11

2022/C 134/03

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2021. gada 30. aprīļa sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu attiecībā uz Lietu M.8181 — Merck / Sigma-Aldrich — 14. panta 1. punkta procedūra – Ziņotāja dalībvalsts: Rumānija

Merck

Sigma-Aldrich

12

2022/C 134/04

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.8181 — Merck/Sigma-Aldrich (14. panta 1. punkta procedūra)

Merck

Sigma-Aldrich

13

2022/C 134/05

Kopsavilkums komisijas lēmumam (2021. gada 3. maijā), ar ko tiek piemēroti naudas sodi saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (Lieta M.8181 — MERCK/SIGMA-ALDRICH (14. PANTA 1. PUNKTS))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021)2400)
   –
  Komisija 2021. gada 3. maijā pieņēma Lēmumu saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (Apvienošanās regula)
  , jo īpaši minētās regulas 14. panta 1. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

MERCK/SIGMA

ALDRICH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021)2400)

Komisija 2021. gada 3. maijā pieņēma Lēmumu saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (Apvienošanās regula)

, jo īpaši minētās regulas 14. panta 1. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

22

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2022/C 134/06

Horvātijas Enerģētikas regulatīvās aģentūras paziņojums par saskaņā ar Gāzes tirgus likuma 61. un 62. pantu publicēto uzaicinājumu uz konkursu, kurā izvēlēsies pēdējo garantēto gāzes piegādātāju (Oficiālais Vēstnesis, Nr. 18/18 un 23/20)

27

2022/C 134/07

Itālijas paziņojumu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktu par satiksmes sadales noteikumu piemērošanu Milan Malpensa un Milan Linate lidostām (
  1
  )

Milan Malpensa

Milan Linate

1

28

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 134/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 134/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 134/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 134/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 134/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 134/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 38 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 134/14 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 40 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 134/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  )

1

29

2022/C 134/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Santander/Mapfre/JV

1

31

2022/C 134/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  )

SECURITAS / STANLEY SECURITY

1

33

2022/C 134/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

LUFTHANSA / VW / JV

1

34

2022/C 134/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

AIP

MACQUARIE

ABERDEEN

ONIVIA

1

36

2022/C 134/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

CPP INVESTMENTS

VOTORANTIM

JV

1

38

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 134/14

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku padome

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2021. gada 2. decembris)

par sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu attiecīgajām iestādēm

(ESRK/2021/17)

(2022/C 134/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā IX pielikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (2) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, kā arī 16. un 18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Kā norādīts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2013/1 (4) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) atbild par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Īstenojot savas pilnvaras, ESRK būtu jāpalīdz novērst un mazināt sistēmiskos riskus finanšu stabilitātei, tostarp tos, kas saistīti ar kiberincidentiem, un jāierosina, kā šos riskus varētu mazināt. |
| --- | --- |

(1)

Kā norādīts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2013/1 (4) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) atbild par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Īstenojot savas pilnvaras, ESRK būtu jāpalīdz novērst un mazināt sistēmiskos riskus finanšu stabilitātei, tostarp tos, kas saistīti ar kiberincidentiem, un jāierosina, kā šos riskus varētu mazināt.

| (2) | Nozīmīgi kiberincidenti var radīt sistēmisku risku finanšu sistēmai, ņemot vērā to potenciālu traucēt kritiski svarīgus finanšu pakalpojumus un operācijas. Sākotnējā satricinājuma pastiprināšanās var notikt vai nu ar operacionālā vai finanšu kaitējuma izplatības palīdzību, vai arī mazinot uzticību finanšu sistēmai. Ja finanšu sistēma nespēs absorbēt šos satricinājumus, finanšu stabilitāte būs apdraudēta, un šāda situācija var izraisīt sistēmisku kiberkrīzi (5). |
| --- | --- |

(2)

Nozīmīgi kiberincidenti var radīt sistēmisku risku finanšu sistēmai, ņemot vērā to potenciālu traucēt kritiski svarīgus finanšu pakalpojumus un operācijas. Sākotnējā satricinājuma pastiprināšanās var notikt vai nu ar operacionālā vai finanšu kaitējuma izplatības palīdzību, vai arī mazinot uzticību finanšu sistēmai. Ja finanšu sistēma nespēs absorbēt šos satricinājumus, finanšu stabilitāte būs apdraudēta, un šāda situācija var izraisīt sistēmisku kiberkrīzi (5).

| (3) | Pastāvīgi mainīgā kiberdraudu vide un nesenais nozīmīgu kiberincidentu pieaugums liecina par lielāku risku finanšu stabilitātei Eiropas Savienībā. Covid-19 pandēmija izgaismojusi tehnoloģiju nozīmi finanšu sistēmas darbības nodrošināšanā. Attiecīgajām varasiestādēm un institūcijām bija jāpielāgo sava tehniskā infrastruktūra un riska pārvaldības sistēmas attālinātā darba pēkšņam pieaugumam, kas palielinājis finanšu sistēmas vispārējo pakļautību kiberdraudiem un ļāvis noziedzniekiem gan izstrādāt jaunus darbības veidus, gan pielāgot esošos, lai izmantotu situāciju (6). Ņemot vērā iepriekš minēto, 2020. gadā ECB banku uzraudzībai paziņoto kiberincidentu skaits palielinājās par 54 % salīdzinājumā ar 2019. gadu (7). |
| --- | --- |

(3)

Pastāvīgi mainīgā kiberdraudu vide un nesenais nozīmīgu kiberincidentu pieaugums liecina par lielāku risku finanšu stabilitātei Eiropas Savienībā. Covid-19 pandēmija izgaismojusi tehnoloģiju nozīmi finanšu sistēmas darbības nodrošināšanā. Attiecīgajām varasiestādēm un institūcijām bija jāpielāgo sava tehniskā infrastruktūra un riska pārvaldības sistēmas attālinātā darba pēkšņam pieaugumam, kas palielinājis finanšu sistēmas vispārējo pakļautību kiberdraudiem un ļāvis noziedzniekiem gan izstrādāt jaunus darbības veidus, gan pielāgot esošos, lai izmantotu situāciju (6). Ņemot vērā iepriekš minēto, 2020. gadā ECB banku uzraudzībai paziņoto kiberincidentu skaits palielinājās par 54 % salīdzinājumā ar 2019. gadu (7).

| (4) | Nozīmīga kiberincidenta potenciāli plašā mēroga, ātruma un izplatības dēļ attiecīgajām iestādēm efektīvi jāreaģē, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz finanšu stabilitāti. Ātra koordinācija un saziņa starp attiecīgajām iestādēm Savienības līmenī var palīdzēt laikus novērtēt nozīmīga kiberincidenta ietekmi uz finanšu stabilitāti, saglabājot uzticību finanšu sistēmai un ierobežojot kaitējuma izplatību uz citām finanšu iestādēm, tādējādi palīdzot novērst to, ka nozīmīgs kiberincidents kļūst par risku finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

(4)

Nozīmīga kiberincidenta potenciāli plašā mēroga, ātruma un izplatības dēļ attiecīgajām iestādēm efektīvi jāreaģē, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz finanšu stabilitāti. Ātra koordinācija un saziņa starp attiecīgajām iestādēm Savienības līmenī var palīdzēt laikus novērtēt nozīmīga kiberincidenta ietekmi uz finanšu stabilitāti, saglabājot uzticību finanšu sistēmai un ierobežojot kaitējuma izplatību uz citām finanšu iestādēm, tādējādi palīdzot novērst to, ka nozīmīgs kiberincidents kļūst par risku finanšu stabilitātei.

| (5) | Satricinājumi rodas jaunā veidā, kas atšķiras no tradicionālajām finanšu un likviditātes krīzēm, ar kurām parasti saskaras attiecīgās iestādes. Papildus finansiālajiem aspektiem vispārējā riska novērtējumā jāiekļauj darbības traucējumu mērogs un ietekme, jo tie var ietekmēt makroprudenciālo instrumentu izvēli. Tāpat arī finanšu stabilitāte varētu ietekmēt kiberspeciālistu izvēli attiecībā uz operacionāliem riska mazināšanas faktoriem. Tādēļ vajadzīga cieša un ātra koordinācija un atklāta saziņa, lai cita starpā veicinātu situācijas apzināšanos. |
| --- | --- |

(5)

Satricinājumi rodas jaunā veidā, kas atšķiras no tradicionālajām finanšu un likviditātes krīzēm, ar kurām parasti saskaras attiecīgās iestādes. Papildus finansiālajiem aspektiem vispārējā riska novērtējumā jāiekļauj darbības traucējumu mērogs un ietekme, jo tie var ietekmēt makroprudenciālo instrumentu izvēli. Tāpat arī finanšu stabilitāte varētu ietekmēt kiberspeciālistu izvēli attiecībā uz operacionāliem riska mazināšanas faktoriem. Tādēļ vajadzīga cieša un ātra koordinācija un atklāta saziņa, lai cita starpā veicinātu situācijas apzināšanos.

| (6) | Pastāv risks, ka iestādes nespēj nodrošināt koordināciju, un šādu risku ir jānovērš. Attiecīgajām iestādēm Savienībā būs jāsadarbojas savā starpā un ar citām iestādēm, piemēram, ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), ar kuru tās parasti iespējams nesadarbojas. Tā kā ievērojams skaits Savienības finanšu iestāžu darbojas visā pasaulē, nozīmīgs kiberincidents, visticamāk, nebūs saistīts tikai ar Savienību vai varētu tikt uzsākts ārpus Savienības, un tam varētu būt nepieciešama globāla reaģēšanas koordinācija. |
| --- | --- |

(6)

Pastāv risks, ka iestādes nespēj nodrošināt koordināciju, un šādu risku ir jānovērš. Attiecīgajām iestādēm Savienībā būs jāsadarbojas savā starpā un ar citām iestādēm, piemēram, ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), ar kuru tās parasti iespējams nesadarbojas. Tā kā ievērojams skaits Savienības finanšu iestāžu darbojas visā pasaulē, nozīmīgs kiberincidents, visticamāk, nebūs saistīts tikai ar Savienību vai varētu tikt uzsākts ārpus Savienības, un tam varētu būt nepieciešama globāla reaģēšanas koordinācija.

| (7) | Attiecīgajām iestādēm jābūt gatavām šādai mijiedarbībai. Pretējā gadījumā tās varētu riskēt veikt nekonsekventas darbības, kas ir pretrunā ar citu iestāžu atbildēm vai apdraud tās. Šāda koordinācijas kļūda varētu pastiprināt finanšu sistēmas šoku, izraisot uzticības mazināšanos finanšu sistēmas darbībai, kas sliktākajā gadījumā radītu risku finanšu stabilitātei (8). Tādēļ būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu risku finanšu stabilitātei, kas izriet no koordinācijas kļūdas nozīmīga kiberincidenta gadījumā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgajām iestādēm jābūt gatavām šādai mijiedarbībai. Pretējā gadījumā tās varētu riskēt veikt nekonsekventas darbības, kas ir pretrunā ar citu iestāžu atbildēm vai apdraud tās. Šāda koordinācijas kļūda varētu pastiprināt finanšu sistēmas šoku, izraisot uzticības mazināšanos finanšu sistēmas darbībai, kas sliktākajā gadījumā radītu risku finanšu stabilitātei (8). Tādēļ būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu risku finanšu stabilitātei, kas izriet no koordinācijas kļūdas nozīmīga kiberincidenta gadījumā.

| (8) | ESRK 2021. gada ziņojumā Sistēmiskā kiberriska mazināšana (9) konstatēta nepieciešamība izveidot sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu (EU-SCICF) attiecīgajām iestādēm Savienībā. EU-SCICF mērķis būtu palielināt attiecīgo iestāžu sagatavotību, lai veicinātu koordinētu reakciju uz potenciāli nozīmīgu kiberincidentu. ESRK 2021. gada ziņojumā Sistēmiskā kiberriska mazināšana sniegts ESRK novērtējums par galvenajām iezīmēm, kas prima facie būtu vajadzīgas, lai novērstu koordinācijas kļūdas risku. |
| --- | --- |

(8)

ESRK 2021. gada ziņojumā Sistēmiskā kiberriska mazināšana (9) konstatēta nepieciešamība izveidot sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu (EU-SCICF) attiecīgajām iestādēm Savienībā. EU-SCICF mērķis būtu palielināt attiecīgo iestāžu sagatavotību, lai veicinātu koordinētu reakciju uz potenciāli nozīmīgu kiberincidentu. ESRK 2021. gada ziņojumā Sistēmiskā kiberriska mazināšana sniegts ESRK novērtējums par galvenajām iezīmēm, kas prima facie būtu vajadzīgas, lai novērstu koordinācijas kļūdas risku.

| (9) | Šā ieteikuma galvenais mērķis ir balstīties uz vienu no Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) funkcijām, kas paredzētas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (10) (turpmāk –“DORA”), proti, pakāpeniski nodrošināt efektīvu un koordinētu Savienības līmeņa reakciju gadījumā, ja rodas nozīmīgs ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) saistīts incidents vai saistīts apdraudējums, kam ir sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari kopumā. Šā procesa rezultātā attiecīgajām iestādēm tiks izveidots EU-SCICF. |
| --- | --- |

(9)

Šā ieteikuma galvenais mērķis ir balstīties uz vienu no Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) funkcijām, kas paredzētas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (10) (turpmāk –“DORA”), proti, pakāpeniski nodrošināt efektīvu un koordinētu Savienības līmeņa reakciju gadījumā, ja rodas nozīmīgs ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) saistīts incidents vai saistīts apdraudējums, kam ir sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari kopumā. Šā procesa rezultātā attiecīgajām iestādēm tiks izveidots EU-SCICF.

| (10) | EU-SCICF mērķim nevajadzētu būt aizstāt esošos mehānismus, bet gan novērst jebkādas koordinācijas un saziņas nepilnības starp attiecīgajām iestādēm un citām iestādēm Savienībā, un citiem galvenajiem dalībniekiem starptautiskā līmenī. Šajā sakarā būtu jāapsver EU-SCICF vieta pašreizējā finanšu krīžu regulējumā un Savienības kiberincidentu regulējuma kontekstā. Attiecībā uz koordināciju starp pašām attiecīgajām iestādēm būtu jāapsver, bet ne tikai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (11) paredzētās Tīkla un informācijas sistēmu (TIS) sadarbības grupas finanšu vienību jautājumos loma un darbības, kā arī koordinācijas mehānismi, kas paredzēti, izveidojot Kopīgu kibervienību līdztekus ENISA iesaistei. |
| --- | --- |

(10)

EU-SCICF mērķim nevajadzētu būt aizstāt esošos mehānismus, bet gan novērst jebkādas koordinācijas un saziņas nepilnības starp attiecīgajām iestādēm un citām iestādēm Savienībā, un citiem galvenajiem dalībniekiem starptautiskā līmenī. Šajā sakarā būtu jāapsver EU-SCICF vieta pašreizējā finanšu krīžu regulējumā un Savienības kiberincidentu regulējuma kontekstā. Attiecībā uz koordināciju starp pašām attiecīgajām iestādēm būtu jāapsver, bet ne tikai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (11) paredzētās Tīkla un informācijas sistēmu (TIS) sadarbības grupas finanšu vienību jautājumos loma un darbības, kā arī koordinācijas mehānismi, kas paredzēti, izveidojot Kopīgu kibervienību līdztekus ENISA iesaistei.

| (11) | Jo īpaši priekšlikuma sākt EU-SCICF sagatavošanu mērķis ir apstiprināt EUI potenciālās lomas, kā paredzēts DORA priekšlikumā. DORA ierosināts, ka “EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, Eiropas Centrālo banku (ECB) un ESRK var izveidot mehānismus, kas ļautu apmainīties ar efektīvu praksi starp finanšu nozarēm, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un apzinātu kopējus kibernoturības un riskus dažādās nozarēs”, un “var izstrādāt krīzes pārvarēšanas un ārkārtas situācijas mācības, kas ietver kiberuzbrukumu scenārijus, lai attīstītu saziņas kanālus un pakāpeniski nodrošinātu efektīvu un koordinētu ES līmeņa reakciju gadījumos, kad rodas būtisks pārrobežu ar IKT saistīts incidents vai saistīts apdraudējums, kam ir sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari kopumā” (12). Tāds Eiropas līmeņa mehānisms kā EU-SCICF vēl nepastāv, un tas būtu jāizveido un jāattīsta DORA kontekstā. |
| --- | --- |

(11)

Jo īpaši priekšlikuma sākt EU-SCICF sagatavošanu mērķis ir apstiprināt EUI potenciālās lomas, kā paredzēts DORA priekšlikumā. DORA ierosināts, ka “EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, Eiropas Centrālo banku (ECB) un ESRK var izveidot mehānismus, kas ļautu apmainīties ar efektīvu praksi starp finanšu nozarēm, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un apzinātu kopējus kibernoturības un riskus dažādās nozarēs”, un “var izstrādāt krīzes pārvarēšanas un ārkārtas situācijas mācības, kas ietver kiberuzbrukumu scenārijus, lai attīstītu saziņas kanālus un pakāpeniski nodrošinātu efektīvu un koordinētu ES līmeņa reakciju gadījumos, kad rodas būtisks pārrobežu ar IKT saistīts incidents vai saistīts apdraudējums, kam ir sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari kopumā” (12). Tāds Eiropas līmeņa mehānisms kā EU-SCICF vēl nepastāv, un tas būtu jāizveido un jāattīsta DORA kontekstā.

| (12) | Ņemot vērā risku Savienības finanšu stabilitātei, ko rada kiberrisks, sagatavošanās darbiem EU-SCICF pakāpeniskai izveidei, ciktāl tas iespējams, būtu jāsākas pat pirms tā izveidei nepieciešamā tiesiskā un politiskā regulējuma pilnīgas piemērošanas. Šis tiesiskais un politikas regulējums tiktu pilnībā pabeigts, tiklīdz būs piemērojami attiecīgie DORA un tās deleģēto aktu noteikumi. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā risku Savienības finanšu stabilitātei, ko rada kiberrisks, sagatavošanās darbiem EU-SCICF pakāpeniskai izveidei, ciktāl tas iespējams, būtu jāsākas pat pirms tā izveidei nepieciešamā tiesiskā un politiskā regulējuma pilnīgas piemērošanas. Šis tiesiskais un politikas regulējums tiktu pilnībā pabeigts, tiklīdz būs piemērojami attiecīgie DORA un tās deleģēto aktu noteikumi.

| (13) | Efektīva saziņa veicina situācijas apzināšanos starp attiecīgajām iestādēm un tādējādi ir obligāts priekšnoteikums Savienības mēroga koordinācijai nozīmīgu kiberincidentu laikā. Šajā sakarā būtu jādefinē komunikācijas infrastruktūra, kas vajadzīga, lai koordinētu reakciju uz nozīmīgu kiberincidentu. Tas nozīmētu, ka būtu jāprecizē sniegtās informācijas veids, šādas informācijas apmaiņas parastie kanāli un kontaktpunkti, kuriem informācija būtu jāsniedz. Sniedzot informāciju, jāievēro spēkā esošās juridiskās prasības. Turklāt attiecīgajām iestādēm, iespējams, būs jāizstrādā skaidrs rīcības plāns un protokoli, kas jāievēro, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju starp iestādēm, kas iesaistītas, plānojot koordinētu reakciju uz nozīmīgu kiberincidentu. |
| --- | --- |

(13)

Efektīva saziņa veicina situācijas apzināšanos starp attiecīgajām iestādēm un tādējādi ir obligāts priekšnoteikums Savienības mēroga koordinācijai nozīmīgu kiberincidentu laikā. Šajā sakarā būtu jādefinē komunikācijas infrastruktūra, kas vajadzīga, lai koordinētu reakciju uz nozīmīgu kiberincidentu. Tas nozīmētu, ka būtu jāprecizē sniegtās informācijas veids, šādas informācijas apmaiņas parastie kanāli un kontaktpunkti, kuriem informācija būtu jāsniedz. Sniedzot informāciju, jāievēro spēkā esošās juridiskās prasības. Turklāt attiecīgajām iestādēm, iespējams, būs jāizstrādā skaidrs rīcības plāns un protokoli, kas jāievēro, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju starp iestādēm, kas iesaistītas, plānojot koordinētu reakciju uz nozīmīgu kiberincidentu.

| (14) | Sistēmiska kiberkrīze prasīs uzsākt pilnīgu sadarbību nacionālā un Savienības līmenī. Tāpēc EUI, ECB un katras dalībvalsts kontaktpunktu izraudzīšanos no to attiecīgo nacionālo iestāžu vidus, par ko būtu jāpaziņo EUI, var paredzēt, lai izveidotu tos galvenos sarunu partnerus EU-SCICF koordinācijas shēmā, kurus būtu jāinformē nozīmīga kiberincidenta gadījumā. Nepieciešamība izraudzīties kontaktpunktus būtu jāizvērtē EU-SCICF izveides laikā, ņemot vērā vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas tīklu un informācijas sistēmu drošības jomā, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un TIS sadarbības grupu (13). |
| --- | --- |

(14)

Sistēmiska kiberkrīze prasīs uzsākt pilnīgu sadarbību nacionālā un Savienības līmenī. Tāpēc EUI, ECB un katras dalībvalsts kontaktpunktu izraudzīšanos no to attiecīgo nacionālo iestāžu vidus, par ko būtu jāpaziņo EUI, var paredzēt, lai izveidotu tos galvenos sarunu partnerus EU-SCICF koordinācijas shēmā, kurus būtu jāinformē nozīmīga kiberincidenta gadījumā. Nepieciešamība izraudzīties kontaktpunktus būtu jāizvērtē EU-SCICF izveides laikā, ņemot vērā vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas tīklu un informācijas sistēmu drošības jomā, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un TIS sadarbības grupu (13).

| (15) | Krīžu pārvarēšanas un ārkārtas mācību veikšana varētu atvieglot EU-SCICF īstenošanu un ļaut iestādēm izvērtēt savu gatavību un gatavību sistēmiskai kiberkrīzei Savienības līmenī. Šādas mācības sniegtu iestādēm pieredzi un ļautu pastāvīgi uzlabot un pilnveidot EU-SCICF. |
| --- | --- |

(15)

Krīžu pārvarēšanas un ārkārtas mācību veikšana varētu atvieglot EU-SCICF īstenošanu un ļaut iestādēm izvērtēt savu gatavību un gatavību sistēmiskai kiberkrīzei Savienības līmenī. Šādas mācības sniegtu iestādēm pieredzi un ļautu pastāvīgi uzlabot un pilnveidot EU-SCICF.

| (16) | Lai attīstītu EU-SCICF, ir būtiski, ka EUI kopīgi veic attiecīgos sagatavošanas darbus, lai apsvērtu sistēmas iespējamos galvenos elementus un vajadzīgos resursus, un lai turpinātu tā izstrādi. Pēc tam EUI varētu sākt sākotnējo analīzi par jebkādiem šķēršļiem, kas varētu kavēt EUI un attiecīgo iestāžu spēju izveidot EU-SCICF un nozīmīga kiberincidenta gadījumā apmainīties ar attiecīgo informāciju izmantojot saziņas kanālus. Šāda analīze būtu svarīgs solis, lai informētu par jebkādām turpmākajām darbībām likumdošanas vai citu atbalstošo iniciatīvu veidā, ko Eiropas Komisija varētu veikt DORA īstenošanas posmā, |
| --- | --- |

(16)

Lai attīstītu EU-SCICF, ir būtiski, ka EUI kopīgi veic attiecīgos sagatavošanas darbus, lai apsvērtu sistēmas iespējamos galvenos elementus un vajadzīgos resursus, un lai turpinātu tā izstrādi. Pēc tam EUI varētu sākt sākotnējo analīzi par jebkādiem šķēršļiem, kas varētu kavēt EUI un attiecīgo iestāžu spēju izveidot EU-SCICF un nozīmīga kiberincidenta gadījumā apmainīties ar attiecīgo informāciju izmantojot saziņas kanālus. Šāda analīze būtu svarīgs solis, lai informētu par jebkādām turpmākajām darbībām likumdošanas vai citu atbalstošo iniciatīvu veidā, ko Eiropas Komisija varētu veikt DORA īstenošanas posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. IEDAĻA

IETEIKUMI

A ieteikums. Sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānisma (EU-SCICF) izveide

| 1. | Kā paredzēts Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (turpmāk – “DORA”), Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un attiecīgajām nacionālajām iestādēm tiek ieteikts sākt gatavoties pakāpeniskai efektīvas Savienības līmeņa koordinētas reakcijas izstrādei gadījumā, ja rodas nozīmīgs pārrobežu kiberincidents vai saistīts apdraudējums, kas varētu sistēmiski ietekmēt Savienības finanšu nozari. Sagatavošanās darbiem, kas vērsti uz Savienības līmeņa koordinētu reakciju, būtu jāietver EU-SCICF pakāpeniska attīstība attiecībā uz EUI, ECB, ESRK un attiecīgajām nacionālajām iestādēm. Tiem būtu jāiekļauj arī novērtējums par resursu vajadzībām, lai efektīvi attīstītu EU-SCICF. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ņemot vērā A ieteikuma 1. punktu, EUI, apspriežoties ar ECB un ESRK, ieteicams veikt pašreizējo šķēršļu, juridisko un citu operacionālo ierobežojumu kartēšanu un turpmāku analīzi EU-SCICF efektīvai attīstībai. |
| --- | --- |

2.

