# Euroopan unionin C 123/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 123 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta18. maaliskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 123

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta18. maaliskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 123/01 | Komission tiedonanto – Komission tiedonannon luonnoksen sisällön hyväksyminen – Suuntaviivat EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin | 1 |
| 2022/C 123/02 | Komission Tiedonanto – Suuntaviivat yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta | 12 |
| 2022/C 123/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 123/01

Komission tiedonanto – Komission tiedonannon luonnoksen sisällön hyväksyminen – Suuntaviivat EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin

1

2022/C 123/02

Komission Tiedonanto – Suuntaviivat yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta

12

2022/C 123/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 123/06 | Euron kurssi — 17. maaliskuuta 2022 | 41 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 123/06

Euron kurssi — 17. maaliskuuta 2022

41

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 123/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 123/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 46 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 123/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 123/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Komission tiedonannon luonnoksen sisällön hyväksyminen – Suuntaviivat EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin

(2022/C 123/01)

Komissio on hyväksynyt EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin annettuja suuntaviivoja koskevan komission tiedonannon luonnoksen sisällön 9. joulukuuta 2021.

Luonnos tiedonannoksi – Suuntaviivat EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin on tämän tiedonannon liitteenä. Tiedonannon luonnoksesta järjestetään julkinen kuuleminen verkossa osoitteessa

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

LIITE

LUONNOS KOMISSION TIEDONANNOKSI

Suuntaviivat EU:n kilpailulainsäädännön soveltamiseksi yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin

1.   Johdanto

| (1) | Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan periaatteet, joita noudatetaan arvioitaessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan, jäljempänä ’SEUT-sopimuksen 101 artikla’, nojalla yritysten välisiä sopimuksia, yritysten yhteenliittymien päätöksiä sekä yritysten yhdenmukaistettuja menettelytapoja, jäljempänä yhteisesti ’sopimukset’, joista on päätetty yksinyrittäjien (1) ja muun yrityksen tai muiden yritysten, jäljempänä ’vastapuoli’ tai ’vastapuolet’ (2), välisissä työehtosopimusneuvotteluissa, jotka koskevat yksinyrittäjien työoloja. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | SEUT-sopimuksen 101 artiklassa kielletään sellaiset yritysten väliset sopimukset, joilla rajoitetaan kilpailua sisämarkkinoilla, etenkin silloin jos niillä suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja tai muita kauppaehtoja. EU:n kilpailusäännöt perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 3 artiklan 3 kohtaan, jonka mukaan unioni toteuttaa sisämarkkinat, joka käsittää järjestelmän, jolla taataan, ettei kilpailu vääristy. (3) |
| --- | --- |

(2)

| (3) | SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan unioni pyrkii täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoittelevaan erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen. Tätä varten unioni tunnustaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen merkittävän aseman ja sitoutuu SEUT-sopimuksen 152 artiklan mukaisesti ”helpottamaan työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua niiden itsenäisyyttä kunnioittaen”. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artiklassa tunnustetaan samoin neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin. Työolojen parantaminen ja asianmukainen sosiaalinen suojelu ovat keskeisiä periaatteita myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, jonka mukaan ”Työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisia käytäntöjä noudattaen” ja niitä on ”kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa”. (4) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, otti EU:n sosiaalipoliittiset tavoitteet huomioon katsoessaan, että kun on kyse työmarkkinaosapuolten välisistä työehtosopimusneuvotteluista, työnantajia ja työntekijöitä edustavien etujärjestöjen välisillä työehtosopimuksilla on luonnostaan tiettyjä kilpailua rajoittavia vaikutuksia, jotka ovat työolojen parantamisen kannalta välttämättömiä. (5) Näin ollen työnantajien ja työntekijöiden välisissä työehtosopimusneuvotteluissa tehdyt sopimukset, joiden tavoitteena on luonteensa ja tarkoituksensa puolesta parantaa työoloja, mukaan lukien palkkausta, eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, eivätkä ne näin ollen ole unionin kilpailuoikeuden vastaisia. (6) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tuomioistuin on lisäksi selventänyt, että tämä SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen kattaa työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen väliset työehtosopimukset myös siinä tapauksessa, että ne on neuvoteltu näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien (7) nimissä ja lukuun; näillä tarkoitetaan palvelujen tarjoajia, jotka ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa. (8) Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut henkilön olevan näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaja, jos i) henkilö toimii työnantajansa johdon alaisena, kun on kyseessä etenkin hänen vapautensa valita työaika, työskentelypaikka ja työn sisältö, ii) hän ei osallistu työnantajan kaupallisiin riskeihin ja iii) hän toimii mainitun työnantajan yrityksessä työsuhteen kestämisajan. Näitä perusteita sovelletaan riippumatta siitä, onko henkilön ilmoitettu olevan kansallisen lainsäädännön mukainen itsenäinen ammatinharjoittaja verotukseen, hallintoon tai byrokratiaan liittyvistä syistä, ja ne edellyttävät kunkin yksittäisen tapauksen tosiseikkojen perusteella tehtyä tapauskohtaista arviointia. (9) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Työmarkkinoilla on viime vuosina tapahtunut perustavanlaatuisia muutoksia, joihin ovat vaikuttaneet suuntaus kohti yrityspalvelujen ja henkilökohtaisten palvelujen alihankintaa ja ulkoistamista sekä tuotantoprosessien digitalisaatio ja verkkopohjaisen alustatalouden kasvu. Itsenäinen ammatinharjoittaminen on EU:ssa suhteellisen yleistä, ja se on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina pääasiassa verkkopohjaisessa alustataloudessa. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Nämä kehityskulut ovat lisänneet työmarkkinoiden joustavuutta ja madaltaneet niille pääsyn kynnystä, mutta toisinaan ne ovat myös tehneet työoloista vaikeita niin verkkopohjaisessa alustataloudessa kuin sen ulkopuolella. Silloinkaan, kun itsenäiset ammatinharjoittajat eivät ole kokonaan osa päämiehensä liiketoimintaa työntekijöiden tapaan, he eivät ole silti välttämättä päämiehestään kokonaan itsenäisiä, tai heiltä saattaa puuttua riittävä neuvotteluvoima, jotta he voisivat vaikuttaa työoloihinsa. Covid-19-kriisi on tehnyt monista itsenäisistä ammatinharjoittajista entistä haavoittuvampia, kun ansionmenetysten aiheuttama tilanne on entisestään pahentunut heikkojen tai olemattomien kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien ja kohdennettujen tukitoimien puutteen vuoksi. (10) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kun itsenäiset ammatinharjoittajat ovat kokonaisuutena tarkastellen työntekijöihin verrattavissa tilanteessa, heitä voidaan yksittäistapauksissa pitää näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina, jolloin kansalliset viranomaiset tai tuomioistuimet luokittelevat heidät uudelleen työntekijöiksi. Eräitä ryhmiä voidaan oikeudellisen olettaman perusteella pitää myös työntekijöinä. Silloinkin, kun heitä ei ole luokiteltu uudelleen työntekijöiksi, mahdollisuus osallistua työehtosopimusneuvotteluihin voi tarjota heille tilaisuuden parantaa työolojaan. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | SEUT-sopimuksen 101 artiklan kieltoa sovelletaan ”yrityksiin”. Tämä laaja käsite kattaa kaikenlaiset taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt niiden oikeudellisesta asemasta tai rahoituksen muodosta riippumatta. (11) Näin ollen aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat, silloinkin kun he ovat yksin työskenteleviä yksityishenkilöitä, ovat lähtökohtaisesti SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä, kun he tarjoavat palveluitaan korvausta vastaan tietyillä markkinoilla ja harjoittavat toimintaansa itsenäisinä taloudellisina toimijoina. (12) Palveluntarjoaja voi menettää asemansa yrityksenä paitsi silloin, kun hän on käytännössä alisteisessa asemassa, myös silloin, kun hän on taloudellisesti riippuvainen, kun tilannetta arvioidaan yksittäisen tapauksen tosiseikkojen perusteella. (13) Työmarkkinoiden tämänhetkinen kehitys ja etenkin verkkopohjaisen alustatalouden kehittyminen lisäävät epävarmuutta olosuhteista, joissa itsenäisten ammatinharjoittajien tekemien tai heidän puolestaan tehtyjen työehtosopimusten voidaan katsoa jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Tätä taustaa vasten näissä suuntaviivoissa selvennetään, että i) tietyt työehtosopimusten luokat eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, ja että ii) komissio ei puutu eräisiin muihin työehtosopimusten luokkiin. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Näissä suuntaviivoissa kerrotaan, miten komissio aikoo soveltaa EU:n kilpailulainsäädäntöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EU:n lainsäädännön muiden sääntöjen tai periaatteiden soveltamista. Nämä suuntaviivat eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuksiin sosiaalipolitiikan alalla tai työmarkkinaosapuolten riippumattomuuteen. Ne eivät myöskään vaikuta kansallisen lainsäädännön mukaisiin ’työntekijän’ tai ’itsenäisen ammatinharjoittajan’ määritelmiin. (14) Ne eivät vaikuta jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten toimivaltaan työlainsäädännön mukaisten työehtosopimusneuvottelujen järjestämisessä tai sopimuspuolten mahdollisuuteen pyytää ammattiasemansa uudelleenluokittelua EU:n tai kansallisen lainsäädännön nojalla (tai toimivaltaisten viranomaisten tai tuomioistuinten mahdollisuutta arvioida tällaisia tapauksia). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Näillä suuntaviivoilla ei myöskään rajoiteta tuomioistuimen myöhempiä tulkintoja SEUT-sopimuksen 101 artiklasta työehtosopimusten osalta. Ne eivät vaikuta unionin kilpailuoikeuden soveltamiseen maatalous- ja kalatalousalalla, kuten SEUT-sopimuksen 42 artiklassa ja asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä (15) vahvistetaan. Lisäksi näitä suuntaviivoja sovelletaan rajoittamatta SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamista. Kyseisen kohdan mukaan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan määräykset eivät koske sopimuksia, jotka i) osaltaan tehostavat tuotantoa tai tuotteiden jakelua taikka edistävät teknistä tai taloudellista kehitystä, ii) jättävät kuluttajille kohtuullisen osuuden niillä saatavasta hyödystä, iii) sisältävät ainoastaan välttämättömiä kilpailunrajoituksia ja iv) eivät anna osapuolille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kyseisiä tuotteita tai palveluja. (16) |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Selvyyden vuoksi todettakoon, että itsenäisten ammatinharjoittajien tekemillä työehtosopimuksilla, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, ei automaattisesti rikota SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, vaan ne on arvioitava yksittäin. |
| --- | --- |

(13)

2.   Näiden suuntaviivojen yleinen soveltamisala

a)   Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat sopimustyypit

| (14) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin sopimuksiin, jotka neuvotellaan ja/tai tehdään kollektiivisesti tiettyjen yksinyrittäjien luokkien ja niiden vastapuolen/vastapuolten välillä, jäljempänä ’työehtosopimukset’, siltä osin kuin ne luonteensa ja tarkoituksensa puolesta koskevat tällaisten yksinyrittäjien työoloja. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin kollektiivisten neuvotteluiden muotoihin työmarkkinaosapuolten tai muiden yhteenliittymien välityksellä käytävistä neuvotteluista aina yksinyrittäjien ryhmän suoriin neuvotteluihin vastapuoltensa tai näiden vastapuolten yhteenliittymien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden harkintavaltaa itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivisen edustuksen väylien laajuuden ja muodon osalta. Ne kattavat myös tapaukset, joissa yksinyrittäjät pyytävät päästä sellaisen voimassa olevan työehtosopimuksen piiriin, jonka ovat tehneet osapuoli, jolle ne työskentelevät, sekä työntekijöiden tai yksinyrittäjien ryhmä. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Yksinyrittäjien työoloihin kuuluvia seikkoja ovat muun muassa työstä maksettava korvaus, työajat ja työn teettämismallit, lomat, vapaat, työn fyysiset suorittamispaikat, työterveys ja -turvallisuus, vakuutukset ja sosiaaliturva sekä olosuhteet, joiden vallitessa yksinyrittäjällä on oikeus keskeyttää palvelujensa tarjoaminen esimerkiksi työoloja koskevan sopimuksen rikkomisen vuoksi. Sopimukset, joiden perusteella yksinyrittäjät päättävät yhteisesti olla tarjoamatta palveluja tietyille vastapuolille, esimerkiksi siksi, että vastapuoli ei ole halukas tekemään työoloja koskevaa sopimusta, on kuitenkin arvioitava yksittäin. Tällaisilla sopimuksilla rajoitetaan työvoiman tarjontaa, minkä vuoksi ne voivat olla kilpailun kannalta ongelmallisia. Siltä osin kuin voidaan osoittaa, että tällainen koordinoitu kieltäytyminen työvoiman tarjoamisesta on tarpeen ja oikeasuhteista työehtosopimusneuvottelujen tai työehtosopimuksen tekemisen kannalta, sitä kohdellaan näissä suuntaviivoissa samalla tavoin kuin työehtosopimusta, johon koordinointi liittyy (tai olisi liittynyt, jos neuvottelut epäonnistuvat). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Työehtosopimusten tekeminen edellyttää, että kuhunkin neuvotteluosapuoleen kuuluvat tahot koordinoivat toimintaansa jossain määrin ennen työehtosopimuksen tekemistä. Tällainen koordinointi voi tapahtua sopimuksen tai tietojenvaihdon muodossa tai kuhunkin neuvotteluosapuoleen kuuluvien tahojen keskinäisenä viestintänä, jonka tarkoituksena on päättää yhteisestä lähestymistavasta asiaan ja neuvotteluiden muodosta (esim. monenväliset tai nimettyjen edustajien välityksellä käytävät neuvottelut). Tässäkin tapauksessa siltä osin kuin tällainen koordinointi on tarpeen ja oikeasuhteista työehtosopimusneuvottelujen tai työehtosopimuksen tekemisen kannalta, sitä kohdellaan näissä suuntaviivoissa samalla tavoin kuin työehtosopimusta, johon koordinointi liittyy. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan eivät kuulu yhteenliittymien tekemät päätökset tai yksinyrittäjien väliset sopimukset, jotka eivät liity vastapuolen kanssa käytäviin neuvotteluihin (tai sellaisten valmisteluun), joiden tarkoituksena on kohentaa itsenäisten ammatinharjoittajien työoloja. Suuntaviivojen soveltamisalaan eivät etenkään kuulu sopimukset, joilla säännellään muutakin kuin työoloja määrittämällä ehdot (erityisesti hinnat), joilla yksinyrittäjät tai vastapuoli tarjoavat palveluita kuluttajille (17), tai joilla rajoitetaan työnantajien vapautta palkata tarvitsemiaan työvoiman tarjoajia.







  Esimerkki 1



  Tilanne: Kuljettajat, jotka ovat yksinyrittäjiä, tarjoavat palveluitaan kolmelle kaupungissa B toimivalle jakelupalveluita välittävälle alustalle. Jakelupalveluita välittävien alustojen ja kuljettajien kesken on tehty työehtosopimus, jossa vahvistetaan maksut, jotka alustojen on suoritettava kuljettajille, sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat vähimmäisvelvoitteet, joita alustoilla on kuljettajia kohtaan. Työehtosopimuksessa määrätään, että kuljettajien on rajoitettava palvelunsa tarjoaminen kaupungin tietylle alueelle. Tätä varten kaupunki jaetaan sopimuksessa kolmeen erilliseen alueeseen, joista kunkin alustan kuljettajille kuuluu yksi. Kaupungin B yksinyrittäjäkuljettajat laativat keskenään erillisen sopimuksen, jonka perusteella kukin voi tehdä työpäivän aikana enintään kaksikymmentä toimitusta neljää tuntia kohti.

  Pohdintaa: Esimerkissä on kaksi SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettua yritysten välistä sopimusta: i) alustojen ja yksinyrittäjäkuljettajien välinen työehtosopimus ja ii) yksinyrittäjäkuljettajien välinen erillinen sopimus toimitusten enimmäismäärästä. Työehtosopimus kuuluu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska se on laadittu työehtosopimusneuvottelujen tuloksena ja sillä säännellään työoloja (maksuja sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen vaikuttavia olosuhteita), joiden vallitessa yksinyrittäjäkuljettajat tarjoavat palvelujaan alustoille. Sen sijaan työehtosopimuksen se osa, jolla kaupungin alue jaetaan kolmen alustan kesken, ei liity työoloihin, vaan kyse on markkinoiden jakamista koskevasta sopimuksesta, joka sellaisenaan on omiaan rajoittamaan tarkoituksellisesti kilpailua SEUT-sopimuksen 101 artiklan nojalla. (18)

  Yksinyrittäjäkuljettajien keskenään tekemää erillistä sopimusta työpäivän aikana tehtävien toimitusten määrästä ei sen sijaan ole tehty yksinyrittäjien ja heidän vastapuoltensa kesken käytyjen työehtosopimusneuvottelujen tuloksena, minkä vuoksi se ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, vaan sitä on tarkasteltava erikseen.


  Esimerkki 2



  Tilanne: Jäsenvaltiossa X toimivat urheiluseurat sopivat keskenään, etteivät ne palkkaa toistensa urheilijoita sinä aikana, kun urheilijalla on sopimus jonkin seuran kanssa. Seurat myös koordinoivat yli 35-vuotiaille urheilijoille maksettavien korvausten tasoa.

  Pohdintaa: Urheiluseurojen väliset järjestelyt ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yritysten välisiä sopimuksia. Nämä järjestelyt eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, sillä niistä ei ole neuvoteltu yksinyrittäjien ja heidän vastapuoltensa kesken, minkä vuoksi ne eivät ole työehtosopimuksia. Ensimmäinen järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska sillä rajoitetaan urheiluseurojen välistä kilpailua markkinoiden parhaiden urheilijoiden palkkaamisessa. Myös toinen (palkkojen vahvistamista koskeva) järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska se on pohjimmiltaan kilpailijoiden (urheiluseurojen) välinen sopimus, jolla alennetaan niiden tuotantokustannuksia.
  Esimerkillä havainnollistetaan yleisesti yritysten työmarkkinakäytäntöjä, jotka eivät selvästikään kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan ja ovat omiaan rikkovat SEUT-sopimuksen 101 artiklaa. Etenkin jälkimmäisen esimerkin urheiluseurojen väliset sopimukset ovat omiaan rikkomaan SEUT-sopimuksen 101 artiklaa riippumatta siitä, koskevatko ne itsenäisiä ammatinharjoittajia vai työntekijöitä. |
| --- | --- |

(18)

Esimerkki 1

Tilanne: Kuljettajat, jotka ovat yksinyrittäjiä, tarjoavat palveluitaan kolmelle kaupungissa B toimivalle jakelupalveluita välittävälle alustalle. Jakelupalveluita välittävien alustojen ja kuljettajien kesken on tehty työehtosopimus, jossa vahvistetaan maksut, jotka alustojen on suoritettava kuljettajille, sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat vähimmäisvelvoitteet, joita alustoilla on kuljettajia kohtaan. Työehtosopimuksessa määrätään, että kuljettajien on rajoitettava palvelunsa tarjoaminen kaupungin tietylle alueelle. Tätä varten kaupunki jaetaan sopimuksessa kolmeen erilliseen alueeseen, joista kunkin alustan kuljettajille kuuluu yksi. Kaupungin B yksinyrittäjäkuljettajat laativat keskenään erillisen sopimuksen, jonka perusteella kukin voi tehdä työpäivän aikana enintään kaksikymmentä toimitusta neljää tuntia kohti.

Pohdintaa: Esimerkissä on kaksi SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettua yritysten välistä sopimusta: i) alustojen ja yksinyrittäjäkuljettajien välinen työehtosopimus ja ii) yksinyrittäjäkuljettajien välinen erillinen sopimus toimitusten enimmäismäärästä. Työehtosopimus kuuluu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska se on laadittu työehtosopimusneuvottelujen tuloksena ja sillä säännellään työoloja (maksuja sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen vaikuttavia olosuhteita), joiden vallitessa yksinyrittäjäkuljettajat tarjoavat palvelujaan alustoille. Sen sijaan työehtosopimuksen se osa, jolla kaupungin alue jaetaan kolmen alustan kesken, ei liity työoloihin, vaan kyse on markkinoiden jakamista koskevasta sopimuksesta, joka sellaisenaan on omiaan rajoittamaan tarkoituksellisesti kilpailua SEUT-sopimuksen 101 artiklan nojalla. (18)

Yksinyrittäjäkuljettajien keskenään tekemää erillistä sopimusta työpäivän aikana tehtävien toimitusten määrästä ei sen sijaan ole tehty yksinyrittäjien ja heidän vastapuoltensa kesken käytyjen työehtosopimusneuvottelujen tuloksena, minkä vuoksi se ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, vaan sitä on tarkasteltava erikseen.

Esimerkki 2

Tilanne: Jäsenvaltiossa X toimivat urheiluseurat sopivat keskenään, etteivät ne palkkaa toistensa urheilijoita sinä aikana, kun urheilijalla on sopimus jonkin seuran kanssa. Seurat myös koordinoivat yli 35-vuotiaille urheilijoille maksettavien korvausten tasoa.

Pohdintaa: Urheiluseurojen väliset järjestelyt ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yritysten välisiä sopimuksia. Nämä järjestelyt eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, sillä niistä ei ole neuvoteltu yksinyrittäjien ja heidän vastapuoltensa kesken, minkä vuoksi ne eivät ole työehtosopimuksia. Ensimmäinen järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska sillä rajoitetaan urheiluseurojen välistä kilpailua markkinoiden parhaiden urheilijoiden palkkaamisessa. Myös toinen (palkkojen vahvistamista koskeva) järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska se on pohjimmiltaan kilpailijoiden (urheiluseurojen) välinen sopimus, jolla alennetaan niiden tuotantokustannuksia.

Esimerkillä havainnollistetaan yleisesti yritysten työmarkkinakäytäntöjä, jotka eivät selvästikään kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan ja ovat omiaan rikkovat SEUT-sopimuksen 101 artiklaa. Etenkin jälkimmäisen esimerkin urheiluseurojen väliset sopimukset ovat omiaan rikkomaan SEUT-sopimuksen 101 artiklaa riippumatta siitä, koskevatko ne itsenäisiä ammatinharjoittajia vai työntekijöitä.

b)   Suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat henkilöt

| (19) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin (ks. suuntaviivojen III ja IV jakso). Näissä suuntaviivoissa yksinyrittäjillä tarkoitetaan henkilöitä, joilla ei ole työsopimusta tai jotka eivät ole työsuhteessa ja jotka käyttävät ensisijaisesti omaa henkilökohtaista työpanostaan kyseeseen tulevien palvelujen tuottamisessa. Yksinyrittäjät voivat käyttää palvelujensa tarjoamisessa tiettyjä tavaroita tai omaisuuseriä. Esimerkiksi siivooja käyttää siivousvälineitä ja muusikko soitinta. Näissä esimerkeissä tavaroita käytetään täydentävänä keinona lopullisen palvelun suorittamiseen, ja yksinyrittäjän katsotaan näin ollen käyttävän henkilökohtaista työpanostaan. Näitä suuntaviivoja ei sitä vastoin sovelleta tilanteisiin, joissa yksinyrittäjän taloudellinen toiminta koostuu ainoastaan tavaroiden tai omaisuuserien jakamisesta tai hyödyntämisestä taikka tavaroiden tai palvelujen jälleenmyynnistä. Jos yksinyrittäjä esimerkiksi vuokraa majoitusta tai jälleenmyy auton osia, toiminnassa on kyse omaisuuserän hyödyntämisestä ja tavaroiden jälleenmyynnistä henkilökohtaisen työpanoksen tarjoamisen sijasta. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Näiden suuntaviivojen III jaksossa määritetään ne yksinyrittäjiä koskevien työehtosopimusten luokat, joiden komissio katsoo jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, ja IV jaksossa määritetään työehtosopimusten luokat, joihin komissio ei puutu. Näiden suuntaviivojen III ja IV jaksossa yksilöityjen yksinyrittäjien ja/tai työehtosopimusten luokkien olisi oltava kaikilta osin näiden suuntaviivojen soveltamisalaa koskevien tässä II jaksossa esitettyjen yleisten periaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

(20)

3.   Työntekijöihin rinnastettavissa olevien yksinyrittäjien tekemät työehtosopimukset, jotka eivät kuulu seut-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan

| (21) | Tapauksissa, joissa yksinyrittäjien katsotaan olevan työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, yksinyrittäjien tekemien työehtosopimusten olisi katsottava jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle riippumatta siitä, täyttävätkö kyseiset yksinyrittäjät näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittajan tunnusmerkit (ks. näiden suuntaviivojen 5 kohta). (19) |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Tuomioistuin on katsonut, että työehtosopimus, joka kattaa palveluja tarjoavat itsenäiset ammatinharjoittajat, voidaan katsoa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulokseksi, jos palvelujen tarjoajat ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa (20), ja todennut, että nykytaloudessa ei ole aina helppoa määritellä tiettyjen itsenäisten palvelujen tarjoajien asemaa yrityksinä. (21) Tuomioistuin on katsonut myös, että ”palvelujen tarjoaja voi menettää asemansa itsenäisenä taloudellisena toimijana ja siis yrityksenä, kun se ei ratkaise itsenäisesti käyttäytymistään markkinoilla vaan on täysin riippuvainen päämiehestään, koska sillä ei ole mitään viimeksi mainitun toimintaan liittyvää taloudellista tai kaupallista riskiä ja se toimii mainitun päämiehen yritykseen kuuluvana organisaationa” (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Näiden kriteerien perusteella ja ottaen huomioon työmarkkinoiden kehityksen kansallisella ja EU:n tasolla lainsäädännön ja oikeuskäytännön osalta komissio katsoo, että näitä suuntaviivoja sovellettaessa seuraavat yksinyrittäjien luokat ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa ja että niiden tekemät työehtosopimukset eivät näin ollen kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan: (23) |
| --- | --- |

(23)

a)   Taloudellisesti riippuvaiset yksinyrittäjät

| (24) | Yksinyrittäjät, jotka tarjoavat palvelujaan yksinomaan tai pääasiallisesti yhdelle vastapuolelle, ovat todennäköisesti tästä vastapuolesta taloudellisesti riippuvaisia. Tällaiset yksinyrittäjät eivät yleensä päätä itsenäisesti markkinakäyttäytymisestään, vaan ovat suurelta osin riippuvaisia vastapuolestaan ja toimivat osana vastapuolensa liiketoimintaa. Lisäksi niille annetaan todennäköisesti ohjeita siitä, miten työ olisi suoritettava. Taloudellisesti riippuvaisiin itsenäisiin ammatinharjoittajiin liittyviä kysymyksiä on käsitelty useissa kansallisissa laeissa, joissa tällaisille yksinyrittäjille annetaan oikeus käydä kollektiivisia neuvotteluja, jos ne täyttävät kansallisissa säädöksissä asetetut edellytykset. (24) |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komissio katsoo, että yksinyrittäjä on taloudellisessa riippuvuussuhteessa, jos hän saa vähintään 50 prosenttia vuotuisista työstä saatavista ansioistaan yhdeltä vastapuolelta. Näin ollen taloudellisessa riippuvuussuhteessa olevien yksinyrittäjien sekä vastapuolten, joista he ovat taloudellisesti riippuvaisia, välillä tehdyt työolojen parantamiseen liittyvät työehtosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan silloinkaan, kun kansalliset viranomaiset tai tuomioistuimet eivät ole luokitelleet kyseisiä yksinyrittäjiä uudelleen työntekijöiksi.







  Esimerkki 3



  Tilanne: Yritys X on arkkitehtitoimisto, joka tekee sopimuksia useiden (itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien) arkkitehtien kanssa projektien toteuttamiseksi. Arkkitehdit ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan yritykseltä X. Ne neuvottelevat kollektiivisesti yrityksen X kanssa sopimuksen, jonka mukaan viikoittainen työaika on enintään 45 tuntia ja vuosiloman pituus on 26 kalenteripäivää, minkä lisäksi sopimuksessa määritetään työkorvaukset arkkitehdin kokemuksen perusteella.

  Pohdintaa: Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat arkkitehdit, kuten muutkin itsenäiset toimeksisaajat, katsotaan yleensä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, minkä vuoksi kyseistä säännöstä sovelletaan heidän välisiinsä sopimuksiin. Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien arkkitehtien ja yrityksen X välinen sopimus ei kuitenkaan kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, sillä se on työoloihin liittyvä työehtosopimus, joka on tehty yrityksen X ja yksityishenkilöiden, joiden voidaan katsoa (taloudellisen riippuvuussuhteensa osalta) olevan työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, välillä. Tässä esimerkissä arkkitehdit ovat taloudellisesti riippuvaisia vastapuolestaan eli yrityksestä X, koska he ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan tältä yritykseltä. Niiden voidaan siis katsoa toimivan osana yritystä X. |
| --- | --- |

(25)

Esimerkki 3

Tilanne: Yritys X on arkkitehtitoimisto, joka tekee sopimuksia useiden (itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien) arkkitehtien kanssa projektien toteuttamiseksi. Arkkitehdit ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan yritykseltä X. Ne neuvottelevat kollektiivisesti yrityksen X kanssa sopimuksen, jonka mukaan viikoittainen työaika on enintään 45 tuntia ja vuosiloman pituus on 26 kalenteripäivää, minkä lisäksi sopimuksessa määritetään työkorvaukset arkkitehdin kokemuksen perusteella.

