# Europos Sąjungos C 123/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 123 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. kovo 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 123

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. kovo 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 123/01 | Komisijos komunikatas. Komisijos komunikato ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairės projekto turinio patvirtinimas | 1 |
| 2022/C 123/02 | Komisijos Komunikatas. Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairės | 12 |
| 2022/C 123/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 123/01

Komisijos komunikatas. Komisijos komunikato ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairės projekto turinio patvirtinimas

1

2022/C 123/02

Komisijos Komunikatas. Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairės

12

2022/C 123/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 123/06 | 2022 m. kovo 17 d. Euro kursas | 41 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2022/C 123/06

2022 m. kovo 17 d. Euro kursas

41

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 123/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 123/10 | Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis | 46 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 123/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 123/10

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Komisijos komunikato „ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairės“ projekto turinio patvirtinimas

(2022/C 123/01)

2021 m. gruodžio 9 d. Komisija patvirtino Komisijos komunikato „ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairės“ projekto turinį.

Komisijos komunikato „ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairės“ projektas pateikiamas šio komunikato priede. Viešos konsultacijos dėl Komisijos komunikato projekto paskelbtos

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

PRIEDAS

KOMISIJOS KOMUNIKATO PROJEKTAS

ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, gairės

1.   ĮVADAS

| (1) | Šiose gairėse nustatomi principai, pagal kuriuos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnį (toliau – SESV 101 straipsnis) turi būti vertinami įmonių susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti veiksmai (toliau kartu – sutartys), sudaryti po individualiai savarankiškai dirbančių asmenų (1) ir kitos (-ų) įmonės (-ių) (toliau – sutarties šalis (-ys)) (2) kolektyvinių derybų, susiję individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | SESV 101 straipsniu draudžiami įmonių susitarimai, kuriais ribojama konkurencija vidaus rinkoje, ypač jei jais tiesiogiai ar netiesiogiai nustatomos pirkimo ar pardavimo kainos arba kitos prekybos sąlygos. ES konkurencijos taisyklės grindžiamos Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalimi, kurioje nustatyta, kad Sąjunga sukuria vidaus rinką, įskaitant sistemą, kuria užtikrinama, kad konkurencija nebūtų iškraipoma (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje taip pat nustatyta, kad Sąjunga skatina „didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos“. Šiuo tikslu Sąjunga pripažįsta svarbų socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų vaidmenį ir pagal SESV 152 straipsnį „remia socialinių partnerių dialogą, kartu gerbdama jų savarankiškumą“. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnyje taip pat pripažįstama teisė į kolektyvines derybas ir kolektyvinių veiksmų teisė. Geresnės darbo sąlygos ir tinkama socialinė apsauga taip pat yra pagrindiniai Europos socialinių teisių ramsčio principai, pagal kuriuos „ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos formavimo ir įgyvendinimo klausimais, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, konsultuojamasi su socialiniais partneriais“ ir „jie skatinami svarbiais klausimais derėtis ir sudaryti kolektyvinius susitarimus“ (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teismas) atsižvelgė į ES socialinės politikos tikslus, kai priėmė sprendimą dėl socialinių partnerių kolektyvinių derybų, konstatuodamas, kad darbdaviams ir darbuotojams atstovaujančių organizacijų sudarytoms kolektyvinėms sutartims būdingas tam tikras konkurenciją ribojantis poveikis yra būtinas siekiant pagerinti darbo sąlygas (5). Taigi po kolektyvinių derybų tarp darbdavių ir darbuotojų sudarytos sutartys, kurių pobūdis ir tikslas – pagerinti darbo sąlygas (įskaitant darbo užmokestį), nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, todėl jomis nepažeidžiama ES konkurencijos teisė (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Teismas taip pat išaiškino, kad į SESV 101 straipsnio taikymo sritį taip pat nepatenka kolektyvinės sutartys, sudarytos tarp darbdavių ir darbuotojų organizacijų, kurios derasi joms priklausančių fiktyviai savarankiškai dirbančių asmenų (7), t. y. paslaugų teikėjų, kurių padėtis, palyginti su darbuotojų, yra panaši, vardu ir naudai (8). Šiomis aplinkybėmis Teismas laikė asmenį fiktyviai savarankiškai dirbančiu asmeniu, jeigu: i) jis veikia pagal darbdavio nurodymus, visų pirma, kiek tai susiję su laisve pasirinkti savo darbo laiką, darbo vietą ir turinį; ii) nedalyvauja prisiimant darbdavio komercinę riziką ir iii) darbo santykių laikotarpiu yra neatskiriama darbdavio įmonės dalis. Tokie kriterijai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar šis asmuo pagal nacionalinę teisę yra laikomas savarankiškai dirbančiu asmeniu dėl mokestinių, administracinių ar organizacinių priežasčių ir turi būti vertinami kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgiant į konkretaus atvejo faktines aplinkybes (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pastaraisiais metais darbo rinkoje įvyko esminių pokyčių, kuriems įtakos turėjo subrangos ir užsakomųjų paslaugų verslo bei asmenų aptarnavimo paslaugų veiklos tendencija, taip pat gamybos procesų skaitmeninimas ir interneto platformų ekonomikos augimas. Savarankiško darbo lygis ES yra aukštas ir pastaraisiais metais labai išaugo, daugiausia interneto platformų ekonomikoje. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Nors dėl šių pokyčių padidėjo darbo rinkos lankstumas ir prieinamumas, kai kuriais atvejais jie taip pat nulėmė sudėtingas darbo sąlygas interneto platformų ekonomikoje ir už jos ribų. Net jeigu savarankiškai dirbantys asmenys nėra visiškai integruoti į įmonės, kurios pavedimus vykdo, verslą taip, kaip tos įmonės darbuotojai, kai kurie iš jų vis tiek gali nebūti visiškai nepriklausomi nuo įmonės, kurios pavedimus vykdo, arba gali neturėti pakankamai derybinės galios, kad galėtų daryti įtaką savo darbo sąlygoms. Be to, dėl COVID-19 krizės daug savarankiškai dirbančių asmenų tapo dar labiau pažeidžiami, nes netekus uždarbio jų padėtis dėl silpnų arba nesamų nacionalinių socialinės apsaugos sistemų ir specialių paramos priemonių dar labiau pablogėjo (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kai savarankiškai dirbančių asmenų padėtis apskritai yra panaši į darbuotojų padėtį, atskirais atvejais jie gali būti laikomi fiktyviai savarankiškai dirbančiais asmenimis ir nacionalinės valdžios institucijos ir (arba) teismai juos gali priskirti darbuotojų kategorijai. Tam tikros grupės taip pat gali būti laikomos darbuotojais pagal teisinę prezumpciją. Tačiau tais atvejais, kai tie asmenys nebuvo priskirti darbuotojų kategorijai, galimybė dalyvauti kolektyvinėse derybose vis tiek gali leisti jiems pagerinti savo darbo sąlygas. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | SESV 101 straipsnyje nustatytas draudimas taikomas įmonėms, o tai yra plati sąvoka, apimanti bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ir finansavimo būdą (11). Taigi tikrai savarankiškai dirbantys asmenys, net jei tai yra asmenys, kurie dirba patys vieni, iš esmės yra įmonės, kaip jos suprantamos pagal SESV 101 straipsnį, nes jie siūlo savo paslaugas už atlyginimą atitinkamoje rinkoje ir vykdo savo veiklą kaip nepriklausomi ekonominės veiklos vykdytojai (12). Paslaugų teikėjas gali prarasti įmonės statusą ne tik tada, kai praktiškai yra pavaldus, bet ir tada, kai jis yra ekonomiškai priklausomas, remiantis konkretaus atvejo faktų vertinimu (13). Dabartiniai darbo rinkos pokyčiai, visų pirma susiformavusi interneto platformų ekonomika, didina netikrumą dėl aplinkybių, kuriomis galima laikyti, kad savarankiškai dirbančių asmenų arba jų vardu sudarytos kolektyvinės sutartys nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Atsižvelgiant į tai, šiose gairėse paaiškinama, i) kad tam tikrų kategorijų kolektyvinės sutartys nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį ir ii) kad Komisija nesiims veiksmų dėl tam tikrų kitų kategorijų kolektyvinių sutarčių. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Šiose gairėse paaiškinama, kaip Komisija taikys ES konkurencijos teisę, nedarydama poveikio kitų ES teisės taisyklių ar principų taikymui. Šios gairės neturi įtakos valstybių narių prerogatyvai socialinės politikos srityje ar socialinių partnerių autonomijai. Jos taip pat nedaro poveikio sąvokų „darbuotojas“ arba „savarankiškai dirbantis asmuo“ apibrėžtims pagal nacionalinę teisę (14). Jos neturi įtakos valstybių narių ar socialinių partnerių kompetencijai, susijusiai su kolektyvinių derybų organizavimu pagal darbo teisę, arba susitariančiųjų šalių galimybei siekti, kad jų užimtumo statusas būtų pakeistas (arba galimybei kompetentingoms institucijoms ir (arba) teismams, vertinti tokius atvejus) pagal ES arba nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Šiomis gairėmis taip pat nedaromas poveikis Teismo teisei pateikti paskesnį SESV 101 straipsnio aiškinimą, susijusį su kolektyvinėmis sutartimis. Jos neturi įtakos ES konkurencijos teisės taikymui, kaip nustatyta SESV 42 straipsnyje ir atitinkamuose ES teisės aktuose (15), susijusiuose su žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriais. Be to, jos taikomos nedarant poveikio SESV 101 straipsnio 3 dalies taikymui, pagal kurią SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma sutartims, kurios i) padeda tobulinti prekių gamybą ar paskirstymą arba skatinti technikos ar ekonomikos pažangą; ii) sudaro sąlygas vartotojams sąžiningai dalytis gaunama nauda, iii) apima tik būtinus konkurencijos apribojimus ir iv) nesuteikia šalims galimybės panaikinti konkurencijos dėl didelės atitinkamų produktų ar paslaugų dalies (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Siekiant išvengti abejonių, savarankiškai dirbančių asmenų sudarytomis kolektyvinėmis sutartimis, kurioms netaikomos šios gairės, SESV 101 straipsnis automatiškai nepažeidžiamas, tačiau kiekvieną atvejį reikia vertinti atskirai. |
| --- | --- |