B ieteikums. EU-SCICF kontaktpunktu izveide

Tiek ieteikts EUI, ECB un katrai dalībvalstij, izvēloties kādu no savām attiecīgajām nacionālajām iestādēm, norīkot galveno kontaktpunktu, par kuru būtu jāpaziņo EUI. Šāds kontaktpersonu saraksts atvieglos regulējuma izstrādi, un, tiklīdz būs izveidots EU-SCICF, kontaktpunkti un ESRK būtu jāinformē par nozīmīgiem kiberincidentiem. Būtu jāparedz arī koordinācija starp EU-SCICF un izraudzīto vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas tīklu un informācijas sistēmu drošības jomā, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un Tīklu un informācijas sistēmu sadarbības grupu.

C ieteikums. Atbilstīgi pasākumi Savienības līmenī

Pamatojoties uz saskaņā ar A ieteikumu veikto analīžu rezultātiem, Komisijai tiek ieteikts apsvērt piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu koordināciju reakcijai uz sistēmiskiem kiberincidentiem.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1.   Definīcijas

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kibernētisks” ir saistīts ar savstarpēji savienotu informācijas infrastruktūru, kas ietver mijiedarbību starp personām, procesiem, datiem un informācijas sistēmām, vai iekļauts tajā vai darbojas ar tās palīdzību (14); |
| --- | --- |

a)

“kibernētisks” ir saistīts ar savstarpēji savienotu informācijas infrastruktūru, kas ietver mijiedarbību starp personām, procesiem, datiem un informācijas sistēmām, vai iekļauts tajā vai darbojas ar tās palīdzību (14);

| b) | “nozīmīgs kiberincidents” ir ar IKT saistīts incidents ar potenciāli lielu negatīvu ietekmi uz tīklu un informācijas sistēmām, kas atbalsta finanšu iestāžu kritiski svarīgās funkcijas (15); |
| --- | --- |

b)

“nozīmīgs kiberincidents” ir ar IKT saistīts incidents ar potenciāli lielu negatīvu ietekmi uz tīklu un informācijas sistēmām, kas atbalsta finanšu iestāžu kritiski svarīgās funkcijas (15);

| c) | “sistēmiska kiberkrīze” ir nozīmīgs kiberincidents, kas izraisa tik lielus traucējumus Savienības finanšu sistēmā, kas var radīt nopietnas negatīvas sekas iekšējā tirgus netraucētai darbībai un reālās tautsaimniecības darbībai. Šādu krīzi varētu izraisīt nozīmīgs kiberincidents, kas izraisītu satricinājumus vairākos kanālos, tostarp operacionālajos, uzticības un finanšu kanālos; |
| --- | --- |

c)

“sistēmiska kiberkrīze” ir nozīmīgs kiberincidents, kas izraisa tik lielus traucējumus Savienības finanšu sistēmā, kas var radīt nopietnas negatīvas sekas iekšējā tirgus netraucētai darbībai un reālās tautsaimniecības darbībai. Šādu krīzi varētu izraisīt nozīmīgs kiberincidents, kas izraisītu satricinājumus vairākos kanālos, tostarp operacionālajos, uzticības un finanšu kanālos;

| d) | “Eiropas Uzraudzības iestādes” jeb “EUI” ir Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (16), kopā ar Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (17), un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (18); |
| --- | --- |

d)

“Eiropas Uzraudzības iestādes” jeb “EUI” ir Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (16), kopā ar Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (17), un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (18);

| e) | “Apvienotā komiteja” ir Eiropas Uzraudzības iestāžu apvienotā komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 54. pantu; |
| --- | --- |

e)

“Apvienotā komiteja” ir Eiropas Uzraudzības iestāžu apvienotā komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 54. pantu;

| f) | “attiecīgā nacionālā iestāde” ir:






  1. | kompetentā vai uzraudzības iestāde dalībvalstī, kas noteikta Savienības aktos, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 1. panta 2. punktā, un jebkura cita nacionālā kompetentā iestāde, kas noteikta Savienības aktos, ar kuriem uztic uzdevumus EUI; |
| --- | --- | --- |

f)

“attiecīgā nacionālā iestāde” ir:

1.

kompetentā vai uzraudzības iestāde dalībvalstī, kas noteikta Savienības aktos, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 1. panta 2. punktā, un jebkura cita nacionālā kompetentā iestāde, kas noteikta Savienības aktos, ar kuriem uztic uzdevumus EUI;

| 2. | dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar:






  i. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (19) 4. pantu, neskarot īpašos uzdevumus, kas ECB uzticēti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (20); |
| --- | --- | --- |

2.

dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar:

i.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (19) 4. pantu, neskarot īpašos uzdevumus, kas ECB uzticēti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (20);

| ii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (21) 22. pantu; |
| --- | --- |

ii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (21) 22. pantu;

| iii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (22) 37. pantu; |
| --- | --- |

iii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (22) 37. pantu;

| iv. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2034 (23) 4. pantu; |
| --- | --- |

iv.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2034 (23) 4. pantu;

| v. | priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (24) 3. panta 1. punkta ee) apakšpunkta pirmo ievilkumu; |
| --- | --- |

v.

priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (24) 3. panta 1. punkta ee) apakšpunkta pirmo ievilkumu;

| vi. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (25) 11. pantu; |
| --- | --- |

vi.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (25) 11. pantu;

| vii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (26) 22. pantu; |
| --- | --- |

vii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (26) 22. pantu;

| viii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (27) 67. pantu; |
| --- | --- |

viii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (27) 67. pantu;

| ix. | Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu; |
| --- | --- |

ix.

Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu;

| x. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (28) 44. pantu; |
| --- | --- |

x.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (28) 44. pantu;

| xi. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (29) 97. pantu; |
| --- | --- |

xi.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (29) 97. pantu;

| xii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (30) 30. pantu; |
| --- | --- |

xii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (30) 30. pantu;

| xiii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/97 (31) 12. pantu; |
| --- | --- |

xiii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/97 (31) 12. pantu;

| xiv. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2341 (32) 47. pantu; |
| --- | --- |

xiv.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2341 (32) 47. pantu;

| xv. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1060/2009 (33) 22. pantu; |
| --- | --- |

xv.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1060/2009 (33) 22. pantu;

| xvi. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (34) 3. panta 2. punktu un 32. pantu; |
| --- | --- |

xvi.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (34) 3. panta 2. punktu un 32. pantu;

| xvii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (35) 40. pants; |
| --- | --- |

xvii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (35) 40. pants;

| xviii. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/1503 (36) 29. pants; |
| --- | --- |

xviii.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/1503 (36) 29. pants;

| 3. | iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piemēram, ar to saistīta atbalsta analīze, tostarp, bet ne tikai:






  i. | norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (37) 458. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

3.

iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piemēram, ar to saistīta atbalsta analīze, tostarp, bet ne tikai:

i.

norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (37) 458. panta 1. punktu;

| ii. | makroprudenciālās uzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, uzdevumi, pilnvaras, instrumenti, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2011/3 (38); |
| --- | --- |

ii.

makroprudenciālās uzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, uzdevumi, pilnvaras, instrumenti, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2011/3 (38);

| g) | “attiecīgā iestāde” ir:






  1. | EUI; |
| --- | --- | --- |

g)

“attiecīgā iestāde” ir:

1.

EUI;

| 2. | ECB attiecībā uz uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. un 2. punktu un 5. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

ECB attiecībā uz uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. un 2. punktu un 5. panta 2. punktu;

| 3. | attiecīgā nacionālā iestāde. |
| --- | --- |

3.

attiecīgā nacionālā iestāde.

2.   Īstenošanas kritēriji

Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

| a) | pienācīga vērība jāpievērš vajadzības pēc informācijas principam un proporcionalitātes principam, ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu; |
| --- | --- |

a)

pienācīga vērība jāpievērš vajadzības pēc informācijas principam un proporcionalitātes principam, ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu;

| b) | jāizpilda īpašie atbilstības kritēriji, kas izklāstīti pielikumā attiecībā uz katru ieteikumu. |
| --- | --- |

b)

jāizpilda īpašie atbilstības kritēriji, kas izklāstīti pielikumā attiecībā uz katru ieteikumu.

3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un ESRK par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai jāpamato jebkāda bezdarbība. Adresātiem jāsniedz šādi paziņojumi, ievērojot šādus termiņus.

| 1. | A ieteikums






  a) | Līdz 2023. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā sešus mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK starpposma pārskatu par A ieteikuma 1. punkta īstenošanu. |
| --- | --- | --- |

1.

A ieteikums

a)

Līdz 2023. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā sešus mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK starpposma pārskatu par A ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

| b) | Līdz 2024. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā 18 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK galīgo pārskatu par A ieteikuma 1. punkta īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

Līdz 2024. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā 18 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK galīgo pārskatu par A ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

| c) | Līdz 2025. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā 30 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par A ieteikuma 2. punkta īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

Līdz 2025. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā 30 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par A ieteikuma 2. punkta īstenošanu.

| 2. | B ieteikums
  Līdz 2023. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā sešus mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI, ECB un dalībvalstīm tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par B ieteikuma īstenošanu. |
| --- | --- |

2.

B ieteikums

Līdz 2023. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā sešus mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI, ECB un dalībvalstīm tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par B ieteikuma īstenošanu.

| 3. | C ieteikums






  a) | Līdz 2023. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 12 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI starpposma pārskatu saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu. |
| --- | --- | --- |

3.

C ieteikums

a)

Līdz 2023. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 12 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI starpposma pārskatu saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu.

| b) | Līdz 2025. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 36 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI pārskatus saskaņā ar A ieteikumu. |
| --- | --- |

b)

Līdz 2025. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 36 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI pārskatus saskaņā ar A ieteikumu.

4.   Monitorēšana un novērtējums

| 1. | ESRK Sekretariāts:






  a) | palīdz adresātiem, t.sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku; |
| --- | --- | --- |

1.

ESRK Sekretariāts:

a)

palīdz adresātiem, t.sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

| b) | pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t.sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. Novērtējumus uzsāk šādi:






  i) | 12 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A un B ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t.sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. Novērtējumus uzsāk šādi:

i)

12 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A un B ieteikuma īstenošanu;

| ii) | 18 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz C ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- |

ii)

18 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz C ieteikuma īstenošanu;

| iii) | 24 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- |

iii)

24 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A ieteikuma īstenošanu;

| iv) | 36 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- |

iv)

36 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A ieteikuma īstenošanu;

| v) | 42 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz C ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- |

v)

42 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz C ieteikuma īstenošanu;

| 2. | ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību. |
| --- | --- |

2.

ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 2. decembrī

ESRK Valdes vārdā –

ESRK sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

3

(4)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Sk. Systemic cyber risk, ESRK, 2020. gada februāris, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu

5

Systemic cyber risk

(6)  Sk. Internet Organised Crime Threat Assessment, Eiropols, 2020. gads, pieejams Eiropola interneta vietnē www.europol.europa.eu

6

Internet Organised Crime Threat Assessment

(7)  Sk. IT and cyber risk: a constant challenge, ECB, 2021. gads, pieejams ECB banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu

7

IT and cyber risk: a constant challenge

(8)  Sk. Systemic cyber risk, ESRK, 2020. gada februāris, pieejams ESRK tīmekļa vietnē www.esrb.europa.eu

8

Systemic cyber risk

(9)  Sk. Mitigating systemic cyber risk, ESRK, 2021. gads, (vēl nav publicēts).

9

Mitigating systemic cyber risk

(10)  COM/2020/595 final.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Sk. DORA priekšlikuma 43. panta projektu.

12

(13)  Sk. Eiropas Komisijas TIS sadarbības grupa, pieejams Eiropas Komisijas interneta vietnē ec.europa.eu

13

(14)  Sk. Cyber Lexicon, FSP, 2018. gada 12. novembris, pieejams FSP interneta vietnē www.fsb.org

14

Cyber Lexicon

(15)  Sk. DORA priekšlikuma 3. panta 7) punkta projektu.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

19

(20)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

23

(24)  COM/2020/593 final.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/97 (2016. gada 20. janvāris) par apdrošināšanas izplatīšanu (OV L 26, 2.2.2016. , 19. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009 (2009. gada 16. septembris) par kredītreitinga aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1503 (2020. gada 7. oktobris) par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmējdarbībai un ar ko groza Regulu (ES) 2017/1129 un Direktīvu (ES) 2019/1937 (OV L 347, 20.10.2020., 1. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

37

(38)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/13 (2011. gada 22. decembris) par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

38

---

PIELIKUMS

IETEIKUMIEM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

A ieteikums. Sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānisma (EU-SCICF) izveide

Attiecībā uz A ieteikuma 1. punktu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

| 1. | Gatavojoties efektīvai Savienības līmeņa koordinētai reakcijai, kurai būtu jāietver pakāpeniska EU-SCICF attīstība, īstenojot pilnvaras, kas paredzētas gaidāmajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par finanšu sektora digitālās darbības noturību (turpmāk – “DORA”), Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI), kas rīkojas ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un attiecīgajām nacionālajām iestādēm, un vajadzības gadījumā apspriežoties ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru un Komisiju, būtu jāapsver vismaz šādu aspektu iekļaušana paredzētajā EU-SCICF sagatavošanā:






  a. | EU-SCICF efektīvai attīstībai vajadzīgo resursu analīze; |
| --- | --- | --- |

1.

Gatavojoties efektīvai Savienības līmeņa koordinētai reakcijai, kurai būtu jāietver pakāpeniska EU-SCICF attīstība, īstenojot pilnvaras, kas paredzētas gaidāmajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par finanšu sektora digitālās darbības noturību (turpmāk – “DORA”), Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI), kas rīkojas ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un attiecīgajām nacionālajām iestādēm, un vajadzības gadījumā apspriežoties ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru un Komisiju, būtu jāapsver vismaz šādu aspektu iekļaušana paredzētajā EU-SCICF sagatavošanā:

a.

EU-SCICF efektīvai attīstībai vajadzīgo resursu analīze;

| b. | krīzes pārvarēšanas un ārkārtas mācību izstrāde, ietverot kiberuzbrukumu scenārijus, lai attīstītu saziņas kanālus; |
| --- | --- |

b.

krīzes pārvarēšanas un ārkārtas mācību izstrāde, ietverot kiberuzbrukumu scenārijus, lai attīstītu saziņas kanālus;

| c. | kopējas vārdnīcas izstrāde; |
| --- | --- |

c.

kopējas vārdnīcas izstrāde;

| d. | saskaņotas kiberincidentu klasifikācijas izstrāde; |
| --- | --- |

d.

saskaņotas kiberincidentu klasifikācijas izstrāde;

| e. | drošu un uzticamu informācijas apmaiņas kanālu, tostarp dublēšanas sistēmu, izveide; |
| --- | --- |

e.

drošu un uzticamu informācijas apmaiņas kanālu, tostarp dublēšanas sistēmu, izveide;

| f. | kontaktpunktu izveide; |
| --- | --- |

f.

kontaktpunktu izveide;

| g. | konfidencialitātes informācijas apmaiņā risinājumi; |
| --- | --- |

g.

konfidencialitātes informācijas apmaiņā risinājumi;

| h. | sadarbības un informācijas apmaiņas ar finanšu nozares kiberizlūkošanu iniciatīvas; |
| --- | --- |

h.

sadarbības un informācijas apmaiņas ar finanšu nozares kiberizlūkošanu iniciatīvas;

| i. | efektīvu aktivizēšanas un eskalācijas procesu izstrāde, izmantojot situācijas apzināšanos; |
| --- | --- |

i.

efektīvu aktivizēšanas un eskalācijas procesu izstrāde, izmantojot situācijas apzināšanos;

| j. | sistēmas dalībnieku pienākumu precizēšana; |
| --- | --- |

j.

sistēmas dalībnieku pienākumu precizēšana;

| k. | saskarņu izstrāde starpnozaru un attiecīgā gadījumā trešo valstu koordinācijai; |
| --- | --- |

k.

saskarņu izstrāde starpnozaru un attiecīgā gadījumā trešo valstu koordinācijai;

| l. | attiecīgo iestāžu saskaņotas saziņas ar sabiedrību nodrošināšana, lai saglabātu uzticēšanos; |
| --- | --- |

l.

attiecīgo iestāžu saskaņotas saziņas ar sabiedrību nodrošināšana, lai saglabātu uzticēšanos;

| m. | iepriekš noteiktu komunikācijas līniju izveide savlaicīgai saziņai; |
| --- | --- |

m.

iepriekš noteiktu komunikācijas līniju izveide savlaicīgai saziņai;

| n. | atbilstošu pamattestēšanas pasākumu, tostarp starpjurisdikciju testēšanas un trešo valstu koordinācijas, un novērtējumu, kuru rezultātā tiek gūta pieredze un sistēmas attīstība, veikšana; |
| --- | --- |

n.

atbilstošu pamattestēšanas pasākumu, tostarp starpjurisdikciju testēšanas un trešo valstu koordinācijas, un novērtējumu, kuru rezultātā tiek gūta pieredze un sistēmas attīstība, veikšana;

| o. | efektīvas saziņas un dezinformācijas pretpasākumu nodrošināšana. |
| --- | --- |

o.

efektīvas saziņas un dezinformācijas pretpasākumu nodrošināšana.

B ieteikums. EU-SCICF kontaktpunktu izveide

Attiecībā uz B ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

| 1. | EUI, ECB un katrai dalībvalstij, izvēloties kādu no savām attiecīgajām nacionālajām iestādēm, būtu jāvienojas par vienotu pieeju attiecībā uz EU-SCICF norīkoto kontaktpunktu saraksta kopīgošanu un atjaunināšanu. |
| --- | --- |

1.

EUI, ECB un katrai dalībvalstij, izvēloties kādu no savām attiecīgajām nacionālajām iestādēm, būtu jāvienojas par vienotu pieeju attiecībā uz EU-SCICF norīkoto kontaktpunktu saraksta kopīgošanu un atjaunināšanu.

| 2. | Kontaktpunkta norīkošana būtu jānovērtē, ņemot vērā vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas attiecībā uz tīklu un informācijas sistēmu drošību, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un Tīklu un informācijas sistēmu sadarbības grupu. |
| --- | --- |

2.

Kontaktpunkta norīkošana būtu jānovērtē, ņemot vērā vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas attiecībā uz tīklu un informācijas sistēmu drošību, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un Tīklu un informācijas sistēmu sadarbības grupu.