Pohdintaa: Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat arkkitehdit, kuten muutkin itsenäiset toimeksisaajat, katsotaan yleensä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, minkä vuoksi kyseistä säännöstä sovelletaan heidän välisiinsä sopimuksiin. Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien arkkitehtien ja yrityksen X välinen sopimus ei kuitenkaan kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, sillä se on työoloihin liittyvä työehtosopimus, joka on tehty yrityksen X ja yksityishenkilöiden, joiden voidaan katsoa (taloudellisen riippuvuussuhteensa osalta) olevan työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, välillä. Tässä esimerkissä arkkitehdit ovat taloudellisesti riippuvaisia vastapuolestaan eli yrityksestä X, koska he ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan tältä yritykseltä. Niiden voidaan siis katsoa toimivan osana yritystä X.

b)   Yksinyrittäjät, jotka työskentelevät rinnakkain työntekijöiden kanssa

| (26) | Yksinyrittäjät, jotka suorittavat samoja tai samankaltaisia työtehtäviä rinnakkain työntekijöiden kanssa samalle vastapuolelle, ovat työntekijöihin verrattavassa tilanteessa, sillä ne tarjoavat palvelujaan vastapuolensa johdon alaisena, eivät vastaa vastapuolen toimintaan liittyvistä taloudellisista riskeistä, eikä niillä ole itsemääräämisoikeutta sen suhteen, miten kyseinen taloudellinen toiminta toteutetaan. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai tuomioistuinten tehtävänä on päättää, olisiko työntekijöiden rinnalla työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sopimussuhde luokiteltava uudelleen työsuhteeksi. Vaikka yksinyrittäjiä ei luokiteltaisikaan uudelleen työntekijöiksi, he voivat silti hyödyntää työehtosopimusneuvotteluita. Tämä tosiasia on käytännössä tunnustettu monissa jäsenvaltioissa, joissa työehtosopimukset kattavat samoilla toimialoilla toimivat työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat. (25) |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Näin ollen vastapuolen ja yksinyrittäjien, jotka suorittavat samoja tai samankaltaisia työtehtäviä rinnakkain työntekijöiden kanssa samalle vastapuolelle, väliset työehtoja koskevat työehtosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan silloinkaan, kun kansalliset viranomaiset tai tuomioistuimet eivät ole luokitelleet kyseisiä yksinyrittäjiä uudelleen työntekijöiksi. Tämä koskee myös työehtosopimuksia, jotka työmarkkinaosapuolten vuoropuhelujärjestelyn perusteella kattavat sekä työntekijät että yksinyrittäjät.







  Esimerkki 4



  Tilanne: Yritys X järjestää orkesterikonsertteja ja muita klassisen musiikin tapahtumia. Useat muusikot työskentelevät yritykselle X joko työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina vuosittaisilla sopimuksilla. Yrityksen X konserttipäällikkö antaa näille muusikoille heidän asemastaan riippumatta ohjeet siitä, mitä teoksia he esittävät, missä ja milloin harjoitukset pidetään ja mihin tapahtumiin heidän on osallistuttava. Yritys X on tehnyt työehtosopimuksen kaikkien muusikoiden kanssa. Työehtosopimuksessa asetetaan enimmäistuntimääräksi 45 työtuntia viikossa ja annetaan muusikoille yhden päivän poikkeusvapaa, jos he ovat esiintyneet saman viikon aikana kolmessa konsertissa.

  Pohdintaa: Yksinyrittäjämuusikot ovat yrityksen X työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa alistussuhteen ja tehtävien samankaltaisuuden vuoksi. He suorittavat samoja työtehtäviä kuin työsuhteessa olevat muusikot (eli esittävät musiikkia tapahtumissa), heitä koskevat samat yrityksen X antamat ohjeet esitysten sisällöstä, paikasta ja ajankohdasta, ja heidät on otettu palvelukseen vastaavaksi ajaksi kuin työsuhteessa olevat muusikot. Näissä olosuhteissa muusikkojen työoloja koskeva työehtosopimus ei kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(27)

Esimerkki 4

Tilanne: Yritys X järjestää orkesterikonsertteja ja muita klassisen musiikin tapahtumia. Useat muusikot työskentelevät yritykselle X joko työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina vuosittaisilla sopimuksilla. Yrityksen X konserttipäällikkö antaa näille muusikoille heidän asemastaan riippumatta ohjeet siitä, mitä teoksia he esittävät, missä ja milloin harjoitukset pidetään ja mihin tapahtumiin heidän on osallistuttava. Yritys X on tehnyt työehtosopimuksen kaikkien muusikoiden kanssa. Työehtosopimuksessa asetetaan enimmäistuntimääräksi 45 työtuntia viikossa ja annetaan muusikoille yhden päivän poikkeusvapaa, jos he ovat esiintyneet saman viikon aikana kolmessa konsertissa.

Pohdintaa: Yksinyrittäjämuusikot ovat yrityksen X työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa alistussuhteen ja tehtävien samankaltaisuuden vuoksi. He suorittavat samoja työtehtäviä kuin työsuhteessa olevat muusikot (eli esittävät musiikkia tapahtumissa), heitä koskevat samat yrityksen X antamat ohjeet esitysten sisällöstä, paikasta ja ajankohdasta, ja heidät on otettu palvelukseen vastaavaksi ajaksi kuin työsuhteessa olevat muusikot. Näissä olosuhteissa muusikkojen työoloja koskeva työehtosopimus ei kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan.

c)   Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät yksinyrittäjät

| (28) | Verkkopohjaisen alustatalouden kasvu ja työvoiman tarjoaminen työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta on luonut uudenlaisen toimintaympäristön yksinyrittäjille, jotka ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa suhteessa työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin, joiden kautta tai joille he tarjoavat työpanostaan. Yksinyrittäjät saattavat olla riippuvaisia digitaalisista alustoista etenkin asiakkaiden tavoittamisen osalta, ja he saavat usein ”ota tai jätä” -tyyppisiä työtarjouksia, joissa neuvotteluvara työoloista, mukaan lukien työstä maksettavasta korvauksesta, on vähäinen tai olematon. Työtä välittävät digitaaliset alustat pystyvät usein yksipuolisesti määräämään sopimusehdoista ilman, että ne ilmoittavat niistä etukäteen yksinyrittäjille tai kuulevat näitä. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Myös viimeaikaisen oikeuskäytännön ja kansallisen lainsäädännön kehityksen perusteella tällaisia itsenäisiä ammatinharjoittajia voidaan pitää työntekijöihin rinnastettavina. Uudelleenluokittelua koskevissa oikeustapauksissa kansalliset tuomioistuimet kiinnittävät yhä useammin huomiota palveluntarjoajien riippuvuuteen tietyntyyppisistä alustoista tai jopa työsuhteen olemassaoloon. (26) Myös jotkin jäsenvaltiot ovat antaneet lainsäädäntöä, (27) jossa vahvistetaan olettama työsuhteesta tai työtä välittäville digitaalisille alustoille tai niiden kautta toimivien palveluntarjoajien oikeus työehtosopimusneuvotteluihin. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Näissä suuntaviivoissa työtä välittävällä digitaalisella alustalla tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa kaupallista palvelua, joka täyttää kaikki seuraavat vaatimukset: i) palvelu tarjotaan ainakin osittain etäpalveluna sähköisillä välineillä, kuten verkkosivustolla tai mobiilisovelluksella, ii) palvelu tarjotaan palvelun vastaanottajan pyynnöstä ja iii) palveluun kuuluu välttämättömänä ja olennaisena osana yksityishenkilöiden tekemän työn organisointi riippumatta siitä, tehdäänkö työ verkossa vai jossain tietyssä paikassa. Työtä välittäviä digitaalisia alustoja eivät ole alustat, jotka eivät organisoi yksityishenkilöiden tekemää työtä, vaan pelkästään tarjoavat keinot, joilla yksinyrittäjät voivat tavoittaa loppukäyttäjät. Esimerkiksi alustaa, joka pelkästään kokoaa yhteen ja näyttää tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, kuten putkiasentajista, ja antaa näin asiakkaille mahdollisuuden käyttää heidän palvelujaan pyynnöstä, ei katsota työtä välittäväksi digitaaliseksi alustaksi, koska se ei organisoi palveluntarjoajien tekemää työtä. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Näiden seikkojen perusteella yksinyrittäjien ja työtä välittävien digitaalisten alustojen väliset työehtosopimukset, joiden tavoitteena on luonteensa ja tarkoituksensa puolesta parantaa työoloja, eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan silloinkaan, kun kansalliset viranomaiset tai tuomioistuimet eivät ole luokitelleet kyseisiä yksinyrittäjiä uudelleen työntekijöiksi.







  Esimerkki 5



  Tilanne: Ryhmä kyytipalveluja tarjoaville alustoille työskenteleviä kuljettajia aloittaa neuvottelut sellaisen alueellisen järjestön kanssa, jonka jäseniä kyytipalveluja tarjoavat alustat ovat, saadakseen aikaan työehtosopimuksen kuljettajien työolojen parantamiseksi. Ennen kuin kyytipalveluja tarjoavat alustat (järjestön jäsenet) aloittavat neuvottelut kuljettajien kanssa, ne koordinoivat yhdessä neuvottelustrategiaansa. Neuvottelut päättyvät ratkaisemattomina, eikä työehtosopimusta synny. Tämän jälkeen kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestö tekee päätöksen, jossa kuluttajien kyydistä maksamaksi vähimmäishinnaksi sovitaan viisi euroa. Alustat keskustelivat kyytikohtaisen vähimmäishinnan sopimisen mahdollisuudesta myös osana kuljettajien kanssa käytyjä neuvotteluja edeltävää koordinaatiota.

  Pohdintaa: Kyytipalveluja tarjoavat alustat pyrkivät järjestönsä kautta neuvottelemaan kuljettajien kanssa työehtosopimuksen, jonka tarkoituksena on parantaa kuljettajien työoloja. Vaikka työehtosopimusta ei synnykään, yksinyrittäjäkuljettajien sekä alustojen järjestön väliset neuvottelut jäävät SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Sama koskee kuljettajien kanssa käytyjä neuvotteluja edeltävää koordinaatiota, jos tällainen koordinointi on välttämätöntä ja oikeasuhteista näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvaa työehtosopimusta koskevien neuvottelujen kannalta.
  Alustojen väliset neuvottelut kuluttajilta kyydistä veloitettavasta vähimmäishinnasta eivät kuitenkaan liity työoloihin. Tällaisella hinnoittelun koordinoinnilla kilpailijoiden kesken todennäköisesti rikotaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa. Kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestön tekemä päätös ei kuitenkaan kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska sitä ei tehdä yksinyrittäjien ja heidän vastapuoltensa välisten työehtosopimusneuvotteluiden tuloksena. Se tehdään järjestön jäsenten eli alustojen (vastapuolen) välisen sopimuksen perusteella.
  Jos yksinyrittäjäkuljettajat ja alustojen järjestö olisivat sitä vastoin kollektiivisesti sopineet kuljettajille kyytiä kohti maksettavasta viiden euron vähimmäissuorituksesta (riippumatta siitä, millä tavoin nämä kustannukset veloitetaan kuluttajilta), sopimuksen olisi katsottu liittyvän työoloihin ja siten jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(31)

Esimerkki 5

Tilanne: Ryhmä kyytipalveluja tarjoaville alustoille työskenteleviä kuljettajia aloittaa neuvottelut sellaisen alueellisen järjestön kanssa, jonka jäseniä kyytipalveluja tarjoavat alustat ovat, saadakseen aikaan työehtosopimuksen kuljettajien työolojen parantamiseksi. Ennen kuin kyytipalveluja tarjoavat alustat (järjestön jäsenet) aloittavat neuvottelut kuljettajien kanssa, ne koordinoivat yhdessä neuvottelustrategiaansa. Neuvottelut päättyvät ratkaisemattomina, eikä työehtosopimusta synny. Tämän jälkeen kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestö tekee päätöksen, jossa kuluttajien kyydistä maksamaksi vähimmäishinnaksi sovitaan viisi euroa. Alustat keskustelivat kyytikohtaisen vähimmäishinnan sopimisen mahdollisuudesta myös osana kuljettajien kanssa käytyjä neuvotteluja edeltävää koordinaatiota.

Pohdintaa: Kyytipalveluja tarjoavat alustat pyrkivät järjestönsä kautta neuvottelemaan kuljettajien kanssa työehtosopimuksen, jonka tarkoituksena on parantaa kuljettajien työoloja. Vaikka työehtosopimusta ei synnykään, yksinyrittäjäkuljettajien sekä alustojen järjestön väliset neuvottelut jäävät SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Sama koskee kuljettajien kanssa käytyjä neuvotteluja edeltävää koordinaatiota, jos tällainen koordinointi on välttämätöntä ja oikeasuhteista näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvaa työehtosopimusta koskevien neuvottelujen kannalta.

Alustojen väliset neuvottelut kuluttajilta kyydistä veloitettavasta vähimmäishinnasta eivät kuitenkaan liity työoloihin. Tällaisella hinnoittelun koordinoinnilla kilpailijoiden kesken todennäköisesti rikotaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa. Kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestön tekemä päätös ei kuitenkaan kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska sitä ei tehdä yksinyrittäjien ja heidän vastapuoltensa välisten työehtosopimusneuvotteluiden tuloksena. Se tehdään järjestön jäsenten eli alustojen (vastapuolen) välisen sopimuksen perusteella.

Jos yksinyrittäjäkuljettajat ja alustojen järjestö olisivat sitä vastoin kollektiivisesti sopineet kuljettajille kyytiä kohti maksettavasta viiden euron vähimmäissuorituksesta (riippumatta siitä, millä tavoin nämä kustannukset veloitetaan kuluttajilta), sopimuksen olisi katsottu liittyvän työoloihin ja siten jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle.

4.   Komission ensisijaiset täytäntöönpanoa koskevat tavoitteet

| (32) | Yksinyrittäjät, joiden tilanne ei ole rinnastettavissa työntekijöihin, voivat kuitenkin joissakin tapauksissa olla vastapuoliinsa nähden heikossa neuvotteluasemassa, jolloin heillä ei ole juuri mahdollisuutta vaikuttaa työoloihinsa. Vaikka ei voidakaan olettaa, että heidän työehtosopimuksensa jäävät SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, tällaisten yksinyrittäjien ongelmat voivat itse asiassa olla samanlaisia kuin edellä kuvattuihin luokkiin kuuluvilla yksinyrittäjillä. Tämän vuoksi komissio ei puutu työehtosopimuksiin siltä osin kuin niiden tarkoituksena on korjata selkeää epäsuhtaa yksinyrittäjien neuvotteluvoimassa vastapuoliinsa verrattuna ja niillä pyritään luonteensa ja tarkoituksena puolesta parantamaan työoloja. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Seuraavien työehtosopimusten luokkien katsotaan täyttävän edellä mainitut kriteerit: |
| --- | --- |

(33)

a)   Työehtosopimukset, joita yksinyrittäjät tekevät tiettyä taloudellista vahvuutta omaavien vastapuolten kanssa

| (34) | Kun yksinyrittäjät ovat tekemisissä sellaisten vastapuolten kanssa, joilla on tietyntasoista taloudellista vahvuutta ja näin ollen neuvotteluvoimaa, niiden mahdollisuudet neuvotella omiin työoloihinsa vaikuttamisesta voivat olla liian heikot. Tällaisessa tapauksessa työehtosopimus voi olla oikeutettu keino korjata osapuolten neuvotteluvoiman epätasapaino. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Komissio ei vastaavasti puutu yksinyrittäjien ja niiden vastapuolten välisiin työehtosopimuksiin silloin, kun neuvotteluvoimassa on selkeä epäsuhta. (28) Neuvotteluvoiman katsotaan olevan epätasapainossa ainakin seuraavissa tilanteissa:






  — | kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia yhden tai useamman koko toimialaa edustavan vastapuolen kanssa |
| --- | --- | --- |

(35)

—

kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia yhden tai useamman koko toimialaa edustavan vastapuolen kanssa

| — | kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia sellaisten vastapuolten kanssa, joiden vuotuinen kokonaisliikevaihto on yli 2 miljoonaa euroa tai joiden henkilöstön määrä on vähintään 10 henkilöä, tai jos vastapuolia on useita, kun ne yhdessä ylittävät yhden näistä raja-arvoista (29). |
| --- | --- |

—

kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia sellaisten vastapuolten kanssa, joiden vuotuinen kokonaisliikevaihto on yli 2 miljoonaa euroa tai joiden henkilöstön määrä on vähintään 10 henkilöä, tai jos vastapuolia on useita, kun ne yhdessä ylittävät yhden näistä raja-arvoista (29).

| Esimerkki 6



  Tilanne: Yritykset X, Y ja Z tarjoavat autojen huolto- ja korjauspalveluja. Yrityksen X kokonaisliikevaihto on 700 000 euroa, yrityksen X miljoona euroa ja yrityksen Z 500 000 euroa. Näissä yrityksissä itsenäisinä palveluntarjoajina työskentelevät yksinyrittäjämekaanikot eivät ole tyytyväisiä huonoon palkkaan ja heikkoihin turvallisuusoloihin. He päättävät ryhtyä neuvottelemaan yhdessä yritysten X, Y ja Z kanssa työolojaan parantaakseen. Yritykset kieltäytyvät neuvottelemasta ja väittävät, että yksinyrittäjämekaanikkojen kanssa tehdyllä työehtosopimuksella rikottaisiin SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.

  Pohdintaa: Sekä yksinyrittäjämekaanikot että autohuoltoyritykset ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Neuvotteluvoiman epätasapainoa koskevaa olettamaa ei sovellettaisi, jos yritys X, Y tai Z kävisi neuvotteluja erikseen, koska niiden kaikkien liikevaihto on pienempi kuin näiden suuntaviivojen 35 kohdassa määritelty kahden miljoonan euron raja-arvo. Tässä tapauksessa olettamaa voidaan kuitenkin soveltaa, koska yhtiöt neuvottelevat kollektiivisesti, jolloin huomioon otetaan niiden yhteenlaskettu liikevaihto. Komissio ei siis tässä tapauksessa puuttuisi yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin. |
| --- |

Esimerkki 6

Tilanne: Yritykset X, Y ja Z tarjoavat autojen huolto- ja korjauspalveluja. Yrityksen X kokonaisliikevaihto on 700 000 euroa, yrityksen X miljoona euroa ja yrityksen Z 500 000 euroa. Näissä yrityksissä itsenäisinä palveluntarjoajina työskentelevät yksinyrittäjämekaanikot eivät ole tyytyväisiä huonoon palkkaan ja heikkoihin turvallisuusoloihin. He päättävät ryhtyä neuvottelemaan yhdessä yritysten X, Y ja Z kanssa työolojaan parantaakseen. Yritykset kieltäytyvät neuvottelemasta ja väittävät, että yksinyrittäjämekaanikkojen kanssa tehdyllä työehtosopimuksella rikottaisiin SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.

Pohdintaa: Sekä yksinyrittäjämekaanikot että autohuoltoyritykset ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Neuvotteluvoiman epätasapainoa koskevaa olettamaa ei sovellettaisi, jos yritys X, Y tai Z kävisi neuvotteluja erikseen, koska niiden kaikkien liikevaihto on pienempi kuin näiden suuntaviivojen 35 kohdassa määritelty kahden miljoonan euron raja-arvo. Tässä tapauksessa olettamaa voidaan kuitenkin soveltaa, koska yhtiöt neuvottelevat kollektiivisesti, jolloin huomioon otetaan niiden yhteenlaskettu liikevaihto. Komissio ei siis tässä tapauksessa puuttuisi yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin.

b)   Työehtosopimukset, joita itsenäiset ammatinharjoittajat tekevät kansallisen tai EU:n lainsäädännön nojalla

| (36) | Joissakin tapauksissa kansallinen lainsäätäjä on sosiaalisten tavoitteiden vuoksi puuttunut tiettyihin luokkiin kuuluvien yksinyrittäjien neuvotteluvoiman epätasapainoon joko i) myöntämällä nimenomaisesti tällaisille henkilöille oikeuden neuvotella työehtosopimuksia tai ii) jättämällä tiettyä ammattia harjoittavien yksinyrittäjien tekemät työehtosopimukset kansallisen kilpailulainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle. Silloin kun tällaista kansallista lainsäädäntöä on annettu sosiaalisiin tavoitteisiin pyrkimiseksi, komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joissa osallisina on tällaisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia yksinyrittäjien luokkia.







  Esimerkki 7



  Tilanne: Jäsenvaltion A kansallisessa lainsäädännössä jätetään kansallisen kilpailuoikeuden soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjen kulttuurialan itsenäisten ammatinharjoittajien tekemät sopimukset.

  Pohdintaa: Jäsenvaltio A on ottanut käyttöön alakohtaisen poikkeuksen kansallisesta kilpailulainsäädännöstä sosiaalisten tavoitteiden vuoksi. Vaikka toimenpiteen soveltamisala voi olla laajempi kuin pelkästään näiden suuntaviivojen III jaksossa tarkoitettu yksinyrittäjien tilanne, komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joita yksinyrittäjät ovat tehneet kansallisten toimenpiteiden nojalla.


  Esimerkki 8



  Tilanne: Jäsenvaltion B työlainsäädännössä vahvistetaan yksinyrittäjätoimittajien oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja niiden yritysten kanssa, joille he tarjoavat palvelujaan.

  Pohdintaa: Jäsenvaltio B on myöntänyt oikeuden käydä työehtosopimusneuvotteluja nimenomaisesti tietylle itsenäisten ammatinharjoittajien luokalle eli toimittajille. Tämä tarkoittaa, että toimittajien ja niiden yritysten, joille he tarjoavat palvelujaan, välisiä työehtosopimuksia ei kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella pidetä kilpailun vastaisina. Tässä tapauksessa komissio ei siis puutu yksinyrittäjätoimittajien tekemiin työehtosopimuksiin. |
| --- | --- |

(36)

Esimerkki 7

Tilanne: Jäsenvaltion A kansallisessa lainsäädännössä jätetään kansallisen kilpailuoikeuden soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjen kulttuurialan itsenäisten ammatinharjoittajien tekemät sopimukset.

Pohdintaa: Jäsenvaltio A on ottanut käyttöön alakohtaisen poikkeuksen kansallisesta kilpailulainsäädännöstä sosiaalisten tavoitteiden vuoksi. Vaikka toimenpiteen soveltamisala voi olla laajempi kuin pelkästään näiden suuntaviivojen III jaksossa tarkoitettu yksinyrittäjien tilanne, komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joita yksinyrittäjät ovat tehneet kansallisten toimenpiteiden nojalla.

Esimerkki 8

Tilanne: Jäsenvaltion B työlainsäädännössä vahvistetaan yksinyrittäjätoimittajien oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja niiden yritysten kanssa, joille he tarjoavat palvelujaan.

Pohdintaa: Jäsenvaltio B on myöntänyt oikeuden käydä työehtosopimusneuvotteluja nimenomaisesti tietylle itsenäisten ammatinharjoittajien luokalle eli toimittajille. Tämä tarkoittaa, että toimittajien ja niiden yritysten, joille he tarjoavat palvelujaan, välisiä työehtosopimuksia ei kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella pidetä kilpailun vastaisina. Tässä tapauksessa komissio ei siis puutu yksinyrittäjätoimittajien tekemiin työehtosopimuksiin.

| (37) | Tekijänoikeusdirektiivissä (30) on vastaavasti vahvistettu periaate, jonka mukaan tekijöillä ja esiintyjillä (31) on oikeus riittävään ja oikeasuhteiseen korvaukseen, kun ne lisensoivat tai siirtävät yksinomaista oikeuttaan hyödyntää tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattuja teoksiaan ja muuta aineistoa. (32) Tekijät ja esittävät taiteilijat ovat yleensä heikommassa sopimusasemassa kuin heidän vastapuolensa (33), ja direktiivissä säädetään mahdollisuudesta vahvistaa heidän sopimusasemaansa, jotta heille varmistetaan sopiva korvaus hyödyntämistä koskevissa sopimuksissa. (34) Tekijänoikeusdirektiivissä annetaan jäsenvaltioille joustovaraa panna tämä periaate täytäntöön erilaisilla mekanismeilla (mukaan lukien työehtosopimusneuvotteluilla), kunhan ne ovat EU:n lainsäädännön mukaisia. (35) |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Näiden säännösten mukaisesti ja rajoittamatta tekijänoikeusdirektiivin muiden säännösten soveltamista komissio ei puutu yksinyrittäjinä toimivien tekijöiden tai esittävien taiteilijoiden vastapuoltensa kanssa tämän direktiivin mukaisesti tekemiin työehtosopimuksiin. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Näiden suuntaviivojen 38 kohtaa ei sovelleta yhteishallinnointiorganisaatioiden tai riippumattomien hallinnointiyhteisöjen (36) käymiin kollektiivisiin neuvotteluihin. Näitä suuntaviivoja ei pitäisi tulkita siten, että niillä suljetaan EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle näiden organisaatioiden tai yhteisöjen harjoittamat käytännöt. (37)








  Esimerkki 9



  Tilanne: Yritys Y kustantaa sanoma- ja aikakauslehtiä. Useat freelancereina työskentelevät toimittajat tuottavat artikkeleita yrityksen Y julkaisuja varten. Yritys Y maksaa toimittajille korvauksen sanoma- tai aikakauslehdissä julkaistujen artikkelien perusteella. Toimittajat eivät ole tyytyväisiä yritykseltä Y saamansa korvauksen tasoon, ja ne neuvottelevat kollektiivisesti ja sopivat yrityksen Y kanssa Y:n maksamien tekijänkorvausten korottamisesta 20 prosentilla.

  Pohdintaa: Näiden suuntaviivojen mukaisesti komissio ei puutu yksinyrittäjätoimittajien (freelancereiden) ja yrityksen Y tekemään työehtosopimukseen, koska sopimus tehdään tekijänoikeusdirektiivin mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Esimerkki 9

Tilanne: Yritys Y kustantaa sanoma- ja aikakauslehtiä. Useat freelancereina työskentelevät toimittajat tuottavat artikkeleita yrityksen Y julkaisuja varten. Yritys Y maksaa toimittajille korvauksen sanoma- tai aikakauslehdissä julkaistujen artikkelien perusteella. Toimittajat eivät ole tyytyväisiä yritykseltä Y saamansa korvauksen tasoon, ja ne neuvottelevat kollektiivisesti ja sopivat yrityksen Y kanssa Y:n maksamien tekijänkorvausten korottamisesta 20 prosentilla.

Pohdintaa: Näiden suuntaviivojen mukaisesti komissio ei puutu yksinyrittäjätoimittajien (freelancereiden) ja yrityksen Y tekemään työehtosopimukseen, koska sopimus tehdään tekijänoikeusdirektiivin mukaisesti.

---

(1)  Näissä suuntaviivoissa yksinyrittäjillä tarkoitetaan henkilöitä, joilla ei ole työsopimusta tai jotka eivät ole työsuhteessa ja jotka käyttävät ensisijaisesti omaa henkilökohtaista työpanostaan kyseeseen tulevien palvelujen tuottamisessa.

(2)  Näissä suuntaviivoissa ’vastapuolilla’ tarkoitetaan yrityksiä, joiden kanssa yksinyrittäjät tekevät sopimuksia (eli niiden yritysasiakkaita), mukaan lukien tällaisten yritysten yhteenliittymät.

(3)  SEUT-sopimuksen VII osaston 1 luvun 1 jakso sekä SEU-sopimuksen ja SEUT-sopimuksen pöytäkirjan N:o 27.

(4)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaate 8; https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_fi .

(5)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 22 kohta; tuomio 21.9.1999, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 59 kohta; tuomio 11.12.2007, International Transport Workers’ Federation ja Suomen Merimies-Unioni v. Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, 49 kohta; tuomio 9.7.2009, 3F v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-319/07, EU:C:2009:435, 50 kohta.

(6)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 23 kohta; tuomio 21.9.1999, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 60 kohta; tuomio 21.9.1999, Brentjens’ Handelsonderneming BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, 57 kohta; tuomio 21.9.1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV v. Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, 47 kohta; tuomio 12.9.2000, Pavel Pavlov ym. v. Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten,C-180/98, EU:C:2000:428, 67 kohta; tuomio 21.9.2000, Hendrik van der Woude v. Stichting Beatrixoord,C-222/98, EU:C:2000:475, 22 kohta; tuomio 3.3.2011, AG2R Prévoyance v. Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, 29 kohta.

(7)  Toisin kuin aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka voivat valita vapaasti työnsä, työskentelypaikkansa, -aikansa ja -tapansa ja tehdä työtään omalla vastuullaan.

(8)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 30–31 kohta.

(9)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 36–37 kohta.

(10)  Euroopan parlamentin mietintö 13.10.2021 taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (2020/2261(INI)), kulttuuri- ja koulutusvaliokunta, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_FI.html#title1.

(11)  Tuomio 23.4.1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser v. Macrotron GmbH, asia C-41/90, EU:C:1991:161, 21 kohta; tuomio 16.11.1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie ja Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, asia C-244/94, EU:C:1995:392, 14 kohta; tuomio 11.12.1997, Job Centre coop. arl., asia C-55/96, EU:C:1997:603, 21 kohta.

(12)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 27 kohta; tuomio 28.2.2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas v. Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, 36–37 kohta; tuomio 14.12.2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio v. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 45 kohta.

(13)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33 kohta; tuomio 14.12.2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio v. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43–44 kohta.

(14)  Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan työsuhteen olennainen ominaispiirre on se, että henkilö tekee tietyn ajanjakson ajan toiselle ja tämän johdon alaisena suorituksia vastiketta vastaan. On syytä huomata, että henkilön luokittelu ”työntekijäksi” tai ”itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi” tehdään pääasiassa tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 34 kohta; tuomio 21.2.2013, L. N. v. Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, 40 kohta; tuomio 10.9.2014, Iraklis Haralambidis v. Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, 28 kohta.

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671–854), 206–210 artikla. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1), 40 ja 41 artikla.

(16)  Komission tiedonanto: Suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta, EUVL C 101, 27.4.2004, s. 97–118, 34 kohta.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista ja neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64–88), 2 artiklan 1 kohta.

(18)  Päätelmä olisi sama, jos työehtosopimukseen sisältyisi lauseke, jolla säänneltäisiin muita seikkoja kuin työoloja, kuten aukioloaikoja, joiden aikana kyseiset kolme alustaa tarjoavat palvelujaan.

(19)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411; tuomio 21.9.1999, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(20)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 31 kohta.

(21)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 32 kohta.

(22)  Tuomio 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33 kohta; tuomio 14.12.2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio v. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43–44 kohta.

(23)  Jotkin yksinyrittäjät voivat kuulua useaan näissä suuntaviivoissa mainittuun luokkaan.

(24)  Esimerkkeinä Saksa, jonka työehtosopimuksista annetun lain, sellaisena kuin se on julkaistuna 25.8.1969 (Saksan liittovaltion virallinen lehti I, s. 1323) ja viimeksi muutettuna 20.5.2020 annetun lain 8 §:llä (Saksan liittovaltion virallinen lehti I, s. 1055) 12a jaksossa, tai Espanja, jonka itsenäisen ammatinharjoittamisen asemasta 11. heinäkuuta 2007 annetun lain 20/2007 (virallinen lehti nro 166, 12.7.2007, s. 29964–29978) 11 §:ssä on molemmissa käytetty kriteerinä taloudellista riippuvuutta. Jotkin yksinyrittäjät voivat kuulua useaan näissä suuntaviivoissa mainittuun luokkaan.

(25)  Ks. esim. kohta 14, Alankomaiden teatteri- ja tanssialan työehtosopimus, jonka osapuolet ovat Kunstenbond (taiteilijaliitto) ja Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Alankomaiden näyttämötaiteen järjestö) ja joka kattaa 1. tammikuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2021 välisen ajan, saatavilla osoitteessa https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf, tai kohta 2, ammattitoimittajia koskeva työehtosopimus, jonka osapuolet ovat Gospodarska zbornica Slovenije (Slovenian kauppa- ja teollisuuskamari), Svet RTV Slovenija (Slovenian yleisradiokomitea), Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Slovenian radioasemien liitto) ja Sindikat novinarjev Slovenije (Slovenian toimittajien ammattijärjestö), saatavilla osoitteessa http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Yksityiskohtainen katsaus yhdeksän EU:n jäsenvaltion, Sveitsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan oikeuskäytännöistä on teoksessa Hießl, C., ’Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions’, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2.5.2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Ks. esim. Espanjassa 11. toukokuuta annettu kuninkaan asetus 9/2021, kuninkaan lain tasoisella 23. lokakuuta annetulla asetuksella 2/2015, työntekijöiden asemasta annetun lain uudelleenlaaditun tekstin muuttamisesta digitaalisilla alustoilla jakelupalveluita tuottavien henkilöiden työntekijöiden oikeuksien takaamiseksi, virallinen lehti N:o 113, 12.5.2021, s. 56733–56738, tai Kreikassa Helleenien tasavallan laki 4808/2021 työsuojelusta – riippumattoman työsuojeluviranomaisen perustaminen – Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 190 ratifiointi väkivallan ja häirinnän poistamiseksi työelämässä – Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 187 ratifiointi työterveyden ja turvallisuuden edistämisen puitteiden laatimiseksi – Työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 sekä muiden työ- ja sosiaaliministeriön säädösten ja muiden kiireellisten järjestelyjen täytäntöönpano, virallinen lehti A 101/19-06-2021.

(28)  Näitä suuntaviivoja ei pitäisi tulkita siten, että niissä vahvistetaan jokin komission (ehdottoman) ensisijainen täytäntöönpanoa koskeva tavoite yksinyrittäjien ja näiden raja-arvojen alle jäävien yritysten välisten työehtosopimusneuvotteluiden ja sopimusten osalta.

(29)  Laskettu mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6. toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 1422) (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) liitteen I osaston mukaisesti.

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (PE/51/2019/REV/1, EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92–125).

(31)  Tekijänoikeusdirektiivin 18 artiklan soveltamisalaan kuuluvat kaikki tekijät ja esittävät taiteilijat lukuun ottamatta tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/24/EY (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 16) 2 artiklassa tarkoitettuja tietokoneohjelman tekijöitä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (PE/51/2019/REV/1, EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92–125), 23 artiklan 2 kohta.

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (PE/51/2019/REV/1, EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92–125), 18 artiklan 1 kohta ja johdanto-osan 72 kappale. Ks. myös saman direktiivin johdanto-osan 73 kappale, jonka mukaan tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden korvauksen olisi oltava ”asianmukainen ja oikeasuhteinen lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien tosiasialliseen tai mahdolliseen taloudelliseen arvoon nähden, kun otetaan huomioon tekijän tai esittävän taiteilijan panostus koko teoksessa tai muussa suojatussa aineistossa ja kaikki muut tapauksen olosuhteet, kuten markkinakäytännöt tai teoksen tosiasiallinen hyödyntäminen”.

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (PE/51/2019/REV/1, EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92–125), johdanto-osan 72 kappale.

(34)  Kollektiivista sopimista voidaan käyttää myös tapauksissa, joista säädetään tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/790 (PE/51/2019/REV/1, EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92–125) 19 artiklan 5 kohdassa, 20 artiklan 1 kohdassa ja 22 artiklan 5 kohdassa.

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (PE/51/2019/REV/1, EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92–125), 18 artiklan 2 kohta ja johdanto-osan 73 kappale.

(36)  Yhteishallinnointiorganisaatiolla tarkoitetaan organisaatiota, joka on lakisääteisesti taikka siirron, lisenssin tai jonkin muun sopimusjärjestelyn nojalla valtuutettu ainoana tai pääasiallisena tarkoituksenaan hallinnoimaan tekijänoikeutta tai tekijänoikeuden lähioikeuksia useamman kuin yhden oikeudenhaltijan puolesta näiden oikeudenhaltijoiden yhteisen edun mukaisesti ja joka täyttää yhden tai molemmat seuraavista kriteereistä: i) se on jäsentensä omistuksessa tai määräysvallassa; ii) se on voittoa tavoittelematon organisaatio. Riippumattomalla hallinnointiyhteisöllä tarkoitetaan organisaatiota, joka on lakisääteisesti taikka siirron, lisenssin tai jonkin muun sopimusjärjestelyn nojalla valtuutettu ainoana tai pääasiallisena tarkoituksenaan hallinnoimaan tekijänoikeutta tai tekijänoikeuden lähioikeuksia useamman kuin yhden oikeudenhaltijan puolesta näiden oikeudenhaltijoiden yhteisen edun mukaisesti ja joka i) ei ole suoraan tai välillisesti, kokonaan tai osittain oikeudenhaltijoiden omistuksessa tai määräysvallassa ja ii) on voittoa tavoittelematon järjestö. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72–98), 3 artiklan a ja b alakohta.

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72–98), johdanto-osan 56 kappale.

---

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/12

---

KOMISSION TIEDONANTO

Suuntaviivat yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta

(2022/C 123/02)

1.   Johdanto

| 1. | Euroopan unionin toiminnan perustana on oikeusvaltioperiaate (1). Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on yksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 2 artiklassa sekä SEU-sopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osassa määrätyistä unionin perustana olevista arvoista, jotka ovat jäsenvaltioille yhteisiä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unionin talousarvio on yksi tärkeimmistä välineistä, joka ilmentää yhteisvastuun periaatetta (SEU-sopimuksen 2 artikla). Yhteisvastuu on yksi unionin oikeuden perusperiaatteista, ja se perustuu jäsenvaltioiden keskinäiseen luottamukseen siitä, että unionin talousarvion yhteisiä varoja käytetään vastuullisesti. Tämä keskinäinen luottamus perustuu puolestaan siihen, että jokainen jäsenvaltio on sitoutunut noudattamaan sille unionin oikeuden nojalla kuuluvia velvoitteita ja jatkuvasti kunnioittamaan SEU-sopimuksen 2 artiklaan sisältyviä arvoja, joihin myös oikeusvaltioperiaate kuuluu. SEU-sopimuksen 2 artiklaan sisältyvien arvojen kunnioittaminen on edellytys sille, että jäsenvaltio voi käyttää kaikkia niitä oikeuksia, jotka johtuvat perussopimusten soveltamisesta kyseiseen jäsenvaltioon (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen (3), jäljempänä ’ehdollisuusasetus’, tavoitteena on suojata unionin talousarviota sellaiselta oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta, joka vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen tavalla, joka on riittävä suora. Ehdollisuusasetus on pysyvä väline, jonka soveltaminen ei ole sidottu tietyn monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikaan (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on selittää viittä ehdollisuusasetuksen näkökohtaa, jotka ovat i) toimenpiteiden hyväksymisen edellytykset; ii) ehdollisuusasetuksen suhde muihin välineisiin; iii) neuvostolle ehdotettavien toimenpiteiden oikeasuhteisuus; iv) menettely ja arviointiprosessi; ja v) lopullisten varojen saajien tai edunsaajien oikeuksien suojelu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nämä suuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia, eikä niillä luoda tai muuteta mitään oikeuksia tai velvoitteita suhteessa niihin oikeuksiin tai velvoitteisiin, jotka on vahvistettu SEU-sopimuksessa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, varainhoitoasetuksessa (5), ehdollisuusasetuksessa, OLAF-asetuksessa (6), EPPO-asetuksessa (7) tai muissa asiaankuuluvissa unionin säädöksissä, sellaisina kuin unionin tuomioistuin ja unionin yleinen tuomioistuin, jäljempänä yhdessä ”Euroopan unionin tuomioistuin” (8), ovat niitä tulkinneet. |
| --- | --- |

5.

2.   Toimenpiteiden hyväksymisen edellytykset

| 6. | Ehdollisuusasetuksen tavoitteena on suojata unionin talousarviota siinä tapauksessa, että jossakin jäsenvaltiossa rikotaan oikeusvaltion periaatteita. Ehdollisuusasetuksessa asetetaan joukko edellytyksiä, joiden on täytyttävä, jotta siinä säädetty menettely voidaan aloittaa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan asianmukaisia toimenpiteitä on toteutettava, jos 6 artiklan mukaisesti on osoitettu, että oikeusvaltion periaatteiden rikkominen jäsenvaltiossa vaikuttaa tai uhkaa vakavasti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaan oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen on koskettava yhtä tai useampaa kyseisessä artiklassa tarkoitettua tilannetta. Jos näin on, kyseinen rikkominen kuuluu ehdollisuusasetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komissio aloittaa ehdollisuusasetuksen 6 artiklassa säädetyn menettelyn, jos se toteaa, että 4 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Unionin tuomioistuin on todennut, että nämä edellytykset täyttyvät vain, jos komission mukaan on perusteltu syy katsoa, että i) jossakin jäsenvaltiossa on rikottu vähintään yhtä ehdollisuusasetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista oikeusvaltion periaatteista, ii) kyseinen rikkominen koskee vähintään yhtä ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltion viranomaisesta johtuvaa tilannetta tai vähintään yhtä mainitussa kohdassa tarkoitettua jäsenvaltion viranomaisen toimea, jos nämä tilanteet tai toimet ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta, iii) kyseinen rikkominen vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin riittävän suoraan siten, että rikkomisen ja kyseisen vaikutuksen tai sen vakavan uhan välillä on aito (9) tai todellinen yhteys (10). Kun 4 artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät, komissio aloittaa menettelyn, paitsi jos se katsoo, että se voisi muiden unionin lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen avulla suojata unionin talousarviota tehokkaammin. Kyseisessä menettelyssä taataan asianomaisen jäsenvaltion prosessuaalisten oikeuksien suoja. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Arvioidessaan tapauksia ehdollisuusasetuksen nojalla komissio soveltaa kattavaa, ennakoivaa, riskiperusteista ja kohdennettua lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan asetuksen tehokas soveltaminen ja siten turvaamaan unionin talousarvio ja suojaamaan unionin taloudellisia etuja. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Kyseeseen tuleva oikeusvaltion periaatteiden rikkominen

| 10. | Unionin tuomioistuin on selventänyt, että ehdollisuusasetuksen 2 artiklan a alakohdassa todetaan, että ”oikeusvaltioperiaatteen” käsitettä, sellaisena kuin se määritellään kyseistä asetusta sovellettaessa, ”on tarkasteltava yhteydessä SEU 2 artiklassa vahvistettuihin muihin unionin arvoihin ja periaatteisiin”. Tästä seuraa, että näiden arvojen ja periaatteiden kunnioittamista – siltä osin kuin ne kuuluvat SEU-sopimuksen 2 artiklaan sisältyvän oikeusvaltioperiaatteen arvon määritelmään tai, kuten kyseisen artiklan toisesta virkkeestä ilmenee, ovat läheisesti yhteydessä oikeusvaltioperiaatetta noudattavaan yhteiskuntaan – voidaan vaatia sen kaltaisen horisontaalisen ehdollisuusmekanismin yhteydessä, joka on otettu käyttöön riidanalaisella asetuksella (11). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ehdollisuusasetuksen 2 artiklan a alakohdassa ainoastaan esitetään yksinomaan kyseisen asetuksen tarkoituksia varten joukko tämän käsitteen alaan kuuluvia periaatteita, jotka ovat asetuksen tarkoituksen eli unionin talousarvion suojan varmistamisen kannalta kaikkein merkityksellisimpiä (12). Kyseisen säännöksen tarkoituksena ei ole antaa tyhjentävää määritelmää oikeusvaltioperiaatteen käsitteestä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Perusoikeuksien osalta unionin tuomioistuin on selventänyt, että viittauksella niihin ainoastaan havainnollistetaan tehokkaan oikeussuojan periaatteen vaatimuksia. Syrjimättömyysperiaate on sitä vastoin itsessään osa oikeusvaltioperiaatteen määritelmää, sillä unionin tuomioistuimen mukaan on selvää, että sellaisen jäsenvaltion, jonka yhteiskunnalle on ominaista syrjintä, ei voida katsoa varmistavan oikeusvaltioperiaatteen noudattamista tämän yhteisen arvon mukaisessa merkityksessä (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan yksittäiset rikkomistapaukset ja laajalle levinneet rikkomiset sekä rikkomiset, jotka johtuvat viranomaisten toistuvista käytännöistä tai laiminlyönneistä taikka viranomaisten toteuttamista yleisistä toimenpiteistä. Ehdollisuusasetus kattaa sekä yksittäiset että järjestelmälliset rikkomiset siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. Tämän perusteella komissio voi arvioida sekä viranomaisten toteuttamia toimia että niiden laiminlyöntejä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ehdollisuusasetuksen 3 artiklan tarkoituksena on helpottaa asetuksen soveltamista esittämällä luettelo tilanteista, jotka voivat olla osoitus oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta (14). Koska tämä luettelo on vain ohjeellinen, myös muilla ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvilla viranomaisten toimilla, käytännöillä tai laiminlyönneillä tai muilla kyseisen kohdan soveltamisalaan kuuluvilla oikeudellisilla tilanteilla voi olla merkitystä kyseisen asetuksen soveltamisen kannalta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Unionin tuomioistuin on katsonut, että oikeusvaltioperiaatetta koskevan arvon kunnioittamisen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisen, unionin talousarvion tehokkaan toteuttamisen ja unionin taloudellisten etujen suojaamisen välillä on selkeä yhteys (15). Unionin tuomioistuin on lisäksi todennut, että moitteeton varainhoito ja unionin taloudelliset edut voivat vakavasti vaarantua jäsenvaltiossa tapahtuneiden oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten seurauksena, koska nämä rikkomiset voivat johtaa muun muassa tilanteeseen, jossa ei ole takeita siitä, että unionin talousarviosta katettavat menot täyttävät kaikki unionin lainsäädännössä asetetut rahoitusedellytykset (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Unionin tuomioistuin on katsonut, että näiden rahoitusedellytysten ja niiden tavoitteiden noudattamista, joihin unioni pyrkii menoja rahoittaessaan, ei voida täysin taata ilman tehokasta tuomioistuinvalvontaa, jonka tarkoituksena on varmistaa unionin lainsäädännön noudattaminen; se, että riippumattomat tuomioistuimet harjoittavat tällaista valvontaa sekä jäsenvaltioissa että unionin tasolla, on olennainen osa oikeusvaltioperiaatetta (17). Tämä ei vaikuta vaatimukseen, joka koskee riittävän suoraa yhteyttä unionin talousarvioon. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen on koskettava yhtä tai useampaa asianomaisten viranomaisten tilannetta tai toimea tai yhtä tai useampaa kyseisistä viranomaisista johtuvaa tilannetta tai toimea, siltä osin kuin tällaiset tilanteet tai toimet ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tuomioistuin on katsonut, että tällaisen merkityksellisyyden voidaan olettaa olevan olemassa, kun kyse on ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen viranomaisten toimista eli sellaisten viranomaisten toimista, jotka vastaavat unionin talousarvion toteuttamisesta ja suorittavat varainhoidon valvontaa, seurantaa sekä tarkastuksia (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukainen toiminta kuuluu kyseisen säännöksen c alakohdan soveltamisalaan ainoastaan siltä osin kuin se liittyy unionin talousarvion toteuttamista tai unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevan unionin lainsäädännön rikkomiseen. Sama periaate pätee tilanteisiin, joissa kansalliset tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset ehkäisevät e alakohdassa tarkoitettua unionin lainsäädännön rikkomista ja määräävät siitä seuraamuksia. Säännöksen d alakohdassa tarkoitettu tuomioistuinvalvonta kuuluu kyseisen säännöksen soveltamisalaan ainoastaan siltä osin kuin se koskee a–c alakohdassa tarkoitettujen viranomaisten toimia. Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä, josta säädetään f alakohdassa, kattaa ainoastaan unionin talousarviosta peräisin olevat varat. Sama pätee myös g alakohdassa mainittuun OLAFin ja EPPOn kanssa tehtävään yhteistyöhön. Säännöksen h alakohdassa viitataan nimenomaisesti muihin tilanteisiin tai viranomaisten toimiin, jotka ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tästä seuraa, että kun on kyse sellaisista kansallisista viranomaisista, joiden toiminta on yleistä eikä rajoitu pelkästään unionin talousarvion toteuttamiseen tai suojaamiseen, sellaiset näiden viranomaisten toimet tai tilanteet, jotka merkitsevät oikeusvaltion periaatteiden rikkomista, kuuluvat ehdollisuusasetuksen soveltamisalaan ainoastaan siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komissio huomauttaa, että tällaisten tilanteiden ja viranomaisten toimien tapauksessa myös viivästynyt ja tehoton yhteistyö EPPOn (21) ja OLAFin kanssa muodostaa perusteen toimien toteuttamiselle ehdollisuusasetuksen nojalla. EPPOn (22) osalta tähän yhteistyöhön kuuluu sen toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten velvollisuus avustaa ja tukea aktiivisesti EPPOn (23) rikostutkintaa ja syytteeseenpanotoimia. OLAFin osalta tähän yhteistyöhön kuuluu OLAFin (24) oikeus tehdä tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä ja saada apua, jota se tarvitsee niiden tehokasta suorittamista varten, sekä sen oikeus tutustua asiaankuuluviin tietoihin, dataan ja asiakirjoihin joko päättääkseen, aloittaako se tutkimuksen, tai tehdäkseen tutkimuksia tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä. OLAFin kanssa tehtävä yhteistyö kattaa myös asiaan liittyvät asianomaisen jäsenvaltion velvoitteet, joiden mukaisesti jäsenvaltion on muun muassa (25): i) annettava tietoja OLAFille (26), ii) tarjottava OLAFille apua, jota se tarvitsee voidakseen hoitaa tällaisen tutkimuksen suorittamiseen liittyvät tehtävänsä tuloksekkaasti (27), iii) toteutettava asianmukaiset turvaamistoimenpiteet, erityisesti toimenpiteet asiaankuuluvien todisteiden turvaamiseksi (28), iv) toteutettava asianmukaiset toimet OLAFin toimittamien tietojen perusteella ennen kuin OLAF tekee päätöksen tutkimuksen aloittamisesta (29) ja v) varmistettava, että OLAFin tutkimusten päätyttyä toteutetaan OLAFin raporttien ja suositusten mukaiset asianmukaiset ja oikea-aikaiset jatkotoimet, ja ilmoitettava OLAFille toteuttamistaan toimista (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Se, että asianomainen jäsenvaltio noudattaa näitä velvoitteita, on olennaisen tärkeää unionin taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi. Sen vuoksi komissio seuraa, että OLAFin kanssa tehdään tehokasta ja oikea-aikaista yhteistyötä, ottaen huomioon ehdollisuusasetuksen 3 artiklassa vahvistetut periaatteet. Tämä on erityisen tärkeää niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EPPOa koskevaan tiiviimpään yhteistyöhön, sillä kyseisissä jäsenvaltioissa OLAFilla on toimivalta tutkia väitteitä petoksista, lahjonnasta tai muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta. Lisäksi OLAFin suositusten järjestelmällinen noudattamatta jättäminen voidaan katsoa sellaiseksi viranomaisten toimeksi, joka voisi kuulua oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen alaan ehdollisuusasetuksen nojalla. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan h alakohta kattaa kaikki muut sellaiset tilanteet tai viranomaisten toimet, jotka ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. Unionin tuomioistuin on katsonut, että ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan h alakohtaa on tulkittava yhdessä sen 4 artiklan 1 kohdan kanssa, joka on tuomioistuimen mukaan kyseisellä asetuksella käyttöön otetun horisontaalisen ehdollisuusmekanismin ydin (31). Unionin tuomioistuin on myös katsonut, että ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohta ja erityisesti kyseisen kohdan h alakohta ei ole sellainen, että siinä esitettäisiin tyhjentävästi riidanalaisella asetuksella perustetun ehdollisuusmekanismin kattamat tilanteet, eikä myöskään sellainen, etteikö se olisi riittävän tarkka ollakseen osa kyseistä asetusta (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita, että ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettu tilanne tai viranomaisten toimi (tai laiminlyönti) voi koskea kiinteistörekistereistä ja niihin liittyvästä maatalousmaan vuokrauksen ja/tai omistuksen valvonnasta vastaavien viranomaisten asianmukaista toimintaa (mukaan lukien tarvittaessa lainvalvontatoimet), jos tällainen vuokraus ja/tai omistus on merkityksellistä unionin yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten tukien saamisen kannalta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ehdollisuusasetusta sovelletaan myös kaikkiin EU:n rahastoihin. Tältä osin lainsäätäjät ovat niin ikään selventäneet, että ehdollisuusasetus voi tulla sovellettavaksi, jos elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukaista toimintaa ei ole varmistettu asetuksen (EU) 2021/241 (33), jäljempänä ’elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus’, 8 artiklan mukaisesti. Unionin tuomioistuin on myös selventänyt, että ehdollisuusasetus voi koskea myös sellaista oikeusvaltion periaatteiden rikkomista, joka vaikuttaa unionin omien varojen kantamiseen (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Vaikutukset unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen

| 26. | Ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan jotta tietty toimi tai tilanne kuuluisi ehdollisuusasetuksen soveltamisalaan, komission on yksilöitävä oikeusvaltion periaatteiden rikkominen ja arvioitava, i) vaikuttaako tällainen rikkominen unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen tai uhkaako se vakavasti vaikuttaa näihin ii) riittävän suoraan. Arviointi olisi aina tehtävä tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Edellä 24 kohdassa mainittu ensimmäinen ehto (ks. i alakohta: ”vaikuttaa”): edellyttää, että yksilöidyllä oikeusvaltion periaatteiden rikkomisella on vaikutus unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tällainen vaikutus voi muodostua ensinnäkin siitä, että unionin talousarviota toteutetaan tavalla, joka ei ole SEUT-sopimuksen 317 artiklassa ja unionin talousarvion toteuttamiseksi hyväksytyissä säännöissä vahvistettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukainen. Varainhoitoasetuksen 2 artiklan 59 kohtaan sisältyvän määritelmän mukaan moitteettoman varainhoidon käsitteellä tarkoitetaan ”talousarvion toteuttamista taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti”. Varainhoitoasetuksen 33–36 artiklassa säädetään yksityiskohtaisemmin näiden periaatteiden merkityksestä, soveltamisalasta ja seurauksista. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Toiseksi tällainen vaikutus voidaan todeta myös silloin, kun on kyse sellaisesta oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta, joka vahingoittaa SEUT-sopimuksen 325 artiklan ja asiaa koskevan sekundaarilainsäädännön mukaista unionin taloudellisten etujen suojaamista. Varainhoitoasetuksen 63 artiklan 2 kohdan mukaan tämä kattaa kaikki lainsäädäntö-, sääntely- ja hallintotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muun muassa ehkäistä, havaita ja korjata talousarvion toteuttamiseen liittyviä sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia. ”Unionin taloudelliset edut” määritellään asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 2 artiklan 1 kohdassa siten, että ne ”käsittävät Euroopan unionin talousarvioon sekä toimielinten, elinten ja laitosten talousarvioihin sisältyvät tulot, menot ja varat sekä niiden hallinnoimat ja valvomat talousarviot”. Lisäksi unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 325 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu käsite ”unionin taloudelliset edut” kattaa sekä unionin talousarvion käyttöön asetetut tulot että kyseisestä talousarviosta katettavat menot (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Määrittäessään unionin talousarvioon tai unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan vaikutuksen laajuutta komissio ottaa asianmukaisesti huomioon tietyt kriteerit, jotka voivat vaihdella yksilöityjen oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten ominaispiirteiden mukaan; tällaisia kriteerejä ovat muun muassa kyseisten rikkomisten luonne, kesto, vakavuus ja laajuus (36). Lisäksi asianomaisen jäsenvaltion aikomuksella lopettaa oikeusvaltion periaatteiden rikkominen, mukaan lukien se, missä määrin se tekee komission kanssa yhteistyötä ehdollisuusasetuksen mukaisesti, voi olla merkitystä muun muassa arvioitaessa kyseisen rikkomisen vaikutusta, kestoa ja laajuutta suhteessa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Siltä osin kuin oikeusvaltion periaatteiden rikkominen aiheuttaa vakavan uhan, joka kohdistuu unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, tuomioistuin on todennut, että ei olisi unionin talousarvion moitteetonta varainhoitoa ja unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevien vaatimusten mukaista rajoittaa asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymistä tapauksiin, joissa kyseiseen moitteettomaan varainhoitoon tai kyseisiin taloudellisiin etuihin kohdistuu toteen näytettyjä vaikutuksia, sillä tällainen rajoittaminen olisi omiaan vaarantamaan asetuksen tarkoituksen (38). Ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vaikutusten ehkäiseminen on EU:n varainhoitosäännösten pysyvä horisontaalinen vaatimus (39). ”Vakava uhka” voidaan todeta tapauksissa, joissa sellaiset oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen vaikutukset, joita ei ole vielä näytetty toteen, ovat kuitenkin kohtuudella ennakoitavissa, koska niiden toteutumistodennäköisyys on suuri (40). Näin ollen on osoitettava, että uhan toteutuminen on erittäin todennäköistä ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tilanteiden tai viranomaisten toimien osalta. Esimerkiksi jos täysin riippumattomat tuomioistuimet eivät voi tehokkaasti valvoa tiettyjä sellaisten kansallisten viranomaisten toimia, jotka panevat unionin varoja täytäntöön julkisten hankintojen kautta, kantavat unionin omia varoja, valvovat tai seuraavat unionin varojen hoitoa tai tekevät unionin varoja koskevia tarkastuksia taikka tutkivat sellaisia väitteitä, jotka koskevat unionin varojen tai tulojen täytäntöönpanoon liittyviä petoksia, lahjontaa tai muuta unionin oikeuden rikkomista, tämä voi aiheuttaa unionin varoihin ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan vakavan uhan. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Lopuksi on todettava, että ei riitä, että oikeusvaltion periaatteiden rikkominen vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen. Ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen olisi vaikutettava tai uhattava vaikuttaa tällä tavoin ”riittävän suoraan” (edellä 24 kohdassa mainittu toinen edellytys, ks. ii alakohta). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tämä vaatimus tarkoittaa, että olisi osoitettava, että oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen ja unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen sen seurauksena kohdistuvien vaikutusten tai niiden vakavan uhan välillä on riittävän suora yhteys. Unionin tuomioistuimen mukaan ilmaisu ”riittävän suoraan” tarkoittaa, että oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen ja unionin talousarvioon sen seurauksena kohdistuvan vaikutuksen tai uhan välisen yhteyden on oltava aito tai todellinen (41). Tämä tarkoittaa, että ehdollisuusasetuksen mukaista menettelyä ei pitäisi käynnistää tilanteissa, joissa yhteys on vain hypoteettinen, liian epävarma tai liian epämääräinen. |
| --- | --- |

33.