C ieteikums. Izmaiņas Savienības tiesiskajā regulējumā

Attiecībā uz C ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

Komisijai būtu jāapsver, vai analīzes, kas veikta saskaņā ar A ieteikumu, rezultātā vajadzīgi kādi pasākumi, tostarp izmaiņas attiecīgajos Savienības tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar ECB, ESRK un attiecīgajām nacionālajām iestādēm var izstrādāt EU-SCICF saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu, un lai nodrošinātu, ka EUI, ECB, ESRK un attiecīgās nacionālās iestādes, kā arī citas iestādes var iesaistīties koordinācijas darbībās un informācijas apmaiņā, kas ir pietiekami detalizēta un konsekventa, lai atbalstītu efektīvu EU-SCICF darbību.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/11

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 24. marts

(2022/C 134/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0978 |
| JPY | Japānas jena | 133,71 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4397 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83288 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3555 |
| CHF | Šveices franks | 1,0225 |
| ISK | Islandes krona | 141,20 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,4923 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,720 |
| HUF | Ungārijas forints | 374,44 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7421 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9489 |
| TRY | Turcijas lira | 16,2917 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4668 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3806 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5897 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5812 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4912 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 342,53 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,1478 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,9933 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5745 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 778,31 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6396 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,426 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,837 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,3057 |
| MXN | Meksikas peso | 22,1770 |
| INR | Indijas rūpija | 83,8790 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0978

JPY

Japānas jena

133,71

DKK

Dānijas krona

7,4397

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83288

SEK

Zviedrijas krona

10,3555

CHF

Šveices franks

1,0225

ISK

Islandes krona

141,20

NOK

Norvēģijas krona

9,4923

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,720

HUF

Ungārijas forints

374,44

PLN

Polijas zlots

4,7421

RON

Rumānijas leja

4,9489

TRY

Turcijas lira

16,2917

AUD

Austrālijas dolārs

1,4668

CAD

Kanādas dolārs

1,3806

HKD

Hongkongas dolārs

8,5897

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5812

SGD

Singapūras dolārs

1,4912

KRW

Dienvidkorejas vona

1 342,53

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,1478

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,9933

HRK

Horvātijas kuna

7,5745

IDR

Indonēzijas rūpija

15 778,31

MYR

Malaizijas ringits

4,6396

PHP

Filipīnu peso

57,426

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,837

BRL

Brazīlijas reāls

5,3057

MXN

Meksikas peso

22,1770

INR

Indijas rūpija

83,8790

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/12

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2021. gada 30. aprīļa sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu attiecībā uz Lietu M.8181 — Merck / Sigma-Aldrich — 14. panta 1. punkta procedūra

Ziņotāja dalībvalsts: Rumānija

(2022/C 134/03)

1.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka Sigma-Aldrich norādīja nepatiesu un/vai maldinošu informāciju Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (“Apvienošanās regula”) 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē galīgās RM formas 5.3. iedaļā, kas iesniegta 2015. gada 12. jūnijā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 802/2004 (“Īstenošanas regula”) 20. panta 1.a punktu.

2.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka Sigma-Aldrich iesniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, atbildot uz 2015. gada 29. maija informācijas pieprasījumu, kas nosūtīts saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu.

3.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka Sigma-Aldrich iesniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, atbildot uz 2015. gada 2. jūnija informācijas pieprasījumu, kas nosūtīts saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu.

4.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka Sigma-Aldrich tīši vai vismaz aiz nolaidības pārkāpa Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, norādot nepatiesu un/vai maldinošu informāciju galīgās RM formas 5.3. iedaļā, kas iesniegta 2015. gada 12. jūnijā saskaņā ar Īstenošanas regulas 20. panta 1.a punktu.

5.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka Sigma-Aldrich tīši vai vismaz aiz nolaidības pārkāpa Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, norādot nepatiesu un/vai maldinošu informāciju atbildē uz 2015. gada 29. maija informācijas pieprasījumu, kas nosūtīts saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu.

6.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka Sigma-Aldrich tīši vai vismaz aiz nolaidības pārkāpa Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, norādot nepatiesu un/vai maldinošu informāciju atbildē uz 2015. gada 2. jūnija informācijas pieprasījumu, kas nosūtīts saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu.

7.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka uzņēmumam Sigma-Aldrich būtu jāuzliek naudas sods saskaņā ar Apvienošanās Regulas 14. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu.

8.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt faktoriem, kurus ņēma vērā Komisija, lai noteiktu tā naudas soda apmēru, kas jāuzliek Sigma-Aldrich saskaņā ar Apvienošanās Regulas 14. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu.

9.

Padomdevēja komiteja (13 dalībvalstis) piekrīt faktiskajam naudas soda apmēram, ko Komisija ierosinājusi uzlikt Sigma-Aldrich saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu.

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/13

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Lieta M.8181 — Merck/Sigma-Aldrich (14. panta 1. punkta procedūra)

(2022/C 134/04)

I.   IEVADS

| 1. | Šis ziņojums attiecas uz lēmuma projektu (“lēmuma projekts”) saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (2) (“Apvienošanās regula”). Lēmuma projektā konstatēts, ka uzņēmums Sigma-Aldrich Corporation (“Sigma”) tīši vai nolaidības dēļ sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju Komisijai uzņēmuma Merck KGaA (“Merck”) vienpersoniskas kontroles ieguves pār Sigma pārskatīšanas laikā lietā M.7435 – Merck/Sigma Aldrich (“apvienošanās pārskatīšana”) (3). Saskaņā ar lēmuma projektu Sigma sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju savā atbildē uz diviem Komisijas pieprasījumiem sniegt informāciju, kas nosūtīti saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu un galīgo RM formu, kura iesniegta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 802/2004 (4) (“Īstenošanas regula”) 20. panta 1.a punktu. |
| --- | --- |

1.

II.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 2. | Komisija 2015. gada 15. jūnijā pēc apvienošanās pārskatīšanas paziņoja, ka Merck veiktā Sigma iegāde ir saderīga ar iekšējo tirgu, piemērojot noteiktus tiesiskās aizsardzības līdzekļus (“lēmums par apvienošanos”). Lēmumā par apvienošanos apstiprinātā tiesiskās aizsardzības pasākumu pakete paredzēja atsavināt lielāko daļu Sigma uzņēmuma, kas nodarbojas ar šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumiem EEZ (“atsavināmais uzņēmums”). Līguma starp Merck un Sigma noslēgšanas nosacījums bija atsavināmā uzņēmuma pārdošanas līguma parakstīšana ar atbilstošu pircēju, kuru apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merck un Sigma2015. gada 19. un 20. oktobrī parakstīja līgumu ar Honeywell International Inc. (“Honeywell”) par atsavināmā uzņēmuma pārdošanu. Šajā līgumā bija iekļauts saraksts, kurā bija uzskaitīti konkrēti aktīvi, kas bija nepārprotami izslēgti no tā uzņēmuma tvēruma, kuru Sigma pārdotu Honeywell (“izslēgto aktīvu saraksts”). Izslēgto aktīvu sarakstā bija iekļauta atsauce uz patenta pieteikumu ar nosaukumu “konteinera noslēgšana,” kas faktiski bija atsauce uz Sigma iCap projektu. iCap — Sigma un Metrohm AG kopīgi izstrādātais projekts — ir viedais pudeles vāciņš, ar kuru noslēdz šķidro ķīmisko vielu pudeles un tās savieno ar titrēšanas instrumentiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija 2015. gada 10. novembrī apstiprināja, ka Honeywell ir piemērots atsavināmā uzņēmuma pircējs, un Merck2015. gada 18. novembrī pabeidza Sigma iegādi. Honeywell2015. gada 15. decembrī pabeidza atsavināmā uzņēmuma iegādi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lietā M.7435 ieceltais pārraudzības pilnvarnieks (“pārraudzības pilnvarnieks”) 2016. gada 10. februārī informēja Konkurences ģenerāldirektorātu (“Konkurences ĢD”) par Honeywell prasību par to, ka iCap vajadzēja būt atsavināmā uzņēmuma sastāvā. Saskaņā ar Honeywell teikto iCap bija ārkārtīgi svarīgs atsavināmā uzņēmuma dzīvotspējai un bija neatbilstīgi iekļauts izslēgto aktīvu sarakstā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija 2016. gada 29. jūlijā informēja Merck, ka notiek lietas izmeklēšana saistībā ar to, ka Merck un Sigma, iespējams, snieguši nepatiesu un/vai maldinošu informāciju, un ir iespējama naudas sodu piemērošana saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

6.

III.   PRASĪBAS PAR ADVOKĀTA UN KLIENTA SAZIŅAS KONFIDENCIALITĀTI

| 7. | Komisija 2016. gada 14. oktobrī pieņēma divus lēmumus saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu, pieprasot Merck un Sigma sniegt konkrētu Merck un Sigma personu 2015. gadā radītos e-pasta datus (“oktobra 11. panta 3. punkta lēmumi”) (5). Lai gan Merck un Sigma iesniedza vairākus dokumentus, Komisija neuzskatīja, ka viņu atbilde ir pilnīga, jo īpaši Merck un Sigma advokāta un klienta saziņas konfidencialitātes (“AKSK”) prasību dēļ, kuras tika uzskatītas par pārāk plašām. Līdz ar to 2016. gada 1. decembrī Komisija pieņēma divus jaunus lēmumus saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu, pieprasot informāciju, kuru Merck un Sigma nebija snieguši, reaģējot uz oktobra 11. panta 3. punkta lēmumiem (“decembra 11. panta 3. punkta lēmumi”) (6). Merck un Sigma 2016. gada decembrī un 2017. gada janvārī sniedza atbildes uz decembra 11. panta 3. punkta lēmumiem, kā arī 2017. gada februārī, 2017. gada martā, 2017. gada aprīlī un 2017. gada jūnijā iesniedza atjauninātus privilēģiju žurnālus. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tomēr Konkurences ĢD un Merck joprojām nebija vienisprātis par Merck AKSK prasību tvērumu, un tā rezultātā 2017. gada 30. augustāMerck pieprasīja, lai uzklausīšanas amatpersona saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu pārbaudītu Merck prasības par to, ka uz noteiktiem Komisijas pieprasītiem dokumentiem Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta procedūru kontekstā (“apstrīdētie dokumenti”) attiecas AKSK. Merck iesniedza apstrīdētos dokumentus uzklausīšanas amatpersonai pieņemami drošā formātā 2017. gada 7. novembrī (7). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Divas uzklausīšanas amatpersonas, kuras tajā laikā bija amatā, nolēma, ka viens no viņiem — Stragier kungs — darbosies kā uzklausīšanas amatpersona attiecībā uz Merck prasību saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un otrs — Wils kungs — darbosies kā uzklausīšanas amatpersona visos pārējos lietas M.8181 nolūkos, un ka Wils kungam nebūs piekļuves apstrīdētajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Uzklausīšanas amatpersona 2018. gada 1. augustā saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu nosūtīja par šo lietu atbildīgajam direktoram, kā arī Merck savu sākotnējo viedokli par konkrētu Merck dokumentu konfidencialitāti. Sākotnējais viedoklis būtībā bija tāds, ka Merck vispārējie argumenti lielā mērā bija nepareizi vai pārspīlēti un ka neatbilstīgais veids, kādā Merck daudzās īpašās prasības bija izklāstītas, nozīmēja, ka, pamatojoties uz Merck 2017. gada augusta pieteikumu, tās turpmāk nevar ņemt vērā. Merck2018. gada 8. septembrī atbildēja uz sākotnējo viedokli, apstrīdot tā konstatējumus, tomēr mudinot uzklausīšanas amatpersonu ierosināt atbilstošus pasākumus, lai veicinātu “abpusēji pieņemamu risinājumu” šajā jautājumā saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Uzklausīšanas amatpersona 2018. gada 16. oktobrī vadīja tikšanos starp Konkurences ĢD un Merck, kurā tika diskutēts par apstrīdēto dokumentu jautājuma risinājumiem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Merck2018. gada 9. novembrī piekrita protokolam, kurš ļautu Konkurences ĢD piekļūt apstrīdētajiem dokumentiem datu telpā (“protokols”). Konkurences ĢD 2018. gada 23. novembrī pēc protokolā aprakstītās procedūras pārskatīšanas noteica vairākus dokumentus, uz kuriem tas vēlējās paļauties savā izmeklēšanā, un aicināja Merck atsaukt savas AKSK prasības attiecībā uz šiem dokumentiem. Merck piekrita atsaukt savas prasības attiecībā uz dažiem dokumentiem, bet ne attiecībā uz visiem. Konkurences ĢD lietas izskatīšanas grupas locekļi 2019. gada 2. maijā tikās ar Merck juridisko konsultantu, un šīs tikšanās laikā lietas izskatīšanas grupa izdarīja piezīmes par dokumentiem, par kuriem Merck turpināja pieprasīt AKSK. Šīs piezīmes tika pievienotas šīs lietas Komisijas dosjē ar vienīgo mērķi veikt iespējamu procedūru, ar kuru tiktu noraidītas AKSK prasības par šiem konkrētajiem dokumentiem (8). |
| --- | --- |

11.

IV.   IEBILDUMU PAZIŅOJUMS UN PIRMĀ MUTVĀRDU UZKLAUSĪŠANA

| 12. | Komisija 2017. gada 7. jūlijā nosūtīja Merck un Sigma iebildumu paziņojumu (“IP”) un 2017. gada 10. jūlijā sniedza piekļuvi dosjē. Komisija IP sākotnēji secināja, ka apvienošanās pārskatīšanas laikā gan Merck, gan Sigma bija pārkāpuši Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu, tīši (Sigma gadījumā) vai vismaz nolaidības dēļ (Merck gadījumā) sniedzot nepatiesu un/vai maldinošu informāciju Komisijai. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sākotnējais termiņš pušu piezīmju iesniegšanai līdz 2017. gada 31. augustam vairākas reizes tika pagarināts galvenokārt tāpēc, lai Komisija varētu noteikt naudas sodu iespējamu diapazonu, kuru varētu piemērot pusēm, ja tās noslēgtu sadarbības izlīgumu. Puses 2018. gada 30. aprīlī informēja Konkurences ĢD, ka tās nevēlas noslēgt sadarbības izlīgumu saskaņā ar Komisijas ierosinātajiem noteikumiem. Puses sniedza savas rakstveida piezīmes par IP (“atbilde uz IP”) tajā pašā dienā un pieprasīja turpmāku piekļuvi dosjē. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pēc pieprasījuma turpmākai piekļuvei dosjē Konkurences ĢD pusēm ik pa laikam sniedza vairākus papildu dokumentus. Pēdējie trūkstošie dokumenti pusēm tika nosūtīti 2018. gada 5. oktobrī. |
| --- | --- |

14.

| 15. | IP atbildē puses pieprasīja iespēju izvērst savus argumentus mutvārdu uzklausīšanā. Mutvārdu uzklausīšana (“pirmā mutvārdu uzklausīšana”) notika 2018. gada 11. septembrī. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Puses 2018. gada 12. novembrī sniedza papildu atbildi uz IP, jo īpaši iekļaujot savus apsvērumus pēc papildu piekļuves dosjē. |
| --- | --- |

16.

V.   PAPILDU IEBILDUMU PAZIŅOJUMS UN OTRĀ MUTVĀRDU UZKLAUSĪŠANA

| 17. | Komisija 2020. gada 30. jūnijā pieņēma papildu iebildumu paziņojumu (“PIP”) pret Sigma. PIP pilnībā aizstāja IP, un tajā netika saglabāti IP ietvertie apgalvojumi par Merck. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisija PIP sākotnēji secināja, ka, neatklājot iCap Komisijai apvienošanās pārskatīšanas laikā, Sigma tīši vai vismaz nolaidības dēļ sniedza nepatiesu un/vai maldīgu informāciju: a) Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē savās atbildēs uz diviem Komisijas pieprasījumiem, kuri nosūtīti saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu, un b) Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, iesniedzot informāciju un dokumentus RM formā, kā noteikts Īstenošanas regulas IV pielikumā. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sigma2020. gada 7. jūlijā tika piešķirta piekļuve dosjē, un Sigma sniedza savas rakstveida piezīmes par PIP 2020. gada 15. septembrī (“atbilde uz PIP”), ievērojot Konkurences ĢD precizēto (pagarināto) termiņu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Atbildē uz PIP Sigma pieprasīja iespēju izvērst savus argumentus mutvārdu uzklausīšanā. Šī mutvārdu uzklausīšana (“otrā mutvārdu uzklausīšana”) notika 2020. gada 13. novembrī (9). |
| --- | --- |

20.

VI.   
  SIGMA PRASĪBAS SAISTĪBĀ AR OBJEKTIVITĀTES TRŪKUMU

VI.1.   
  Sigma argumenti

| 21. | Gan pirmajā mutvārdu uzklausīšanā, gan otrajā mutvārdu uzklausīšanā, kā arī atbildē uz IP (10) un atbildē uz PIP (11)
  Sigma (un Merck) apgalvoja, ka izmeklēšanas kārtība lietā M.8181 bija tendēta uz neobjektivitāti un tādējādi pārkāpa objektivitātes un labas pārvaldības principus. Saskaņā ar Sigma teikto jautājums par neobjektivitāti rodas lietas īpašo apstākļu dēļ, kas ietver apgalvojumus par to, ka Sigma sniedza maldinošu informāciju lietas izskatīšanas grupai apvienošanās pārskatīšanas laikā, kā arī to, ka šos apgalvojumus izmeklē tā pati lietas izskatīšanas grupa, kura ir iespējamās maldinošās uzvedības “upuris” (12). Atbildē uz PIP Sigma, atsaucoties uz Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (“ECT”) judikatūru par objektivitāti (13), apgalvoja, ka šīs lietas izmeklēšanas kārtība bija tāda, kas radīja “spēcīgu iespaidu par to, ka izmeklēšanā nebija objektīvas objektivitātes”. Sigma arī apgalvoja, ka daži izmeklēšanas aspekti liecina, ka lietas izskatīšanas grupai, “iespējams, nebija pilnīgi subjektīvas objektivitātes”. Lai pamatotu savus argumentus, Sigma iepazīstināja ar vairākiem faktiskiem argumentiem, kuri saskaņā ar tā apgalvojumiem pamatoja Sigma viedokli, ka lietas risināšanā Komisijā pietrūka objektivitātes, tai skaitā šādiem:






  a. | faktu, ka IP bija iekļauta atsauce uz iekšējo e-pasta saraksti no Sigma uzņēmuma konsultanta par to, ka lietas vadītājs “esot stūrgalvīgs” (14), bez skaidras saistības ar lietas būtību (15)
  , (16); |
| --- | --- | --- |

21.

a.

faktu, ka IP bija iekļauta atsauce uz iekšējo e-pasta saraksti no Sigma uzņēmuma konsultanta par to, ka lietas vadītājs “esot stūrgalvīgs” (14), bez skaidras saistības ar lietas būtību (15)
  , (16);

| b. | Komisijas 2017. gada 6. jūlija paziņojumu presei, kurā tika paziņots, ka ir pieņemts IP (17), un kurā bija iekļauts apgalvojums, ka “[iCap] bija cieši saistīts ar atsavināmo uzņēmumu un potenciāli varēja ievērojami palielināt tā pārdošanas apjomus. To neiekļaujot, tika vājināta atsavināmā uzņēmuma dzīvotspēja”. Saskaņā ar Sigma teikto paziņojuma presei formulējums bija neatbilstošs, jo tajā “tika izdarīti stingri secinājumi par iCap nozīmi atsavināmajā uzņēmumā un Sigma (un tajā laikā Merck) tika atteikts piemērot principu, ka šaubas jātulko par labu apsūdzētajam” (18). |
| --- | --- |

b.

Komisijas 2017. gada 6. jūlija paziņojumu presei, kurā tika paziņots, ka ir pieņemts IP (17), un kurā bija iekļauts apgalvojums, ka “[iCap] bija cieši saistīts ar atsavināmo uzņēmumu un potenciāli varēja ievērojami palielināt tā pārdošanas apjomus. To neiekļaujot, tika vājināta atsavināmā uzņēmuma dzīvotspēja”. Saskaņā ar Sigma teikto paziņojuma presei formulējums bija neatbilstošs, jo tajā “tika izdarīti stingri secinājumi par iCap nozīmi atsavināmajā uzņēmumā un Sigma (un tajā laikā Merck) tika atteikts piemērot principu, ka šaubas jātulko par labu apsūdzētajam” (18).

| c. | Lietas izskatīšanas grupa IP izrādīja “nepamatotu degsmi paļauties uz pierādījumiem, kuri sākumā šķietami apstiprina tās secinājumus”, tai skaitā nepamatoti paļāvās uz Honeywell iesniegumiem (19). Līdzīgā kārtā lietas izskatīšanas grupa PIP (saskaņā ar Sigma teikto) arī “nepareizi raksturoja dokumentus un tirgus viedokļu noskaidrošanas rezultātus saistībā ar pētniecības un izstrādes iespējamo nozīmi” (20). |
| --- | --- |

c.

Lietas izskatīšanas grupa IP izrādīja “nepamatotu degsmi paļauties uz pierādījumiem, kuri sākumā šķietami apstiprina tās secinājumus”, tai skaitā nepamatoti paļāvās uz Honeywell iesniegumiem (19). Līdzīgā kārtā lietas izskatīšanas grupa PIP (saskaņā ar Sigma teikto) arī “nepareizi raksturoja dokumentus un tirgus viedokļu noskaidrošanas rezultātus saistībā ar pētniecības un izstrādes iespējamo nozīmi” (20).

| d. | Lai gan lietas izskatīšanas grupa (saskaņā ar Sigma teikto) vispirms atzina, ka saistību skaidrais teksts un starp Merck un Honeywell (21) noslēgtā pārdošanas un pirkuma līguma izslēgto aktīvu saraksts nesniedz lielas iespējas izmeklēšanai, tomēr informēja Honeywell, ka tā “skatīsies, ko var darīt” (22). |
| --- | --- |

d.

Lai gan lietas izskatīšanas grupa (saskaņā ar Sigma teikto) vispirms atzina, ka saistību skaidrais teksts un starp Merck un Honeywell (21) noslēgtā pārdošanas un pirkuma līguma izslēgto aktīvu saraksts nesniedz lielas iespējas izmeklēšanai, tomēr informēja Honeywell, ka tā “skatīsies, ko var darīt” (22).

| e. | PIP netieši ietver “dubultu standartu attiecībā uz pienācīgas rūpības līmeni, kāds apvienošanās pārskatīšanas procesā tiek gaidīts no dažādiem ekonomikas dalībniekiem” (23). Sigma apgalvo, ka, no vienas puses, PIP tiek paredzēts, ka Sigma ir gandrīz jāsauc pie kriminālatbildības par iCap neatklāšanu, tomēr, no otras puses, PIP netiek gaidīts, ka lietas izskatīšanas grupa (vai pārraudzības pilnvarnieks) būs pamanījusi atsauci uz iCap izslēgto aktīvu sarakstā. |
| --- | --- |

e.