3.   Ehdollisuusasetuksen suhde muihin unionin lainsäädäntöön sisältyviin menettelyihin

| 34. | Kun komissiolla on perusteltu syy katsoa, että edellytykset toimenpiteiden hyväksymiselle ehdollisuusasetuksen nojalla täyttyvät, se harkitsee ennen menettelyn aloittamista, ovatko asianmukaiset toimenpiteet tarpeen eli olisiko unionin talousarvion suojaamista koskevassa unionin lainsäädännössä säädettyjen muiden menettelyjen avulla mahdollista suojata unionin talousarviota tehokkaammin, kuten ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Unionin varainhoitosäännökset ja sovellettavat alakohtaiset säännöt sisältävät muita menettelyjä unionin talousarvion suojaamiseksi. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Esimerkiksi varainhoitoasetuksessa säädetään varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmästä (42). Tämän järjestelmän avulla komissio voi ajoissa havaita sellaiset henkilöt ja yhteisöt, jotka uhkaavat vaarantaa unionin taloudellisten etujen suojan, ja varmistaa tiettyjen edellytysten täyttyessä, etteivät kyseiset henkilöt ja yhteisöt saa varoja unionin talousarviosta. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lisäksi komissio voi määrätä, että maksuajan kuluminen tai maksut keskeytetään, ja se määrää jäsenvaltioille rahoitusoikaisuja (43), jos ne eivät noudata sovellettavaa lainsäädäntöä eivätkä suojaa unionin taloudellisia etuja silloin kun talousarviota toteutetaan yhteistyössä niiden kanssa (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen ja sen mukaisesti allekirjoitettujen rahoitus- ja lainasopimusten nojalla komissiolla on oikeus vähentää tukea suhteellisesti ja periä takaisin kaikki unionin talousarvioon kuuluvat määrät tapauksissa, joissa on kyse sellaisista unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavista petoksista, lahjonnasta tai eturistiriidoista, joita jäsenvaltiot eivät ole korjanneet. Lisäksi useisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy toimenpiteitä, jotka liittyvät suoraan oikeusvaltiota koskeviin kysymyksiin ja joiden tyydyttävä toteuttaminen on edellytyksenä maksujen suorittamiselle elpymis- ja palautumistukivälineestä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Näitä menettelyjä ei kuitenkaan välttämättä aina voida käynnistää tilanteissa, joissa oikeusvaltion periaatteita on rikottu, kuten ehdollisuusasetuksen 3 artiklassa ja 4 artiklan 2 kohdassa luetelluissa tilanteissa. Saattaa myös olla tilanteita, joissa ehdollisuusasetuksen mukaisilla toimenpiteillä voidaan suojata unionin talousarviota tehokkaammin kuin asetuksen (EU) 2021/1060, jäljempänä ’yhteisiä säännöksiä koskeva asetus’, tai asetuksen (EU) N:o 1306/2013 ja 1. tammikuuta 2023 alkaen asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisilla menettelyillä, koska kyseisten asetusten mukaiset menettelyt voidaan käynnistää vain asetuksissa (45) lueteltujen erityisten perusteiden nojalla ja ne voivat liittyä ainoastaan menoihin, jotka jäsenvaltio on jo ilmoittanut komissiolle. Esimerkiksi EU:n perusoikeuskirjan tehokas soveltaminen ja täytäntöönpano on yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 15 artiklassa tarkoitettu horisontaalinen mahdollistava edellytys. Tämä mahdollistava edellytys on ennakkoedellytyksenä ohjelman erityistavoitteiden tulokselliselle ja tehokkaalle toteuttamiselle. Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetään, että jos jäsenvaltio ei täytä mahdollistavaa edellytystä, komissio ei korvaa asianomaiseen erityistavoitteeseen (asianomaisiin erityistavoitteisiin) liittyvien toimien menoja, lukuun ottamatta sellaisia menoja, jotka edistävät kyseisen mahdollistavan edellytyksen täyttämistä. Tätä toimenpidettä sovelletaan vasta sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt asianomaisen ohjelman tai sen muutoksen. Kun on kyse EU:n perusoikeuskirjaan liittyvästä oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta, joka vaikuttaa unionin ohjelman täytäntöönpanoon, ehdollisuusasetus voi olla tehokkaampi keino, koska siinä säädetään myös mahdollisuudesta keskeyttää ohjelman hyväksyminen tai muuttaminen. Tämän ennaltaehkäisevän vaikutuksen ansiosta ehdollisuusasetuksella voidaan entisestään vahvistaa unionin talousarvion suojaa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Harkitessaan, suojaako ehdollisuusasetuksella käyttöön otettu menettely unionin talousarviota tehokkaammin kuin muut menettelyt, komissio ottaa alakohtaisen lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan pohjalta ja kyseisessä lainsäädännössä vahvistettuja valtuuksiaan ja velvollisuuksiaan rajoittamatta huomioon avoimen joukon kriteerejä, joita sovelletaan kunkin tilanteen erityisolosuhteiden mukaan. Joissakin tilanteissa komissio voisi soveltaa ehdollisuusasetusta siltä mahdollisesti edellytettävien alakohtaisten tai taloudellisten toimenpiteiden toteuttamisen rinnalla tai jälkeen, jos ehdollisuusasetus suojaisi unionin talousarviota ja unionin taloudellisia etuja tehokkaammin ja siitä olisi näin osoitettavasti lisäarvoa. Muussa tapauksessa lisäarvo ja vaikutukset, joita ehdollisuusasetuksella saadaan aikaan yleisenä horisontaalisena välineenä, jolla pyritään suojaamaan unionin talousarviota ja unionin taloudellisia etuja, jäisivät hyödyntämättä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komissio katsoo, että seuraavia ohjeellisia kriteerejä voidaan käyttää määritettäessä ehdollisuusasetuksen tarjoaman suojan tehokkuutta verrattuna unionin taloudellisten etujen suojaamiseen käytettävissä olevien muiden välineiden tarjoaman suojan tehokkuuteen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Yksi näistä kriteereistä koskee unionin talousarvioon kohdistuvan vaikutuksen laajuutta ja/tai sen uhan laajuutta, jonka oikeusvaltion periaatteiden rikkominen mahdollisesti aiheuttaa unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen tehokkuudelle. Saattaa olla, että muiden unionin varainhoitosääntöjen mukaisia menettelyjä sovelletaan vain tiettyihin meno-ohjelmiin, minkä vuoksi ne voivat joissakin tapauksissa olla riittämättömiä silloin kun on kyse sellaisista oikeusvaltion periaatteiden rikkomisista, jotka ovat laajalle levinneitä tai jotka johtuvat viranomaisten toistuvista käytännöistä tai laiminlyönneistä taikka viranomaisten toteuttamista yleisistä toimenpiteistä (46). Näin voi olla myös silloin, kun oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen liittyy vakava uhka siitä, että kyseinen rikkominen vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, ja muut unionin varainhoitosäännöt koskevat sellaisia unionin talousarvioon kohdistuvia vaikutuksia, jotka ovat jo toteutuneet. Esimerkiksi silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä rajoitetaan petoksiin tai lahjontaa liittyvää rikosoikeudellista vastuuta tai heikennetään petosten ja lahjonnan torjuntaa koskevaa oikeudellista kehystä tai eturistiriitojen ehkäisemistä, petos-, lahjonta- tai eturistiriitatapauksissa ei ehkä toteuteta tehokkaita tutkinta- tai syytetoimia, mikä voisi aiheuttaa vakavan uhan unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle tai unionin taloudellisten etujen suojaamiselle. Vastaavasti yleislainsäädäntö, joka estää riippumattomia tuomioistuimia valvomasta tehokkaasti sellaisten viranomaisten päätöksiä, joilla on osittainen tai kokonaisvastuu unionin varojen hallinnasta, voi myös aiheuttaa vakavan uhan unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle. Tällaisissa tilanteissa komissio voi todeta, että ehdollisuusasetuksen käyttö voisi olla muiden unionin välineiden käyttöä tehokkaampaa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Toinen kyseeseen tuleva kriteeri liittyy siihen, minkä tyyppisiä oikeussuojakeinoja on käytettävissä ja miten ne soveltuvat eri tilanteisiin. Ehdollisuusasetus tarjoaa monenlaisia keinoja, joilla voidaan puuttua oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen erityispiirteisiin ja joita voidaan käyttää kumulatiivisesti (47). Silloin kun unionin muun lainsäädännön nojalla käytettävissä olevat oikeussuojakeinot eivät ole yhtä tarkoituksenmukaisia tiettyyn oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen puuttumiseksi, ehdollisuusasetusta voitaisiin pitää tehokkaampana välineenä. Tällaisia tilanteita voi syntyä esimerkiksi silloin kun unionin talousarvioon kohdistuu tai uhkaa kohdistua laajoja vaikutuksia esimerkiksi sellaisen kansallisen lainsäädännön vuoksi, joka estää unionin talousarvion toteuttamista koskevien hallinnollisten päätösten tehokkaan tuomioistuinvalvonnan tai asian saattamisen Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, tai sen vuoksi, että kansalliset tuomioistuimet eivät ole riittävän riippumattomia. Tällaisissa tapauksissa ehdollisuusasetuksen mukaiset lykkäys- tai kieltotoimenpiteet, jotka määrätään kumulatiivisesti siihen asti, kun oikeusvaltion periaatteiden rikkominen on lopetettu, voisivat suojata unionin talousarviota tehokkaammin, koska niillä voitaisiin estää kielteiset vaikutukset unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisiin etuihin. Näihin voisivat kuulua myös tilanteet, joissa unionin talousarvioon ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvat taloudelliset kokonaisriskit ovat suuremmat kuin riskit, joihin voidaan puuttua tiettyä ohjelmaa koskevilla yhden alakohtaisen välineen puitteissa saatavilla olevilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

43.

4.   Toimenpiteet, joita komissio voi ehdottaa – oikeasuhteisuus

| 44. | Kun komissio on todennut, että edellytykset ehdollisuusasetuksen soveltamiselle täyttyvät, se ehdottaa neuvostolle toimenpiteitä, jotka ovat ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti oikeasuhteisia (48), mikä tarkoittaa, että toimenpiteiden on oltava soveltuvia ja tarpeellisia havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi ja unionin talousarvion tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, ylittämättä sitä, mikä on tarpeen niiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Unionin tuomioistuin on katsonut, että ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, eli ne olisi rajoitettava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä, kun otetaan huomioon oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen todellinen tai mahdollinen vaikutus unionin talousarvion varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Tässä yhteydessä komissio ottaa asianmukaisesti huomioon kyseessä olevan oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen luonteen, keston, vakavuuden ja laajuuden (50). Koska nämä kriteerit auttavat määrittämään vaikutuksen laajuuden, joka voi vaihdella todetun oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen ominaispiirteiden mukaan, niiden käyttäminen vaikuttaa toimenpiteiden oikeasuhteisuuden arviointiin (51). Kaikkia mahdollisia oikeusvaltion periaatteiden rikkomistyyppejä ja niiden tarkkaa vaikutusta unionin talousarvioon tai unionin taloudellisiin etuihin ei ole mahdollista määritellä ja arvioida etukäteen eikä ehdollisuusasetuksen soveltamisesta ole vielä kokemusta, joten tässä vaiheessa komissio tarkastelee kunkin edellä mainitun kriteerin osalta jäljempänä esitettyjä seikkoja. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Rikkomisen luonteen osalta voidaan todeta, että kaikki oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset ovat ehdollisuusasetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisiä siltä osin kuin ne vaikuttavat tai vakavasti uhkaavat vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin. Ehdollisuusasetuksen 3 artiklassa mainituilla tilanteilla on kuitenkin erityinen merkitys, koska ne mainitaan nimenomaisesti kyseisessä artiklassa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että muita samankaltaisia oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia pidettäisiin vähemmän tärkeinä. Komissio ottaa arvioinnissaan asianmukaisesti huomioon myös muut oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen piirteet, kuten sen, liittyykö rikkominen erottamattomasti tai läheisesti prosessiin, jossa asianomainen jäsenvaltio käyttää unionin varoja (esimerkiksi tapaukset, joissa unionin talousarviosta rahoitettavien avustusten tai sopimusten myöntämisestä päättävät viranomaiset toimivat epäasianmukaisesti), jolloin vaikutus unionin talousarvioon tai unionin taloudellisiin etuihin voi olla erityisen merkittävä. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen keston osalta voidaan todeta, että mitä pidempään rikkominen jatkuu tai mitä useammin se toistuu, sitä enemmän se todennäköisesti yleensä vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa haitallisesti unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin. Näin ollen tämä päätelmä vaikuttaa myös komission mahdollisesti ehdottamien toimenpiteiden oikeasuhteisuutta koskevaan komission arviointiin. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen vakavuuden osalta komissio katsoo, että silloin kun yksi tai useampi oikeusvaltion periaatteiden rikkominen koskee jäsenvaltion julkisen sektorin tärkeitä osia, kuten lainsäädäntövallan käyttäjiä ja/tai oikeuslaitosta, jolloin sillä voi olla kielteinen vaikutus siihen, miten kansalliset viranomaiset hallinnoivat unionin talousarviota, tai silloin kun oikeusvaltion periaatteiden rikkominen on järjestelmällistä tai laajalle levinnyttä, nämä tekijät olisi otettava huomioon toimenpiteiden oikeasuhteisuutta arvioitaessa. Oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen laajuuden osalta komissio katsoo, että silloin kun oikeusvaltion periaatteiden rikkominen vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa useisiin unionin ohjelmiin tai rahastoihin, sen vaikutuksen unionin talousarvioon tai unionin taloudellisiin etuihin voidaan odottaa olevan huomattava. Yleisesti ottaen ehdollisuusasetuksen mukaisen oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen vakavuus vastaa yleensä sen todellisen tai mahdollisen vaikutuksen vakavuutta, joka rikkomisella on unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Komissio katsoo, että edellä mainittujen seikkojen kumulatiivinen esiintyminen tai puuttuminen, kun sitä tarkastellaan sen todellisen tai mahdollisen vaikutuksen kannalta, joka kyseessä olevasta oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta aiheutuu unionin talousarviolle tai unionin taloudellisten etujen suojalle, voi ohjata ehdollisuusasetuksen nojalla ehdotettavien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden arviointia. Sen vuoksi oikeusvaltion periaatteiden järjestelmällinen rikkominen, joka vaikuttaa kumulatiivisesti ja/tai merkittävän ajanjakson ajan unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin, voi olla perusteena sellaisten toimenpiteiden ehdottamiselle, joilla on merkittävä taloudellinen vaikutus kyseiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Näiden seikkojen lisäksi komissio voi ottaa huomioon myös muita tekijöitä, joita ovat etenkin jäsenvaltion aikomus lopettaa oikeusvaltion periaatteiden rikkominen ja se, missä määrin asianomainen jäsenvaltio tekee yhteistyötä (52) tai kieltäytyykö se tekemästä vilpitöntä yhteistyötä komission kanssa ehdollisuusasetuksen mukaisissa menettelyissä, sekä samankaltaisten oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten mahdollinen jatkuminen tai toistuminen komission aiemmista suosituksista tai sen ehdottamista toimenpiteistä huolimatta. Sillä, aikooko jäsenvaltio lopettaa rikkomisen ja missä määrin se tekee yhteistyötä, on merkitystä myös määritettäessä oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen kestoa ja laajuutta (53). Komissio varmistaa objektiivisen ja puolueettoman arvioinnin näitä tekijöitä tarkastellessaan. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Ehdollisuusasetuksessa edellytetään, että toimenpiteet kohdistetaan niin pitkälti kuin on mahdollista ”sellaisiin unionin toimiin, joihin rikkominen vaikuttaa” (54). Komissio mainitsee ehdotuksessaan ne ohjelmat tai rahastot, joihin oikeusvaltion periaatteiden rikkominen vaikuttaa tai joihin se uhkaa vaikuttaa, ja ehdottaa mahdollisuuksien mukaan kyseisiin ohjelmiin tai rahastoihin kohdistuvia toimenpiteitä. Tapauksissa, joissa tämä ei ole mahdollista, myös tapauksissa, joissa oikeusvaltion periaatteiden rikkominen vaikuttaa unionin omien varojen kantamiseen, ehdollisuusasetuksessa sallitaan kuitenkin sellaisten toimenpiteiden hyväksyminen, jotka liittyvät muihin unionin toimiin kuin niihin, joihin oikeusvaltion periaatteiden rikkominen vaikuttaa. Unionin tuomioistuin on katsonut, että tämä voi koskea tilanteita, joissa toimenpiteitä ei voida (55) tai ei enää voida kohdentaa tai ne voidaan kohdentaa vain riittämättömästi ehdollisuusasetuksen tavoitteen saavuttamiseksi eli unionin koko talousarvion suojaamiseksi, jolloin tällaiset muihin toimiin liittyvät toimenpiteet ovat välttämättömiä kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi (56). Muutoin ehdollisuusasetuksella ei voitaisi saavuttaa sen tavoitetta. Lisäksi tapauksissa, joissa ehdollisuusasetusta sovelletaan muun unionin lainsäädännön soveltamisen lisäksi tai jälkeen, komissio ottaa huomioon toimenpiteiden kokonaisvaikutuksen varmistaakseen oikeasuhteisuusperiaatteen noudattamisen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Arvioidessaan ehdotettujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta komissio ottaa ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 8 kohdan mukaisesti lisäksi huomioon samat lähteet, joita on käytetty oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen yksilöimisessä, kuten näiden suuntaviivojen 5.2 jaksossa todetaan. |
| --- | --- |

53.

5.   Arviointimenettely ja -menetelmät

5.1.   Komission alustava arvio

| 54. | Oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten yksilöimiseksi ja arvioimiseksi ehdollisuusasetuksen nojalla komissio tekee kustakin tapauksesta perusteellisen laadullisen arvioinnin, jossa se ottaa asianmukaisesti huomioon erityiset olosuhteet ja asiayhteydet ja joka perustuu näiden suuntaviivojen seuraavissa kohdissa esitettyjen menetelmien periaatteisiin ja piirteisiin. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Komissio toteuttaa arviointinsa objektiivisella, puolueettomalla (57) ja oikeudenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Objektiivisuus edellyttää, että arviointi perustuu komission käytettävissä oleviin tosiseikkoihin tai sen käytettävissä olevaan näyttöön. Komission, muiden elinten ja jäsenvaltioiden välisen yhteydenpidon lisäksi komissio voi ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaan pyytää lisätietoja, joita se tarvitsee arviointiaan varten, ja se tekee näin katsoessaan sen tarpeelliseksi. Se voi esimerkiksi pyytää lisätietoja, joita se tarvitsee varmistaakseen ehdollisuusasetuksen soveltamisedellytysten täyttymisen, arvioidakseen unionin talousarvioon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen kohdistuvan vaikutuksen (tai tällaisen vaikutuksen uhan) laajuutta tai arvioidakseen yksityiskohtaisemmin korjaavia toimenpiteitä, joita jäsenvaltio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa. Koska yksi ehdollisuusasetuksen keskeisistä tavoitteista on tarjota käyttöön ennaltaehkäisevä väline unionin talousarvion ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, komissio pyrkii varmistamaan vilpittömän vuoropuhelun ja yhteistyön asianomaisen jäsenvaltion kanssa huolehtien samalla siitä, että menettely toteutetaan asianmukaisessa aikataulussa. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Arvioitaessa tapauksia ehdollisuusasetuksen nojalla puolueettomuus merkitsee jäsenvaltioiden yhdenvertaista kohtelua. SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään myös, että unioni kunnioittaa jäsenvaltioiden tasa-arvoa perussopimuksia sovellettaessa. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämä tarkoittaa ennen kaikkea sitä, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia ei saa kohdella eri tavalla eikä erilaisia tapauksia samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida objektiivisesti perustella (58) kullekin konkreettiselle tapaukselle ominaisilla erityisolosuhteilla. Vaikka komission on otettava arvioinnissaan huomioon kyseisen jäsenvaltion oikeusjärjestelmän piirteet ja harkintavalta, joka kyseisellä jäsenvaltiolla on oikeusvaltion periaatteiden täytäntöönpanossa, tämä ei merkitse sitä, että näistä johtuvat saavutettavaa tulosta koskevat velvoitteet voisivat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen. Unionin tuomioistuin on katsonut, että oikeusvaltion periaatteiden noudattamista olisi arvioitava käyttämällä yhdenmukaisia kriteerejä ja että oikeusvaltion periaatteiden sisältö on selvä ja että siinä asetetaan selkeät ja täsmälliset tulosta koskevat sitovat velvoitteet, jotka jäsenvaltiot tuntevat hyvin (59). Unionin tuomioistuin on katsonut, että jäsenvaltiot pystyvät määrittämään riittävän tarkasti kunkin ehdollisuusasetuksen 2 artiklan a alakohdassa luetellun periaatteen olennaisen sisällön ja kustakin tällaisesta periaatteesta seuraavat vaatimukset (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Komissio katsoo, että ehdollisuusasetuksen mukaisen arvioinnin oikeudenmukaisuuden toteutuminen edellyttää kattavan näkemyksen muodostamista kaikista tarkasteltavina olevista olosuhteista, jotta voidaan yksilöidä ehdollisuusasetuksen kannalta merkitykselliset oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Komission yksiköt tarkistavat ensin, viittaavatko asianomaiset lähteet jo yksilöityyn oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen, tai jos rikkomista ei ole aiemmin yksilöity, onko perusteltua syytä katsoa, että oikeusvaltion periaatteita on rikottu. Tätä tarkistaessaan komissio katsoo, että Euroopan unionin tuomioistuimen lopulliset ratkaisut ovat ratkaisevia. Tämän jälkeen se tarkistaa, koskeeko kyseinen oikeusvaltion periaatteiden rikkominen sellaista tilannetta tai viranomaisen toimea, joka on merkityksellinen unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta, kuten ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Koska pelkästään sen toteaminen, että oikeusvaltion periaatteita on rikottu, ei riitä käynnistämään ehdollisuusasetuksen soveltamista, komission yksiköt arvioivat, vaikuttaako oikeusvaltion periaatteiden rikkominen unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin tai uhkaako se vakavasti vaikuttaa niihin, kun otetaan huomioon näiden suuntaviivojen 2.2 jaksossa analysoidut kriteerit. Komissio antaa erityistä painoarvoa sellaisille korjaaville toimenpiteille tai muille oikeussuojakeinoille, joita se on jo toteuttanut vastaavissa tapauksissa edellä 3 jaksossa tarkoitettujen menettelyjen tai muiden unionin lainsäädäntöön sisältyvien menettelyjen mukaisesti, edellyttäen, että niillä on ollut yhteys tilanteisiin, jotka ovat ehdollisuusasetuksen mukaisesti osoitus oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Komission yksiköt arvioivat lopuksi, onko yksilöidyllä oikeusvaltion periaatteiden rikkomisella riittävän suora yhteys unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvaan vaikutukseen. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että Euroopan unionin tuomioistuimen lopulliset ratkaisut ja sellaiset aiemmat korjaavat toimenpiteet tai muut oikeussuojakeinot, joita komissio on jo toteuttanut vastaavissa tapauksissa edellä 3 jaksossa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ovat erityisen merkityksellisiä. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Tietolähteet

| 62. | Komissio pyrkii arvioimaan ehdollisuusasetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisiä kysymyksiä huolellisesti ja perusteellisesti laajan näytön perusteella siltä osin kuin on tarpeen ehdollisuusasetuksen soveltamisedellytysten täyttämiseksi. Näytön laajuutta tarkastellaan kunkin tapauksen asiasisällön perusteella ottaen huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet. Komissio varmistaa, että sen käyttämät tiedot ovat merkityksellisiä ja että niiden lähteet ovat luotettavia. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Yleiset tietolähteet

| 63. | Komissio pyrkii käyttämään useita lähteitä, joiden avulla se yksilöi, ristiintarkastaa ja arvioi kulloisiakin oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia, tehdäkseen omat päätelmänsä siitä, täyttyvätkö ehdollisuusasetuksessa asetetut edellytykset. Ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa mainitaan yksittäisiä lähteitä, kuten ”Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukset, komission oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus ja EU:n oikeusalan tulostaulu, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tapauksen mukaan Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kertomukset sekä päätelmät ja suositukset, joita tuottavat asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt ja verkostot, mukaan lukien Euroopan neuvoston elimet kuten Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Venetsian komissio, erityisesti sen luettelo oikeusvaltion arviointiperusteista, sekä Euroopan korkeimpien oikeuksien ja tuomarineuvostojen verkostot”. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Näillä lähteillä ei ole erityistä tai ehdotonta todistusvoimaa, ja komissio ottaa niiden lisäksi tarvittaessa huomioon myös muita merkityksellisiä tietoja. Tällaisia voivat olla esimerkiksi komission vuotuiset kertomukset Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta, jäljempänä ’PIF-kertomukset’, ja niihin liittyvät Euroopan parlamentin vuotuiset päätöslauselmat, komission, OLAFin ja EPPOn kertomusten perustana olevat tiedot, komission yksiköiden tarkastuskertomuksiin sisältyvät tiedot ja kansallisilta viranomaisilta ja sidosryhmiltä saadut tiedot sekä muut julkisesti saatavilla olevat tiedot, kuten kansallisten tuomioistuinten tuomiot tai kansallisten viranomaisten päätökset. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komissiolla on myös mahdollisuus ottaa suoraan yhteyttä muihin elimiin ja tunnustettuihin instituutioihin, kuten petostentorjunnan kansalliseen koordinointiyksikköön (AFCOS). Vaikka ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan, että komissio ”voisi tarvittaessa kuulla Euroopan unionin perusoikeusvirastoa ja Venetsian komissiota perusteellisen laadullisen arvioinnin valmistelua varten”, tämä kuulemismahdollisuus ei rajoitu näihin kahteen elimeen, ja komissio ottaa yhteyttä kaikkiin sellaisiin toimielimiin tai elimiin, joita se pitää tarpeellisina pystyäkseen yksilöimään oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia ja arvioimaan tehokkaammin tapauksia ehdollisuusasetuksen nojalla. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Kantelut

| 66. | Yhtenä arvokkaana tietolähteenä ovat kaikkien sellaisten kolmansien osapuolten tekemät perustellut kantelut, joilla voi olla asian kannalta merkityksellistä tietoa tai näyttöä sellaisista oikeusvaltion periaatteiden rikkomisista, jotka voivat vaikuttaa tai jotka voivat vakavasti uhata vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Koska ehdollisuusasetus on talousarviota koskeva väline, siinä ei säädetä kantelijalle tarjolla olevista oikeussuojakeinoista (61). Kantelijat, jotka hakevat heille osoitettuja korjaavia toimenpiteitä, kuten vahingonkorvauksia, eivät voi saada niitä komissiolta, mutta he voivat harkita kantelujen tekemistä kansallisille viranomaisille tai nostaa kanteita kansallisissa tuomioistuimissa. Euroopan unioni tarjoaa mahdollisuuden tehdä kanteluja EU:n tasolla. Erityisesti jos jäsenvaltio ei noudata unionin lainsäädäntöä, jokainen kansalainen, yritys tai muu sidosryhmä voi ilmoittaa rikkomisesta komissiolle (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Saatuaan ehdollisuusasetukseen liittyvän kantelun komission yksiköt arvioivat, sisältääkö se perusteltuja tietoja ja perusteltua näyttöä, joita komissio voi käyttää ehdollisuusasetuksen mukaisessa arvioinnissaan. Tältä osin on huomattava, että kantelut, joissa viitataan oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen täsmentämättä millään tavoin siitä mahdollisesti aiheutuvaa, unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen kohdistuvaa vaikutusta tai uhkaa, eivät riitä perusteeksi sille, että ehdollisuusasetuksen mukaisten edellytysten katsotaan täyttyneen, paitsi jos komissio toteaa kyseisen vaikutuksen tai uhan lisäperusteiden pohjalta. Kunkin tapauksen olosuhteista riippuen komission yksiköt voivat pyytää kantelijaa toimittamaan lisätietoja kantelun tueksi tietyssä määräajassa. Jos lisätietoja ei toimiteta asetetussa määräajassa, komissio pitää toimitetut tiedot tallessa, mutta se ei voi ryhtyä jatkotoimiin kantelun johdosta. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Jos toimitetut tiedot ovat riittävän perusteltuja ja merkityksellisiä käytettäviksi komission arvioinnissa, komission yksiköt voivat tarvittaessa pyytää lisätietoja tai -näyttöä. Jos se katsotaan aiheelliseksi, komission yksiköt voivat myös tavata kantelijan tai tämän edustajan selventääkseen esitettyjä väitteitä ja keskustellakseen kanteluun liittyvistä erityisistä kysymyksistä. Komission yksiköt voivat ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti myös ottaa yhteyttä muihin elimiin tai toimielimiin kantelijan toimittamien tietojen osalta vahvistaakseen tai täydentääkseen kantelijan toimittamia tietoja ja näyttöä. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komissio pyrkii ilmoittamaan kantelijoille ehdotuksensa kantelun johdosta toteutettaviksi toimenpiteiksi ohjeellisen määräajan [kuten kahdeksan kuukauden] kuluessa kantelun vastaanottamisesta. Tämä riippuu kuitenkin kunkin tapauksen olosuhteista ja erityisesti siitä, onko komissio saanut kantelijalta riittävät tiedot. Jos komissio päättää aloittaa ehdollisuusasetuksen 6 artiklassa säädetyn menettelyn ja ehdottaa neuvostolle aiheellisia toimenpiteitä, se ilmoittaa periaatteessa asiasta kantelijalle 1) lähetettyään ilmoituskirjeen jäsenvaltiolle ja 2) lähetettyään ehdotuksensa neuvostolle. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Helpottaakseen kantelujen tekemistä ehdollisuusasetuksen nojalla komissio on perustanut budjettipääosastoonsa kuuluvan varainhoidon keskusyksikön yhteyteen sähköpostiosoitteen BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu, jota käyttämällä kolmas osapuoli voi saattaa komission tietoon ehdollisuusasetuksen kannalta merkityksellisiä oikeusvaltion periaatteiden väitettyjä rikkomisia. Suuntaviivojen liitteessä II esitetään tiedot, jotka voidaan sisällyttää komissiolle osoitettuihin yhteydenottoihin, sekä suositeltava lomake, jota voidaan käyttää tällaisten kantelujen tekemiseen. Ellei toisin sovita, kantelijan henkilöllisyys pidetään ehdottoman luottamuksellisena, ja komissio varmistaa, että direktiivissä (EU) 2019/1937 (63) vahvistettuja sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Alustava yhteydenpito asianomaisen jäsenvaltion kanssa