PIP netieši ietver “dubultu standartu attiecībā uz pienācīgas rūpības līmeni, kāds apvienošanās pārskatīšanas procesā tiek gaidīts no dažādiem ekonomikas dalībniekiem” (23). Sigma apgalvo, ka, no vienas puses, PIP tiek paredzēts, ka Sigma ir gandrīz jāsauc pie kriminālatbildības par iCap neatklāšanu, tomēr, no otras puses, PIP netiek gaidīts, ka lietas izskatīšanas grupa (vai pārraudzības pilnvarnieks) būs pamanījusi atsauci uz iCap izslēgto aktīvu sarakstā.

| 22. | Visbeidzot, Sigma apgalvoja, ka pašreizējā lietas izskatīšana atšķiras no GE/LM Wind (24), kur uzklausīšanas amatpersona savā nobeiguma ziņojumā (25) noraidīja General Electric argumentus par to, ka līdzīga izmeklēšanas kārtība (t. i., tāda, kurā lietas izskatīšanas grupa bija atbildīga gan par atļaujas piešķiršanas procedūru, gan izmeklēšanu par maldinošo informāciju) radīja šķietamību par neobjektivitāti (26). GE/LM Wind nobeiguma ziņojumā uzklausīšanas amatpersona secināja, ka General Electric apgalvojumi par objektīvu neobjektivitāti bija nepārliecinoši, jo īpaši tāpēc, ka netika ņemts vērā “i) fakts, ka galīgo lēmumu šajā lietā ir pieņēmusi nevis lietas izskatīšanas grupa, bet gan Komisija kā iestāde, kas rīkojas ar kolēģijas starpniecību, procedūras beigu posmā iesaistot daudzus dalībniekus, kas nav lietas izskatīšanas grupas locekļi, un ii) saistītās iekšējās pārbaudes un līdzsvarošana procedūrās ES Apvienošanās regulas 14. panta piemērošanai” (27). Saskaņā ar Sigma teikto pašreizējā lietas izskatīšana atšķiras no GE/LM Wind lietas izskatīšanas, jo a) pierādījumi liecina, ka izmeklēšanas kārtība radīja šķietamību par neobjektivitāti; b) Sigma (pretēji General Electric) pirmajā mutvārdu uzklausīšanā pauda savas bažas par neobjektivitāti, un c) “daudzu dalībnieku” iesaistīšana lietas izskatīšanā nemazina šķietamību par neobjektivitāti, jo lietas M.8181 izmeklēšanu jau “no paša sākuma ir virzījusi” lietas izskatīšanas grupa. Sigma uzskatīja, ka Komisijas hierarhijas iesaiste galīgā lēmuma apstiprināšanā varētu novērst acīmredzamus neobjektivitātes gadījumus, bet tā nav pietiekama garantija situācijā, kad lietas vispārējo kārtību ietekmē objektīva neobjektivitāte. Saskaņā ar Sigma teikto neviens no lietas izskatīšanā iesaistītajiem “daudziem dalībniekiem” rūpīgi nepārbaudīja faktus un dokumentus, lai noformulētu neatkarīgu, informētu viedokli, un viņiem vajadzēja paļauties uz lietas izskatīšanas grupas sniegto informāciju. |
| --- | --- |

22.

VI.2.   
  Sigma argumentu apsvēršana

VI.2.1.   Vispārīgi principi

| 23. | Vispirms jāatgādina, ka Tiesa ir pastāvīgi paziņojusi, ka Komisija nav tiesa Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta izpratnē un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Hartas”) 47. panta izpratnē (28). Tiesa ir arī apstiprinājusi, ka Eiropas Savienības pārskatīšanas sistēma atbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. pantam un Hartas 47. pantam (29). |
| --- | --- |

23.

| 24. | To ņemot vērā, ir skaidrs, ka ECT judikatūra, kuru minēja Sigma (un kura minēta 14. zemsvītras piezīmē) nav tieši būtiska šajā kontekstā, jo tā attiecas uz tiesu objektivitātes prasību. Sigma atsauce uz Ziegler arī neatbalsta tās pozīciju: šajā lietā Tiesa faktiski konstatēja, ka, tā kā Komisijas lēmumiem var piemērot Eiropas Savienības tiesas pārbaudi un Eiropas Savienības tiesībās ir noteikta sistēma, kas ļauj tiesām pārbaudīt Komisijas lēmumus, Komisija nav uzskatāma par pārkāpuma “upuri” un reizē tā “soģi”, kas atbildīgs par sodu piemērošanu par pārkāpumu (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tas, protams, nenozīmē, ka Komisija (kā administratīva iestāde) ir atbrīvota no prasības rīkoties objektīvi. Tieši pretēji, tiesības uz labu pārvaldību, kas noteiktas Hartas 41. punktā, paredz, ka ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu tās lietas izskatīšanu. Šajā saistībā ir svarīgi noteikt, vai Komisija šajā lietā ir rīkojusies objektīvi. Kā izriet no Tiesas judikatūras, objektivitātes prasība ietver gan subjektīvus, gan objektīvus elementus (31). |
| --- | --- |

25.

VI.2.2.   Apsvērumi par subjektīvo objektivitāti

| 26. | Sigma argumenti par subjektīvo objektivitāti nav īpaši pārliecinoši, un turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ jebkādi argumenti par lietas izskatīšanas grupas faktisko neobjektivitāti kļūst mazāk nozīmīgi, kad pilnībā tiek ņemts vērā Komisijas lēmumu pieņemšanas process. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Attiecībā uz paziņojumu presei: pat ja daļu tā formulējuma var kritizēt (tādā ziņā, ka tas, iespējams, radīja iespaidu, ka Komisija ir iepriekš nolēmusi dažu faktu novērtējumu), Sigma sūdzība galu galā nav pārliecinoša, jo paziņojumā presei tika skaidri norādīts, ka IP secinājumi bija sākotnēji (32). To, ka paziņojuma presei laikā Komisijas nostāja bija sākotnēja, kā arī to, ka tika piemērots princips “šaubas ir jātulko par labu apsūdzētajam”, faktiski lieliski pierāda fakts, ka Merck nav lēmuma projekta adresāts, lai gan ir IP adresāts. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Attiecībā uz Sigma argumentu par to, ka Komisija bija nepamatoti dedzīga izmantot pierādījumus, kuri sākumā šķietami apstiprina tās secinājumus, šķiet, ka Sigma vienkārši kritizē nepareizu pierādījumu izmantojumu IP un PIP (pēc Sigma domām), lai pierādītu lietas izskatīšanas grupas “entuziasmu” un neobjektivitāti. Tomēr iebildumu paziņojuma būtība ir radīt pusēm iespēju sniegt piezīmes par Komisijas lietu, tai skaitā par pierādījumu izmantojumu. Apgalvojums, ka Komisija ir nepareizi izmantojusi pierādījumus, pats par sevi nevar būt neobjektivitātes pierādījums. Pat ja Sigma būtu taisnība, paziņojot, ka Komisija ir nepareizi interpretējusi dažus pierādījumus, tas pats par sevi nepierāda neobjektivitāti, bet varētu vienīgi liecināt par sliktu dokumenta izpratni (33). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Sigma arguments saistībā ar “dubultiem standartiem”, kas iepriekš izklāstīts 21. punkta e) apakšpunktā, ir tikpat nepārliecinošs, jo galvenais jautājums lietā M.8181 ir, vai Sigma Komisijai tīši vai nolaidības dēļ sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju. Tas, vai lietas izskatīšanas grupa būtu varējusi noteikt, ka iCap atrodas izslēgto aktīvu sarakstā, nav būtiski, lai konstatētu pārkāpumu, un Sigma nepaskaidro, kāpēc tas izraisītu neobjektivitāti izmeklēšanā. Turklāt Sigma nepaskaidro, kāpēc Komisijas rūpības standarts, veicot pienākumus šajā lietā, būtu jāsaskaņo ar Sigma, ņemot vērā apstākļus, kas bija šīs lietas pamatā, kad informācijas asimetrija starp Sigma un Komisiju bija īpaši izteikta (34). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemts, ka Sigma bija pierādījusi, ka viens vai vairāki lietas izskatīšanas grupas locekļi bija subjektīvi neobjektīvi, ar to nepietiktu, lai pierādītu, ka Komisija kā iestāde bija subjektīvi neobjektīva, uz ko šķietami norāda Sigma (35). |
| --- | --- |

30.

VI.2.3.   Apsvērumi par objektīvo objektivitāti

| 31. | Tiesa ir vairākkārt paziņojusi, ka tas, ka Komisija kā administratīva iestāde pilda gan izmeklēšanas funkcijas, gan sodīšanas funkcijas, nav objektivitātes prasības pārkāpums, jo Komisijas lēmumi ir pakļauti ES tiesas kontrolei (36). Šajā lietā būtībā ir jānoskaidro, vai pašreizējās lietas izskatīšanas fakti ir atšķirīgi no citām konkurences tiesību lietām, kurās Komisija rīkojas gan kā izmeklētāja, gan kā lēmuma pieņēmēja, un vai ir “pietiekamas garantijas, lai varētu izslēgt jebkādas leģitīmas šaubas par tās neitralitāti” (37). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vispirms vajadzētu atgādināt, ka lietas izskatīšanas grupai ir neapšaubāmi svarīga funkcija izmeklēšanas procesā, tomēr tā neizlemj lietas iznākumu: šo pienākumu veic komisāru kolēģija (38). Turklāt apgalvojumā par šāda veida neobjektivitāti nav ņemts vērā, ka pastāv Komisijas iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūrās iestrādātā līdzsvara un atsvara sistēma. Jebkura lēmuma pieņemšanai ir nepieciešama vairāku dalībnieku iesaiste (39). Sigma arguments par to, ka daudzu dalībnieku iesaistīšana lēmumu pieņemšanas procesā nebija “pietiekama garantija”, jo viņi “rūpīgi nepārbaudīja faktus un dokumentus, lai noformulētu neatkarīgu, informētu viedokli”, šajā lietā nav pamatots. Šo dalībnieku iesaiste bija būtiska, lai samazinātu Komisijas lietas tvērumu, jo PIP (pretstatā IP) netika risināti nekādi iebildumi pret Merck un radīja Sigma iespēju izklāstīt savus argumentus otrās mutvārdu uzklausīšanas laikā. Sigma pats atzina mutvārdu uzklausīšanas procesa efektivitāti, kad sniedza piezīmes otrās mutvārdu uzklausīšanas laikā (40), un tas norāda, ka Sigma uzskatīja mutvārdu uzklausīšanu par efektīvu forumu, kurā pusēm dota iespēja iepazīstināt ar savu lietu plašāku auditoriju, ne tikai lietas izskatīšanas grupu, kā rezultātā varētu tikt sašaurināts lietas tvērums vai tā tiktu pilnīgi izbeigta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Spriedumi lietās Spānija / Padome un August Wolff (kurus minēja Sigma otrās mutvārdu uzklausīšanas laikā un/vai atbildē uz PIP) arī nepamato Sigma argumentus. Lietā Spānija / Padome Spānija apstrīdēja Padomes lēmumu, saskaņā ar kuru Padome pēc Komisijas izmeklēšanas un ieteikuma piemēroja Spānijai naudas sodu par valdības budžeta deficīta datu nepareizu atspoguļojumu. Spānija apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi objektīvas objektivitātes prasību, jo uzticējusi konkrētās izmeklēšanas veikšanu komandai, kas lielā mērā bija tā pati, kura bija piedalījusies iepriekšējos regulārajos apmeklējumos un novērtējumos un pārbaudījusi kvalitāti konkrētiem datiem (ieskaitot budžeta deficīta datus), ko Spānija bija sniegusi, pirms tika sākta attiecīgā procedūra. Tiesa, noraidot Spānijas argumentus par objektīvās objektivitātes pārkāpumu, pirmkārt, atzīmēja, ka uz izmeklēšanu, kuras rezultātā Komisija izdeva ieteikumu piemērot naudas sodu, un uz apmeklējumiem un valsts budžeta deficīta datu un citu datu kvalitātes novērtējumiem attiecas atsevišķs tiesiskais regulējums un tiem ir atšķirīgs mērķis (41). Tāpēc iepriekšējie apmeklējumi un datu kvalitātes novērtējumi paši par sevi nerada pieņēmumu par nostāju, kādu Komisija varētu ieņemt attiecībā uz nepareizu atspoguļojumu esību saistībā ar šiem pašiem datiem (42). Otrkārt, Tiesa atzīmēja, ka attiecīgajās regulās konkrētajam Komisijas dienestam (43) netika noteiktas pilnvaras izlemt sākt izmeklēšanas procedūru, atbildība par izmeklēšanas veikšanu vai pilnvaras sniegt Padomei ieteikumus, kuri šīs izmeklēšanas beigās ir jāsniedz. Šīs pilnvaras tika piešķirtas Komisijai — iestādei, kas rīkojas kā koleģiāla struktūra. Tādējādi Tiesa konstatēja, ka Komisijas darbiniekiem piešķirtā loma izmeklēšanas procedūrā nebūtu jāuzskata par “izšķirošu” nedz attiecībā uz šīs procedūras norisi, nedz tās iznākumu (44). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Tiesa August Wolff lietā, izmantojot līdzīgus apsvērumus kā lietā Spānija / Padome, secināja, ka objektīvas objektivitātes prasība saistībā ar pārsūdzēto procedūru netika izpildīta. August Wolff lieta attiecās uz Vācijas kompetentās iestādes (BfArM) vēršanos Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejā (“Komiteja”) saistībā ar atteikumu izsniegt tirdzniecības atļauju attiecībā uz dažām zālēm. Jautājums par objektīvās objektivitātes pārkāpumu radās tāpēc, ka Komiteja tās atzinuma sagatavošanai iecēla galveno referenti no Vācijas, bet šī referente bija arī BfArM darbiniece. Laikā, kad notika vēršanās Komitejā, BfArM bija iesaistīta tiesvedībā ar apelācijas iesniedzējiem saistībā ar tās atteikumu atjaunot tirdzniecības atļauju attiecīgajām zālēm. Objektīvās objektivitātes analīzē Tiesa par būtiskiem atzina šādus faktorus: to, ka procedūrai BfArM un procedūrai Komitejā būtībā ir tas pats priekšmets (45) un tās arī tika uzskatītas par līdzīgām; to, ka Komitejas referente uzņemas svarīgu lomu tā atzinuma sagatavošanā, kas jāsniedz Komitejai, un ka šajā atzinuma procedūrā viņai ir personīga atbildība; kā arī to, ka Komisijas atkāpšanos no Komitejas atzinuma var pamatot vienīgi izņēmuma gadījumos (46). Tiesa noteica, ka neiesaistītas trešās personas var leģitīmi uzskatīt, ka BfArM, vēršoties Komitejā, turpina īstenot savas valsts intereses un ka BfArM strādājošu un Komitejas procedūrā iesaistītu personu rīcība varētu būt neobjektīva (47). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Tiesas veiktā analīze iepriekš minētajās lietās nenorāda, ka pašreizējās lietas izskatīšanā būtu konstatēts objektīvās objektivitātes pārkāpums. Gan lietā Spānija / Padome, gan August Wolff lietā Tiesa konstatēja, ka abu procedūru kopējais mērķis, kas bija pamatā sūdzībai par interešu konfliktu, ir galvenais apsvērums tās novērtējumā. August Wolff lietā gan Vācijas, gan Eiropas procedūru mērķis bija piešķirt tirdzniecības atļauju attiecīgajām zālēm. Tā rezultātā Vācijas referente neizbēgami saskārās ar interešu konfliktu Eiropas procesā, jo viņu nevarēja uzskatīt par objektīvu, tāpēc ka viņas darba devējs bija ne tikai atteicis konkrēto tirdzniecības atļauju, bet arī iesaistīts šā jautājuma tiesvedībā ar apelācijas iesniedzējiem. Savukārt lietā Spānija / Padome Tiesa atzīmēja, ka Komisijas izmeklēšana, kas tika veikta saistībā ar noteiktu valsts budžeta deficīta datu nepareizu atspoguļojumu, un iepriekšējais regulārais šo pašu datu kvalitātes novērtējums bija paredzēti atšķirīgiem mērķiem, tāpēc Tiesa konstatēja, ka iepriekšējā iesaiste novērtēšanā nerada pieņēmumu par nostāju, kādu Komisija varētu ieņemt attiecībā uz nepareizā atspoguļojuma izmeklēšanu. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Piemērojot minētos apsvērumus pašreizējo lietu izskatīšanai, var secināt, ka izmeklēšanai lietā M.7435 un izmeklēšanai lietā M.8181 ir atšķirīgs priekšmets un būtība. Patiešām, izmeklēšanai lietā M.7435 bija mērķis pieņemt lēmumu par apvienošanās atļauju, pamatojoties uz Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un 8. panta 3. punktu. Savukārt izmeklēšanai lietā M.8181 ir mērķis noteikt, vai saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu var uzskatīt, ka Merck un/vai Sigma (nolaidības dēļ vai tīši) sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju Komisijai saistībā ar apvienošanās pārskatīšanu. Nav skaidrs, kā lietas izskatīšanas grupas veiktā M.7435 pārskatīšana tai neļautu rīkoties objektīvi lietā M.8181. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Turklāt Tiesa August Wolff lietā norādīja uz referentes īpašo nozīmi lēmumu pieņemšanas procesā šajā lietā, apgalvojot, ka viņai ir “svarīga loma atzinumu sagatavošanā” un “personīga atbildība”. Līdzīgi lietā Spānija / Padome Tiesa apsvēra, vai personām, kuras ir apsūdzētas objektivitātes trūkumā, bija “izšķiroša” nozīme procedūras norisē vai iznākumā. Saistībā ar šīs lietas izskatīšanu svarīga nozīme izmeklēšanā bija lietas izskatīšanas grupai, tomēr tā nav atbildīga par lēmumu pieņemšanu. Pretēji Sigma apgalvojumam, ka “lietas M.8181 izmeklēšanu jau no paša sākuma ir virzījusi lietas izskatīšanas grupa” (48), fakts ir tāds, ka citiem dalībniekiem, kuri nav lietas izskatīšanas grupā, ir bijusi izšķiroša nozīme lietas pārveidošanā un iespējamā pārkāpuma tvēruma samazināšanā salīdzinājumā ar to, kas aprakstīts IP. Tā noteikti nav situācija, kad lietas izskatīšanas grupas pozīciju Komisija neievērotu tikai “izņēmuma kārtā”, kā tas bija August Wolff lietā. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Ņemot vērā minētos apsvērumus, Sigma argumenti par objektivitātes trūkumu ir nepārliecinoši. |
| --- | --- |

38.

VII.   NOBEIGUMA PIEZĪMES

| 39. | Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. panta 1. punktu lēmuma projekts attiecas vienīgi uz tādiem iebildumiem, par kuriem Sigma tika dota iespēja paust viedokli. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kopumā var secināt, ka šīs lietas izskatīšanas laikā ir tikusi nodrošināta procesuālo tiesību efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

40.

Dorothe DALHEIMER

Hearing Officer

Wouter WILS

Hearing Officer

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Lēmumā 2011/695/ES (2011. gada 13. oktobris) par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Sigma un Merck šajā ziņojumā ir minēti kopā kā “puses”.

3

Sigma

Merck

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1.–39. lpp.).

4

(5)  C(2016) 6772 final (Merck), C(2016) 6771 final (Sigma).

5

Merck

Sigma

(6)  C(2016) 8202 final (Merck), C(2016) 8210 final (Sigma).

6

Merck

Sigma

(7)  Merck sākotnēji pieprasīja uzklausīšanas amatpersonai pārbaudīt Merck prasības par 9 635 dokumentiem, bet pēc tam to skaits tika samazināts līdz 7 980 dokumentiem, ņemot vērā uzklausīšanas amatpersonas sākotnējās piezīmes par AKSK tvērumu saskaņā ar ES tiesību aktiem.

7

Merck

Merck

(8)  Saskaņā ar protokolu Komisija var nolemt uzsākt procedūru, lai noraidītu Merck AKSK prasības par konkrētiem dokumentiem gadījumā, ja Merck saglabātu savas prasības par dokumentiem, uz kuriem, kā uzskata Komisija, neattiektos AKSK. Lēmums 2011/695/ES nepiešķir uzklausīšanas amatpersonai lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz AKSK prasībām, bet piešķir tikai spēju formulēt pamatotu ieteikumu Komisijas kompetentajam loceklim, neatklājot iespējami konfidenciālo dokumenta saturu. Ņemot vērā vienošanos starp Konkurences ĢD un Merck, šāds uzklausīšanas amatpersonas ieteikums nebija nepieciešams.

8

Merck

Merck

Merck

(9)  Saistībā ar notiekošo koronavīrusa pandēmiju otrā mutvārdu uzklausīšana notika attālināti, izmantojot drošu šifrētu videokonferenci, kā arī ar paroli aizsargātu (tīmeklī straumētu) virtuālo klausīšanās telpu personām, kurām nebija jārunā otrajā mutvārdu uzklausīšanā.

9

(10)  Atbildes uz IP 147., 148. un 322. punkts.

10

(11)  Atbildes uz PIP 284.–294. punkts.

11

(12)  Atbildes uz PIP 286. punkts.

12

(13)  Atbildes uz PIP 5.1. iedaļā un otrās mutvārdu uzklausīšanas laikā Sigma atsaucās uz sprieduma Ziegler/Komisija C-439/11 P, EU:C:2011:815 (“Ziegler”), 155. punktu; sprieduma Spānija / Eiropas Savienības Padome C-521/15, EU:C:2017:982 (“Spānija / Padome”), 91. punktu; 1993. gada 26. februāra sprieduma Padovani/Itālija, 13396/87, 25. punktu; 2014. gada 4. marta sprieduma Grande Stevens un citi / Itālija, 18640/10, 137. punktu un 2012. gada 24. jūlija sprieduma Toziczka/Polija, 29995/08, 36. punktu. Otrās mutvārdu uzklausīšanas laikā Sigma arī atsaucās uz neseno spriedumu August Wolff un Remedia / Komisija C-680/16 P, EU:C:2019:257 (“August Wolff”). Atbildes uz PIP 282. punktā un otrās mutvārdu uzklausīšanas laikā Sigma arī minēja vairākus Anglijas, Velsas un Apvienotās Karalistes tiesu spriedumus, bet nepaskaidroja, kāpēc tie bija būtiski saistībā ar ES tiesību aktu interpretāciju.

13

Sigma

Ziegler

Ziegler

Padovani

Grande Stevens

Toziczka

Sigma

August Wolff

Remedia

August Wolff

Sigma

(14)  IP, 351. zemsvītras piezīme.

14

(15)  Atbildes uz PIP 290. punkts.

15

(16)  Kā tiek atzīts atbildē uz PIP, šī atsauce PIP tika dzēsta.

16

(17)  Komisijas 2017. gada 6. jūlija paziņojums presei ar nosaukumu “Komisija pieļauj, ka Merck un Sigma-Aldrich, General Electric un Canon pārkāpa ES apvienošanās procesuālos noteikumus”, IP/17/1924 (“paziņojums presei”).

17

Komisija pieļauj, ka

un

,

un

pārkāpa ES apvienošanās procesuālos noteikumus

(18)  Atbildes uz PIP 292. punkta a) apakšpunkts.

18

(19)  Piemēram, atbildes uz PIP 292. punkta e) apakšpunktā Sigma paziņo, ka “[i]2016. gada pavasarī lietas izskatīšanas grupa sākotnēji pieņēma Honeywell ideju par to, ka iCap bija svarīgs projekts, kas 2017. gada 6. jūlija iebildumu paziņojuma posmā lietu padarīja neskaidru un joprojām to padara neskaidru. (..)”.

19

Sigma

2016. gada pavasarī lietas izskatīšanas grupa sākotnēji pieņēma

ideju par to, ka

bija svarīgs projekts, kas 2017. gada 6. jūlija iebildumu paziņojuma posmā lietu padarīja neskaidru un joprojām to padara neskaidru. (..)

(20)  Atbildes uz PIP 292. punkta c) apakšpunkts.

20

(21)  Izslēgto aktīvu sarakstā bija uzskaitīti vairāki aktīvi, kurus bija plānots izslēgt no Honeywell pārdotā uzņēmuma tvēruma. Šajā izslēgto aktīvu sarakstā tika iekļauts ar iCap saistītais patents.

21

Honeywell

iCap

(22)  Atbildes uz PIP 292. punkta d) apakšpunkts.

22

(23)  Atbildes uz PIP 293. punkts.

23

(24)  Lieta M.8436 — General Electric Company / LM Wind Power Holding (14. panta 1. punkta procedūra).

24

General Electric Company / LM Wind Power Holding (14. panta 1. punkta procedūra).

(25)  Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums — General Electric Company / LM Wind Power Holding (14. pants), 2020/C 24/05, OV C 24, 24.1.2020, 7.–11. lpp. (“GE/LM Wind nobeiguma ziņojums”).

25

General Electric Company / LM Wind Power Holding

GE/LM Wind

(26)  Atbildes uz PIP 295.–302. punkts.

26

(27)  GE/LM Wind nobeiguma ziņojuma 17. punkts.

27

GE/LM Wind

(28)  Skatīt sprieduma Musique Diffusion française un citi / Komisija, apvienotās lietas C-100/80 līdz 103/80, EU:C:1983:158, 7. punktu.

28

Musique Diffusion française

(29)  Skatīt sprieduma Otis/Komisija C-199/11, EU:C:2012:684, 56.–64. punktu un sprieduma Chalkor/Komisija C-386/10 P, EU:C:2011:815, 67. punktu.

29

Otis

Chalkor

(30)  Skatīt Ziegler 159. punktu.

30

Ziegler

(31)  Skatīt Ziegler 155. punktu, sprieduma Gorostiaga Atxalandabaso / Parlaments C-308/07 P, EU:C:2009:103, 46. punktu, ģenerāladvokātes Kokott atzinuma lietā Spānija / Padome C-521/15, EU:C:2017:420, 97.–115. punktu.

31

Ziegler

Gorostiaga Atxalandabaso

Kokott

(32)  Proti, paziņojumā presei bija teikts: “Komisija ir informējusi Vācijas uzņēmumu Merck KGaA un Sigma-Aldrich par savu

  sākotnējo secinājumu

  par to, ka uzņēmumi ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju Merck veiktās Sigma-Aldrich iegādes kontekstā. (..) Komisijas

  sākotnējais secinājums

  ir tāds, ka Merck un Sigma-Aldrich nesniedza Komisijai svarīgu informāciju par novatorisku projektu, kas attiecas uz dažām laboratorijā izmantojamām ķīmiskām vielām, kuras ir Komisijas analīzes pamatā.” (izcēlums pievienots).

32

Komisija ir informējusi Vācijas uzņēmumu

un

par savu

sākotnējo secinājumu

par to, ka uzņēmumi ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju

veiktās

iegādes kontekstā. (..) Komisijas

sākotnējais secinājums

ir tāds, ka

un

nesniedza Komisijai svarīgu informāciju par novatorisku projektu, kas attiecas uz dažām laboratorijā izmantojamām ķīmiskām vielām, kuras ir Komisijas analīzes pamatā.

(33)  Pēc analoģijas skatīt sprieduma JCB Service / Komisija T-67/01, EU:T:2004:3, 55. punktu.

33

JCB Service

(34)  Sigma arguments, ka Komisijai vajadzēja pamanīt iCap pieminēšanu izslēgto aktīvu sarakstā, jebkurā gadījumā nav saistīts ar faktiem, kuri var radīt pārkāpumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu. Pat ja Komisija būtu pamanījusi, ka iCap bija minēts izslēgto aktīvu sarakstā, tas nekādi neietekmētu to, vai Sigma nolaidības dēļ vai tīši bija sniegusi nepatiesu un/vai maldinošu informāciju apvienošanās pārskatīšanas laikā.

34

Sigma

iCap

iCap

Sigma

(35)  Pēc analoģijas skatīt sprieduma ABB Asea Brown Boveri / Komisija T-31/99, EU:T:2002:77, 104. punktu.

35

ABB Asea Brown Boveri

(36)  Skatīt sprieduma Bollore/Komisija T-372/10, EU:T:2012:325, 66. punktu un sprieduma Enso Española / Komisija T-348/94, EU:T:1998:102, 56.–64. punktu.

36

Bollore

Enso Española /

(37)  Skatīt Ziegler 155. punktu.

37

Ziegler

(38)  Pēc analoģijas skatīt sprieduma Chronopost SA. / Komisija C-341/06, EU: C 2007:20, 54. punktu.

38

Chronopost SA.

(39)  Attiecīgo dalībnieku (kas nav lietas izskatīšanas grupā, kura izskata lietu) vidū ir konkurences komisārs, kuram palīdz viņa kabineta locekļi; Konkurences ĢD augstākā vadība, arī Konkurences ĢD ģenerāldirektors; Konkurences ĢD attiecīgā horizontālās koordinācijas vienība; galveno ekonomistu grupa (vajadzības gadījumā); Juridiskais dienests; “saistītie dienesti” Komisijā, uzklausīšanas amatpersona un Padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos. Turklāt sistēma paredz “profesionālizvērtēšanas” iespēju Komisijā, kas tika īstenota arī šīs lietas izskatīšanā.

39

kabineta

saistītie dienesti

profesionālizvērtēšanas

(40)  Proti, mutvārdu uzklausīšanas laikā viens no Sigma juridiskajiem pārstāvjiem paziņoja, ka “mutvārdu uzklausīšanas

  dod rezultātu

  ” (izcēlums pievienots) un ka pašreizējā lietas izskatīšana “lieliski parāda, cik šīs uzklausīšanas ir vērtīgas”.

40

Sigma

mutvārdu uzklausīšanas

dod rezultātu

”

lieliski parāda, cik šīs uzklausīšanas ir vērtīgas

(41)  Proti, iepriekšējie apmeklējumi bija veikti, pamatojoties uz 8. panta 1. punktu Regulā Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV 2009 L 145, 1. lpp.), un to mērķis bija ļaut attiecīgajam Komisijas dienestam (Eurostat) veikt kvalitātes izvērtējumu datiem, ko dalībvalstis divreiz gadā sniedz attiecībā uz parādu un budžeta deficītu. Savukārt izmeklēšanas procedūras pamatā bija tās pašas regulas 8. panta 3. punkts, un tās mērķis bija ļaut Komisijai veikt visu nepieciešamo izmeklēšanu, lai noteiktu, vai pastāv nepareizs minēto datu atspoguļojums, kas būtu pieļauts tīši vai rupjas neuzmanības dēļ, ja tā uzskata, ka pastāv būtiskas norādes par faktiem, kuri var veidot šādu nepareizu atspoguļojumu. Spānija / Padome, 96.–98. punkts.

41

Eurostat

(42)  Skatīt Spānija / Padome 100. un 101. punktu.

42

(43)  Šajā gadījumā Eurostat.

43

Eurostat

(44)  Skatīt Spānija / Padome 102.–104. punktu.

44

(45)  Proti, lemt par zāļu kvalitāti, drošumu un efektivitāti, lai pieņemtu lēmumu par tirdzniecības atļaujas izsniegšanu.

45

(46)  Skatīt August Wolff 31.–35. punktu.

46

August Wolff

(47)  Skatīt August Wolff 38. un 39. punktu.

47

August Wolff

(48)  Atbildes uz PIP 300. punkts.

48

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/22

---

KOPSAVILKUMS KOMISIJAS LĒMUMAM

(2021. gada 3. maijā),

ar ko tiek piemēroti naudas sodi saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004

(Lieta M.8181 — MERCK/SIGMA-ALDRICH (14. PANTA 1. PUNKTS))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021)2400)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2022/C 134/05)

Komisija 2021. gada 3. maijā pieņēma Lēmumu saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (“Apvienošanās regula”) (1)
  , jo īpaši minētās regulas 14. panta 1. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   PAMATFAKTI

A.   Iesaistītie uzņēmumi

| (1) | Sigma-Aldrich Corporation (“Sigma-Aldrich”, ASV) aktīvi nodarbojas ar dzīvības zinātņu rīku un pakalpojumu, kā arī ķīmisko vielu, analītisko reaģentu un laboratorijas piederumu izstrādi, ražošanu un piegādi. Pēc darījuma pabeigšanas 2015. gada 18. novembrīSigma-Aldrich kļuva par Merck meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Merck KGaA (“Merck”, Vācija) ir globāls farmācijas un ķīmisko vielu uzņēmums. Citu produktu un pakalpojumu starpā Sigma-Aldrich iegādes laikā Merck izstrādāja un laida tirgū laboratorijā izmantojamas ķīmiskās vielas, tostarp šķīdinātājus un neorganiskās vielas. |
| --- | --- |

(2)

B.   Komisijas apvienošanās kontroles pārskatīšana

| (3) | Merck un Sigma-Aldrich (kopā “puses”) 2014. gada 22. septembrī parakstīja kapitāldaļu iegādes līgumu saistībā ar darījumu, saskaņā ar kuru Merck Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē ieguva kontroli pār visu Sigma-Aldrich, iegādājoties vērtspapīrus (“darījums”). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | 2015. gada 21. aprīlī par darījumu tika oficiāli paziņots Komisijai, iesniedzot CO formu saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. pantu (2). Tajā pašā dienā Komisija sāka I posma tirgus izpēti saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija 2015. gada 13. maijā informēja puses, ka pēc I posma tirgus izpētes un pamatojoties uz pušu iesniegto informāciju, visticamāk, radīsies nopietnas šaubas par darījuma saderību ar iekšējo tirgu saistībā ar laboratorijā izmantojamām ķīmiskām vielām, un jo īpaši saistībā ar šķīdinātājiem un neorganiskajām vielām EEZ (3). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Lai mazinātu nopietnās šaubas saistībā ar šķīdinātājiem un neorganiskajām vielām EEZ, Merck un Sigma-Aldrich2015. gada 22. maijā oficiāli iesniedza sākotnējās saistības kopā ar sākotnējo RM formu. Sākotnējās saistības paredzēja atsavināt lielāko daļu Sigma-Aldrich uzņēmuma, kas nodarbojas ar šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumiem EEZ (“atsavināmais uzņēmums”). Tajā pašā dienā Komisija sāka sākotnējo saistību tirgus viedokļu noskaidrošanu. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komisija 2015. gada 29. maijā nosūtīja pieprasījumu sniegt informāciju (“PSI”) pusēm saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu (“PSI I-3”), ieskaitot jautājumus par sākotnējās RM formas saturu. Puses 2015. gada 2. jūnijā atbildēja uz lielāko daļu PSI I-3 jautājumu. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Komisija 2015. gada 2. jūnijā nosūtīja vēl vienu PSI pusēm saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu (“PSI I-4”), uzdodot konkrētus jautājumus par pētniecības un izstrādes (“P un I”) līgumiem un darbiniekiem saistībā ar Sigma-Aldrich šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumdarbību EEZ. Puses 2015. gada 8. jūnijā atbildēja uz LPSI I-4. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ņemot vērā saņemtās atbildes tirgus viedokļu noskaidrošanā un Komisijas piezīmes, puses precizēja un grozīja sākotnējās saistības. Komisijai 2015. gada 11. jūnijā tika iesniegtas galīgās saistības. Puses 2015. gada 12. jūnijā iesniedza RM formas galīgo versiju. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Komisija 2015. gada 15. jūnijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 6. panta 2. punktu, paziņojot, ka darījums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, piemērojot nosacījumus un pienākumus, kas izklāstīti galīgajās saistībās (“apstiprinājuma lēmums”). |
| --- | --- |

(10)

C.   Notikumi pēc apstiprinājuma lēmuma

| (11) | Līguma starp Merck un Sigma noslēgšanas nosacījums bija atsavināmā uzņēmuma pārdošanas līguma parakstīšana ar atbilstošu pircēju, kuru apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Merck un Sigma-Aldrich2015. gada 19. un 20. oktobrī parakstīja līgumu ar Honeywell International Inc. (“Honeywell”) par atsavināmā uzņēmuma pārdošanu. Komisija 2015. gada 10. novembrī apstiprināja Honeywell kā piemērotu atsavināmā uzņēmuma pircēju, un Merck2015. gada 18. novembrī pabeidza Sigma iegādi. Honeywell2015. gada 15. decembrī pabeidza atsavināmā uzņēmuma iegādi. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Saistībā ar atsavināšanas procesu Komisija 2016. gada februārī tika informēta, ka P un I projektam, kuru Sigma-Aldrich izstrādāja kopā ar Metrohm AG (“Metrohm”, Vācija), vajadzēja būt ietvertam atsavināmajā uzņēmumā. Šis P un I projekts bija iCap. Saskaņā ar saņemto informāciju iCap bija ārkārtīgi svarīgs atsavināmā uzņēmuma dzīvotspējai un bija neatbilstīgi izslēgts no tā tvēruma. |
| --- | --- |

(13)

II.   PĀRKĀPUMA PROCEDŪRAS

| (14) | Komisija 2016. gada 29. jūlijā nosūtīja vēstuli pusēm, lai tās informētu, ka notiek izmeklēšana, un lai, iespējams, atsauktu apstiprināšanas lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu un, iespējams, piemērotu naudas sodus saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu (4). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komisija 2017. gada 7. jūlijā nosūtīja Merck un Sigma-Aldrich iebildumu paziņojumu (“IP”), paziņojot savu sākotnējo viedokli, ka gan Merck, gan Sigma-Aldrich bija pārkāpuši Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu, tīši (Sigma-Aldrich) vai vismaz nolaidības dēļ (Merck) sniedzot Komisijai nepatiesu un/vai maldinošu informāciju. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Merck un Sigma-Aldrich atbildēja uz IP 2018. gada 30. aprīlī. IP atbildē puses pieprasīja iespēju izvērst savus argumentus mutvārdu uzklausīšanā. Tā notika 2018. gada 11. septembrī. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Komisija 2020. gada 30. jūnijā pieņēma papildu iebildumu paziņojumu (“PIP”) pret Sigma-Aldrich. PIP pilnībā aizstāja IP, un tajā netika saglabāti IP ietvertie apgalvojumi par Merck. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Sigma-Aldrich2020. gada 15. septembrī atbildēja uz PIP. Atbildē uz PIP Sigma-Aldrich pieprasīja iespēju izvērst savus argumentus mutvārdu uzklausīšanā. Tā notika 2020. gada 13. novembrī. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Par lēmuma projektu 2021. gada 30. aprīlī notika konsultācijas ar dalībvalstīm Padomdevējā komitejā uzņēmumu koncentrācijas jautājumos, kura sniedza labvēlīgu atzinumu. Uzklausīšanas amatpersona savā ziņojumā, kurš tika iesniegts 2021. gada 30. aprīlī, sniedza labvēlīgu atzinumu par lietas izskatīšanu. |
| --- | --- |

(19)

III.   KOPSAVILKUMS

| (20) | Saskaņā ar Apvienošanās regulu Komisija var piemērot naudas sodu uzņēmumiem, kuri tīši vai nolaidības dēļ pārkāpj procesuālos pienākumus, kas ir noteikti Apvienošanās regulā. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Proti, Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkts paredz, ka Komisija var, izmantojot lēmumu, piemērot uzņēmumiem naudas sodus, kas nepārsniedz 1 % no attiecīgā uzņēmuma kopējā apgrozījuma, “ja tie tīši vai nolaidības dēļ: a) iesniegumā (..) sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju (..); b) sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju, atbildot uz pieprasījumu, kas izdarīts saskaņā ar 11. panta 2. punktu”. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Pamatojoties uz lietas izskatīšanas laikā savākto pierādījumu kopumu, lēmumā tiek paziņots, ka Sigma-Aldrich pārkāpa Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu saistībā ar Merck veikto tā iegādi. Rezultātā ar lēmumu tiek piemērots naudas sods Sigma-Aldrich saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(22)

IV.   
  SIGMA-ALDRICH PĀRKĀPUMI

A.   iCap

| (23) | iCap ir viedo pudeļu vāciņu tehnoloģija, ko izstrādājis Sigma-Aldrich sadarbībā ar laboratorijas instrumentu ražotāju Methrom. iCap noslēdz šķidro ķīmisko vielu pudeli un savieno ķīmisko vielu ar instrumentu. Tā rezultātā iCap nodrošina ierobežotu kontaminācijas risku un ļauj notikt datu apmaiņai starp instrumentu un pudeli. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komisija izmeklēšanā konstatēja, ka Sigma-Aldrich i) plānoja izmantot iCap savu šķīdinātāju un neorganisko vielu pudelēm un ii) paredzēja, ka iCap nozīmīgi palielinātu uzņēmuma pārdošanas apjomus un tirgus daļas attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

(24)

B.   14. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpums attiecībā uz RM formu

| (25) | Sigma-Aldrich (kopā ar Merck) iesniedza Komisijai RM formu, kas bija pievienota tā galīgajām saistībām. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | RM formas 5.3. iedaļā tiek skaidri pieprasīts uzskaitīt un aprakstīt “visas inovācijas vai jaunos produktus vai plānotos pakalpojumus” saistībā ar atsavināmo uzņēmumu. Šajā iedaļā ir jāizpauž visas inovācijas vai plānotie jaunie produkti saistībā ar atsavināmo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Sigma-Aldrich būtu vajadzējis informāciju par iCap izpaust RM formas 5.3. iedaļā. Kopā ar šķīdinātājiem un neorganiskajām vielām lietots, iCap bija “jauns plānots produkts”. iCap bija arī inovācijas projekts. Turklāt iCap tika īpaši izstrādāts tilpuma analīzei paredzētajiem titrēšanas šķīdumiem, Karla Fišera titrēšanas šķīdumiem un augsti efektīvā šķidruma hromatogrāfijas šķīdinātājiem, kuri i) visi bija atsavināmā uzņēmuma daļa un ii) veidoja lielāko daļu no to produktu pārdošanas apjoma EEZ, kurus varētu kombinēt ar iCap. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Sigma-Aldrich RM formas 5.3. iedaļas atbildē neizpauda informāciju par iCap. Tā vietā Sigma-Aldrich atzīmēja, ka “nav tūlītēji plānotu jaunu produktu vai inovāciju saistībā ar” atsavināmo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Komisija secina, ka, neizpaužot informāciju par iCap un paziņojot, ka tūlītēji netiek plānoti nekādi jauni produkti vai inovācijas, Sigma-Aldrich sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju RM formas 5.3. iedaļā, pārkāpjot Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(29)

C.   14. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums attiecībā uz PSI I-3

| (30) | Komisija 2015. gada 29. maijā nosūtīja pusēm PSI (PSI I-3). PSI I-3 6. jautājumā pusēm tika lūgts aprakstīt visas atšķirības starp atsavināmo uzņēmumu un Sigma-Aldrich uzņēmumu šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumiem EEZ. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Informācijai par iCap vajadzēja tikt izpaustai atbildē uz PSI I-3 6. jautājumu. iCap tika izstrādāts tilpuma analīzei paredzētajiem titrēšanas šķīdumiem, Karla Fišera titrēšanas šķīdumiem un augsti efektīvā šķidruma hromatogrāfijas šķīdinātājiem un tādējādi bija tā uzņēmuma daļa, kas paredzēts šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumiem EEZ. Tomēr iCap bija izslēgts no atsavināmā uzņēmuma. Tādējādi tā bija atšķirība starp atsavināmo uzņēmumu un Sigma-Aldrich uzņēmumu šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumiem EEZ. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Sigma-Aldrich neizpauda informāciju par iCap atbildē uz PSI I-3 6. jautājumu. Tā vietā Sigma-Aldrich skaidri norādīja, ka citi aktīvi ir izslēgti no atsavināmā uzņēmuma darbības jomas (piemēram, sausie bezūdens šķīdinātāji). Galu galā šī atbilde tika iekļauta RM formas 5.12. iedaļā. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Komisija secina, ka, neizpaužot informāciju par iCap un norādot citus aktīvus kā izslēgtus no atsavināmā uzņēmuma, Sigma-Aldrich sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju atbildē uz PSI I-3 6. jautājumu, pārkāpjot Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(33)