| 72. | Komissio voi ottaa yhteyttä asianomaiseen jäsenvaltioon ennen ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisen kirjallisen ilmoituksen lähettämistä, jos tämä on tarpeen komission alustavaa arviointia varten. Näin ollen jos komissio ei kantelun tai muiden hankkimiensa tietojen perusteella pysty vielä määrittämään, onko sillä perusteltu syy katsoa ehdollisuusasetuksen 4 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttyvän, sen olisi voitava ottaa yhteyttä asianomaiseen jäsenvaltioon kerätäkseen mahdollisesti tarvitsemansa tiedot tai selvitykset kohtuullisessa ja asianmukaisessa määräajassa. Jäsenvaltio voi samassa määräajassa käyttää hyväkseen mahdollisuutta korjata tilanne. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Tällaisissa tapauksissa komissio pyrkii käymään avointa vuoropuhelua asianomaisen jäsenvaltion kanssa yhteistyön tiivistämiseksi ja mahdollisesti myös ongelmien ratkaisemiseksi varhaisessa vaiheessa. Tämä lähestymistapa kuvastaa myös SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohtaan sisältyvää vilpittömän yhteistyön periaatetta sekä sitä, että yksi ehdollisuusasetuksen keskeisistä tavoitteista on ennaltaehkäisy. Jos komissio pyytää jäsenvaltiolta alustavia kirjallisia selvennyksiä, se asettaa määräajat, joissa otetaan huomioon pyydettyjen selvennysten laajuus ja monimutkaisuus. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Jos asianomainen jäsenvaltio ei reagoi tai tee yhteistyötä komission asettamassa määräajassa, komissio viimeistelee alustavan arviointinsa käytettävissään olevien tietojen perusteella viipymättä. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Silloin kun alustava yhteydenpito on katsottu tarpeellisiksi, komissio soveltaa kaikissa alustavissa yhteydenotoissaan jäsenvaltioihin samoja objektiivisuuden, puolueettomuuden ja oikeudenmukaisuuden periaatteita, joita se soveltaa koko menettelyn ja arviointinsa ajan. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Ehdollisuusasetuksen 6 artiklan mukainen virallinen menettely

| 76. | Jos komissio toteaa, että sillä on perusteltu syy katsoa, että ehdollisuusasetuksessa vahvistetut toimenpiteiden hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja että se ei voi suojata unionin talousarviota tehokkaammin muiden unionin lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen avulla, se lähettää asianomaiselle jäsenvaltiolle kirjallisen ilmoituksen, jossa esitetään komission havaintojen perusteena olevat tosiseikat ja erityiset perusteet, ja käynnistää ehdollisuusasetuksen 6 artiklan mukaisen menettelyn, jäljempänä ’menettely’. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Asianomaisen jäsenvaltion olisi toimitettava vaaditut tiedot, ja se voi ehdottaa tai hyväksyä korjaavia toimenpiteitä kirjallisessa ilmoituksessa tai ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 7 kohdan mukaisessa huomautuksia koskevassa pyynnössä esitettyjen komission havaintojen ratkaisemiseksi. Jäsenvaltion on toimittava komission asettamassa määräajassa, joka on vähintään yksi kuukausi ja enintään kolme kuukautta ilmoituksen tai huomautuksia koskevan pyynnön päivämäärästä (64). Jos komissio toteaa ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1–7 kohdassa säädetyn tietojenvaihdon perusteella, että ehdollisuusasetuksen soveltamisedellytykset täyttyvät ja että mahdollisesti ehdotetut korjaavat toimenpiteet eivät ole riittäviä, se ehdottaa neuvostolle toimenpiteiden hyväksymistä unionin talousarvion tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Kun komissio harkitsee toimenpiteiden ehdottamista, se arvioi asianmukaisesti saamansa tiedot ja asianomaisen jäsenvaltion menettelyn aikana esittämät huomautukset (65) sekä menettelyn aikana ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden riittävyyden. Arvioidessaan, mitä toimenpiteitä voidaan ehdottaa, komissio hyödyntää myös kaikkia tietoja, jotka on saatu mahdollisessa aiemmassa yhteydenpidossa asianomaisen jäsenvaltion kanssa, tapauksen mukaan myös menettelyn aloittamista edeltäneessä yhteydenpidossa, samoin kuin kaikkia käytettävissä olevista lähteistä saatavia asiaankuuluvia tietoja, mukaan lukien unionin toimielinten ja elinten, muiden asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja muiden tunnustettujen instituutioiden päätökset, päätelmät ja suositukset. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Menettelyllä taataan asianomaisen jäsenvaltion prosessuaalisten oikeuksien suoja, ja sen toteutuksessa noudatetaan objektiivisuuden, syrjimättömyyden ja jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteita sekä puolueettomuuteen ja näyttöön perustuvaa lähestymistapaa (66). Ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 23 kappaleen mukaisesti komissio sitoutuu käyttämään mahdollisimman tehokkaasti SEUT-sopimuksen 237 artiklan ja neuvoston työjärjestyksen (67) mukaisia oikeuksiaan tavoitteena varmistaa, että neuvosto tekee oikea-aikaisen päätöksen toimenpide-ehdotuksesta (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Toimenpiteiden kumoamismenettely

| 80. | Sen jälkeen kun neuvosto on hyväksynyt toimenpiteet, komissio seuraa säännöllisesti tilannetta asianomaisessa jäsenvaltiossa. Ehdollisuusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan komissio arvioi asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja viimeistään vuoden kuluttua siitä, kun neuvosto on hyväksynyt toimenpiteet, asianomaisen jäsenvaltion tilanteen ottaen huomioon sen toimittaman näytön sekä asianomaisen jäsenvaltion mahdollisesti hyväksymien korjaavien toimenpiteiden riittävyyden. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Asianomainen jäsenvaltio voi milloin tahansa hyväksyä uusia korjaavia toimenpiteitä ja toimittaa komissiolle kirjallisen ilmoituksen, johon sisältyy asiaa koskevaa näyttöä, sen osoittamiseksi, että toimenpiteiden hyväksymisen edellytykset eivät enää täyty. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Arvioidessaan asianomaisen jäsenvaltion toimittamaa kirjallista ilmoitusta tai muita tietoja, jotka komissio on saanut sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt toimenpiteet, komissio noudattaa näiden suuntaviivojen 5.1 jaksossa esitettyjä menetelmiä ja objektiivisuuden, puolueettomuuden ja oikeudenmukaisuuden periaatteita. Komissio käyttää arvioinnin tukena kaikkia näiden suuntaviivojen 5.2 jaksossa mainittuja tietolähteitä (69), joista peräisin olevat tiedot on saatu sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt toimenpiteet. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Mikäli komissio toteaa sen jälkeen, kun se on arvioinut jäsenvaltion toimittaman kirjallisen ilmoituksen tai muut tiedot, jotka se on kerännyt neuvoston hyväksyttyä toimenpiteet, ettei se voi perustellusti katsoa, että toimenpiteiden hyväksymiseen johtanut tilanne on korjaantunut, se voi pyytää lisätietoja asianomaiselta jäsenvaltiolta tai miltä tahansa kolmannelta osapuolelta, jolla voi olla merkityksellisiä tietoja, ennen lopullisen arvion tekemistä ehdollisuusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan ja 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Asianomaisen jäsenvaltion olisi toimitettava vaaditut tiedot komission asettamassa määräajassa, joka on vähintään yksi kuukausi ja enintään kolme kuukautta ilmoituksen tai huomautuksia koskevan pyynnön päivämäärästä, ja se voi vastata komission esittämiin ongelmiin ehdottamalla uusia korjaavia toimenpiteitä tai mukauttamalla aiemmin ehdotettuja korjaavia toimenpiteitä samassa määräajassa (70). Jos komissio katsoo tämän tietojenvaihdon ja lopullisen arvionsa perusteella, että toimenpiteiden hyväksymiseen johtanut tilanne on korjattu, se antaa ehdollisuusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi hyväksyttyjen toimenpiteiden kumoamisesta. Jos komissio katsoo, että toimenpiteiden hyväksymiseen johtanut tilanne on korjaantunut osittain, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi hyväksyttyjen toimenpiteiden mukauttamisesta. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Toimenpiteitä voidaan kumota tai mukauttaa silloin, kun oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset eivät jatkumisestaan huolimatta enää vaikuta unionin talousarvioon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen (71). Jos komissio katsoo, että toimenpiteiden hyväksymiseen johtanut tilanne ei ole korjaantunut, se osoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle perustellun päätöksen ja ilmoittaa tästä neuvostolle. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Menettelyllä taataan asianomaisen jäsenvaltion prosessuaalisten oikeuksien suoja, ja sen toteutuksessa noudatetaan objektiivisuuden, syrjimättömyyden ja jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteita sekä puolueettomuuteen ja näyttöön perustuvaa lähestymistapaa (72). Ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 23 kappaleen mukaisesti komission sitoutuu käyttämään mahdollisimman tehokkaasti SEUT-sopimuksen 237 artiklan ja neuvoston työjärjestyksen (73) mukaisia oikeuksiaan tavoitteena varmistaa, että neuvosto tekee oikea-aikaisen päätöksen toimenpiteiden kumoamista tai mukauttamista koskevasta ehdotuksesta (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Ehdollisuusasetuksen mukainen unionin varojen lopullisten saajien ja edunsaajien oikeuksien suojelu

| 87. | Ehdollisuusasetuksen nojalla hyväksytyillä toimenpiteillä on rahoituksellisia tai taloudellisia vaikutuksia. Näiden vaikutusten olisi kuitenkin rajoituttava asianomaiseen jäsenvaltioon tai joissain tapauksissa tiettyihin varoja hallinnoiviin kansallisiin elimiin. Jollei toimenpiteiden hyväksymistä koskevassa päätöksessä säädetä toisin asianmukaisesti perustelluista syistä ja unionin lainsäädännön mukaisesti, toimenpiteiden määräämisen ei pitäisi vaikuttaa valtiollisten elinten ja jäsenvaltioiden olemassa oleviin velvollisuuksiin suorittaa maksuja sellaisille lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, jotka ovat niihin oikeutettuja kyseessä olevan unionin ohjelman tai rahaston puitteissa. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Toimenpiteet voivat koskea mitä tahansa unionin rahastoja tai ohjelmia riippumatta siitä, mitä unionin talousarvion hallinnointitapaa niihin sovelletaan eli toteutetaanko niitä suoraan (jolloin toteuttajina ovat komission yksiköt tai toimeenpanovirastot (75)), välillisesti (jolloin toteuttajina ovat varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut elimet) tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (hallinnointi yhteistyössä (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Toimenpiteiden määrääminen ei vaikuta valtiollisten elinten ja jäsenvaltioiden olemassa oleviin velvollisuuksiin toteuttaa ohjelmaan tai rahastoon, oli sen hallinnointitapa mikä tahansa, liittyviä toimia eikä etenkään niiden oikeudellisiin velvollisuuksiin suorittaa maksuja lopullisille varojen saajille tai edunsaajille niiden sovellettavien unionin asiakirjojen ja säädösten mukaisesti, joissa kyseiset velvollisuudet on asetettu, jollei toimenpiteiden määräämistä koskevassa päätöksessä toisin säädetä. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Toisin sanoen valtiolliset elimet tai jäsenvaltiot eivät voi käyttää neuvoston hyväksymiä asianmukaisia toimenpiteitä perusteluna olla noudattamatta olemassa olevia velvollisuuksia, joita niillä on suhteessa lopullisiin varojen saajiin tai edunsaajiin ja jotka liittyvät sovellettavien sääntöjen mukaisiin maksuihin. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asianmukaisten toimenpiteiden määrääminen ei vaikuta valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden velvollisuuksiin toteuttaa sellaiseen ohjelmaan tai rahastoon liittyviä toimia, jota toimenpide koskee, eikä varsinkaan velvollisuuksiin, joita niillä on suhteessa lopullisiin varojen saajiin tai edunsaajiin, jollei toimenpiteiden hyväksymistä koskevassa päätöksessä toisin säädetä. Komissio katsoo, että sen toteaminen, onko perusteltua, että asianmukaiset toimenpiteet vaikuttavat edunsaajien tai lopullisten varojen saajien oikeuksiin, edellyttää tapauskohtaista arviointia. Komissio arvioi tältä osin kaikki merkitykselliset tiedot. Tässä vaiheessa komissio katsoo, että jos edunsaaja tai lopullinen varojen saaja on osallistunut oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen, kuten silloin, kun on kyse korruptiosta, järjestelmätason petoksista ja eturistiriidoista, ehdollisuusasetuksen nojalla hyväksytyt toimenpiteet voivat periaatteessa vaikuttaa myös kyseiseen edunsaajaan tai varojen saajaan. Jos komissio on tietoinen tällaisesta toiminnasta, se sisällyttää neuvostolle esittämäänsä ehdotukseen i) päätelmänsä siitä, pitäisikö ehdotettujen toimenpiteiden vaikuttaa kyseessä oleviin lopullisiin edunsaajiin tai varojen saajiin, ii) perustelut tälle päätelmälle ja iii) erityisesti kyseisiä edunsaajia tai varojen saajia koskevan ehdotuksen. |
| --- | --- |

91.

Tiedonjakovälineet ja raportointi

| 92. | Unionin ohjelmien tai rahastojen edunsaajille tai lopullisille varojen saajille olisi tiedotettava oikeuksista, jotka niillä on ehdollisuusasetuksen nojalla. Tätä varten komissio on perustanut verkkosivuston, joka sisältää kansalaisille, mukaan lukien edunsaajat ja lopulliset varojen saajat, osoitettua epävirallista ohjeistusta: https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_fi. Ne voivat myös ilmoittaa komissiolle ehdollisuusasetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisistä tapauksista täyttämällä kyseisellä verkkosivustolla olevan kantelulomakkeen ja lähettämällä sen sähköpostiosoitteeseen BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Komissio julkaisee verkkosivustollaan tiedot toimenpiteistä, jotka neuvosto on hyväksynyt komission ehdotuksen perusteella, jotta edunsaajat ja lopulliset varojen saajat ovat tietoisia kullekin jäsenvaltiolle määrätyistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Jos sen jälkeen, kun neuvosto on määrännyt asianmukaisia toimenpiteitä ehdollisuusasetuksen nojalla, asianomainen jäsenvaltio kieltäytyy suorittamasta maksujaan toimenpiteiden kohteena olevien unionin ohjelmien tai rahastojen edunsaajille tai lopullisille varojen saajille, olisi edunsaajien ja lopullisten varojen saajien ensin saatettava asia toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käsiteltäväksi hyödyntämällä kaikkia keinoja, jotka ovat niiden käytettävissä sovellettavien kansallisten sääntöjen nojalla, mukaan lukien kantelu kyseisen jäsenvaltion asianomaiselle viranomaiselle. Jos tällaisia keinoja ei ole käytettävissä tai ne eivät ole tehokkaita (77), edunsaajien olisi ilmoitettava asiasta komissiolle ja mahdollisuuksien mukaan toimitettava asiasta näyttöä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että oikeudellisten toimien perusteella toteutetaan asianmukaisia jatkotoimia sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Edunsaajat tai lopulliset varojen saajat voisivat ilmoittaa komissiolle ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mahdollisista rikkomisista, jos asia koskee niitä suoraan. Edunsaajien tai lopullisten varojen saajien olisi ilmoituksissaan esitettävä selkeästi i) oikeusperusta, jonka nojalla niillä on oikeus saada maksu jäsenvaltiolta, ii) se, että jäsenvaltio ei ole noudattanut asianomaisen unionin ohjelman tai rahaston sääntöjen mukaista maksuvelvollisuuttaan, iii) jo toteutetut oikeudelliset toimet ja niiden mahdolliset tulokset sekä toimitettava kaikki tarvittavat todisteet ja asiakirjat osoittaakseen kyseisten toimien käynnistämisen sekä sen, että jäsenvaltio ei ole noudattanut ehdollisuusasetuksen 5 artiklan mukaisia velvoitteitaan (jos saatavilla). Ilmoitusten olisi sisällettävä kaikki näiden suuntaviivojen liitteessä III edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

94.

| 95. | SEUT-sopimuksen 339 artiklan ja henkilöstösääntöjen 17 artiklan mukaan unionin virkamiehet ja muu henkilöstö eivät saa ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Komissio varmistaa myös, että direktiivissä (EU) 2019/1937 vahvistettuja sääntöjä noudatetaan (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Kun unionin varoja hallinnoidaan yhteistyössä, jäsenvaltioiden, joita ehdollisuusasetuksen nojalla hyväksytyt toimenpiteet koskevat, on raportoitava komissiolle, mihin toimiin ne ovat käytännössä ryhtyneet noudattaakseen velvollisuuttaan suorittaa maksuja toimenpiteiden kohteena olevien unionin ohjelmien tai rahastojenedunsaajille tai lopullisille varojen saajille. Raportoinnin yhteydessä olisi esitettävä tiedot ja todisteet näiden velvollisuuksien noudattamisesta (esim. asiaankuuluva kirjanpito- ja muu asiakirja-aineisto), ja tiedot olisi raportoitava kolmen kuukauden välein toimenpiteiden hyväksymisestä (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn raportoinnin ja muiden asianomaisen jäsenvaltion toimittamien todisteiden sekä muiden kerättyjen ja lopullisilta varojen saajilta tai edunsaajilta saatujen tietojen perusteella komissio tarkistaa, onko ehdollisuusasetuksen ja muun yhteistyössä toteutettavaan varojen hallinnointiin sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisia velvollisuuksia suorittaa maksuja lopullisille varojen saajille tai edunsaajille noudatettu. Komissio tekee tarvittaessa kaikkensa sen varmistamiseksi, että kaikki määrät, jotka valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden on maksettava, tosiasiallisesti maksetaan lopullisille varojen saajille tai edunsaajille asiaa koskevien alakohtaisten sääntöjen mukaisesti. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisten rahoitusoikaisujen tekemistä (80). Komissio voi myös päättää aloittaa rikkomusmenettelyn asianomaista jäsenvaltiota vastaan varmistaakseen, että se noudattaa asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvollisuuttaan. Ennen kuin komissio toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat velvollisuuttaan suorittaa maksuja lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, se varmistaa, että asianomaisen jäsenvaltion prosessuaalisia oikeuksia kunnioitetaan. |
| --- | --- |

97.

7.   Suuntaviivojen tarkistaminen

| 98. | Oikeusvarmuuden takaamiseksi komissio voi tarkistaa näitä suuntaviivoja myöhemmin ottaakseen huomioon käytäntöjensä muuttumisen, unionin lainsäädäntöön tehdyt merkitykselliset muutokset tai Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön. Suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä komissio kuulee jäsenvaltioita ja Euroopan parlamenttia. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Ks. tuomio 23. huhtikuuta 1986, Les Verts v. parlamentti, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, 23 kohta. Ks. myös tuomio 20. huhtikuuta 2021, Repubblika v. Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, 61–65 kohta.

(2)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 126 ja 129 kohta.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 1).

(4)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 188 kohta.

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista, EYVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

(8)  Ks. SEU-sopimuksen 19 artiklan 1 kohta.

(9)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 165 kohta.

(10)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 288 kohta.

(11)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 154 kohta.

(12)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 227 kohta.

(13)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 229 kohta, ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 324 kohta.

(14)  Näiden suuntaviivojen liitteessä I on luettelo tilanteista, jotka voivat olla osoitus oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta.

(15)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 130 kohta; ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 148 kohta.

(16)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 131 kohta; ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 149 kohta.

(17)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 132 kohta; ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 150 kohta.

(18)  Näiden suuntaviivojen liitteessä I on ohjeellinen luettelo tällaisista tilanteista.

(19)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 143 kohta.

(20)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, 143 kohta.

(21)  Ks. ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan g alakohta.

(22)  Ks. edellä mainitun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 asiaa koskevat säännökset.

(23)  Tämä ei vaikuta EPPOon osallistumattomien jäsenvaltioiden velvollisuuteen tehdä sovellettavien unionin sääntöjen mukaista yhteistyötä EPPOn kanssa, kun EPPO käyttää toimivaltaansa EPPOon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja edellyttää tällaista yhteistyötä.

(24)  Edellä mainitun asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 säännösten mukaisesti.

(25)  Näistä velvoitteista säädetään asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013. Näissä suuntaviivoissa esitetty luettelo ei ole tyhjentävä.

(26)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 8 artikla.

(27)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 3 artikla.

(28)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 7 kohta.

(29)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 5 artiklan 5 kohta.

(30)  Asetuksen (EU, Euratom) 883/2013 11 artiklan 3 ja 5 kohta.

(31)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 294 kohta.

(32)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 301 kohta; ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 173 kohta.

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

(34)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 186 kohta.

(35)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 265 kohta. ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 297 kohta.

(36)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 331 kohta. ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 361 kohta.

(37)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 332 kohta.

(38)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 262 kohta.

(39)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 266 kohta; ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 298 kohta.

(40)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 262 kohta.

(41)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 288 kohta.

(42)  Ks. varainhoitoasetuksen 135 artikla.

(43)  Ks. varainhoitoasetuksen 101 artiklan 8 kohta; ks. myös esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159), 96, 97 ja 104 artikla, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549), 52 artikla.

(44)  Ks. varainhoitoasetuksen 63 artiklan 2 kohta; ks. myös esimerkiksi yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 69 artiklan 3 kohta ja 103 artikla sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 58 artikla ja 1. tammikuuta 2023 alkaen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187), 57 artikla.

(45)  Maksuajan kuluminen voidaan keskeyttää, jos a) on näyttöä vakavasta puutteesta, jonka osalta ei ole toteutettu korjaavia toimenpiteitä; b) komission on tehtävä lisävarmennuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan maksatushakemukseen sisältyviin menoihin saattaa liittyä sääntöjenvastaisuus. Maksut voidaan keskeyttää, jos a) jäsenvaltio ei ole toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä korjatakseen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan mukaisen keskeyttämisen aiheuttavan tilanteen; b) on olemassa vakava puute; c) maksatushakemuksiin sisältyviin menoihin liittyy sääntöjenvastaisuus, jota ei ole korjattu; d) komissio on antanut perustellun lausunnon SEUT-sopimuksen 258 artiklassa tarkoitetusta rikkomismenettelystä asiassa, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden. Rahoitusoikaisu tehdään, jos a) on olemassa vakava puute, joka on vaarantanut rahastoista ohjelmaan jo maksetun tuen; b) hyväksyttyyn tilitykseen sisältyviin menoihin liittyy sääntöjenvastaisuuksia, joita jäsenvaltio ei ole havainnut ja joista se ei ole ilmoittanut; c) jäsenvaltio ei ole täyttänyt 97 artiklan mukaisia velvoitteitaan ennen kuin komissio käynnistää rahoitusoikaisumenettelyn.

(46)  Ks. ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 15 kappale.

(47)  Ks. ehdollisuusasetuksen 5 artikla.

(48)  Ks. ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 3 kohta.

(49)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 112 kohta.

(50)  Ks. ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 3 kohta.

(51)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 331 kohta. ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 361 kohta.

(52)  Ks. ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 18 kappale.

(53)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 332 kohta.

(54)  Ks. ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 3 kohta.

(55)  Esimerkiksi silloin kun todetaan, että oikeusvaltion periaatteiden rikkominen vaikuttaa unionin talousarvioon sisältyviin tuloihin.

(56)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 275 kohta.

(57)  Ks. ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 16 kappale.

(58)  Ks. muun muassa tuomio 20. syyskuuta 1988, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen neuvosto, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, 25 kohta. Myöhemmin annettujen tuomioiden osalta ks. tuomio 8. lokakuuta 2020, Universitatea ”Lucian Blaga” Sibiu ym., C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, 44 kohta.

(59)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 233 ja 235 kohta; Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 265 ja 283 kohta.

(60)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 240 kohta.

(61)  Tämä ei vaikuta ehdollisuusasetuksen mukaiseen unionin rahoituksen lopullisten saajien ja edunsaajien laillisten oikeuksien suojeluun, ks. 6 jakso jäljempänä.

(62)  Luettelo näistä muista resursseista, myös unionin oikeuden lainsäädännön rikkomista koskeva kantelulomake, on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_en.

(63)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

(64)  Ks. ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 5 kohta.

(65)  Ks. ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 7 kohta.

(66)  Ks. ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 26 kappale.

(67)  Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).

(68)  Ks. ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 10 kohta.

(69)  Ehdollisuusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan ja 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

(70)  Ks. ehdollisuusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan viimeinen virke yhdessä 6 artiklan 5 kohdan kanssa.

(71)  Ks. tuomio 16. helmikuuta 2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 178 kohta. ja tuomio 16. helmikuuta 2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 217 kohta.

(72)  Ks. ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 26 kappale.

(73)  Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).

(74)  Ks. ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 10 kohta.

(75)  Ks. varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohta.

(76)  Ks. varainhoitoasetuksen 63 artikla.

(77)  Esimerkiksi tapauksissa, joissa kansalliset viranomaiset viivyttävät edunsaajan toimiin liittyvää vastausta tai päätöstä kohtuuttomasti.

(78)  Lisätietoja siitä, miten komissio käsittelee kanteluja, on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_fi.

(79)  Ks. ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohta ja johdanto-osan 19 kappale.

(80)  Ks. ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 19 kappale.

---

LIITE I

Oikeusvaltion periaatteiden rikkominen

Esimerkkejä oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta (ehdollisuusasetuksen 3 artikla)

| a) | Oikeuslaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen. Tältä osin ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Oikeuslaitoksen riippumattomuus edellyttää erityisesti sitä, että asianomainen lainkäyttöelin voi hoitaa sekä asiaankuuluvien sääntöjen mukaan että käytännössä lainkäyttötehtävänsä täysin itsenäisesti, niin että se ei ole hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa mihinkään tahoon eikä ota vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta, ja on siis suojattu sellaisilta ulkopuolisilta toimenpiteiltä tai painostuksilta, jotka voivat vaarantaa sen jäsenten päätöksenteon riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa. Riippumattomuuden ja puolueettomuuden takeet edellyttävät sellaisten sääntöjen olemassaoloa, jotka koskevat muun muassa elimen kokoonpanoa, nimitystä ja toimikauden kestoa sekä perusteita, jotka koskevat elimen jäsenten jääviyttä ja erottamista, ja joiden perusteella yksityisten perustellut epäilyt siltä osin, onko kyseinen elin täysin ulkopuolisen vaikutusvallan ulottumattomissa, ja siltä osin, onko se täysin puolueeton vastakkain oleviin intresseihin nähden, voidaan sivuuttaa.”

  Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ”riippumattomuuden käsite edellyttää muun muassa, että asianomainen elin huolehtii tuomiovallan käyttöön liittyvistä tehtävistään itsenäisesti olematta missään hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa mihinkään tahoon ja ottamatta vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta ja että se on täten suojattu sellaisilta ulkoisilta toimenpiteiltä tai painostuksilta, jotka voivat vaarantaa sen jäsenten päätöksenteon riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa” (1). |
| --- | --- |

a)

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen. Tältä osin ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Oikeuslaitoksen riippumattomuus edellyttää erityisesti sitä, että asianomainen lainkäyttöelin voi hoitaa sekä asiaankuuluvien sääntöjen mukaan että käytännössä lainkäyttötehtävänsä täysin itsenäisesti, niin että se ei ole hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa mihinkään tahoon eikä ota vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta, ja on siis suojattu sellaisilta ulkopuolisilta toimenpiteiltä tai painostuksilta, jotka voivat vaarantaa sen jäsenten päätöksenteon riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa. Riippumattomuuden ja puolueettomuuden takeet edellyttävät sellaisten sääntöjen olemassaoloa, jotka koskevat muun muassa elimen kokoonpanoa, nimitystä ja toimikauden kestoa sekä perusteita, jotka koskevat elimen jäsenten jääviyttä ja erottamista, ja joiden perusteella yksityisten perustellut epäilyt siltä osin, onko kyseinen elin täysin ulkopuolisen vaikutusvallan ulottumattomissa, ja siltä osin, onko se täysin puolueeton vastakkain oleviin intresseihin nähden, voidaan sivuuttaa.”

Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ”riippumattomuuden käsite edellyttää muun muassa, että asianomainen elin huolehtii tuomiovallan käyttöön liittyvistä tehtävistään itsenäisesti olematta missään hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa mihinkään tahoon ja ottamatta vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta ja että se on täten suojattu sellaisilta ulkoisilta toimenpiteiltä tai painostuksilta, jotka voivat vaarantaa sen jäsenten päätöksenteon riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa” (1).

| b) | Se, että laiminlyödään viranomaisten tekemien mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäiseminen ja oikaiseminen taikka niistä rankaiseminen, esimerkiksi







  — | silloin, kun päätöksen tekijä on lainvalvontaviranomainen |
| --- | --- | --- |

b)

Se, että laiminlyödään viranomaisten tekemien mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäiseminen ja oikaiseminen taikka niistä rankaiseminen, esimerkiksi

—

silloin, kun päätöksen tekijä on lainvalvontaviranomainen

| — | epäämällä viranomaisilta, myös lainvalvontaviranomaisilta, taloudellisia ja henkilöresursseja ja haittaamalla näin niiden asianmukaista toimintaa |
| --- | --- |

—

epäämällä viranomaisilta, myös lainvalvontaviranomaisilta, taloudellisia ja henkilöresursseja ja haittaamalla näin niiden asianmukaista toimintaa

| — | jättämällä varmistamatta, että eturistiriitoja ei synny. |
| --- | --- |

—

jättämällä varmistamatta, että eturistiriitoja ei synny.

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaiset tilanteet voivat johtaa siihen, ettei toimeenpanovallan väärinkäytön kieltävää periaatetta tai tehokkaan oikeussuojan periaatetta noudateta (2).

| c) | Se, että rajoitetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien







  — | rajoittavilla menettelytapasäännöillä |
| --- | --- | --- |

c)

Se, että rajoitetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien

—

rajoittavilla menettelytapasäännöillä

| — | puuttuvalla tuomioiden täytäntöönpanolla |
| --- | --- |

—

puuttuvalla tuomioiden täytäntöönpanolla

| — | rajoittamalla lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuutta. |
| --- | --- |

—

rajoittamalla lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuutta.

Edellä esitettyyn liittyen ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 8 ja 9 kappaleessa todetaan seuraavaa:

| ”(8) | Jäsenvaltiot voivat varmistaa moitteettoman varainhoidon toteutumisen ainoastaan sillä edellytyksellä, että viranomaiset toimivat lakien mukaisesti, että tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset käsittelevät tehokkaasti petostapaukset, mukaan lukien veropetokset, verovilppi, korruptio, eturistiriidat tai muut lainrikkomiset, ja että viranomaisten, myös lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaiset tai laittomat päätökset voidaan saattaa riippumattomien tuomioistuinten ja Euroopan unionin tuomioistuimen tehokkaan valvonnan kohteeksi. |
| --- | --- |

”(8)

| (9) | Oikeuslaitoksen riippumattomuus ja puolueettomuus olisi taattava aina, ja tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten olisi voitava hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti. Oikeuslaitokset sekä tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset olisi varustettava riittävillä taloudellisilla ja henkilöresursseilla sekä menettelytavoilla, jotta ne voivat toimia tuloksellisesti ja tavalla, joka täysimääräisesti kunnioittaa oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, puolustuksen oikeuksien kunnioittaminen mukaan lukien. Lopulliset tuomiot olisi pantava täytäntöön tehokkaasti. Kyseiset edellytykset ovat vähimmäistae sellaisia laittomia ja mielivaltaisia viranomaispäätöksiä vastaan, jotka voisivat vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.” |
| --- | --- |

(9)

Esimerkkejä tilanteista tai viranomaisten toimista (3)
  , joita oikeusvaltion periaatteiden rikkominen saattaa koskea (ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohta)

Esimerkkejä tilanteista tai viranomaisten toimista

3

, joita oikeusvaltion periaatteiden rikkominen saattaa koskea (ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohta)

| a) | Unionin talousarvion, mukaan lukien unionin talousarviosta taattavat lainat ja muut välineet, toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukainen toiminta, erityisesti julkisten hankintojen tai avustusten myöntämismenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Unionin talousarvion, mukaan lukien unionin talousarviosta taattavat lainat ja muut välineet, toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukainen toiminta, erityisesti julkisten hankintojen tai avustusten myöntämismenettelyjen yhteydessä.

Unionin talousarvion, mukaan lukien unionin talousarviosta taattavat lainat ja muut välineet, toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukainen toiminta, erityisesti julkisten hankintojen tai avustusten myöntämismenettelyjen yhteydessä.

| b) | Varainhoidon valvontaa, seurantaa ja tarkastuksia suorittavien viranomaisten sekä tehokkaiden ja avointen varainhoito- sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukainen toiminta. Tältä osin tuomioistuin on selventänyt, että ”tehokkailla ja avoimilla varainhoito- sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmillä” viitataan ”varainhoitoon”, joka sisältyy ”moitteettoman varainhoidon” käsitteeseen, jota käytetään perussopimuksissa, erityisesti SEUT-sopimuksen 310 artiklan 5 kohdassa ja 317 artiklan ensimmäisessä kohdassa, ja jolla varainhoitoasetuksen 2 artiklan 59 alakohdassa vahvistetun määritelmän mukaan tarkoitetaan talousarvion toteuttamista taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. Lisäksi tuomioistuin on selventänyt, että taloudellisella ”vastuuvelvollisuudella” viitataan erityisesti velvollisuuksiin, jotka liittyvät ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin varainhoidon valvontaan, seurantaan sekä tarkastuksiin, kun taas ”tehokkailla ja avoimilla järjestelmillä” viitataan sellaisen järjestetyn säännöstön käyttöönottoon, jolla varmistetaan tehokkaalla ja avoimella tavalla edellä kuvatun varainhoidon ja vastuuvelvollisuuden toteutuminen (4).
  Lisäksi tuomioistuin on selventänyt, että taloudellisella ”vastuuvelvollisuudella” viitataan erityisesti velvollisuuksiin, jotka liittyvät mainitun 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin varainhoidon valvontaan, seurantaan sekä tarkastuksiin, kun taas ”tehokkailla ja avoimilla järjestelmillä” viitataan sellaisten sääntöjen käyttöönottoon, joilla varmistetaan tehokkaalla ja avoimella tavalla edellä kuvatun varainhoidon ja vastuuvelvollisuuden toteutuminen.
   (5) |
| --- | --- |

b)

Varainhoidon valvontaa, seurantaa ja tarkastuksia suorittavien viranomaisten sekä tehokkaiden ja avointen varainhoito- sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukainen toiminta. Tältä osin tuomioistuin on selventänyt, että ”tehokkailla ja avoimilla varainhoito- sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmillä” viitataan ”varainhoitoon”, joka sisältyy ”moitteettoman varainhoidon” käsitteeseen, jota käytetään perussopimuksissa, erityisesti SEUT-sopimuksen 310 artiklan 5 kohdassa ja 317 artiklan ensimmäisessä kohdassa, ja jolla varainhoitoasetuksen 2 artiklan 59 alakohdassa vahvistetun määritelmän mukaan tarkoitetaan talousarvion toteuttamista taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. Lisäksi tuomioistuin on selventänyt, että taloudellisella ”vastuuvelvollisuudella” viitataan erityisesti velvollisuuksiin, jotka liittyvät ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin varainhoidon valvontaan, seurantaan sekä tarkastuksiin, kun taas ”tehokkailla ja avoimilla järjestelmillä” viitataan sellaisen järjestetyn säännöstön käyttöönottoon, jolla varmistetaan tehokkaalla ja avoimella tavalla edellä kuvatun varainhoidon ja vastuuvelvollisuuden toteutuminen (4).

4

Lisäksi tuomioistuin on selventänyt, että taloudellisella ”vastuuvelvollisuudella” viitataan erityisesti velvollisuuksiin, jotka liittyvät mainitun 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin varainhoidon valvontaan, seurantaan sekä tarkastuksiin, kun taas ”tehokkailla ja avoimilla järjestelmillä” viitataan sellaisten sääntöjen käyttöönottoon, joilla varmistetaan tehokkaalla ja avoimella tavalla edellä kuvatun varainhoidon ja vastuuvelvollisuuden toteutuminen.

5

| c) | Tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukainen toiminta, joka liittyy tutkinta- ja syytetoimiin







  — | petosten, veropetokset mukaan lukien, johdosta, varsinkin tapauksissa, joissa petos voi estää verojen, kuten arvonlisäveron, tai tullimaksujen kantamisen ja vaikuttaa siten suoraan niihin resursseihin, joita unioni tarvitsee tavoitteidensa saavuttamiseen ja politiikkansa toteuttamiseen |
| --- | --- | --- |

c)

Tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukainen toiminta, joka liittyy tutkinta- ja syytetoimiin

Tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukainen toiminta, joka liittyy tutkinta- ja syytetoimiin

—

petosten, veropetokset mukaan lukien, johdosta, varsinkin tapauksissa, joissa petos voi estää verojen, kuten arvonlisäveron, tai tullimaksujen kantamisen ja vaikuttaa siten suoraan niihin resursseihin, joita unioni tarvitsee tavoitteidensa saavuttamiseen ja politiikkansa toteuttamiseen

petosten, veropetokset mukaan lukien, johdosta, varsinkin tapauksissa, joissa petos voi estää verojen, kuten arvonlisäveron, tai tullimaksujen kantamisen ja vaikuttaa siten suoraan niihin resursseihin, joita unioni tarvitsee tavoitteidensa saavuttamiseen ja politiikkansa toteuttamiseen

| — | sellaisten lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen. |
| --- | --- |

—

sellaisten lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen.

sellaisten lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen.

| d) | Riippumattomien tuomioistuinten suorittama tehokas oikeudellinen valvonta, joka kohdistuu ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin.

  Ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Oikeuslaitokset sekä tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset olisi varustettava riittävillä taloudellisilla ja henkilöresursseilla sekä menettelytavoilla, jotta ne voivat toimia tuloksellisesti ja tavalla, joka täysimääräisesti kunnioittaa oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, puolustuksen oikeuksien kunnioittaminen mukaan lukien. Lopulliset tuomiot olisi pantava täytäntöön tehokkaasti. Kyseiset edellytykset ovat vähimmäistae sellaisia laittomia ja mielivaltaisia viranomaispäätöksiä vastaan, jotka voisivat vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.” |
| --- | --- |

d)

Riippumattomien tuomioistuinten suorittama tehokas oikeudellinen valvonta, joka kohdistuu ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin.

Riippumattomien tuomioistuinten suorittama tehokas oikeudellinen valvonta, joka kohdistuu ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin.

Ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Oikeuslaitokset sekä tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset olisi varustettava riittävillä taloudellisilla ja henkilöresursseilla sekä menettelytavoilla, jotta ne voivat toimia tuloksellisesti ja tavalla, joka täysimääräisesti kunnioittaa oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, puolustuksen oikeuksien kunnioittaminen mukaan lukien. Lopulliset tuomiot olisi pantava täytäntöön tehokkaasti. Kyseiset edellytykset ovat vähimmäistae sellaisia laittomia ja mielivaltaisia viranomaispäätöksiä vastaan, jotka voisivat vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.”

| e) | Unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten ehkäiseminen ja rangaistusten määrääminen niiden johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määrääminen varojen saajille kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toimesta. |
| --- | --- |

e)

Unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten ehkäiseminen ja rangaistusten määrääminen niiden johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määrääminen varojen saajille kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toimesta.

Unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten ehkäiseminen ja rangaistusten määrääminen niiden johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määrääminen varojen saajille kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toimesta.

| f) | Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä. |
| --- | --- |

f)

Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä.

Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä.

| g) | Tehokas ja oikea-aikainen yhteistyö Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, jotka osallistuvat Euroopan syyttäjänvirastoon (EPPO), kyseisen viraston kanssa näiden virastojen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

Tehokas ja oikea-aikainen yhteistyö Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, jotka osallistuvat Euroopan syyttäjänvirastoon (EPPO), kyseisen viraston kanssa näiden virastojen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti.

Tehokas ja oikea-aikainen yhteistyö Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, jotka osallistuvat Euroopan syyttäjänvirastoon (EPPO), kyseisen viraston kanssa näiden virastojen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti.

---

(1)  Tuomio 27.2.2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses v. Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 44 kohta. Ks. esim. tuomio 24.6.2019, komissio v. Puolan tasavalta, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, ja tuomio 20.4.2021, Repubblika v. Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

(2)  Ks. tuomio 16.2.2022, Unkari v. parlamentti ja neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 245 kohta ja siinä mainittu oikeuskäytäntö.

2

(3)  Nämä esimerkit ovat vain suuntaa-antavia, sillä myös muut tilanteet tai viranomaisten toimet, jotka ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta, voivat kuulua ehdollisuusasetuksen soveltamisalaan (ks. 4 artiklan 2 kohdan h alakohta).

3

(4)  Ks. tuomio 16.2.2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 333 kohta.

4

(5)  Ks. tuomio 16.2.2022, Puola v. parlamentti ja neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 333 kohta.

5

---

LIITE II

Tiedot, jotka olisi sisällytettävä kanteluihin ehdollisuusasetuksen mukaisista oikeusvaltion periaatteiden väitetyistä rikkomisista

Kantelun tekijän olisi annettava seuraavat tiedot, kun se ottaa yhteyttä komissioon ehdollisuusasetuksen mukaisista oikeusvaltion periaatteiden väitetyistä rikkomisista:

| — | Henkilöllisyys ja yhteystiedot (1) |
| --- | --- |

—

Henkilöllisyys ja yhteystiedot (1)

| — | Tiedot siitä, miten oikeusvaltion periaatteita väitetään rikotun (mukaan lukien ne viranomaisten toimet tai laiminlyönnit, joiden väitetään rikkovan oikeusvaltion periaatteita), ja asiaa koskeva näyttö |
| --- | --- |

—

Tiedot siitä, miten oikeusvaltion periaatteita väitetään rikotun (mukaan lukien ne viranomaisten toimet tai laiminlyönnit, joiden väitetään rikkovan oikeusvaltion periaatteita), ja asiaa koskeva näyttö

| — | Tiedot siitä, miten väitetty rikkominen on ehdollisuusasetuksen kannalta merkityksellinen (kuvaus siitä, miten se vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa unionin talousarvioon tai unionin taloudellisiin etuihin riittävän suoralla tavalla) ja asiaa koskeva näyttö |
| --- | --- |

—

Tiedot siitä, miten väitetty rikkominen on ehdollisuusasetuksen kannalta merkityksellinen (kuvaus siitä, miten se vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa unionin talousarvioon tai unionin taloudellisiin etuihin riittävän suoralla tavalla) ja asiaa koskeva näyttö

| — | Luettelo asiaan liittyvistä asiakirjoista, jotka voidaan pyynnöstä lähettää komissiolle. |
| --- | --- |

—

Luettelo asiaan liittyvistä asiakirjoista, jotka voidaan pyynnöstä lähettää komissiolle.

Jotta ehdollisuusasetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisten tietojen toimittaminen olisi helpompaa ja komissio saisi varmasti kaikki tarvittavat tiedot jäsennellyssä muodossa, käytettävissä on jäljempänä esitetty malli, joka on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_fi.

EUROOPAN KOMISSIO

Kantelu – Unionin talousarvioon tai taloudellisiin etuihin vaikuttava oikeusvaltion periaatteiden rikkominen

Asetus 2020/2092 yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (”ehdollisuusasetus”).

Tällä kantelulomakkeella voi ilmoittaa Euroopan komissiolle sellaisista oikeusvaltion periaatteiden rikkomisista jäsenvaltioissa, jotka vaikuttavat tai vakavasti uhkaavat vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan.

Sen sijaan muunlaisista oikeusvaltion periaatteisiin liittyvistä rikkomisista voi ilmoittaa Euroopan komissiolle kantelulomakkeella, joka on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_fi/.

| Tunnuksella * merkityt kentät ovat pakollisia. Merkitse tiedot lyhyesti ja jatka tarvittaessa erillisellä sivulla. |
| --- |

Tunnuksella * merkityt kentät ovat pakollisia. Merkitse tiedot lyhyesti ja jatka tarvittaessa erillisellä sivulla.

1.   Henkilö- ja yhteystiedot

| | Kantelun tekijä* | Kantelun tekijän edustaja (täytetään tarvittaessa) |
| --- | --- | --- |
| Puhuttelunimike* Mr/Ms/Mrs | | |
| Etunimi* | | |
| Sukunimi* | | |
| Organisaatio | | |
| Osoite* | | |
| Paikkakunta* | | |
| Postinumero* | | |
| Maa* | | |
| Puhelin | | |
| Sähköposti | | |
| Kieli* | | |
| Lähetetäänkö kirjeenvaihto kantelun tekijälle vai hänen edustajalleen*: | ☐ | ☐ |

Kantelun tekijä*

Kantelun tekijän edustaja (täytetään tarvittaessa)

Puhuttelunimike* Mr/Ms/Mrs

Etunimi*

Sukunimi*

Organisaatio

Osoite*

Paikkakunta*

Postinumero*

Maa*

Puhelin

Sähköposti

Kieli*

Lähetetäänkö kirjeenvaihto kantelun tekijälle vai hänen edustajalleen*:

☐

☐

2.   Millaista oikeusvaltion periaatteiden rikkomista kantelu koskee?*

| Oikeuslaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen | ☐ |
| --- | --- |
| Viranomaisten, myös lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäisemisen ja oikaisemisen taikka kyseisistä päätöksistä rankaisemisen laiminlyöminen, esimerkiksi epäämällä viranomaisilta taloudellisia ja henkilöresursseja ja haittaamalla näin niiden asianmukaista toimintaa | ☐ |
| Sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny | ☐ |
| Oikeussuojakeinojen saatavuuden ja tehokkuuden rajoittaminen, esimerkiksi rajoittavilla menettelytapasäännöillä tai puuttuvalla tuomioiden täytäntöönpanolla | ☐ |
| Lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuuden rajoittaminen | ☐ |
| Muu | Täsmennä. |

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden vaarantaminen

☐

Viranomaisten, myös lainvalvontaviranomaisten, mielivaltaisten tai laittomien päätösten ehkäisemisen ja oikaisemisen taikka kyseisistä päätöksistä rankaisemisen laiminlyöminen, esimerkiksi epäämällä viranomaisilta taloudellisia ja henkilöresursseja ja haittaamalla näin niiden asianmukaista toimintaa

☐

Sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny

☐

Oikeussuojakeinojen saatavuuden ja tehokkuuden rajoittaminen, esimerkiksi rajoittavilla menettelytapasäännöillä tai puuttuvalla tuomioiden täytäntöönpanolla

☐

Lainrikkomisiin liittyvän tutkinnan, syyttämisen ja rankaisemisen tehokkuuden rajoittaminen

☐

Muu

Täsmennä.

3.   Mihin edellä 2 kohdassa esitetty väitetty oikeusvaltion periaatteiden rikkominen mielestäsi vaikuttaa?*

(Vastauksia voi olla useampi kuin yksi.)

| Unionin talousarvion, mukaan lukien unionin talousarviosta taattavat lainat ja muut välineet, toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukaiseen toimintaan, erityisesti julkisia hankintoja tai avustusten myöntämistä koskevien menettelyjen yhteydessä | ☐ |
| --- | --- |
| Varainhoidon valvontaa, seurantaa ja tarkastuksia suorittavien viranomaisten asianmukaiseen toimintaan sekä tehokkaiden ja avointen varainhoito- ja vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukaiseen toimintaan | ☐ |
| Tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukaiseen toimintaan, joka liittyy tutkinta- ja syytetoimiin sellaisten petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen | ☐ |
| Tehokkaaseen ja riippumattomaan tuomioistuinvalvontaan, joka kohdistuu edellä mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin | ☐ |
| Unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten ehkäisemiseen ja rangaistusten määräämiseen niiden johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määräämiseen varojen saajille kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toimesta | ☐ |
| Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintään | ☐ |
| Tehokkaaseen ja oikea-aikaiseen yhteistyöhön OLAFin kanssa sen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti | ☐ |
| Tehokkaaseen ja oikea-aikaiseen yhteistyöhön EPPOn kanssa [ edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio osallistuu siihen] sen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti | ☐ |
| Muihin tilanteisiin tai viranomaisten toimiin, jotka ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. | ☐ |

Unionin talousarvion, mukaan lukien unionin talousarviosta taattavat lainat ja muut välineet, toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukaiseen toimintaan, erityisesti julkisia hankintoja tai avustusten myöntämistä koskevien menettelyjen yhteydessä

☐

Varainhoidon valvontaa, seurantaa ja tarkastuksia suorittavien viranomaisten asianmukaiseen toimintaan sekä tehokkaiden ja avointen varainhoito- ja vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukaiseen toimintaan

☐

Tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten asianmukaiseen toimintaan, joka liittyy tutkinta- ja syytetoimiin sellaisten petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten johdosta, jotka liittyvät unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen

☐

Tehokkaaseen ja riippumattomaan tuomioistuinvalvontaan, joka kohdistuu edellä mainittujen viranomaisten toimiin tai laiminlyönteihin

☐

Unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien petosten, veropetokset mukaan lukien, tai lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten ehkäisemiseen ja rangaistusten määräämiseen niiden johdosta sekä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten määräämiseen varojen saajille kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten toimesta

☐

Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintään

☐

Tehokkaaseen ja oikea-aikaiseen yhteistyöhön OLAFin kanssa sen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti

☐

Tehokkaaseen ja oikea-aikaiseen yhteistyöhön EPPOn kanssa [ edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio osallistuu siihen] sen tutkinta- tai syytetoimissa, sovellettavien unionin säädösten nojalla ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti

☐

Muihin tilanteisiin tai viranomaisten toimiin, jotka ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta.

☐

4.   Mitkä kansalliset toimenpiteet tai käytännöt ovat mielestäsi ehdollisuusasetuksen mukaisia oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia ja miksi?*

| |
| --- |

5.   Kuvaile ongelma ja ilmoita kantelua koskevat tosiseikat ja perusteet* (enintään 10 000 merkkiä):

| |
| --- |

6.   Kuinka oikeusvaltion periaatteiden väitetty rikkominen vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa riittävän suoraan unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen?

| 6.1. | Miten rikkominen vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen? |
| --- | --- |

6.1.

Miten rikkominen vaikuttaa tai vakavasti uhkaa vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen?

| 6.2. | Onko kyseessä yksittäinen vai järjestelmällinen rikkominen? Täsmennä. |
| --- | --- |

6.2.

Onko kyseessä yksittäinen vai järjestelmällinen rikkominen? Täsmennä.

| 6.3. | Ovatko vaikutukset unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen jo toteutuneet?
  Jos kyllä, niin miten?
  Jos eivät, kerro, miksi kyseessä on vakava uhka unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle tai unionin taloudellisten etujen suojaamiselle:
  Kuvauksessa on osoitettava riittävän suora yhteys väitettyjen rikkomisten ja niiden vaikutusten tai uhkien välillä, joita niistä aiheutuu unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle tai unionin taloudellisten etujen suojaamiselle. |
| --- | --- |

6.3.

Ovatko vaikutukset unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen jo toteutuneet?

Jos kyllä, niin miten?

Jos eivät, kerro, miksi kyseessä on vakava uhka unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle tai unionin taloudellisten etujen suojaamiselle:

Kuvauksessa on osoitettava riittävän suora yhteys väitettyjen rikkomisten ja niiden vaikutusten tai uhkien välillä, joita niistä aiheutuu unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle tai unionin taloudellisten etujen suojaamiselle.

7.   Aikaisemmat toimet ongelman ratkaisemiseksi*

Oletko jo ryhtynyt kyseisessä EU-maassa toimiin ratkaistaksesi kantelussa esitetyn ongelman?*

| JOS KYLLÄ, olivatko ne o hallinnollisia toimia o oikeudellisia toimia?








  7.1 | Täsmennä a) asian käsittelyyn osallistunut elin/viranomainen/tuomioistuin ja käsittelyn tuloksena tehdyn päätöksen tyyppi, b) muut toimet, joista olet tietoinen. |
| --- | --- |

JOS KYLLÄ, olivatko ne o hallinnollisia toimia o oikeudellisia toimia?

7.1

| 7.2 | Onko kyseinen elin/viranomainen/tuomioistuin tehnyt kantelua koskevan päätöksen vai onko asian käsittely vielä kesken? Jos asian käsittely on kesken, milloin päätöstä voidaan odottaa?* |
| --- | --- |

7.2

| JOS ET, mistä syystä?






  o | Samaa aihetta koskeva toinen asia on jo käsiteltävänä kansallisessa tai EU:n tuomioistuimessa |
| --- | --- |

JOS ET, mistä syystä?

o

Samaa aihetta koskeva toinen asia on jo käsiteltävänä kansallisessa tai EU:n tuomioistuimessa

| o | Ongelman osalta ei ole käytettävissä oikeussuojakeinoja |
| --- | --- |

o

Ongelman osalta ei ole käytettävissä oikeussuojakeinoja

| o | Oikeussuojakeino on käytettävissä, mutta sen käyttö tulisi liian kalliiksi tai kestäisi liian kauan |
| --- | --- |

o

Oikeussuojakeino on käytettävissä, mutta sen käyttö tulisi liian kalliiksi tai kestäisi liian kauan

| o | Toimenpiteisiin ryhtymisen määräaika on päättynyt |
| --- | --- |

o

Toimenpiteisiin ryhtymisen määräaika on päättynyt

| o | Ei oikeutta turvautua oikeussuojakeinoon (ei lakisääteistä oikeutta saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi). Kerro syy, miksei: |
| --- | --- |

o

Ei oikeutta turvautua oikeussuojakeinoon (ei lakisääteistä oikeutta saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi). Kerro syy, miksei:

| o | Ei oikeusapua/juristia |
| --- | --- |

o

Ei oikeusapua/juristia

| o | En tiedä, mitä oikeussuojakeinoja on käytettävissä ongelmani ratkaisemiseen |
| --- | --- |

o

En tiedä, mitä oikeussuojakeinoja on käytettävissä ongelmani ratkaisemiseen

| o | Muu syy – täsmennä: |
| --- | --- |

o

Muu syy – täsmennä:

8.   Oletko jo ottanut yhteyttä johonkin tämäntyyppisiä ongelmia käsittelevään EU-toimielimeen? Jos olet, ilmoita tapauksen/kirjeenvaihdon viitenumerot:

| o | Vetoomus Euroopan parlamentille – viite: .... |
| --- | --- |

o

Vetoomus Euroopan parlamentille – viite: ....

| o | Euroopan komissio – viite: .... |
| --- | --- |

o

Euroopan komissio – viite: ....

| o | Euroopan oikeusasiamies – viite: .... |
| --- | --- |

o

Euroopan oikeusasiamies – viite: ....

| o | Muu – ilmoita toimielin tai elin, johon olet ottanut yhteyttä, (esim. SOLVIT-verkosto, FIN-NET, Euroopan kuluttajakeskus) ja kantelusi viitenumero |
| --- | --- |

o

Muu – ilmoita toimielin tai elin, johon olet ottanut yhteyttä, (esim. SOLVIT-verkosto, FIN-NET, Euroopan kuluttajakeskus) ja kantelusi viitenumero

9.   Luettele kantelua tukevat asiakirjat ja muut todisteet, jotka voit pyydettäessä toimittaa komissiolle.

Image 1
  Älä lähetä mitään asiakirjoja tässä vaiheessa.

| |
| --- |

10.   Henkilötiedot*

Annatko komissiolle luvan paljastaa henkilöllisyytesi, jos se ottaa yhteyttä kantelun kohteena olevan EU-maan viranomaisiin?

o Kyllä o En

Image 2

  Vastauksesi ei vaikuta kantelun käsittelytapaan. Joissakin tapauksissa komission voi kuitenkin olla helpompi käsitellä kantelua, jos kantelun tekijä antaa luvan henkilöllisyytensä ilmoittamiseen.

---

(1)  Kantelijan henkilöllisyyden ja hänen esittämänsä tiedot saa ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle vain, jos kantelija antaa tähän ennakolta luvan. Tällöin on noudatettava muun muassa luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725.

---

LIITE III

Tiedot, jotka EU:n rahoituksen lopullisten saajien tai edunsaajien tekemien ilmoitusten olisi sisällettävä

Kun edunsaajat tai lopulliset varojen saajat ilmoittavat komissiolle ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mahdollisista rikkomisista, niiden olisi periaatteessa toimitettava seuraavat tiedot:

| — | Henkilöllisyys ja yhteystiedot (1) |
| --- | --- |

—

Henkilöllisyys ja yhteystiedot (1)

| — | Mikä ohjelma/rahasto on kyseessä |
| --- | --- |

—

Mikä ohjelma/rahasto on kyseessä

| — | Tiedot ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan väitetystä rikkomisesta |
| --- | --- |

—

Tiedot ehdollisuusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan väitetystä rikkomisesta

| — | Asiaan liittyvät asiakirjat (mukaan lukien todisteet siitä, että asianomainen lopullinen varojen saaja tai edunsaaja on tehnyt virallisen kantelun kyseisen jäsenvaltion asianomaiselle viranomaiselle, ja mahdollisesti saatavilla olevat tiedot ja asiakirjat kantelun lopputuloksesta). |
| --- | --- |

—

Asiaan liittyvät asiakirjat (mukaan lukien todisteet siitä, että asianomainen lopullinen varojen saaja tai edunsaaja on tehnyt virallisen kantelun kyseisen jäsenvaltion asianomaiselle viranomaiselle, ja mahdollisesti saatavilla olevat tiedot ja asiakirjat kantelun lopputuloksesta).