D.   14. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums attiecībā uz PSI I-4

| (34) | Komisija 2015. gada 2. jūnijā nosūtīja pusēm PSI (PSI I-4). PSI I-4 12., 13. un 16. jautājumā pusēm tika lūgts izklāstīt P un I darbības vai funkcijas saistībā ar Sigma-Aldrich uzņēmumu šķīdinātāju un neorganisko vielu darījumiem EEZ (tai skaitā, vai ir P un I līgumi un darbinieki). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Informācijai par iCap vajadzēja tikt izpaustai atbildē uz PSI I-4 12., 13. un 16. jautājumu. Sigma-Aldrich P un I līgums ar Metrohm par iCap attiecās uz šķīdinātājiem un neorganiskajā vielām EEZ. Vienpadsmit Sigma-Aldrich darbinieki strādāja ar iCap un tādējādi bija atbildīgi par šķīdinātāju un neorganisko vielu P un I. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Sigma-Aldrich neizpauda informāciju par iCap atbildē uz PSI I-4 12, 13. un 16. jautājumu. Tā vietā Sigma-Aldrich atzīmēja, ka tam “nav nekādu oficiālu P un I līgumu saistībā ar tā pašreizējiem šķīdinātāju un neorganisko vielu produktiem EEZ” un ka “tam nav nekādu īpašu P un I resursu, kuri būtu paredzēti kādiem šķīdinātājiem un neorganiskajām vielām, izņemot ierobežota apjoma [kvalitātes kontroles] pārbaudēm”. Galu galā šī atbilde tika iekļauta RM formas 5.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Komisija secina, ka, neizpaužot informāciju par iCap un paziņojot, ka nav P un I līgumu un praktiski nav īpaši paredzētu P un I resursu šķīdinātājiem un neorganiskajām vielām EEZ, Sigma-Aldrich sniedza nepatiesu un/vai maldinošu informāciju atbildē uz PSI I-4 12., 13. un 16. jautājumu, pārkāpjot Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(37)

E.   
  Sigma-Aldrich atbildība

| (38) | Pamatojoties uz lietas izskatīšanas laikā savākto pierādījumu kopumu (tostarp Sigma-Aldrich tālaika dokumentiem) Komisija secina, ka:






  a) | Sigma-Aldrich zināja (vai nevarēja nezināt) faktu, ka pieprasītā informācija (PSI I-3, PSI I-4 un RM formā) bija nepieciešama un būtiska, lai Komisija varētu novērtēt darījumu, un |
| --- | --- | --- |

(38)

a)

Sigma-Aldrich zināja (vai nevarēja nezināt) faktu, ka pieprasītā informācija (PSI I-3, PSI I-4 un RM formā) bija nepieciešama un būtiska, lai Komisija varētu novērtēt darījumu, un

| b) | Sigma-Aldrich zināja (vai nevarēja nezināt), ka Komisijai sniegtā informācija bija nepatiesa un/vai maldinoša. |
| --- | --- |

b)

Sigma-Aldrich zināja (vai nevarēja nezināt), ka Komisijai sniegtā informācija bija nepatiesa un/vai maldinoša.

| (39) | Ar iepriekš minēto pietiek, lai pierādītu, ka Sigma-Aldrich nevarēja nezināt par savas rīcības būtību un tādējādi tīši vai vismaz nolaidības dēļ pieļāva pārkāpumu. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Turklāt pierādījumi — kuri gan nav nepieciešami, lai noteiktu atbildību par pārkāpumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punktu, — Komisijas dosjē liecina, ka nepatiesas un/vai maldinošas informācijas sniegšana bija daļa no Sigma-Aldrich īstenotās stratēģijas, lai novērstu iCap nodošanu atsavināmā uzņēmuma pircējam. |
| --- | --- |

(40)

V   NAUDAS SODS

| (41) | Komisija uzskata, ka par Sigma-Aldrich trim pārkāpumiem, kuri iepriekš tika konstatēti IV iedaļā, būtu jāpiemēro viens naudas sods. Katrs no šiem pārkāpumiem attiecas uz citu PSI jautājumu vai RM formas iedaļu, bet visa informācija tika sniegta ierosināto saistību novērtējuma kontekstā. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Nosakot naudas soda apmēru, Komisija ir ņēmusi vērā šādus apsvērumus:






  a) | Sigma-Aldrich pārkāpumi ir nopietni, jo tie neļauj Komisijai piekļūt informācijai, kas ir nepieciešama, lai novērtētu koncentrāciju (un tās izmaiņas saistību gadījumā); |
| --- | --- | --- |

(42)

a)

Sigma-Aldrich pārkāpumi ir nopietni, jo tie neļauj Komisijai piekļūt informācijai, kas ir nepieciešama, lai novērtētu koncentrāciju (un tās izmaiņas saistību gadījumā);

| b) | Sigma-Aldrich pārkāpumi ir īpaši smagi, jo Sigma-Aldrich rīkojās tīši vai vismaz nolaidības dēļ; nepatiesā un/vai maldinošā informācija attiecās uz P un I projektu (un Komisijai nav cita veida, kā iegūt informāciju par P un I projektiem), turklāt iCap bija būtisks atsavināmajam uzņēmumam; |
| --- | --- |

b)

Sigma-Aldrich pārkāpumi ir īpaši smagi, jo Sigma-Aldrich rīkojās tīši vai vismaz nolaidības dēļ; nepatiesā un/vai maldinošā informācija attiecās uz P un I projektu (un Komisijai nav cita veida, kā iegūt informāciju par P un I projektiem), turklāt iCap bija būtisks atsavināmajam uzņēmumam;

| c) | Sigma-Aldrich pārkāpumi ir tūlītēji, un |
| --- | --- |

c)

Sigma-Aldrich pārkāpumi ir tūlītēji, un

| d) | šajā lietā nav atbildību pastiprinošu vai mīkstinošu apstākļu. |
| --- | --- |

d)

šajā lietā nav atbildību pastiprinošu vai mīkstinošu apstākļu.

| (43) | Ņemot to vērā, Komisija secināja, ka ir atbilstoši, samērīgi un atturoši piemērot Sigma-Aldrich7 500 000 EUR naudas sodu par Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(43)

VI.   SECINĀJUMS

Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā tiek secināts, ka Sigma-Aldrich ir jāpiemēro naudas sods par Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Darījumu pārskatīja Komisija lietā M.7435 — Merck/Sigma-Aldrich.

(3)  Visas atsauces uz EEZ šajā lēmumā attiecas arī uz Apvienoto Karalisti (“AK”). Lai gan AK izstājās no ES 2020. gada 1. februārī saskaņā ar Izstāšanās līguma 92. pantu (OV L 29, 31.1.2020, 7. lpp.), Komisija joprojām ir kompetenta piemērot Savienības tiesību aktus attiecībā uz AK saistībā ar administratīvajām procedūrām, kuras tika sāktas pirms pārejas perioda beigām.

(4)  Sigma-Aldrich un Metrohm2016. gada 24. oktobrī piešķīra iCap licenci Honeywell, bet tā tika grozīta 2016. gada 5. decembrī, pamatojoties uz diskusijām ar Honeywell.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/27

---

Horvātijas Enerģētikas regulatīvās aģentūras paziņojums par saskaņā ar Gāzes tirgus likuma 61. un 62. pantu publicēto uzaicinājumu uz konkursu, kurā izvēlēsies pēdējo garantēto gāzes piegādātāju (“Oficiālais Vēstnesis”, Nr. 18/18 un 23/20)

(2022/C 134/06)

2022. gada 18. februārī ir publicēts publisks uzaicinājums uz konkursu, kurā izvēlēsies pēdējo garantēto gāzes piegādātāju.

Attiecīgā dokumentācija, kas saistīta ar publisko uzaicinājumu uz konkursu, kurā izvēlēsies pēdējo garantēto gāzes piegādātāju, ir publicēta Horvātijas Enerģētikas regulatīvās aģentūras oficiālajā tīmekļvietnē (www.hera.hr).

Komisāru padomes priekšsēdētājs

Mg. sc. DanijelŽAMBOKI

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/28

---

Itālijas paziņojumu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktu par satiksmes sadales noteikumu piemērošanu Milan Malpensa un Milan Linate lidostām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/07)

Saskaņā ar 19. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (1) Komisija 2022. gada 22. februārī saņēma Itālijas paziņojumu par dekrēta projektu, ar ko groza spēkā esošos noteikumus par satiksmes sadali (2) starp Milan Malpensa un Milan Linate lidostām. Kad ierosinātie noteikumi tiks pieņemti un stāsies spēkā, tie satiksmi starp Milan Malpensa un Milan Linate lidostām sadalīs šādi.

| “1. | Gaisa pārvadātāji var apkalpot regulāros maršrutus no punkta līdz punktam, izmantojot šaura korpusa gaisa kuģus, starp Milan Linate lidostu un citām Eiropas Savienības lidostām vai lidostām, kas pieder valstij, kura ar Eiropas Savienību ir noslēgusi vertikālu nolīgumu, kas reglamentē gaisa satiksmes pakalpojumus, un kas arī atrodas tuvāk nekā 1500 km attālumā, mērot pēc lielā loka maršruta metodes, no Milan Linate lidostas, nepārsniedzot Milan Linate lidostas noteikto darbības jaudu. Šādos maršrutos drīkst darboties tikai šādi gaisa pārvadātāji:







  a) | gaisa pārvadātāji, kas definēti kā Kopienas gaisa pārvadātāji saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulas (EK) Nr. 1008/2008 2. panta 10. un 11. punktu un kas atbilst prasībām, ko noteikušas kompetentās aviācijas iestādes saskaņā ar minēto regulu; |
| --- | --- | --- |

“1.

Gaisa pārvadātāji var apkalpot regulāros maršrutus no punkta līdz punktam, izmantojot šaura korpusa gaisa kuģus, starp Milan Linate lidostu un citām Eiropas Savienības lidostām vai lidostām, kas pieder valstij, kura ar Eiropas Savienību ir noslēgusi vertikālu nolīgumu, kas reglamentē gaisa satiksmes pakalpojumus, un kas arī atrodas tuvāk nekā 1500 km attālumā, mērot pēc lielā loka maršruta metodes, no Milan Linate lidostas, nepārsniedzot Milan Linate lidostas noteikto darbības jaudu. Šādos maršrutos drīkst darboties tikai šādi gaisa pārvadātāji:

a)

gaisa pārvadātāji, kas definēti kā Kopienas gaisa pārvadātāji saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulas (EK) Nr. 1008/2008 2. panta 10. un 11. punktu un kas atbilst prasībām, ko noteikušas kompetentās aviācijas iestādes saskaņā ar minēto regulu;

| b) | gaisa pārvadātāji, kurus valsts izraudzījusies gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, pamatojoties uz vertikālu nolīgumu, ko šī valsts noslēgusi ar Eiropas Savienību, ar nosacījumu, ka šis maršruts attiecas uz lidostu, kas atrodas tuvāk nekā 1500 km attālumā no Milan Linate lidostas, mērot pēc lielā loka maršruta metodes. |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātāji, kurus valsts izraudzījusies gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, pamatojoties uz vertikālu nolīgumu, ko šī valsts noslēgusi ar Eiropas Savienību, ar nosacījumu, ka šis maršruts attiecas uz lidostu, kas atrodas tuvāk nekā 1500 km attālumā no Milan Linate lidostas, mērot pēc lielā loka maršruta metodes.

| 2. | Lai nodrošinātu atbilstību 1. punkta noteikumiem, biļešu izplatīšana un pārdošana, kā arī pasažieru pārvadāšana maršrutos no Milan Linate lidostas vai uz to ir atļauta tikai attiecībā uz lidostām, kas atrodas 1. punktā noteiktajās ģeogrāfiskajās robežās.” |
| --- | --- |

2.

Lai nodrošinātu atbilstību 1. punkta noteikumiem, biļešu izplatīšana un pārdošana, kā arī pasažieru pārvadāšana maršrutos no Milan Linate lidostas vai uz to ir atļauta tikai attiecībā uz lidostām, kas atrodas 1. punktā noteiktajās ģeogrāfiskajās robežās.”

Komisija aicina ieinteresētās personas iesniegt piezīmes 20 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas, tās adresējot:

Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātam (E1. nodaļa. Aviācijas politika)

MOVE-TRAFFIC-DISTRIBUTION-RULES@ec.europa.eu

---

(1)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

(2)  Transporta un navigācijas ministra 2000. gada 3. marta Dekrēts Nr. 15.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Všeobecná úverová banka, a.s. (“VUB”, Slovākija), ko kontrolē Intesa Sanpaolo S.p.A. (Itālija), |
| --- | --- |

—

Všeobecná úverová banka, a.s. (“VUB”, Slovākija), ko kontrolē Intesa Sanpaolo S.p.A. (Itālija),

| — | Slovenská sporiteľňa, a.s. (“Slovenska Sporitelna”, Slovākija), ko kontrolē Erste Group Bank AG (Austrija), |
| --- | --- |

—

Slovenská sporiteľňa, a.s. (“Slovenska Sporitelna”, Slovākija), ko kontrolē Erste Group Bank AG (Austrija),

| — | Tatra banka, a.s. (“Tatra Banka”, Slovākija), ko kontrolē Raiffeisen Bank International AG (Austrija), |
| --- | --- |

—

Tatra banka, a.s. (“Tatra Banka”, Slovākija), ko kontrolē Raiffeisen Bank International AG (Austrija),

| — | 365.bank, a.s. (“365.bank”, Slovākija; līdz 2021. gada 3. jūlijam reģistrēta kā Poštová banka, a.s.), ko kontrolē J&T FINANCE GROUP SE (Čehija), |
| --- | --- |

—

365.bank, a.s. (“365.bank”, Slovākija; līdz 2021. gada 3. jūlijam reģistrēta kā Poštová banka, a.s.), ko kontrolē J&T FINANCE GROUP SE (Čehija),

| — | Československá obchodná banka, a.s. (“CSOB”, Slovākija), ko kontrolē KBC Group N.V. (Beļģija). |
| --- | --- |

—

Československá obchodná banka, a.s. (“CSOB”, Slovākija), ko kontrolē KBC Group N.V. (Beļģija).

VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank un CSOB Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (“JV”).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank un CSOB ir komercbankas Slovākijā, kuras sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank un CSOB ir komercbankas Slovākijā, kuras sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem;

| — | kopuzņēmums sniegs skaidras naudas apstrādes, skaidras naudas pārvadājumu un skaidras naudas pārvaldības pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums sniegs skaidras naudas apstrādes, skaidras naudas pārvadājumu un skaidras naudas pārvaldības pakalpojumus.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/31

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10531 – Santander/Mapfre/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Banco Santander, S.A. un tā meitasuzņēmumi (“Banco Santander”, Spānija), |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. un tā meitasuzņēmumi (“Banco Santander”, Spānija),

| — | Mapfre, S.A (“Mapfre”, Spānija). |
| --- | --- |

—

Mapfre, S.A (“Mapfre”, Spānija).

Banco Santander un Mapfre Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (“JV”).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Banco Santander ir Santander Group mātesuzņēmums Tās pamatdarbība ir banku pakalpojumi privātpersonām, apdrošināšana, korporatīvie banku pakalpojumi, ieguldījumu banku pakalpojumi, aktīvu pārvaldība un kases pārvaldība visā Eiropā, kā arī Amerikas Savienotajās Valstīs, Latīņamerikā un Āzijā. |
| --- | --- |

—

Banco Santander ir Santander Group mātesuzņēmums Tās pamatdarbība ir banku pakalpojumi privātpersonām, apdrošināšana, korporatīvie banku pakalpojumi, ieguldījumu banku pakalpojumi, aktīvu pārvaldība un kases pārvaldība visā Eiropā, kā arī Amerikas Savienotajās Valstīs, Latīņamerikā un Āzijā.

| — | Mapfre ir Mapfre Group mātesuzņēmums, kas darbojas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozarēs 44 valstīs visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Mapfre ir Mapfre Group mātesuzņēmums, kas darbojas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozarēs 44 valstīs visā pasaulē.

| — | Paredzēts, ka kopuzņēmums (“JV”) darbosies Spānijas banku mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū, it īpaši reversā hipotēkas komercializēšanā privātpersonām. |
| --- | --- |

—

Paredzēts, ka kopuzņēmums (“JV”) darbosies Spānijas banku mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū, it īpaši reversā hipotēkas komercializēšanā privātpersonām.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10531 – Santander/Mapfre/JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1.lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/33

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/10)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Securitas AB (“Securitas”, Zviedrija), |
| --- | --- |

—

Securitas AB (“Securitas”, Zviedrija),

| — | Electronic Security Business of Stanley Black & Decker, Inc. (“Stanley Security”, ASV). |
| --- | --- |

—

Electronic Security Business of Stanley Black & Decker, Inc. (“Stanley Security”, ASV).

Securitas Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār Stanley Security.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | uzņēmums Securitas: drošības pakalpojumu sniedzējs, kas piedāvā pakalpojumus vairāk nekā 40 valstīs. Tas sniedz plašu drošības pakalpojumu klāstu, tostarp fizisku apsardzi, aviācijas drošību, elektronisko apsardzi, signalizācijas uzraudzību un reaģēšanu, korporatīvā riska pārvaldību, ugunsdzēsības pakalpojumus un citus pakalpojumus, piemēram, autostāvvietu pakalpojumus un apmācību veselības un drošības jomā; |
| --- | --- |

—

uzņēmums Securitas: drošības pakalpojumu sniedzējs, kas piedāvā pakalpojumus vairāk nekā 40 valstīs. Tas sniedz plašu drošības pakalpojumu klāstu, tostarp fizisku apsardzi, aviācijas drošību, elektronisko apsardzi, signalizācijas uzraudzību un reaģēšanu, korporatīvā riska pārvaldību, ugunsdzēsības pakalpojumus un citus pakalpojumus, piemēram, autostāvvietu pakalpojumus un apmācību veselības un drošības jomā;

| — | uzņēmums Stanley Security: drošības pakalpojumu sniedzējs, kas pieder Stanley Group un kas galvenokārt darbojas ASV un EEZ, piedāvājot drošības sistēmas elektroniskai apsardzei un saistītus elektroniskās drošības pakalpojumus signalizācijas uzraudzības un reaģēšanas jomā visā pasaulē, kā arī paketes un tehnoloģijas, kas pielāgotas veselības aprūpes nozarei Ziemeļamerikā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Stanley Security: drošības pakalpojumu sniedzējs, kas pieder Stanley Group un kas galvenokārt darbojas ASV un EEZ, piedāvājot drošības sistēmas elektroniskai apsardzei un saistītus elektroniskās drošības pakalpojumus signalizācijas uzraudzības un reaģēšanas jomā visā pasaulē, kā arī paketes un tehnoloģijas, kas pielāgotas veselības aprūpes nozarei Ziemeļamerikā.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| Eiropas Komisija |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Eiropas Komisija

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/34

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/11)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Lufthansa Industry Solutions AS GmbH (“LHIND”, Vācija), ko kontrolē Deutsche Lufthansa AG (“Lufthansa”, Vācija), |
| --- | --- |

—

Lufthansa Industry Solutions AS GmbH (“LHIND”, Vācija), ko kontrolē Deutsche Lufthansa AG (“Lufthansa”, Vācija),

| — | A4nXT GmbH (“A4nXT”, Vācija), ko kontrolē Volkswagen Aktiengesellschaft (“Volkswagen”, Vācija), |
| --- | --- |

—

A4nXT GmbH (“A4nXT”, Vācija), ko kontrolē Volkswagen Aktiengesellschaft (“Volkswagen”, Vācija),

| — | kopuzņēmums (“JV”, Vācija). |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums (“JV”, Vācija).

Uzņēmumi A4nXT un LHIND Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār JV.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | LHIND: Vācijas aviācijas grupas Lufthansa Group meitasuzņēmums, kas sniedz IT konsultāciju pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

LHIND: Vācijas aviācijas grupas Lufthansa Group meitasuzņēmums, kas sniedz IT konsultāciju pakalpojumus,

| — | A4nXT: Vācijas automobiļu konsorcija Volkswagen Group pārvaldītājsabiedrība un meitasuzņēmums, kas galvenokārt sniedz digitalizētas ražošanas pakalpojumus un pakalpojumu sniegšanas pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

A4nXT: Vācijas automobiļu konsorcija Volkswagen Group pārvaldītājsabiedrība un meitasuzņēmums, kas galvenokārt sniedz digitalizētas ražošanas pakalpojumus un pakalpojumu sniegšanas pakalpojumus,

| — | kopuzņēmums: jaunizveidots uzņēmums, kas sniegs IT konsultāciju pakalpojumus un IT palīgpakalpojumus Volkswagen un trešām personām autobūves nozarē un citās nozarēs. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums: jaunizveidots uzņēmums, kas sniegs IT konsultāciju pakalpojumus un IT palīgpakalpojumus Volkswagen un trešām personām autobūves nozarē un citās nozarēs.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/12)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Arjun Infrastructure Partners Limited (“AIP”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Arjun Infrastructure Partners Group, |
| --- | --- |

—

Arjun Infrastructure Partners Limited (“AIP”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Arjun Infrastructure Partners Group,

| — | Macquarie Asset Holdings Limited (“Macquarie”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Macquarie Group, |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Holdings Limited (“Macquarie”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Macquarie Group,

| — | Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. un Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (kopā — Aberdeen, Apvienotā Karaliste), kas pieder Aberdeen Group, |
| --- | --- |

—

Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. un Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (kopā — Aberdeen, Apvienotā Karaliste), kas pieder Aberdeen Group,

| — | Pentacom Investments (Spānija) Opco S.L.U. un Ucles InfraCo, S.L. (kopā — “Onivia”, Spānija). |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (Spānija) Opco S.L.U. un Ucles InfraCo, S.L. (kopā — “Onivia”, Spānija).