---

(1)  Kantelijan henkilöllisyyden ja hänen esittämänsä tiedot saa ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle vain, jos kantelija antaa tähän ennakolta luvan. Tällöin on noudatettava muun muassa luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725.

---

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/38

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 123/03)

Komissio päätti 11. maaliskuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10600. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10600. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/39

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 123/04)

Komissio päätti 4. maaliskuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10541. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10541. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/40

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 123/05)

Komissio päätti 28. helmikuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10621. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10621. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/41

---

Euron kurssi (1)

17. maaliskuuta 2022

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1051 |
| JPY | Japanin jeniä | 131,27 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4439 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84315 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,4503 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0385 |
| ISK | Islannin kruunua | 142,10 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,7800 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,777 |
| HUF | Unkarin forinttia | 372,05 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6889 |
| RON | Romanian leuta | 4,9465 |
| TRY | Turkin liiraa | 16,3123 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5055 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3998 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6391 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6130 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4980 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 340,02 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,5286 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0176 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5730 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 835,97 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6364 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,690 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,767 |
| BRL | Brasilian realia | 5,6339 |
| MXN | Meksikon pesoa | 22,7880 |
| INR | Intian rupiaa | 83,8435 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1051

JPY

Japanin jeniä

131,27

DKK

Tanskan kruunua

7,4439

GBP

Englannin puntaa

0,84315

SEK

Ruotsin kruunua

10,4503

CHF

Sveitsin frangia

1,0385

ISK

Islannin kruunua

142,10

NOK

Norjan kruunua

9,7800

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,777

HUF

Unkarin forinttia

372,05

PLN

Puolan zlotya

4,6889

RON

Romanian leuta

4,9465

TRY

Turkin liiraa

16,3123

AUD

Australian dollaria

1,5055

CAD

Kanadan dollaria

1,3998

HKD

Hongkongin dollaria

8,6391

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6130

SGD

Singaporen dollaria

1,4980

KRW

Etelä-Korean wonia

1 340,02

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,5286

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0176

HRK

Kroatian kunaa

7,5730

IDR

Indonesian rupiaa

15 835,97

MYR

Malesian ringgitiä

4,6364

PHP

Filippiinien pesoa

57,690

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,767

BRL

Brasilian realia

5,6339

MXN

Meksikon pesoa

22,7880

INR

Intian rupiaa

83,8435

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/42

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 123/07)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Swiss Life International Holding AG (”Swiss Life”, Sveitsi) |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG (”Swiss Life”, Sveitsi)

| — | ELIPS Life AG (”ELAG”, Liechtenstein) ja yrityksen ELIPS Versicherungen AG:n (”A&H”, Liechtenstein, yhdessä ELAGin kanssa ”ELAG-A&H”) A&H-vakuutuskanta, jotka molemmat ovat yrityksen elipsLife EMEA Holding B.V. (Alankomaat), joka on viime kädessä yrityksen Swiss Re Ltd (Sveitsi) määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

ELIPS Life AG (”ELAG”, Liechtenstein) ja yrityksen ELIPS Versicherungen AG:n (”A&H”, Liechtenstein, yhdessä ELAGin kanssa ”ELAG-A&H”) A&H-vakuutuskanta, jotka molemmat ovat yrityksen elipsLife EMEA Holding B.V. (Alankomaat), joka on viime kädessä yrityksen Swiss Re Ltd (Sveitsi) määräysvallassa.

Swiss Life hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä ELAG-A&H.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Swiss Life on eurooppalainen henkivakuutus-, riski-, eläke-, omaisuudenhoito- ja muiden rahoitustuotteiden tarjoaja |
| --- | --- |

—

Swiss Life on eurooppalainen henkivakuutus-, riski-, eläke-, omaisuudenhoito- ja muiden rahoitustuotteiden tarjoaja

| — | ELAG-A&H on eurooppalainen vakuutusyhtiö, joka tarjoaa erilaisia vakuutustuotteita institutionaalisille asiakkaille (yritysten välinen liiketoiminta). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H on eurooppalainen vakuutusyhtiö, joka tarjoaa erilaisia vakuutustuotteita institutionaalisille asiakkaille (yritysten välinen liiketoiminta).

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/44

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA: n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 123/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. (Samsung BioLogics, Etelä-Korea), joka on yrityksen Samsung Group (Etelä-Korea) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. (Samsung BioLogics, Etelä-Korea), joka on yrityksen Samsung Group (Etelä-Korea) määräysvallassa

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. (Bioepis, Etelä-Korea)’, joka on tällä hetkellä yritysten Biogen Therapeutics Inc. (Yhdysvallat) ja Samsung BioLogics yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. (Bioepis, Etelä-Korea)’, joka on tällä hetkellä yritysten Biogen Therapeutics Inc. (Yhdysvallat) ja Samsung BioLogics yhteisessä määräysvallassa.

Samsung BioLogics hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Bioepis.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Samsung BioLogics kehittää ja valmistaa biolääketieteen tuotteita maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics kehittää ja valmistaa biolääketieteen tuotteita maailmanlaajuisesti.

| — | Bioepis kehittää ja markkinoi biosimilaarilääkkeitä. |
| --- | --- |

—

Bioepis kehittää ja markkinoi biosimilaarilääkkeitä.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 2 2964301

Postiosoite:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

Euroopan komissio

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/45

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10339 —KKR/Landal)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 123/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Sandy HoldCo B.V., (Roompot, Alankomaat), joka on yrityksen KKR & Co. Inc. (KKR, Yhdysvallat) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V., (Roompot, Alankomaat), joka on yrityksen KKR & Co. Inc. (KKR, Yhdysvallat) määräysvallassa

| — | Vacation Rental B.V. (Landal, Alankomaat). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. (Landal, Alankomaat).

Roompot hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä Landal.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | KKR on maailmanlaajuinen sijoituspalveluyritys, joka tarjoaa vaihtoehtoisia omaisuudenhoito-, pääomamarkkina- ja vakuutusratkaisuja. Roompot hallinnoi ja ylläpitää lomakyliä ja leirintäalueita ja toimii varausten välittäjänä. |
| --- | --- |

—

KKR on maailmanlaajuinen sijoituspalveluyritys, joka tarjoaa vaihtoehtoisia omaisuudenhoito-, pääomamarkkina- ja vakuutusratkaisuja. Roompot hallinnoi ja ylläpitää lomakyliä ja leirintäalueita ja toimii varausten välittäjänä.

| — | Landal omistaa ja hallinnoi lomakyliä ja toimii niiden franchise-oikeuksien myöntäjänä Landal GreenParks -merkillä. |
| --- | --- |

—

Landal omistaa ja hallinnoi lomakyliä ja toimii niiden franchise-oikeuksien myöntäjänä Landal GreenParks -merkillä.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10339 — KKR/Landal

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 18.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 123/46

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 123/10)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Irpinia”

PDO-IT-A0279-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 17. joulukuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Otsikko Uudet tuotetyypit

| — | Seuraavat tyypit on lisätty: Spumante bianco (valkoinen kuohuviini), Spumante rosso (punainen kuohuviini), Spumante rosato (roseekuohuviini), Spumante Aglianico (Aglianico-kuohuviini), Spumante Aglianico vinificato in bianco (valkoviiniksi viiniytetty Aglianico-kuohuviini), Falanghina passito (kuivatetuista rypäleistä valmistettu viini), Aglianico vinificato in bianco (valkoviiniksi viiniytetty Aglianico). |
| --- | --- |

—

Seuraavat tyypit on lisätty: Spumante bianco (valkoinen kuohuviini), Spumante rosso (punainen kuohuviini), Spumante rosato (roseekuohuviini), Spumante Aglianico (Aglianico-kuohuviini), Spumante Aglianico vinificato in bianco (valkoviiniksi viiniytetty Aglianico-kuohuviini), Falanghina passito (kuivatetuista rypäleistä valmistettu viini), Aglianico vinificato in bianco (valkoviiniksi viiniytetty Aglianico).

Muutos perustuu tarpeeseen suojata Irpinia-viiniä, jolla on tarkistettu alkuperänimitys, ja lisätä sen arvostusta korostamalla alueen monipuolisia ominaisuuksia. Tavoitteena on laajentaa mahdollisuuksia tuoda aluetta esille ja tarjota entistä monipuolisempi tuotevalikoima. Uusien viinityyppien avulla aluetta ja nimitystä voidaan luonnehtia paremmin ja luoda parempia mahdollisuuksia päästä markkinoille sekä tarjota loppukuluttajalle laajempi tuotevalikoima. Tämä koskee myös viiniluokkia, joita on tähän mennessä valmistettu IGT- tai perusviineinä.

Muutos koskee tuote-eritelmän 1, 2, 4, 5, 6, 7 ja 8 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 ja 5 kohtaa.

2.   Nykyisiin tyyppeihin tehtävät rypälelajikkeiden yhdistelmien muutokset ja rypälelajikkeiden yhdistelmien lisääminen uudentyyppisissä viineissä

| — | Valkoviinien rypälelajikkeiden yhdistelmää on muutettu aiemmasta ”Greco 40–50 prosenttia, Fiano 40–50 prosenttia” nykyiseen ”Fiano ja Greco, erikseen tai yhdistettynä, vähintään 50 prosenttia”. Rypälelajikkeiden yhdistelmää on tarkistettu päälajikkeiden yhdistelmän prosenttisuuden osalta, jotta viljeltyjä lajikkeita voidaan hyödyntää paremmin ja luoda mahdollisuuksia valmistaa tämäntyyppisiä viinejä, joiden ominaisuudet voivat olla vaihtelevia. |
| --- | --- |

—

Valkoviinien rypälelajikkeiden yhdistelmää on muutettu aiemmasta ”Greco 40–50 prosenttia, Fiano 40–50 prosenttia” nykyiseen ”Fiano ja Greco, erikseen tai yhdistettynä, vähintään 50 prosenttia”. Rypälelajikkeiden yhdistelmää on tarkistettu päälajikkeiden yhdistelmän prosenttisuuden osalta, jotta viljeltyjä lajikkeita voidaan hyödyntää paremmin ja luoda mahdollisuuksia valmistaa tämäntyyppisiä viinejä, joiden ominaisuudet voivat olla vaihtelevia.

| — | Samaa rypälelajikkeiden yhdistelmää käytetään nyt myös uuden viinityypin ”Bianco Spumante” valmistuksessa. |
| --- | --- |

—

Samaa rypälelajikkeiden yhdistelmää käytetään nyt myös uuden viinityypin ”Bianco Spumante” valmistuksessa.

| — | Tyyppien ”Rosso”, ”Rosato” ja ”Novello” rypälelajikkeiden yhdistelmää on muutettu aiemmasta ”vähintään 70 prosenttia Aglianico-lajiketta” nykyiseen ”vähintään 50 prosenttia Aglianico-lajiketta”. Rypälelajikkeiden yhdistelmää on tarkistettu päälajikkeen yhdistelmän prosenttiosuuden osalta, jotta muita viljeltyjä lajikkeita voidaan hyödyntää paremmin ja jotta voidaan luoda mahdollisuuksia valmistaa tämäntyyppisiä viinejä, joiden ominaisuudet voivat olla vaihtelevia. |
| --- | --- |

—

Tyyppien ”Rosso”, ”Rosato” ja ”Novello” rypälelajikkeiden yhdistelmää on muutettu aiemmasta ”vähintään 70 prosenttia Aglianico-lajiketta” nykyiseen ”vähintään 50 prosenttia Aglianico-lajiketta”. Rypälelajikkeiden yhdistelmää on tarkistettu päälajikkeen yhdistelmän prosenttiosuuden osalta, jotta muita viljeltyjä lajikkeita voidaan hyödyntää paremmin ja jotta voidaan luoda mahdollisuuksia valmistaa tämäntyyppisiä viinejä, joiden ominaisuudet voivat olla vaihtelevia.

| — | Samaa rypälelajikkeiden yhdistelmää käytetään nyt myös uusien viinityyppien ”Spumante Rosso” ja ”Spumante Rosato” valmistuksessa. |
| --- | --- |

—

Samaa rypälelajikkeiden yhdistelmää käytetään nyt myös uusien viinityyppien ”Spumante Rosso” ja ”Spumante Rosato” valmistuksessa.

| — | Rypälelajikkeiden yhdistelmä on otettu käyttöön Aglianico-rypäleestä saatavien uusien Spumante-viinien valmistukseen: ”Spumante Aglianico ”, ”Spumante Aglianico vinificato in bianco” (valkoviiniksi viiniytetty Aglianico). |
| --- | --- |

—

Rypälelajikkeiden yhdistelmä on otettu käyttöön Aglianico-rypäleestä saatavien uusien Spumante-viinien valmistukseen: ”Spumante Aglianico ”, ”Spumante Aglianico vinificato in bianco” (valkoviiniksi viiniytetty Aglianico).

| — | Niissä Spumante-viineissä, joissa käytetty rypälelajike on mainittu, tuote-eritelmään on lisätty tieto, että toissijaisten lajikkeiden rypäleiden on oltava samanvärisiä kuin tuote-eritelmässä mainittu lajike. Tämä on muodollinen muutos, jolla täydennetään kuvausta tarkentamalla mahdollisuutta käyttää toissijaisia rypälelajikkeita erityyppisissä viineissä. |
| --- | --- |

—

Niissä Spumante-viineissä, joissa käytetty rypälelajike on mainittu, tuote-eritelmään on lisätty tieto, että toissijaisten lajikkeiden rypäleiden on oltava samanvärisiä kuin tuote-eritelmässä mainittu lajike. Tämä on muodollinen muutos, jolla täydennetään kuvausta tarkentamalla mahdollisuutta käyttää toissijaisia rypälelajikkeita erityyppisissä viineissä.

| — | Seuraavantyyppisten viinien rypälelajikkeiden yhdistelmä on lisätty: ”Aglianico vinificato in bianco” ja ”Falanghina passito”. |
| --- | --- |

—

Seuraavantyyppisten viinien rypälelajikkeiden yhdistelmä on lisätty: ”Aglianico vinificato in bianco” ja ”Falanghina passito”.

| — | Myös uudentyyppisissä viineissä käytettävien rypälelajikkeiden on oltava Avellinon maakunnalle (ei enää koko Campanian alueelle) tyypillisiä viinejä, lukuun ottamatta viinejä ”Aglianico Liquoroso” ja ”Sottozona Campi Taurasini”, joissa käytettävät rypälelajikkeet voivat olla peräisin Avellinon maakunnan alueen lisäksi koko Campanian alueelta. Tämän muodollisen muutoksen tarkoituksena on kuvata paremmin viinitilarekisteriin rekisteröityjä eri rypälelajikkeita. |
| --- | --- |

—

Myös uudentyyppisissä viineissä käytettävien rypälelajikkeiden on oltava Avellinon maakunnalle (ei enää koko Campanian alueelle) tyypillisiä viinejä, lukuun ottamatta viinejä ”Aglianico Liquoroso” ja ”Sottozona Campi Taurasini”, joissa käytettävät rypälelajikkeet voivat olla peräisin Avellinon maakunnan alueen lisäksi koko Campanian alueelta. Tämän muodollisen muutoksen tarkoituksena on kuvata paremmin viinitilarekisteriin rekisteröityjä eri rypälelajikkeita.

Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän 2 artiklaa.

3.   Tuotantoalueella lueteltujen viinityyppien ajantasaistaminen

| — | Sana ”myös” on lisätty, jotta sekä uudet että nykyiset viinit, joissa on maininta rypälelajikkeesta, voidaan sisällyttää rypäleiden viljelyalueen määritelmään. |
| --- | --- |

—

Sana ”myös” on lisätty, jotta sekä uudet että nykyiset viinit, joissa on maininta rypälelajikkeesta, voidaan sisällyttää rypäleiden viljelyalueen määritelmään.

| — | Uusi viinityyppi ”Aglianico vinificato in bianco” on lisätty, jotta se voidaan sisällyttää kaikkien tyyppien viljelyalueiden kuvaukseen. |
| --- | --- |

—

Uusi viinityyppi ”Aglianico vinificato in bianco” on lisätty, jotta se voidaan sisällyttää kaikkien tyyppien viljelyalueiden kuvaukseen.

Aluetta ei ole laajennettu. Nämä ovat muodollisia muutoksia, joilla ainoastaan ajantasaistetaan tuote-eritelmän 3 artiklassa ilmoitettuja viinityyppejä.

4.   Rypäleiden hehtaarikohtainen enimmäistuotos ja luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

| — | Spumante-viinien, joissa on maininta rypälelajikkeesta, alkoholipitoisuutta on alennettu 10,50 tilavuusprosentista 10,00 tilavuusprosenttiin raikkaampien ja kevyempien tuotteiden aikaansaamiseksi. Lisäksi on lisätty myös uusi tyyppi ”Aglianico”, johon sovelletaan samoja raja-arvoja. |
| --- | --- |

—

Spumante-viinien, joissa on maininta rypälelajikkeesta, alkoholipitoisuutta on alennettu 10,50 tilavuusprosentista 10,00 tilavuusprosenttiin raikkaampien ja kevyempien tuotteiden aikaansaamiseksi. Lisäksi on lisätty myös uusi tyyppi ”Aglianico”, johon sovelletaan samoja raja-arvoja.

| — | Uusi tyyppi ”Falanghina Passito” on lisätty ”Falanghina-viinien” kuvaukseen samoin raja-arvoin. |
| --- | --- |

—

Uusi tyyppi ”Falanghina Passito” on lisätty ”Falanghina-viinien” kuvaukseen samoin raja-arvoin.

| — | Uusien tyyppien ”Aglianico vinificato in bianco”, ”Bianco Spumante”, ”Rosato Spumante” ja ”Rosso Spumante” osalta on lisätty viinituotosta ja alkoholipitoisuutta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

—

Uusien tyyppien ”Aglianico vinificato in bianco”, ”Bianco Spumante”, ”Rosato Spumante” ja ”Rosso Spumante” osalta on lisätty viinituotosta ja alkoholipitoisuutta koskevat vaatimukset.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.2 kohtaa.

5.   Viiniviljelmien sijaintia koskevat rajoitukset

| — | Viiniviljelmien 600 metrin korkeusraja on poistettu. Näin on tehty siksi, että nykyisessä tuote-eritelmässä kyseistä rajaa ei sovelleta viiniviljelmiin, jotka sijaitsevat muiden Irpinia-nimitysten tuotantoalueisiin sisältyvien kuntien alueilla,. Nämä ovat D.O.C.G.-luokituksen saaneet ”Fiano di Avellino”, ”Greco di Tufo” ja ”Taurasi” sekä osa-alueella ”Campi Taurasini” sijaitsevat viiniviljelmät. Lisäksi ilmastonmuutoksen vaikutuksesta korkealla sijaitsevien köynnösten viljelyalue laajenee. |
| --- | --- |

—

Viiniviljelmien 600 metrin korkeusraja on poistettu. Näin on tehty siksi, että nykyisessä tuote-eritelmässä kyseistä rajaa ei sovelleta viiniviljelmiin, jotka sijaitsevat muiden Irpinia-nimitysten tuotantoalueisiin sisältyvien kuntien alueilla,. Nämä ovat D.O.C.G.-luokituksen saaneet ”Fiano di Avellino”, ”Greco di Tufo” ja ”Taurasi” sekä osa-alueella ”Campi Taurasini” sijaitsevat viiniviljelmät. Lisäksi ilmastonmuutoksen vaikutuksesta korkealla sijaitsevien köynnösten viljelyalue laajenee.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 artiklaa.

6.   Viininvalmistusmenetelmissä alueen ulkopuolella sovellettavat poikkeukset

| — | Kohta, jolla säännellään mahdollisia alueen ulkopuolella sovellettavia poikkeuksia viiniyttämis- ja viininvalmistusmenetelmiin, menetelmään, jossa viinistä jalostetaan kuohuviiniä, sekä kypsytysmenetelmiin, on poistettu, ja jo myönnetyt poikkeukset on hyväksytty. Uudelleenmuotoilulla vahvistetaan poikkeukset, jotka on hyväksytty 13 päivänä syyskuuta 2005 annetun ministerin määräyksen liitteenä olevan Irpinia PDO -viinin tuote-eritelmän 5 artiklassa. |
| --- | --- |

—

Kohta, jolla säännellään mahdollisia alueen ulkopuolella sovellettavia poikkeuksia viiniyttämis- ja viininvalmistusmenetelmiin, menetelmään, jossa viinistä jalostetaan kuohuviiniä, sekä kypsytysmenetelmiin, on poistettu, ja jo myönnetyt poikkeukset on hyväksytty. Uudelleenmuotoilulla vahvistetaan poikkeukset, jotka on hyväksytty 13 päivänä syyskuuta 2005 annetun ministerin määräyksen liitteenä olevan Irpinia PDO -viinin tuote-eritelmän 5 artiklassa.

Muutos koskee tuote-eritelmän 5 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

7.   Kuohuviinin tuotanto

| — | On muutettu tietoa, joka koskee spumante-viinien jälkikäymisellä pullossa (perinteinen menetelmä) tai käymisellä suljetussa sammiossa (Charmat-menetelmä) tapahtuvaa tuotantoa uusien viinityyppien mukaisesti. Lisäksi pullossa tapahtuvalla jälkikäymisellä (perinteinen menetelmä) tuotettujen spumante-viinien kulutukseen luovuttamisen vähimmäisaikaa on lyhennetty 20 kuukaudesta 18 kuukauteen. |
| --- | --- |

—

On muutettu tietoa, joka koskee spumante-viinien jälkikäymisellä pullossa (perinteinen menetelmä) tai käymisellä suljetussa sammiossa (Charmat-menetelmä) tapahtuvaa tuotantoa uusien viinityyppien mukaisesti. Lisäksi pullossa tapahtuvalla jälkikäymisellä (perinteinen menetelmä) tuotettujen spumante-viinien kulutukseen luovuttamisen vähimmäisaikaa on lyhennetty 20 kuukaudesta 18 kuukauteen.

Muutokset koskevat tuote-eritelmän 5 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa.

8.   Kuohuviinin valmistuksen maantieteellinen alue

| — | Viittaus siihen maantieteelliseen alueeseen, jolla kuohuviini valmistetaan, on poistettu, koska kyseinen säännös oli jo lisätty osaan, jossa käsitellään mahdollisia poikkeuksia viiniyttämis- ja viininvalmistusmenetelmiin, menetelmään, jolla viini muutetaan kuohuviiniksi, sekä kypsytysmenetelmiin alueen ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Viittaus siihen maantieteelliseen alueeseen, jolla kuohuviini valmistetaan, on poistettu, koska kyseinen säännös oli jo lisätty osaan, jossa käsitellään mahdollisia poikkeuksia viiniyttämis- ja viininvalmistusmenetelmiin, menetelmään, jolla viini muutetaan kuohuviiniksi, sekä kypsytysmenetelmiin alueen ulkopuolella.

Muutokset koskevat tuote-eritelmän 5 artiklaa.

9.   Passito-viinit, joiden rypälelajike on mainittu

Lisätään uusi tyyppi ”Falanghina Passito”. Passito-viinien, joiden rypälelajike on mainittu, luetteloa on ajantasaistettu. Lisäksi ilmaisu ”valmistettu” korvataan ilmauksella ”tuotettu”, sillä se on tarkoituksenmukaisempi.

Muutos koskee tuote-eritelmän 5 artiklaa.

10.   Sottozona Campi Taurasini – kulutukseen luovuttamisen päivämäärä

”Irpinia” sottozona Campi Taurasini -viinien osalta ”kypsytysaika” on korvattu ilmaisulla ”kulutukseen luovuttamisen määräaika”, joka on sadonkorjuuvuotta seuraava 1. syyskuuta, jotta tämä tieto olisi yhdenmukainen voimassa olevan tuote-eritelmän 6 artiklan viimeistä edellisen kohdan kanssa.

Muutos koskee tuote-eritelmän 5 artiklaa.

11.   Uusien viinityyppien kuvaus ja eräiden nykyisen viinien ominaisuuksien muutokset

| — | Uusien viinityyppien osalta on lisätty kemiallis-fysikaaliset ja aistinvaraiset ominaisuudet: Spumante bianco, Spumante rosso, Spumante rosato, Spumante Aglianico, Spumante Aglianico vinificato in bianco, Aglianico vinificato in bianco, Falanghina passito.
  Uusien viinityyppien vuoksi on tarpeen määrittää kulutukseen saatettavan viinin kemiallis-fysikaaliset ominaisuudet ja aistinvaraiset ominaisuudet. Huolellisesti tarkastellut ja punnitut analyyttiset tiedot ja kuvaukset ovat osoitus laadukkaasta tuotteesta. |
| --- | --- |

—

Uusien viinityyppien osalta on lisätty kemiallis-fysikaaliset ja aistinvaraiset ominaisuudet: Spumante bianco, Spumante rosso, Spumante rosato, Spumante Aglianico, Spumante Aglianico vinificato in bianco, Aglianico vinificato in bianco, Falanghina passito.

Uusien viinityyppien vuoksi on tarpeen määrittää kulutukseen saatettavan viinin kemiallis-fysikaaliset ominaisuudet ja aistinvaraiset ominaisuudet. Huolellisesti tarkastellut ja punnitut analyyttiset tiedot ja kuvaukset ovat osoitus laadukkaasta tuotteesta.

| — | Lisätään ilmaisu puolikuivaa kuvaava ilmaus ”abboccato”seuraaviin: Bianco, Rosso, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (jonka maun kuvauksesta poistetaan ilmaus ”intensiivinen”), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico, Sottozona Campi Taurasini.
  Muutoksilla on laajennettu jäännössokeripitoisuutta kuivaa kuvaavasta ilmauksesta ”secco” kuivaa tai puolikuivaa kuvaavaan ilmaukseen ”secco o abboccato”. Näin viiniä mukautetaan kuluttajien kehittyvien makumieltymysten mukaan kohti pehmeämpiä, helpommin lähestyttäviä ja helpommin juotavia viinejä. Arvoja on arvioitu huolellisesti muun muassa analysoimalla alueella tuotettuja vastaavanlaisia tuotteita. |
| --- | --- |

—

Lisätään ilmaisu puolikuivaa kuvaava ilmaus ”abboccato”seuraaviin: Bianco, Rosso, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (jonka maun kuvauksesta poistetaan ilmaus ”intensiivinen”), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico, Sottozona Campi Taurasini.

Muutoksilla on laajennettu jäännössokeripitoisuutta kuivaa kuvaavasta ilmauksesta ”secco” kuivaa tai puolikuivaa kuvaavaan ilmaukseen ”secco o abboccato”. Näin viiniä mukautetaan kuluttajien kehittyvien makumieltymysten mukaan kohti pehmeämpiä, helpommin lähestyttäviä ja helpommin juotavia viinejä. Arvoja on arvioitu huolellisesti muun muassa analysoimalla alueella tuotettuja vastaavanlaisia tuotteita.

| — | Vähimmäishappopitoisuutta on laskettu 5,0 grammasta/litra 4,5 grammaan/litra tyyppien ”Rosato” ja ”Novello” osalta.
  Vähimmäishappopitoisuusrajan alentamista pidettiin välttämättömänä ilmastonmuutoksen vaikutusten ja rypäleiden kypsymisprosessien johdosta. |
| --- | --- |

—

Vähimmäishappopitoisuutta on laskettu 5,0 grammasta/litra 4,5 grammaan/litra tyyppien ”Rosato” ja ”Novello” osalta.

Vähimmäishappopitoisuusrajan alentamista pidettiin välttämättömänä ilmastonmuutoksen vaikutusten ja rypäleiden kypsymisprosessien johdosta.

| — | Sokeripitoisuuden asteikkoa on laajennettu ”dosaggio zero” -makeusasteesta makeaan (”dolce”) luokkien Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante osalta. |
| --- | --- |

—

Sokeripitoisuuden asteikkoa on laajennettu ”dosaggio zero” -makeusasteesta makeaan (”dolce”) luokkien Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante osalta.

| — | Viinityyppien Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante kokonaisalkoholipitoisuuden vähimmäismäärää tilavuusprosentteina on laskettu 11,50 prosentista 11,00 prosenttiin.
  Tehdyillä muutoksilla on laajennettu makuominaisuuksissa makeustasoja markkinoiden uusiin vaatimuksiin vastaamiseksi. Lisäksi kokonaisalkoholipitoisuuden vähimmäismäärää tilavuusprosentteina on alennettu, jotta saadaan aikaan raikkaita ja keveitä viinejä.
  Kuvatut muutokset koskevat tuote-eritelmän 6 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa. |
| --- | --- |

—

Viinityyppien Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante kokonaisalkoholipitoisuuden vähimmäismäärää tilavuusprosentteina on laskettu 11,50 prosentista 11,00 prosenttiin.

Tehdyillä muutoksilla on laajennettu makuominaisuuksissa makeustasoja markkinoiden uusiin vaatimuksiin vastaamiseksi. Lisäksi kokonaisalkoholipitoisuuden vähimmäismäärää tilavuusprosentteina on alennettu, jotta saadaan aikaan raikkaita ja keveitä viinejä.