AIP, Macquarie un Aberdeen Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār Onivia.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | AIP: aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, kas darbojas tādās nozarēs kā transports, atjaunīgā enerģija, integrēta energoapgāde un enerģijas sadale, |
| --- | --- |

—

AIP: aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, kas darbojas tādās nozarēs kā transports, atjaunīgā enerģija, integrēta energoapgāde un enerģijas sadale,

| — | Macquarie: pasaules mēroga investīciju banka un finanšu pakalpojumu sniedzējs resursu un izejvielu, zaļās enerģijas, tradicionālās enerģijas, finanšu iestāžu, infrastruktūras un nekustamā īpašuma jomā, |
| --- | --- |

—

Macquarie: pasaules mēroga investīciju banka un finanšu pakalpojumu sniedzējs resursu un izejvielu, zaļās enerģijas, tradicionālās enerģijas, finanšu iestāžu, infrastruktūras un nekustamā īpašuma jomā,

| — | Aberdeen: aktīvu pārvaldītājs, kas darbojas tādās nozarēs kā transports, sociālā infrastruktūra, atkritumu un ūdens apstrāde un tīras enerģijas ražošanas tīkli, |
| --- | --- |

—

Aberdeen: aktīvu pārvaldītājs, kas darbojas tādās nozarēs kā transports, sociālā infrastruktūra, atkritumu un ūdens apstrāde un tīras enerģijas ražošanas tīkli,

| — | Onivia: platjoslas piekļuves pakalpojumu vairumpiegāde Spānijā. |
| --- | --- |

—

Onivia: platjoslas piekļuves pakalpojumu vairumpiegāde Spānijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/38

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 134/13)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | CPP Investments (Kanāda), |
| --- | --- |

—

CPP Investments (Kanāda),

| — | Votorantim S.A. (“Votorantim”, Brazīlija), |
| --- | --- |

—

Votorantim S.A. (“Votorantim”, Brazīlija),

| — | kopuzņēmums (“JV”, Brazīlija). |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums (“JV”, Brazīlija).

CPP Investments un Votorantim Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār jaunizveidoto kopuzņēmumu JV.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | CPP Investments ir ieguldījumu pārvaldības organizācija, kas iegulda Kanādas Pensiju plāna fonda līdzekļus, |
| --- | --- |

—

CPP Investments ir ieguldījumu pārvaldības organizācija, kas iegulda Kanādas Pensiju plāna fonda līdzekļus,

| — | Votorantim darbojas dažādos uzņēmējdarbības segmentos, t. sk. cementa un betona, kalnrūpniecības un metalurģijas, koncentrētas apelsīnu sulas, ķīmisko produktu tirgos, elektroenerģijas ražošanas un finanšu nozarē, |
| --- | --- |

—

Votorantim darbojas dažādos uzņēmējdarbības segmentos, t. sk. cementa un betona, kalnrūpniecības un metalurģijas, koncentrētas apelsīnu sulas, ķīmisko produktu tirgos, elektroenerģijas ražošanas un finanšu nozarē,

3.

kopuzņēmums, kas darbosies tikai Brazīlijā, ieguldīs a) pilnīgi jaunos (greenfield) projektos atjaunīgās enerģijas jomā un b) jaunos atjaunīgās enerģijas risinājumos un/vai attīstīs tos.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10583 – CPP INVESTMENTS / Votorantim / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/40

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 134/14)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Valašský frgál”

ES Nr.: PGI-CZ-0805-AM01— 28.8.2020.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Sdružení Valašské lidové tradice [Valašsko apvienības tautas tradīcijas]

| Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326 |
| --- |
| 756 06 Velké Karlovice |

Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326

756 06 Velké Karlovice

Tel. + 420 736136364

E-pasts: stoklasova.pavla@seznam.cz

Likumīgās intereses izriet no tā, ka apvienība (pieteikuma iesniedzējs) ir ar nosaukumu “Valašský frgál” apzīmētā produkta likumīgais ražotājs un šā nosaukuma likumīgais lietotājs un tās biedri darbojas uzņēmumos, kuri atrodas noteiktajā apgabalā.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Čehija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

☐ Produkta nosaukums

☒ Produkta apraksts

☐ Ģeogrāfiskais apgabals

☐ Izcelsmes apliecinājums

☒ Ražošanas metode

☐ Saikne

☐ Marķējums

☐ Cits [norādīt]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

I.   Grozījumi produkta aprakstā

1.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkta pirmā rindkopa






  a. | Pēc pirmās rindkopas septītā teikuma pievieno šādus divus teikumus: “Izplatot pīrāgus pārdošanai tūlītējam patēriņam, tos var pārvadāt arī neiepakotā veidā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, ja ir izpildītas spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās marķēšanas prasības. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.” |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkta pirmā rindkopa

a.

Pēc pirmās rindkopas septītā teikuma pievieno šādus divus teikumus: “Izplatot pīrāgus pārdošanai tūlītējam patēriņam, tos var pārvadāt arī neiepakotā veidā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, ja ir izpildītas spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās marķēšanas prasības. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.”

| b. | Pamatojums: ar šo grozījumu reaģē uz patērētāju pieprasījumu (tirgos un gadatirgos) pēc neiepakotiem produktiem, ko pārdod tūlītējam patēriņam, kā arī nodrošina, ka veselu pīrāgu “Valašský frgál” var salikt no daļām ar dažādiem pildījumiem. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: ar šo grozījumu reaģē uz patērētāju pieprasījumu (tirgos un gadatirgos) pēc neiepakotiem produktiem, ko pārdod tūlītējam patēriņam, kā arī nodrošina, ka veselu pīrāgu “Valašský frgál” var salikt no daļām ar dažādiem pildījumiem.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.2. punkta sestā rindkopa






  a. | Sestās rindkopas pirmais teikums būtu jāgroza, pievienojot tekstu “un izplatot pārdošanai tūlītējam patēriņam”, un pēc pirmās rindkopas grozītā pirmā teikuma būtu jāpievieno šādi divi jauni teikumi: “Neiepakoti pīrāgi jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.2. punkta sestā rindkopa

a.

Sestās rindkopas pirmais teikums būtu jāgroza, pievienojot tekstu “un izplatot pārdošanai tūlītējam patēriņam”, un pēc pirmās rindkopas grozītā pirmā teikuma būtu jāpievieno šādi divi jauni teikumi: “Neiepakoti pīrāgi jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.”

| b. | Jaunā sestās rindkopas redakcija: “Ražošanas vietā un izplatot pārdošanai tūlītējam patēriņam, drīkst tirgot neiepakotus pīrāgus. Neiepakoti pīrāgi jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.” |
| --- | --- |

b.

Jaunā sestās rindkopas redakcija: “Ražošanas vietā un izplatot pārdošanai tūlītējam patēriņam, drīkst tirgot neiepakotus pīrāgus. Neiepakoti pīrāgi jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.”

| c. | Pamatojums: skatīt pirmo grozījumu (I daļa) un otrā grozījuma i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c.

Pamatojums: skatīt pirmo grozījumu (I daļa) un otrā grozījuma i) punkta b) apakšpunktu.

2.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkta “Sastāvs” sestais ievilkums un attiecīgi specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” sestā rindkopa (attiecībā uz melleņu pildījumu)






  a. | Sestais ievilkums būtu jāgroza, pievienojot tekstu “tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu; īpašības atbilst izmantoto augļu veidam”, un sestās rindkopas beigās būtu jāpievieno teksts (attiecībā uz melleņu pildījumu) “tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkta “Sastāvs” sestais ievilkums un attiecīgi specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” sestā rindkopa (attiecībā uz melleņu pildījumu)

a.

Sestais ievilkums būtu jāgroza, pievienojot tekstu “tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu; īpašības atbilst izmantoto augļu veidam”, un sestās rindkopas beigās būtu jāpievieno teksts (attiecībā uz melleņu pildījumu) “tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu”.

| b. | Pamatojums: no patērētāju pieprasījuma un labākas izejvielu pieejamības izrietošo inovāciju rezultātā ir jāpaplašina pildījumam izmantoto augļu klāsts. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: no patērētāju pieprasījuma un labākas izejvielu pieejamības izrietošo inovāciju rezultātā ir jāpaplašina pildījumam izmantoto augļu klāsts.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.2. punkta trešā rindkopa un attiecīgi arī vienotā dokumenta 3.3. punkta desmitā rindkopa






  a. | Vienotā dokumenta 3.2. punkta trešās rindkopas pirmajā teikumā iekavās dotajam augļu sarakstam būtu jāpievieno vārdi “zemenes, dzērvenes, meža ogas”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.2. punkta trešā rindkopa un attiecīgi arī vienotā dokumenta 3.3. punkta desmitā rindkopa

a.

Vienotā dokumenta 3.2. punkta trešās rindkopas pirmajā teikumā iekavās dotajam augļu sarakstam būtu jāpievieno vārdi “zemenes, dzērvenes, meža ogas”.

| b. | Vienotā dokumenta 3.3. punkta desmitās rindkopas pirmais teikums būtu jāgroza, pievienojot šādus vārdus: “tas pats attiecas uz pildījumu no zemenēm, dzērvenēm un meža ogām”. |
| --- | --- |

b.

Vienotā dokumenta 3.3. punkta desmitās rindkopas pirmais teikums būtu jāgroza, pievienojot šādus vārdus: “tas pats attiecas uz pildījumu no zemenēm, dzērvenēm un meža ogām”.

| c. | Pamatojums: skatīt otrā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c.

Pamatojums: skatīt otrā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

3.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkta “Sastāvs” pirmais teikums






  a. | Būtu jāsvītro vārdi “pusrupja maluma” un “smalko, pusrupja un rupja maluma miltu maisījums”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkta “Sastāvs” pirmais teikums

a.

Būtu jāsvītro vārdi “pusrupja maluma” un “smalko, pusrupja un rupja maluma miltu maisījums”.

| b. | Pamatojums: ražotāji tradicionāli izmanto dažādu veidu kviešu miltu maisījumus, kas neietekmē produkta galīgās īpašības, tāpēc skaidrības labad informācija par kviešu miltu veidiem būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: ražotāji tradicionāli izmanto dažādu veidu kviešu miltu maisījumus, kas neietekmē produkta galīgās īpašības, tāpēc skaidrības labad informācija par kviešu miltu veidiem būtu jāsvītro.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.3. punkta pirmā rindkopa






  a. | Būtu jāsvītro vārdi “pusrupja maluma kviešu milti un/vai trīs veidu miltu sajaukums (smalkie milti, pusrupja un rupja maluma milti)”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.3. punkta pirmā rindkopa

a.

Būtu jāsvītro vārdi “pusrupja maluma kviešu milti un/vai trīs veidu miltu sajaukums (smalkie milti, pusrupja un rupja maluma milti)”.

| b. | Pamatojums: skatīt trešā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: skatīt trešā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

4.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkts un turpmākie punkti






  a. | Tāpēc visā dokumentā vārds “saldinātājs” ir aizstāts ar vārdiem “dabīgs saldinātājs (fruktoze)”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkts un turpmākie punkti

a.

Tāpēc visā dokumentā vārds “saldinātājs” ir aizstāts ar vārdiem “dabīgs saldinātājs (fruktoze)”.

| b. | Pamatojums: terminoloģiskas precizitātes un skaidrības labad visā dokumentā ir jāsaskaņo vārds, kādā saukta viena no izejvielām (saldinātāja veids). |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: terminoloģiskas precizitātes un skaidrības labad visā dokumentā ir jāsaskaņo vārds, kādā saukta viena no izejvielām (saldinātāja veids).

| ii. | Vienotā dokumenta 3.3. punkts un turpmākie punkti






  a. | Tāpēc visā dokumentā vārds “saldinātājs” ir aizstāts ar vārdiem “dabīgs saldinātājs (fruktoze)”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.3. punkts un turpmākie punkti

a.

Tāpēc visā dokumentā vārds “saldinātājs” ir aizstāts ar vārdiem “dabīgs saldinātājs (fruktoze)”.

| b. | Pamatojums: skatīt ceturtā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: skatīt ceturtā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

5.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkts un turpmākie punkti






  a. | Pēc termina “olu dzeltenumi” visā dokumentā būtu jāiekļauj teksts “vai veselas olas”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkts un turpmākie punkti

a.

Pēc termina “olu dzeltenumi” visā dokumentā būtu jāiekļauj teksts “vai veselas olas”.

| b. | Pamatojums: ņemot vērā atsevišķu ražotāju ģimenes recepšu atšķirības, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, nevar izslēgt veselu olu izmantošanu — lai arī tās tiek izmantotas diezgan reti —, jo to lietošana nemaina produkta galīgās īpašības. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: ņemot vērā atsevišķu ražotāju ģimenes recepšu atšķirības, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, nevar izslēgt veselu olu izmantošanu — lai arī tās tiek izmantotas diezgan reti —, jo to lietošana nemaina produkta galīgās īpašības.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.3. punkts un turpmākie punkti






  a. | Pēc jēdziena “olu dzeltenumi” visā dokumentā būtu jāiekļauj teksts “vai veselas olas”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.3. punkts un turpmākie punkti

a.

Pēc jēdziena “olu dzeltenumi” visā dokumentā būtu jāiekļauj teksts “vai veselas olas”.

| b. | Pamatojums: skatīt piektā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: skatīt piektā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

6.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkta “Sastāvs” pirmais teikums






  a. | Vārdi “augļu sula (citronu, ābolu, bumbieru)” būtu jāpārvieto un jāiekļauj pēc pirmā teikuma kā otrais teikums šādā redakcijā: “Var pievienot augļu (citronu, ābolu, bumbieru) sulu.” |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkta “Sastāvs” pirmais teikums

a.

Vārdi “augļu sula (citronu, ābolu, bumbieru)” būtu jāpārvieto un jāiekļauj pēc pirmā teikuma kā otrais teikums šādā redakcijā: “Var pievienot augļu (citronu, ābolu, bumbieru) sulu.”

| b. | Pamatojums: lai nodrošinātu konsekvenci ar punkta “Sastāvs” pirmo teikumu, ir jāgroza sastāvdaļu saraksts. Turklāt, ņemot vērā atsevišķu ražotāju ģimenes recepšu atšķirības, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, ir jāgroza noteikumi par augļu sulas izmantošanu. Atšķirīgums izriet no 4.2. punkta “Sastāvs” pēdējā teikuma pašreizējās redakcijas. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: lai nodrošinātu konsekvenci ar punkta “Sastāvs” pirmo teikumu, ir jāgroza sastāvdaļu saraksts. Turklāt, ņemot vērā atsevišķu ražotāju ģimenes recepšu atšķirības, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, ir jāgroza noteikumi par augļu sulas izmantošanu. Atšķirīgums izriet no 4.2. punkta “Sastāvs” pēdējā teikuma pašreizējās redakcijas.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.3. punkta pirmā rindkopa






  a. | Vārdi “augļu sula (citronu, ābolu, bumbieru)” būtu jāpārvieto un jāiekļauj pēc pirmā teikuma kā otrais teikums šādā redakcijā: “Var pievienot augļu (citronu, ābolu, bumbieru) sulu.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.3. punkta pirmā rindkopa

a.

Vārdi “augļu sula (citronu, ābolu, bumbieru)” būtu jāpārvieto un jāiekļauj pēc pirmā teikuma kā otrais teikums šādā redakcijā: “Var pievienot augļu (citronu, ābolu, bumbieru) sulu.”

| b. | Pamatojums: skatīt sestā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: skatīt sestā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

7.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.2. punkts “Sastāvs”






  a. | Vārdi “kopējā mīklas svara” visā šajā punktā būtu jāaizstāj ar vārdiem “kopējā miltu svara”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.2. punkts “Sastāvs”

a.

Vārdi “kopējā mīklas svara” visā šajā punktā būtu jāaizstāj ar vārdiem “kopējā miltu svara”.

| b. | Pamatojums: pēc ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrēšanas stingrajās mīklas izejvielu proporciju pārbaudēs tika atklāta formāla kļūda, proti, atsevišķo mīklai izmantoto izejvielu proporcijas bija kļūdaini norādītas attiecībā pret mīklas galīgo svaru. Faktiski tās būtu jānorāda attiecībā pret miltu svaru. Izejvielu proporcija jānorāda attiecībā pret miltiem, pretējā gadījumā mīkla nebūtu izmantojama. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: pēc ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrēšanas stingrajās mīklas izejvielu proporciju pārbaudēs tika atklāta formāla kļūda, proti, atsevišķo mīklai izmantoto izejvielu proporcijas bija kļūdaini norādītas attiecībā pret mīklas galīgo svaru. Faktiski tās būtu jānorāda attiecībā pret miltu svaru. Izejvielu proporcija jānorāda attiecībā pret miltiem, pretējā gadījumā mīkla nebūtu izmantojama.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.3. punkta otrā rindkopa






  a. | Vārdi “kopējā mīklas svara” visā šajā punktā būtu jāaizstāj ar vārdiem “kopējā miltu svara”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.3. punkta otrā rindkopa

a.

Vārdi “kopējā mīklas svara” visā šajā punktā būtu jāaizstāj ar vārdiem “kopējā miltu svara”.

| b. | Pamatojums: skatīt septītā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: skatīt septītā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

II.   Grozījumi punktā “Ražošanas metode”

1.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.5. punkta pirmās rindkopas pēdējais teikums






  a. | Pēc pirmās rindkopas pēdējā teikuma būtu jāpievieno šādi divi teikumi: “Izplatot neiepakotus pīrāgus pārdošanai tūlītējam patēriņam, tie jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Pīrāgi nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.” |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.5. punkta pirmās rindkopas pēdējais teikums

a.

Pēc pirmās rindkopas pēdējā teikuma būtu jāpievieno šādi divi teikumi: “Izplatot neiepakotus pīrāgus pārdošanai tūlītējam patēriņam, tie jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Pīrāgi nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.”

| b. | Pamatojums: skatīt pirmā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: skatīt pirmā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

2.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” trešā rindkopa (attiecībā uz burkānu pildījumu)






  a. | Otrajam teikumam būtu jāpievieno šāds teksts: “vai — atkarībā no vietējām paražām — tikai dzeramo ūdeni”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” trešā rindkopa (attiecībā uz burkānu pildījumu)

a.

Otrajam teikumam būtu jāpievieno šāds teksts: “vai — atkarībā no vietējām paražām — tikai dzeramo ūdeni”.

| b. | Otrais teikums tagad būtu jāizsaka šādā redakcijā: “Pievieno cukuru vai dabīgu saldinātāju un pienu vai — atkarībā no vietējām paražām — tikai dzeramo ūdeni un maisījumu vāra.” |
| --- | --- |

b.

Otrais teikums tagad būtu jāizsaka šādā redakcijā: “Pievieno cukuru vai dabīgu saldinātāju un pienu vai — atkarībā no vietējām paražām — tikai dzeramo ūdeni un maisījumu vāra.”

| c. | Pamatojums: ņemot vērā atsevišķu ražotāju ģimenes recepšu atšķirības, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, ir jāgroza noteikumi par konkrētu sastāvdaļu izmantošanu minētajam pildījuma veidam. |
| --- | --- |

c.

Pamatojums: ņemot vērā atsevišķu ražotāju ģimenes recepšu atšķirības, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, ir jāgroza noteikumi par konkrētu sastāvdaļu izmantošanu minētajam pildījuma veidam.

3.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” sestā rindkopa (attiecībā uz melleņu pildījumu)






  a. | Visa rindkopa ir jāizsaka jaunā redakcijā. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” sestā rindkopa (attiecībā uz melleņu pildījumu)

a.

Visa rindkopa ir jāizsaka jaunā redakcijā.

| b. | Iepriekšējais teksts: “Melleņu pildījums sastāv no cepšanai piemērota melleņu ievārījuma un svaigām, konservētām vai saldētām mellenēm, ko uzkaisa uz melleņu ievārījuma.” |
| --- | --- |

b.

Iepriekšējais teksts: “Melleņu pildījums sastāv no cepšanai piemērota melleņu ievārījuma un svaigām, konservētām vai saldētām mellenēm, ko uzkaisa uz melleņu ievārījuma.”

| c. | Jaunā redakcija (kopā ar otro grozījumu šā pieteikuma daļā “Grozījumi produkta aprakstā”): “Melleņu pildījumu gatavo no svaigām, konservētām vai saldētām mellenēm, ko var uzkaisīt uz cepšanai piemērota ievārījuma; tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu.” |
| --- | --- |

c.

Jaunā redakcija (kopā ar otro grozījumu šā pieteikuma daļā “Grozījumi produkta aprakstā”): “Melleņu pildījumu gatavo no svaigām, konservētām vai saldētām mellenēm, ko var uzkaisīt uz cepšanai piemērota ievārījuma; tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu.”

| d. | Pamatojums: no patērētāju pieprasījuma un labākas izejvielu pieejamības izrietošās inovācijas rezultātā ir jāpaplašina pildījumiem izmantoto augļu klāsts. Turklāt, ņemot vērā atšķirības starp atsevišķu ražotāju ģimenes receptēm saskaņā ar pašreizējo specifikāciju, kuras izriet no ģimeņu un vietējām tradīcijām, kā arī konditoru un viņu klientu atšķirīgā sociālā statusa, ir jāgroza noteikumi par šo pildījuma veidu. |
| --- | --- |

d.

Pamatojums: no patērētāju pieprasījuma un labākas izejvielu pieejamības izrietošās inovācijas rezultātā ir jāpaplašina pildījumiem izmantoto augļu klāsts. Turklāt, ņemot vērā atšķirības starp atsevišķu ražotāju ģimenes receptēm saskaņā ar pašreizējo specifikāciju, kuras izriet no ģimeņu un vietējām tradīcijām, kā arī konditoru un viņu klientu atšķirīgā sociālā statusa, ir jāgroza noteikumi par šo pildījuma veidu.

4.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” septītā rindkopa (attiecībā uz aprikožu pildījumu)






  a. | Visa rindkopa ir jāizsaka jaunā redakcijā. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” septītā rindkopa (attiecībā uz aprikožu pildījumu)

a.

Visa rindkopa ir jāizsaka jaunā redakcijā.

| b. | Jaunā redakcija: “Aprikožu pildījumu gatavo no svaigām, konservētām vai saldētām aprikozēm, kas sagrieztas mazākos gabaliņos, kurus var uzkaisīt uz cepšanai piemērota ievārījuma.” |
| --- | --- |

b.