Kuvatut muutokset koskevat tuote-eritelmän 6 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

12.   Pakkausmerkintöjen mainintojen ajantasaistaminen

| — | Adjektiivit ”extra” ja ”fine” on poistettu kiellettyjen mainintojen luettelosta, koska kyseisiä adjektiiveja käytetään kuvaamaan eräiden viiniluokkien ominaisuuksia.
  Muutos koskee tuote-eritelmän 7 artiklaa. |
| --- | --- |

—

Adjektiivit ”extra” ja ”fine” on poistettu kiellettyjen mainintojen luettelosta, koska kyseisiä adjektiiveja käytetään kuvaamaan eräiden viiniluokkien ominaisuuksia.

Muutos koskee tuote-eritelmän 7 artiklaa.

13.   Maininta ”vinificato in bianco” (valkoviiniksi viiniyttäminen)

| — | Uuden tyypin ”Aglianico vinificato in bianco” osalta on lisätty tieto maininnan ”vinificato in bianco” kirjasinlajeista ja sijoittamisesta etikettiin. Maininta ”vinificato in bianco” on pakollinen, ja se on sijoitettava välittömästi nimityksen ”Irpinia Aglianico” alapuolelle kirjaimin, joiden on oltava pienemmät kuin alkuperänimityksen kuvauksessa käytetyt kirjaimet.
  Tämä muutos perustuu tarpeeseen säännellä uuden maininnan käyttöä.
  Muutos koskee tuote-eritelmän 7 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa. |
| --- | --- |

—

Uuden tyypin ”Aglianico vinificato in bianco” osalta on lisätty tieto maininnan ”vinificato in bianco” kirjasinlajeista ja sijoittamisesta etikettiin. Maininta ”vinificato in bianco” on pakollinen, ja se on sijoitettava välittömästi nimityksen ”Irpinia Aglianico” alapuolelle kirjaimin, joiden on oltava pienemmät kuin alkuperänimityksen kuvauksessa käytetyt kirjaimet.

Tämä muutos perustuu tarpeeseen säännellä uuden maininnan käyttöä.

Muutos koskee tuote-eritelmän 7 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

14.   Viittaus spumante-viineihin, joissa ei ole Millesimato-merkintää (vuosikertamerkintä)

Spumante-kuohuviiniä sisältävissä pulloissa ilman Millesimato-merkintää ei ole enää pakollista mainita rypäleiden tuotantovuotta.

Muutos koskee tuote-eritelmän 7 artiklaa ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

15.   Pakkaus, nimellistilavuudet, sulkimet ja astiat – muutokset

| — | Ilmaisu ”korkit” on korvattu ilmaisulla ”sulkimet” artiklan otsikon tarkentamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”korkit” on korvattu ilmaisulla ”sulkimet” artiklan otsikon tarkentamiseksi.

| — | On lisätty mahdollisuus käyttää muita kuin lasisia astioita eli hanapakkauksia, jotta voidaan vastata uusiin kulutustottumuksiin ja ulkomaisten markkinoiden vaatimuksiin. |
| --- | --- |

—

On lisätty mahdollisuus käyttää muita kuin lasisia astioita eli hanapakkauksia, jotta voidaan vastata uusiin kulutustottumuksiin ja ulkomaisten markkinoiden vaatimuksiin.

| — | On lisätty tieto hanapakkausten käytön kieltämisestä viinityypeiltä, jotka ovat hyvin arvostettuja laatuja ja joita pidetään kyseisiin astioihin soveltumattomina. |
| --- | --- |

—

On lisätty tieto hanapakkausten käytön kieltämisestä viinityypeiltä, jotka ovat hyvin arvostettuja laatuja ja joita pidetään kyseisiin astioihin soveltumattomina.

| — | On lisätty tieto hanapakkausten käytön kieltämisestä seuraavilta viinityypeiltä: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano passito, Irpinia Greco passito, Irpinia Falanghina passito, Irpinia Aglianico passito ja Irpinia Aglianico liquoroso. Nämä viinityypit ovat hyvin arvostettuja, ja niitä pidetään kyseisiin astioihin soveltumattomina. |
| --- | --- |

—

On lisätty tieto hanapakkausten käytön kieltämisestä seuraavilta viinityypeiltä: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano passito, Irpinia Greco passito, Irpinia Falanghina passito, Irpinia Aglianico passito ja Irpinia Aglianico liquoroso. Nämä viinityypit ovat hyvin arvostettuja, ja niitä pidetään kyseisiin astioihin soveltumattomina.

| — | Lainsäädännössä sallittuja sulkimia koskevaa viittausta on ajantasaistettu, lukuun ottamatta kruunukorkkia. Lisäksi spumante-kuohuviinien osalta täsmennetään, että lasipullot on suljettava sienen muotoisella korkilla, lukuun ottamatta muovikorkkeja nimellistilavuuksissa, jotka ovat yli 20 cl.
  Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän 8 artiklaa. |
| --- | --- |

—

Lainsäädännössä sallittuja sulkimia koskevaa viittausta on ajantasaistettu, lukuun ottamatta kruunukorkkia. Lisäksi spumante-kuohuviinien osalta täsmennetään, että lasipullot on suljettava sienen muotoisella korkilla, lukuun ottamatta muovikorkkeja nimellistilavuuksissa, jotka ovat yli 20 cl.

Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän 8 artiklaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Irpinia

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 3. | Väkevä viini |
| --- | --- |

3.

Väkevä viini

| 4. | Kuohuviini |
| --- | --- |

4.

Kuohuviini

| 15. | Kuivatuista rypäleistä valmistetut viinit |
| --- | --- |

15.

Kuivatuista rypäleistä valmistetut viinit

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   ”Irpinia” Bianco

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen; Maku: kuiva tai puolimakea, tasapainoinen, tunnusomainen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 10,5 til-% Sokeriton uutos vähintään: 15,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   ”Irpinia” Bianco spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, mahdollisesti vihertäviä tai kultaisia vivahteita; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen;

Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 15,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3.   ”Irpinia” Rosso

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: rubiininpunaisen eri sävyt; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen, viipyilevä; Maku: kuiva tai puolimakea, tasapainoinen, tunnusomainen;

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 20,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

4.   ”Irpinia” Rosso spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: rubiininpunaisen eri sävyt; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen; Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   ”Irpinia” Rosato

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: vaaleanpunaisen eri sävyt Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen; Maku: kuiva tai puolimakea, raikas, pehmeä; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

6.   ”Irpinia” Rosato spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: vaaleanpunaisen eri sävyt; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen; Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 16,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

7.   ”Irpinia” Novello

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: purppuranpunainen; Tuoksu: viinimäinen, hedelmäinen, intensiivinen; Maku: kuiva tai puolimakea, raikas, intensiivinen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 17,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

8.   ”Irpinia” Coda di volpe

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen; Maku: kuiva tai puolimakea, raikas, pehmeä; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% sokeriton uutos vähintään 16,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

9.   ”Irpinia” Falanghina

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltainen, vihertäviä vivahteita; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen, intensiivinen; Maku: kuiva tai puolimakea, raikas, pehmeä; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 16,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

10.   ”Irpinia” Falanghina spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, mahdollisesti vihertäviä tai kultaisia vivahteita; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

11.   ”Irpinia” Falanghina passito

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltaisesta kullan sävyyn, mahdollisia meripihkaan vivahtavia sävyjä; Tuoksu: hienostunut, tunnusomainen, kukkainen, hedelmäinen, tuoksuva;

Maku: keskimakea tai makea, täyteläinen, harmoninen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 15,50 til-%; todellinen pitoisuus vähintään 12,00 til-%; vähimmäishappopitoisuus: 4,5 g/l Sokeriton uutos vähintään: 21,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,00 |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,00

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

12.   ”Irpinia” Fiano

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen, tunnusomainen; Maku: kuiva tai puolimakea, raikas, pehmeä; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 16,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

13.   ”Irpinia” Fiano spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, mahdollisesti vihertäviä tai kultaisia vivahteita; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

14.   ”Irpinia” Fiano passito

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Tuoksu: hienostunut, tunnusomainen, kukkainen, hedelmäinen, tuoksuva; Maku: keskimakea tai makea, täyteläinen, harmoninen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 15,50 til-%; Sokeriton uutos vähintään: 21,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,00 |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,00

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

15.   ”Irpinia” Greco

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen; Maku: kuiva tai puolimakea, raikas, pehmeä; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 16,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

16.   ”Irpinia” Greco spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, mahdollisesti vihertäviä tai kultaisia vivahteita; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

17.   ”Irpinia” Greco passito

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Tuoksu: hienostunut, tunnusomainen, kukkainen, hedelmäinen, tuoksuva; Maku: keskimakea tai makea, täyteläinen, harmoninen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 15,5 til-% Sokeriton uutos vähintään: 21,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,00 |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,00

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

18.   ”Irpinia” Piedirosso

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: rubiininpunaisen eri sävyt; Tuoksu: hedelmäinen, viipyilevä ja intensiivinen; Maku: kuiva tai puolimakea, sopivan tanniininen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,50 til-% Sokeriton uutos vähintään: 20,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

19.   ”Irpinia” Sciascinoso

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: rubiininpunaisen eri sävyt; Tuoksu: hedelmäinen, tunnusomainen, intensiivinen; Maku: kuiva tai puolimakea, pehmeä, tasapainoinen;

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,50 til-% Sokeriton uutos vähintään: 20,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

20.   ”Irpinia” Aglianico

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: rubiininpunaisen eri sävyt; Tuoksu: tunnusomainen, intensiivinen; Maku: kuiva tai puolimakea, sopivan tanniininen, tasapainoinen;

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,50 til-% Sokeriton uutos vähintään: 20,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

21.   ”Irpinia” Aglianico spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: vaaleanpunaisen tai punaisen eri sävyt; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen;

Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | 5,0 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

5,0

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

22.   ”Irpinia” Aglianico vinificato in bianco

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, harmaita tai vaaleanpunaisia vivahteita; Tuoksu: kukkainen, hedelmäinen; Maku: kuiva tai puolimakea, hienostunut, harmoninen, miellyttävä; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,50 til-% Sokeriton uutos vähintään: 17,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

23.   ”Irpinia” Aglianico vinificato in bianco spumante

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vaahto: hienojakoinen ja pitkäkestoinen; Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, harmaita tai vaaleanpunaisia vivahteita; Tuoksu: hieno, leveä ja monivivahteinen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Maku: hieno ja harmoninen, kuivasta makeaan; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 5,0 |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

5,0

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

24.   ”Irpinia” Aglianico passito

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Tuoksu: hienostunut, tunnusomainen, kukkainen, hedelmäinen, tuoksuva; Maku: keskimakea tai makea, täyteläinen, harmoninen, käytetylle rypälelajikkeelle tyypillinen; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 15,00 til-%; Sokeriton uutos vähintään: 21,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,00 |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,00

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

25.   ”Irpinia” Aglianico liquoroso

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: voimakkaan rubiininpunainen, viinin ikääntyessä granaatinpunaisia sävyjä; Tuoksu: eteerinen, intensiivinen, tunnusomainen; Maku: täyteläinen, samettinen, lämmin, kuiva tai täyteläistä pyöreyttä puolikuivassa, puolimakeassa tai makeassa viiniluokassa; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 16,00 til-%; Sokeriton uutos vähintään: 21,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 15,00 |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

15,00

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

26.   ”Irpinia” sottozona Campi Taurasini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri: rubiininpunainen, viinin ikääntyessä granaatinpunaisia sävyjä; Tuoksu: intensiivinen, viipyilevä, tunnusomainen ja miellyttävä; Maku: kuiva tai puolikuiva, sopivan tanniininen, pehmeä, ryhdikäs; Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 12,00 til-% Sokeriton uutos vähintään: 22,0 g/l

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | 4,5 |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Kuohuviinin valmistus

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kuohuviinien valmistus jälkikäymisellä pullossa (perinteinen menetelmä) tai suljetussa sammiossa (Charmat-menetelmä),

2.   Valkoviinin valmistus

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Valkoviini valmistetaan ilman kosketusta punaisten rypäleiden kuoriin, jotta saadaan valkoista rypälemehua.

3.   Kypsytys

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Suojatulla alkuperänimityksellä merkityt ”Irpinia sottozona Campi Taurasini” -viinit on luovutettava kulutukseen sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 1. päivästä syyskuuta lähtien.

Perinteisellä menetelmällä valmistetut spumante-kuohuviinit voidaan toimittaa kuluttajalle enintään 18 kuukauden päästä laskien viimeksi korjattujen rypäleiden satovuoden 1 päivästä lokakuuta.

b.   Enimmäistuotokset:

| 1. | ”Irpinia”: Bianco, myös Spumante, Rosato, myös Spumante, Rosso myös Spumante, Novello
  10 000 kg rypäleitä/ha |
| --- | --- |

1.

”Irpinia”: Bianco, myös Spumante, Rosato, myös Spumante, Rosso myös Spumante, Novello

10 000 kg rypäleitä/ha

| 2. | ”Irpinia”: Coda di Volpe, Falanghina, myös Spumante ja Passito, Fiano, myös Spumante ja Passito, Greco, myös Spumante ja Passito
  12 000 kg rypäleitä hehtaarilta |
| --- | --- |

2.

”Irpinia”: Coda di Volpe, Falanghina, myös Spumante ja Passito, Fiano, myös Spumante ja Passito, Greco, myös Spumante ja Passito

12 000 kg rypäleitä hehtaarilta

| 3. | ”Irpinia”: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico, myös Spumante, Aglianico vinificato in bianco, myös Spumante
  12 000 kg rypäleitä hehtaarilta |
| --- | --- |

3.

”Irpinia”: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico, myös Spumante, Aglianico vinificato in bianco, myös Spumante

12 000 kg rypäleitä hehtaarilta

| 4. | ”Irpinia”: Aglianico Passito, Aglianico Liquoroso
  12 000 kg rypäleitä hehtaarilta |
| --- | --- |

4.

”Irpinia”: Aglianico Passito, Aglianico Liquoroso

12 000 kg rypäleitä hehtaarilta

| 5. | ”Irpinia” sottozona Campi Taurasini (osa-alue) Aglianico
  11 000 kg rypäleitä hehtaarilta |
| --- | --- |

5.

”Irpinia” sottozona Campi Taurasini (osa-alue) Aglianico

11 000 kg rypäleitä hehtaarilta

6.   Rajattu maantieteellinen alue

”Irpinia”, kaikki tyypit, lukuun ottamatta seuraavia osa-alueita: viininviljelylle soveltuvat alueet koko Avellinon maakunnan hallintoalueella. ”Irpinia” osa-alue Campi Taurasini seuraavien kuntien koko hallinnollinen alue: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Aglianico N. – Ellenica |
| --- | --- |

Aglianico N. – Ellenica

| | Coda di volpe bianca B. – Coda di volpe |
| --- | --- |

Coda di volpe bianca B. – Coda di volpe

| | Falanghina B. |
| --- | --- |

Falanghina B.

| | Fiano B. |
| --- | --- |

Fiano B.

| | Greco B. |
| --- | --- |

Greco B.

| | Piedirosso N. – Palombina |
| --- | --- |

Piedirosso N. – Palombina

| | Sciascinoso N. |
| --- | --- |

Sciascinoso N.

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Irpinia

Irpinia on Etelä-Italiassa sijaitseva historiallinen ja maantieteellinen alue, joka kuuluu nykyään Avellinon maakuntaan ja sijaitsee Campanian alueen itäiseen keskiosaan. Se sijaitsee pääosin vuoristoisessa sisämaassa.

Tällä maakunnalla on ikivanhat viininvalmistusperinteet. Sille ovat tyypillisiä hyvin vaihtelevat maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, jotka koko alueen halkovat Paternion ja Terminion vuorijonot saavat aikaan. Tämän erityisesti viljelyetäisyyksien ja viiniköynnösten kasvualueiden moninaisuuden ansiosta alueella voidaan tuottaa erilaisia viinilaatuja. Irpinian alueen maaperä on hyvin vaihtelevaa sijainnista riippuen.

Maisemassa vuorottelevat laaksot ja kukkulat, joiden halki kiemurtelee lukuisia jokia ja puroja. Näitä ovat muun muassa Calore Irpino, Ofanto ja Sele.

Irpinian alueelle on erityistä Apenniinien vuoristoketju, joka jakaa sen kahteen alueeseen: toisella puolella on Tyrrhenanmeren alue, johon kuuluu Avellinon alue, ja toisella puolella Adrianmeren alue, johon kuuluvat Sant’Angelo dei Lombardin ja Ariano Irpinon alueet.

Pinnanmuodostukseltaan Irpinian alue koostuu vuorista ja kukkuloista. Tasaisemmalla alueella on joitakin aaltoilevia ylänköalueita sekä laaksoja.

Vuoristoinen alue koostuu kahdesta sen halki kulkevasta Paternion ja Terminion vuorijonosta, joiden ansiosta alueella voidaan tuottaa erilaisia viinilaatuja, koska viljelyetäisyydet ja viiniköynnösten kasvualueet vaihtelevat. Irpinian alueen maaperä on hyvin monimuotoista sijainnista riippuen.

Irtonaista maaperää on runsaasti, ja sen ominaisuudet muistuttavat Vesuviuksen alueen maaperää sillä esiintyvän vulkaanisen tuhkan johdosta. Sitä esiintyy erityisesti maakunnan keskiosassa, johon kuuluu Avellinon syvänne ja joka jatkuu alueelle, jonka maaperä koostuu eoseenikaudella ja pleistoseenikaudella kehittyneistä kerrostumista. Maaperä ei ole kovin kivipitoista, ja se sisältää runsaasti savea ja ravinteita ja on emäksistä, etenkin pohjoisrinteen ja itäisen vyöhykkeen kukkulaisilla alueilla.

Täältä löytyvät Campanian alueen viininviljelyn parhaat tuotokset: valkoviinit, kuten Fiano, Greco, Coda di Volpe ja Falanghina, sekä punaviinit, kuten Aglianico, Piedirosso ja Sciascinoso.

Ensisijaisen tärkeitä ovat tuotantoalueeseen liittyvät historialliset ja inhimilliset tekijät, jotka ovat osana vakiintunutta perinnettä osaltaan edistäneet Irpinia-viinin valmistusta.

Alueen viininviljely ulottuu kauas historiaan ja liittyy läheisesti sen halki virtaavaan Sabato-jokeen. Sen nimi juontaa juurensa sabiinien kansasta, samnilaisesta heimosta, joka asettui Sabaton valuma-alueelle (Livius).

Historiallisesti tämä alue vakiintui viininviljelyn kehityksen keskukseksi 1800-luvulla Tufon kunnassa havaittujen valtavien rikkiesiintymien ansiosta. Rikin esiintyminen ja saatavuus ovat edistäneet viiniköynnöksen viljelyä koko Irpinian alueella ja synnyttäneet viljelytekniikan, jossa käytetään rikkiä rypäleterttujen suojelemiseksi ulkoisilta taudinaiheuttajilta.

Uudella ajalla Irpinian alueen merkittävä viininviljelyyn perustuvan talouden kehitys saavutettiin 1900-luvun lopussa, kun Irpinian viinien laajamittainen vienti Ranskaan aloitettiin. Irpino-viinistä tuli erittäin kysyttyä, ja sitä myytiin keskimäärin hintaan 25–30 liiraa/centaro (75 kg). Viiniköynnöksestä muodostui merkittävä vaurauden lähde alueella (A. Valente). Tuohon aikaan istutusala oli yli 63 000 hehtaaria, josta 2 000 hehtaaria oli varattu erityisviljelmille (F. Madaluni 1929).

Vuonna 1835 Il Giornale Economico del Principato Ulteriore (Principato Ulteriore -ruhtinaskunnan talouslehti) julkaisi uutisen uusien viinitilojen perustamista alueella ja olemassa olevien tilojen ja laitteiden nykyaikaistamisesta. Nämä ovat kiistattomia todisteita menneistä ajoista. Artikkeli päättyy luetteloon käyttöön otettavista toimenpiteistä.

Vakuuttavia todisteita saadaan myös Comizio Agrarion (maatalouskomitea) asiakirjoista. Kyseinen komitea perustettiin Società Economica del Principato d’Ultran (Principato Ulteriore -ruhtinaskunnan talousyhdistys) muutoksella maatalousministeriön 23. joulukuuta 1866 antaman kuninkaallisen asetuksen nojalla.

Rypäleiden ja viinin tuotanto on pitkään ollut merkittävä tulonlähde alueen maataloudelle. Irpinia on ollut pitkään Italian maakunnista rypäleiden kärkituottajia. Senaattori Arturo Marescalchi totesi vuonna 1923 Italian viininviljelystä kertovan vuosikirjan Annuario Vinicolo d’Italia esipuheessa, että Irpinia oli Italian maakunnista kolmanneksi suurin viinintuottaja, ja sen viinintuotanto oli 2 319 000 hehtolitraa.

Viinikirvan oli vaikeaa levitä ja asettua alueella, jonka maaperä sisälsi tyypillisesti runsaasti vulkaanista tuhkaa. Niinpä kun muilla viininviljelyalueilla menetettiin satoa, Irpinialla oli merkittävää varantoa, josta voitiin toimittaa rypäleitä kirvaepidemiasta kärsineille tuottajille.

Vuonna 1934 julkaistussa selonteossa Avellinon alueen viineistä I vini dell’Avellinese Amedeo Jannacone kirjoittaa: ”On ilmeistä, että viininviljely on Irpiniassa laajamittainen maatalouden ala, joka tuottaa huomattavaa pääomaa ja tarjoaa samalla hyvinvointia monille maaseudun perheille”. Avellinon maakunnan monien kylien vauraus on ennen kaikkea viinituotannon ja -kaupan ansiota. Tämä vauraus synnyttää kiistatonta kehitystä kaikissa maatalouden haaroissa samoin kuin itse maaseudun väestön elämässä.

Tuotannon määrä ylsi 1800-luvulla yli miljoonaan hehtolitraan, ja siitä suuri osa vietiin ulkomaille. Koko maakunnan alueella viininviljely oli tuolloin vuosia maatalouden kantava taloudellinen voima. ”Catasto Agrarion” (maatalousalan maarekisteri) mukaan maaseudun talouteen ja yhteiskuntaan investoitiin valtavia summia rahaa (noin 500 miljoonaa tuolloista liiraa). Toiminnan laajenemisen tueksi rakennettiin Irpinian ensimmäinen rautatie, joka tuli pian tunnetuksi ”viinirautatienä”. Se yhdisti Sabaton ja Caloren viinintuotannon parhaat ja suurimmat keskukset suoraan suurimpien italialaisten ja eurooppalaisten markkinoiden kanssa. Rautatieasemista erityisesti Grecon alueella on vielä tänä päivänä olemassa ja toiminnassa lukuisia, kuten Tufo, Prata, Taurasi ja Montemiletto.

Vuonna 1878 perustetun Avellinon kuninkaallisen viininviljely- ja viininvalmistuskoulun ansiosta alueesta muodostui yksi Italian tärkeimmistä viininviljelykeskuksista.

Sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen veturina toimineen koulun ansiosta Avellinon alueesta tuli yksi tärkeimmistä Italian viinintuotanto- ja -vientialueista. Lähteiden mukaan vienti suuntautui pääasiassa Ranskaan.

Tästä lähtivät käyntiin myös kokeilut, joiden tarkoituksena oli parantaa tekniikoita arvostettujen viiniköynnösten ja viinien tuottamiseksi sekä laajentaa ja kehittää myyntikelpoisten tuotteiden valikoimaa. Näin otettiin ensimmäiset askeleet kuohuviinien valmistuksessa kotoperäisistä lajikkeista, joita olivat erityisesti Fiano, Greco ja Aglianico. Niitä valmistettiin sekä suljetussa sammiossa että pullossa perinteisellä menetelmällä.

Irpinian alueen viininvalmistusalan vahvuuden ansiosta siihen liittyvää muuta varteenotettavaa kaupallista toimintaa kyettiin kehittämään. Toiminnassa oli esimerkiksi työpajoja, jotka olivat erikoistuneet sekä viininviljelyssä tarvittavien kastelupumppujen ja erikoisvälineiden että viininvalmistusjärjestelmien, tynnyreiden ja säiliöiden valmistamiseen ja myyntiin.

Irpinian viinintuotannon tekninen ja taloudellinen merkitys on aikojen saatossa jatkuvasti tunnustettu kaikissa rypälelajikkeita ja viininvalmistusta koskevissa tieteellisissä tutkimuksissa.

Koko Irpinian alueella yleisesti viljellyt viiniköynnökset ja erityinen paneutuminen viininviljelyyn johtivat vuosisatojen mittaan siihen, että alueella kehitettiin asianmukaisia viininviljelyjärjestelmiä, joissa tekniset ja tuotannolliset vaatimukset sovitettiin yhteen viljeltävien viiniköynnöslajikkeiden fysiologisten ominaisuuksien kanssa.

Näistä voidaan tuoda esiin muun muassa ”Alberata Taurasina” tai ”Antico sistema taurasino” -kasvatusmenetelmä, joka juontaa etruskilaisiin menetelmiin ja jota käytetiin Aglianico-lajikkeen ja punaisten rypälelajikkeiden viljelyssä. Toinen on ”Avellinon järjestelmä”, joka oli varsin yleisesti käytössä ollut menetelmä valkoisten lajikkeiden esimerkiksi Greco, Fiano ja Coda di Volpe -rypäleiden, viljelyssä.

Koko Irpinian alueella yleisesti viljellyt viiniköynnökset ja erityinen paneutuminen viininviljelyyn johtivat vuosisatojen mittaan siihen, että alueella kehitettiin asianmukaisia viininviljelyjärjestelmiä, joissa tekniset ja tuotannolliset vaatimukset sovitettiin yhteen viljeltävien viiniköynnöslajikkeiden fysiologisten ominaisuuksien kanssa. Lisäksi on otettava huomioon, että Irpinian tyypillinen ilmasto on leuto, suuria lämpötilavaihteluja ei ole, talvi on kylmä ja lumisateita esiintyy. Kesät ovat sen sijaan suhteellisen lämpimät. Vuoden mittaan sateita on runsaasti, ja niiden määrät ovat eri alueilla 800–1 200 mm.

Alueen erityiset lämpö-, sade- ja tuuliolosuhteet ovat lähes täydelliset asteittaiselle kypsymisprosessille sekä sokerin ja hapon tasapainolle, mikä mahdollistaa korkealaatuisten viinien tuotannon.

Tällainen ihanteellinen tilanne on maantieteellisen sijainnin, pinnanmuodostuksen ja päivän ja yön merkittävien lämpötilavaihteluiden ansiota. Ne ovat erityisen suotuisat viinirypäleiden kypsymisen alkuvaiheessa ja kypsytyksen aikana.

Nämä olosuhteet ovat erinomaiset viiniköynnösten kehittymiselle ja rypäleiden kypsymisen osatekijöille. Niiden ansiosta voidaan tuottaa rypäleitä, joiden happo- ja sokeritasapaino on täydellinen, ja valmistaa kuohuviinejä, joiden aistinvaraiset vivahteet hyvin erikoislaatuiset. Lisäksi tämä alue on toisen maailmansodan jälkeen ollut yksi ensimmäisistä Italiassa, jossa on kehitetty korkealaatuisia valkoviinejä, sillä niitä on ollut aiemmin vaikeaa säilyttää ja kuljettaa. Maaperän ja ilmasto-olosuhteiden sekä nykyaikaisten tekniikoiden ansiosta ominaisuuksiltaan erityisten ja selkeästi erottuvien valkoviinien, roseeviinien ja punaisista rypäleistä valmistettujen valkoviinien tuotanto vakiintui alueella. Alueesta muodostui 1970-luvulla yksi arvostetuimmista yksinkertaisten, mutta ominaisuuksiltaan erityisten ja selkeästi erottuvien valkoviinien tuotantoalueista.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Viininvalmistusalue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Irpinia” merkittyjen viinien, joiden rypälelajike on tai ei ole mainittu, ja osa-alueen Campi Taurasini -viinien viiniyttämis- ja viininvalmistusmenetelmät ja mahdolliset kypsytysmenetelmät, on toteutettava Avellinon maakunnan alueella.

Poikkeukset, jotka on hyväksytty 13 päivänä syyskuuta 2005 annetun ministerin määräyksen liitteenä olevan Irpinia PDO -viinin tuote-eritelmän 5 artiklassa, ovat voimassa.

Nimi ja kuvaus

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen saaneen Irpinia-viinin kuvauksessa ja esittelyssä rypäleen nimi on esitettäväalkuperänimityksen kuvauksessa käytettyjä kirjaimia pienemmällä kirjasinlajilla.

”Irpinia” Aglianico vinificato in bianco-viineissä, myös ”Spumante”-viineissä, merkintä ”vinificato in bianco” on pakollinen. Se on sijoitettava heti nimityksen ”Irpinia Aglianico” alapuolelle alkuperänimityksen kuvauksessa käytettyjä kirjaimia pienemmällä kirjasinlajilla.

Satovuosi

Pulloissa, jotka sisältävät suojatulla alkuperänimityksellä merkittyä Irpinia-viiniä, on aina ilmoitettava rypäleiden tuotantovuosi. Tätä ei kuitenkaan sovelleta kuohuviineihin, joissa ei ole Millesimato-merkintää (vuosikertamerkintä), eikä väkeviin viineihin.

Vigna (”viinitila”)

Pakkausmerkinnässä olevan nimityksen ”Vigna” perässä on sallittua mainita vastaava paikkakunnan nimi voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Linkki tuote-eritelmään

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---