Jaunā redakcija: “Aprikožu pildījumu gatavo no svaigām, konservētām vai saldētām aprikozēm, kas sagrieztas mazākos gabaliņos, kurus var uzkaisīt uz cepšanai piemērota ievārījuma.”

| c. | Pamatojums: skatīt trešā grozījuma (II daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c.

Pamatojums: skatīt trešā grozījuma (II daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

5.   grozījums

| i. | Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” vienpadsmitā rindkopa (attiecībā uz burkānu pildījumu)






  a. | Vārds “pievieno” otrajā teikumā būtu jāaizstāj ar vārdiem “var pievienot”. |
| --- | --- | --- |

i.

Specifikācijas 4.5. punkta “Dažādu pildījumu ražošanas metode” vienpadsmitā rindkopa (attiecībā uz burkānu pildījumu)

a.

Vārds “pievieno” otrajā teikumā būtu jāaizstāj ar vārdiem “var pievienot”.

| b. | Pamatojums: ņemot vērā atšķirības starp atsevišķu ražotāju ģimenes receptēm, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, ir jāgroza noteikumi par šo pildījuma veidu. Atšķirīgums izriet no 4.2. punkta “Sastāvs” pēdējā teikuma pašreizējās redakcijas. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: ņemot vērā atšķirības starp atsevišķu ražotāju ģimenes receptēm, kas izriet no pašreizējās specifikācijas, ir jāgroza noteikumi par šo pildījuma veidu. Atšķirīgums izriet no 4.2. punkta “Sastāvs” pēdējā teikuma pašreizējās redakcijas.

| ii. | Vienotā dokumenta 3.3. punkta piecpadsmitā rindkopa






  a. | Vārdi “magoņu sēklas” būtu jāpārvieto un jāiekļauj piecpadsmitās rindkopas beigās šādā redakcijā: “var pievienot magoņu sēklas”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Vienotā dokumenta 3.3. punkta piecpadsmitā rindkopa

a.

Vārdi “magoņu sēklas” būtu jāpārvieto un jāiekļauj piecpadsmitās rindkopas beigās šādā redakcijā: “var pievienot magoņu sēklas”.

| b. | Jaunā redakcija: “Burkānu pildījuma sastāvdaļas: svaigi burkāni, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, vaniļas cukurs, sviests, augu tauki, augu eļļa, smalkie kviešu milti, dzeramais ūdens, malts kanēlis, sāls; var pievienot magoņu sēklas. |
| --- | --- |

b.

Jaunā redakcija: “Burkānu pildījuma sastāvdaļas: svaigi burkāni, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, vaniļas cukurs, sviests, augu tauki, augu eļļa, smalkie kviešu milti, dzeramais ūdens, malts kanēlis, sāls; var pievienot magoņu sēklas.

| c. | Pamatojums: skatīt piektā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c.

Pamatojums: skatīt piektā grozījuma (I daļa) i) punkta b) apakšpunktu.

III.   Redakcionāli grozījumi

1.   grozījums

Saskaņā ar vienotā dokumenta jauno veidlapu vienotā dokumenta 5. punkts ir pārstrukturēts, svītrojot dublēto informāciju un precizējot visu tekstu jaunās veidlapas vajadzībām. Šis ir tikai redakcionāls grozījums; specifikācija nav mainīta.

2.   grozījums

Atbilstīgi tiesību aktu izmaiņām vienotā dokumenta numerācija ir jāpielāgo pašreizējai veidlapai.

3.   grozījums

Specifikācijas 2. punktā “Grupa” ir jāmaina grupas nosaukums un jāgroza saziņas adrese un kontaktinformācija.

IV.   Grozījumi, kas attiecas tikai uz vienoto dokumentu

1.   grozījums

Vienotā dokumenta 3. punkts “Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā”

| a. | Pirmajā teikumā būtu jāiekļauj vārdi “griešanai gabalos”. |
| --- | --- |

a.

Pirmajā teikumā būtu jāiekļauj vārdi “griešanai gabalos”.

| b. | Jaunā redakcija: “Lai saglabātu produkta kvalitāti un atbilstību higiēnas prasībām, visiem ražošanas posmiem — mīklas pagatavošanai (izmantotās metodes dēļ un tāpēc, ka mīkla satur raugu, atsevišķo ražošanas posmu īstenošana nedrīkst kavēties), pīrāga pildīšanai un cepšanai, kā arī turpmākai griešanai gabalos un iepakošanai — jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.” |
| --- | --- |

b.

Jaunā redakcija: “Lai saglabātu produkta kvalitāti un atbilstību higiēnas prasībām, visiem ražošanas posmiem — mīklas pagatavošanai (izmantotās metodes dēļ un tāpēc, ka mīkla satur raugu, atsevišķo ražošanas posmu īstenošana nedrīkst kavēties), pīrāga pildīšanai un cepšanai, kā arī turpmākai griešanai gabalos un iepakošanai — jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.”

| c. | Pamatojums: šis precizējums ir vajadzīgs, lai novērstu būtiskas neskaidrības, jo pīrāgu gatavošanas loģiskajā secībā informācija par griešanu gabalos ir ļoti svarīga, lai definētu kopējo pīrāgu ražošanas procesu atbilstīgi 4.5. punkta pirmās rindkopas četrpadsmitajam teikumam. |
| --- | --- |

c.

Pamatojums: šis precizējums ir vajadzīgs, lai novērstu būtiskas neskaidrības, jo pīrāgu gatavošanas loģiskajā secībā informācija par griešanu gabalos ir ļoti svarīga, lai definētu kopējo pīrāgu ražošanas procesu atbilstīgi 4.5. punkta pirmās rindkopas četrpadsmitajam teikumam.

2.   grozījums

Vienotā dokumenta 3. punkts “Īpaši noteikumi par griešanu, rīvēšanu, iepakošanu u. c.”

| a. | Būtu jāpievieno šāds teikums: “Pīrāgus var pārdot neiepakotus tūlītējam patēriņam.” |
| --- | --- |

a.

Būtu jāpievieno šāds teikums: “Pīrāgus var pārdot neiepakotus tūlītējam patēriņam.”

| b. | Pamatojums: šis grozījums ir vajadzīgs, ņemot vērā specifikācijas 4.2. punkta pirmās rindkopas septītā teikuma redakciju un pirmo grozījumu, kas izriet no šā pieteikuma I daļas. |
| --- | --- |

b.

Pamatojums: šis grozījums ir vajadzīgs, ņemot vērā specifikācijas 4.2. punkta pirmās rindkopas septītā teikuma redakciju un pirmo grozījumu, kas izriet no šā pieteikuma I daļas.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“VALAŠSKÝ FRGÁL”

ES Nr.: PGI-CZ-0805-AM01 — 28.8.2020.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Valašský frgál”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Čehija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids (kā norādīts XI pielikumā)

| 2.3. grupa. | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi |
| --- | --- |

2.3. grupa.

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Valašský frgál” ir apaļš pīrāgs, kura diametrs ir 30–32 cm. Sarunvalodā šo rauga mīklas smalkmaizes pīrāgu ar pildījumu sauc par “vdolek”, “pecák” vai “lopaťák”.

Pēc cepšanas pīrāga mīklas krāsa ir zeltaina, bet pildījums ir pildījuma pamatproduktam raksturīgajā krāsā; pildījums ir pārklāts ar irdenām gaišām drumstalām, kuras var būt pārkaisītas ar piparkūku drumstalām un maltu kanēli vai kurām var būt uzlietas dažas lāses kausēta sviesta un uzkaisīts cukurs.

Pildījumam izmanto bumbierus, biezpienu, magoņu sēklas, povidlu, augļus (plūmes, ābolus, mellenes, aprikozes, zemenes, dzērvenes, meža ogas), riekstus, kāpostus (svaigus vai skābētus), burkānus, kolrābjus. Pildījums veido aptuveni 42–48 % no produkta.

Pīrāgu uzliek uz apaļas kartona pamatnes un visbiežāk ietin karstumā nesarūkošā plēvē vai citā pārtikai piemērotā plēvē, ko izmanto tirdzniecībā. Tas var būt iepakots arī kartona, plastmasas vai koka kastē vai ietīts cepamajā papīrā.

Fasēšanas veidi: vesels pīrāgs: 600–700 g, puse no pīrāga: 300–350 g, ceturtā daļa no pīrāga: 150–175 g.

Ražošanas vietā un izplatot pārdošanai tūlītējam patēriņam, drīkst tirgot neiepakotus pīrāgus. Neiepakoti pīrāgi jāpārvadā traukos, kas ir piemēroti, lai saglabātu produktu kvalitāti un higiēniskumu, un jābūt izpildītām spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām marķēšanas prasībām. Tie nav jāpārpako; pēc pārvadāšanas tie paredzēti tikai tiešai pārdošanai.

Drīkst tirgot arī saldētus “Valašský frgál” pīrāgus. Saldēšana nemaina produkta īpašības. Saldēšanas kamerā produktu ievieto iepakotā veidā. Saldētu produktu var uzglabāt 9 mēnešus -18 °C vai zemākā temperatūrā. Atkausētu produktu vēlams izlietot 24 stundu laikā. Uz iepakojuma ir norādīta vajadzīgā informācija par produkta derīguma termiņu un uzglabāšanas nosacījumi.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Mīklas pagatavošanai izmanto šādas izejvielas: kviešu milti, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs (fruktoze), augu tauki vai augu eļļa, vai kausēti cūku tauki, vai sviests, pasterizēti vai svaigi olu dzeltenumi vai pasterizētas vai svaigas veselas olas, piena pulveris vai svaigs piens, vai dzeramais ūdens, maizes raugs un sāls; lai saglabātu produkta svaigumu, mūsdienās ir atļauts pievienot mīklai miltu apstrādes līdzekli. Var pievienot augļu (citronu, ābolu, bumbieru) sulu.

Produkta galvenā sastāvdaļa ir milti. Attiecībā uz citām izejvielām ir jāievēro šādas svara proporcijas: tauki (augu tauki vai eļļa, vai kausēti cūku tauki, vai sviests) — vismaz 20 % no kopējā miltu svara, cukurs vai dabīgs saldinātājs (fruktoze) — vismaz 10 % no kopējā miltu svara (ja izmanto dabīgu saldinātāju, tā daudzums ir atkarīgs no saldināšanas spējas), olu dzeltenumi vai veselas olas — vismaz 5 % no kopējā miltu svara. Augļu sulas, rauga, sāls un citu garšas piedevu daudzums ir atkarīgs no receptes, ko izmanto dažādi ražotāji.

“Valašský frgál” pildījumam jāveido aptuveni 42–48 % no produkta kopējā svara pirms cepšanas.

Pildījuma pagatavošanai izmanto turpmāk minētās izejvielas.

Bumbieru pildījuma sastāvdaļas: bumbieru džems, ko pagatavo no žāvētiem bumbieriem, plūmju džems vai augļu ievārījums, žāvēti āboli, rīvētas piparkūkas, aromatizētājs uz spirta bāzes (turpmāk “aromatizētājs”), zvaigžņotā anīsa pulveris, vaniļas cukurs, dzeramais ūdens.

Biezpiena pildījuma sastāvdaļas: biezpiens, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, pasterizēti vai svaigi olu dzeltenumi vai pasterizētas vai svaigas veselas olas, dzeramais ūdens, rozīnes, vaniļas cukurs vai maisījums vaniļas mērcei, augļu sula (nav obligāta), augu eļļa, aromatizētājs, rīvēts muskatrieksts, pārtikas stabilizētājs biezpienam, meža ogas.

Magoņu sēklu pildījuma sastāvdaļas: maltas magoņu sēklas, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, piena pulveris vai svaigs piens, dzeramais ūdens, augu tauki, smalkie kviešu milti, vaniļas cukurs, rozīnes, rīvmaize, malts kanēlis, aromatizētājs.

Povidlas (no augļu biezeņa gatavota ievārījuma) pildījuma sastāvdaļas: plūmju povidla, vaniļas cukurs vai dabīgs saldinātājs, dzeramais ūdens, aromatizētājs.

Ābolu pildījuma sastāvdaļas: rīvēti āboli vai ābolu biezenis, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, vaniļas cukurs, malts kanēlis, drupināti rieksti, rozīnes, dzeramais ūdens.

Riekstu pildījuma sastāvdaļas: malti rieksti (valrieksti, lazdu rieksti vai šo riekstu maisījums), cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, smalkie kviešu milti, piens, sviests vai augu tauki, vai augu eļļa, rīvmaize, aprikožu ievārījums, dzeramais ūdens, rozīnes, vaniļas cukurs, aromatizētājs.

Burkānu pildījuma sastāvdaļas: svaigi burkāni, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, vaniļas cukurs, sviests, augu tauki, augu eļļa, smalkie kviešu milti, dzeramais ūdens, malts kanēlis, sāls; var pievienot magoņu sēklas.

Melleņu pildījuma sastāvdaļas: svaigas, konservētas vai saldētas mellenes, melleņu ievārījums. Tas pats attiecas uz zemeņu, dzērveņu un meža ogu pildījumu.

Aprikožu pildījuma sastāvdaļas: svaigas, konservētas vai saldētas aprikozes, aprikožu ievārījums.

Plūmju pildījuma sastāvdaļas: svaigas, konservētas vai saldētas plūmes, plūmju povidla, maltas magoņu sēklas, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs.

Kāpostu pildījuma sastāvdaļas: smalki sagriezti svaigi kāposti vai labi noskaloti skābēti kāposti, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, sviests vai augu tauki, vai augu eļļa, smalkie kviešu milti, dzeramais ūdens, malti melnie pipari, sāls.

Kolrābju pildījuma sastāvdaļas: svaigi kolrābji, cukurbiešu cukurs vai dabīgs saldinātājs, sviests vai augu tauki, vai augu eļļa, smalkie kviešu milti, citronu vai ābolu sula, dzeramais ūdens, malti melnie pipari, svaigi vai kaltēti pētersīļi, sāls.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Lai saglabātu produkta kvalitāti un atbilstību higiēnas prasībām, visiem ražošanas posmiem — mīklas pagatavošanai (izmantotās metodes dēļ un tāpēc, ka mīkla satur raugu, atsevišķo ražošanas posmu īstenošana nedrīkst kavēties), pīrāga pildīšanai un cepšanai, kā arī turpmākai griešanai gabalos un iepakošanai — jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pildījumam nav obligāti jābūt pagatavotam noteiktajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produkta īpašību dēļ — tas jāizlieto ātri — un tādēļ, lai saglabātu pīrāga kvalitāti, tā sagriešana un iepakošana jāveic ražotāja telpās. Neiepakotu gatavu pīrāgu pārvadāšana var izraisīt to kvalitātes pasliktināšanos (sabojāti, saspiesti pīrāgi) vai neatbilstību higiēnas prasībām. Turklāt produkta iepakojumam jāpiestiprina etiķete, kurā norādīta informācija par ražotāju, produkta sastāvu, kā arī visa pārējā obligātā informācija, kas garantē, ka produkta izcelsmes vieta ir noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, un kas tiek izmantota iespējamās pārbaudēs. Pīrāgus var pārdot neiepakotus tūlītējam patēriņam.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

“Valašský frgál” ražotājiem nosaukums “Valašský frgál” jānorāda skaidri redzamā vietā uz iepakojuma. Uz produkta iepakojuma tiek norādīts arī aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotips, kura mērķis ir informēt patērētājus, palīdzēt attiecīgajai kontroles iestādei veikt kontroli un nodrošināt produkta izsekojamību. Ja pīrāgus pārdod neiepakotā veidā, nosaukums “Valašský frgál” ir skaidri jānorāda tirdzniecības vietā, kā arī jāievēro spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās marķēšanas prasības.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Valašsko ģeogrāfiskais apgabals Čehijas dienvidaustrumos. Tas aptver šādas pašvaldības (virzienā no austrumiem uz rietumiem): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov un Nový Hrozenkov.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pieteikums pamatojas uz produkta specifiku un reputāciju visā Valašsko un ārpus tā. Pirmās rakstiskās norādes par lieliem pīrāgiem, ko sauca par “vdolek” vai “frgál”, atrodamas Gallaša [Josef Heřman Agapit Gallaš] hronikā “Bromatologia moravo-rustica”, kas datēta ar 1826. gadu. Šajā avotā ir pieminēta informācija par pīrāgiem, kurus pagatavo no kviešu vai rudzu miltiem un kuriem virsū uzziež biezpienu, povidlu vai šim reģionam tipisku un tikai noteiktajā Valašsko apgabalā ražotu bumbieru džemu no savārītiem un biezenī sastrādātiem žāvētiem bumbieriem.

“Valašský frgál” pīrāgus ražo pēc noteiktā apgabala tradicionālajām receptēm, kas saglabājušās 1826. gada pierakstos. Tautas tradīcija cept šo īpašo pīrāgu galvenokārt ir saistīta ar Valašsko apgabalā svinētajiem svētkiem, piemēram, kāzām, kristībām, Ziemassvētkiem, Lieldienām, ražas svētkiem). Trūcīgajās ģimenēs šo pīrāgu lika galdā tikai Ziemassvētkos. Turīgākas ģimenes “frgál” pīrāgu baudījušas arī svētdienās. Pīrāga izmērs (diametrs 30–32 cm) tāds ir tāpēc, ka pīrāgs aizņēma visu maizes lizi, ko izmantoja tā iešaušanai krāsnī. “Frgál” pīrāgus lielākoties pagatavoja no mājas saimniecībās ražotajiem produktiem — žāvētiem augļiem, biezpiena, mājas dzirnavās maltajiem miltiem, sviesta, cūku taukiem, linsēklu eļļas, olām un piena.

Pazīstamākais ir “Valašský frgál” pīrāgs ar bumbieru pildījumu, ko pagatavoja no žāvētiem bumbieriem. Agrākos laikos Valašsko apgabalā pie katras mājas auga bumbiere. Visizplatītākā bumbieru šķirne bija “Ovesňanka”, kuras augļi bija nelieli, taču sulīgi un ļoti saldi. Žāvēšanai piemēroti bija arī citu šķirņu bumbieri, jo īpaši tādi, kas nogatavojas rudenī. Lai bumbieri pienācīgi nogatavotos, tos drīkstēja novākt tikai pēc pirmajām salnām. Pēc tam veselus bumbierus lēni žāvēja augļu žāvētavā, ko kurināja ar koka, vēlams, augļu koku, malku. Ļoti svarīga šajā procesā bija rūpīga augļu žāvēšana, un pēc tam tos uzglabāja auduma maisos piekārtā veidā bēniņos. Receptes, pēc kurām pagatavot žāvēto bumbieru džemu un šos lielos pīrāgus ar šo vai citiem pildījumiem, tika pārmantotas no paaudzes paaudzē vairāku gadsimtu garumā.

“Valašský frgál” atšķiras no citiem mīklas izstrādājumiem ar šādām īpašībām:

mīklas sagatavošanas metode un sastāvs: vispirms ar putojamo slotiņu sakuļ mīklas šķidrās izejvielas, izveidojot viendabīgu masu. Pēc tam pievieno mīkstas taukvielas un visu vēlreiz sakuļ, lai iegūtu viendabīgu masu. Tikai tad iejauc raugu, pēc tam pakāpeniski pievieno miltus, lai iegūtu vienmērīgu mīklu; masa jāsajauc tā, lai mīklā parādītos burbulīši (mīklā ir daudz gaisa) un tā nebūtu lipīga.

| — | Mīklu izrullē apļa formā ar speciālu Valašsko ģeogrāfiskajā apgabalā izgatavotu veltni, kas jātur vienā rokā. Šādi no centra uz malām izveltnēta mīkla (lai gan plānā kārtā) cepšanas laikā kļūst blīva, mīksta un maiga. |
| --- | --- |

—

Mīklu izrullē apļa formā ar speciālu Valašsko ģeogrāfiskajā apgabalā izgatavotu veltni, kas jātur vienā rokā. Šādi no centra uz malām izveltnēta mīkla (lai gan plānā kārtā) cepšanas laikā kļūst blīva, mīksta un maiga.

| — | Valašsko reģionam ir raksturīgi arī tas, ka “frgál” pīrāgam izmanto tikai viena veida pildījumu. Tā ir tradīcija; arī vēsturiskie avoti liecina par to, ka “frgál” pīrāgam uzklāj tikai vienu pildījumu. Visbiežāk izmantotais pildījums ir žāvēti bumbieri. |
| --- | --- |

—

Valašsko reģionam ir raksturīgi arī tas, ka “frgál” pīrāgam izmanto tikai viena veida pildījumu. Tā ir tradīcija; arī vēsturiskie avoti liecina par to, ka “frgál” pīrāgam uzklāj tikai vienu pildījumu. Visbiežāk izmantotais pildījums ir žāvēti bumbieri.

| — | Vēl viena “Valašský frgál” īpatnība ir bagātīgais pildījums, kas veido aptuveni 42–48 % no pīrāga svara pirms cepšanas. |
| --- | --- |

—

Vēl viena “Valašský frgál” īpatnība ir bagātīgais pildījums, kas veido aptuveni 42–48 % no pīrāga svara pirms cepšanas.

XIX gadsimtā šo pīrāgu slava izplatījās līdz pat galvaspilsētai Prāgai. Tie guva augstu atzinību valsts mēroga izstādē, kas XIX gadsimtā norisinājās Prāgas vēsturiskajā piepilsētā Holešovicē un kurā šie pīrāgi tika izstādīti kopā ar daudziem citiem Valašsko apgabala produktiem. Savu reputāciju “Valašský frgál” pīrāgi ir saglabājuši līdz pat šai dienai (daudz informācijas var atrast internetā, reģionālajā un valsts presē, tūrisma brošūrās), un produkts ir saņēmis daudz balvu izstādēs un gadatirgos (2006. un 2008. gadā — Zlatá Salima, 2006., 2007. un 2008. gadā — Perla Zlínska, 2006. gadā — Trendy, 2006. gadā — HIT, 2006. gadā — Moderní obchod, 2007. gadā — kvalitātes zīme KLASA).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://isdv.upv.cz/doc/vestnik/2021/vestnik_UPV_202108.pdf#page=187

Oficiālais vēstnesis Nr. 8, 24.2.2021., 187. un turpmākās lpp.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---