(13)

2.   BENDRA ŠIŲ GAIRIŲ TAIKYMO SRITIS

(a)   Sutarčių, kurioms taikomos šios gairės, rūšys

| (14) | Šios gairės taikomos visoms sutartims, dėl kurių deramasi ir (arba) kurias kolektyviai sudaro tam tikrų kategorijų individualiai savarankiškai dirbantys asmenys ir jų sutarties šalis (-ys) (toliau – kolektyvinės sutartys), jeigu pagal savo pobūdį ir tikslą jos yra susijusios su tokių individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nedarant poveikio valstybių narių veiksmų laisvei spręsti dėl savarankiškai dirbančių asmenų kolektyvinio atstovavimo kanalų apimties ir formos, šios gairės taikomos visų formų kolektyvinėms deryboms – nuo derybų per socialinius partnerius ar kitas asociacijas iki individualiai savarankiškai dirbančių asmenų grupės tiesioginių derybų su jų sutarties šalimis arba tų sutarties šalių asociacijomis. Jos taip pat taikomos tais atvejais, kai individualiai savarankiškai dirbantys asmenys pageidauja, kad jiems būtų taikoma galiojanti kolektyvinė sutartis, sudaryta tarp sutarties šalies, kuriai jie dirba, ir darbuotojų ir (arba) individualiai savarankiškai dirbančių asmenų grupės. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygos apima tokius klausimus kaip atlyginimas, darbo laikas ir darbo modeliai, mokamos atostogos, fizinės patalpos, kuriose dirbama, sveikata ir sauga, draudimas ir socialinė apsauga, taip pat sąlygos, kuriomis individualiai savarankiškai dirbantis asmuo turi teisę nutraukti paslaugų teikimą, pavyzdžiui, dėl su darbo sąlygomis susijusių sutarties pažeidimų. Tačiau sutartis, pagal kurias individualiai savarankiškai dirbantys asmenys kolektyviai nusprendžia neteikti paslaugų konkrečioms sutarties šalims, pavyzdžiui, dėl to, kad sutarties šalis nenori sudaryti sutarties dėl darbo sąlygų, reikia vertinti atskirai. Tokios sutartys riboja darbo jėgos pasiūlą, todėl gali kelti konkurencijos problemų. Jeigu galima įrodyti, kad toks koordinuotas atsisakymas teikti darbo jėgą yra būtinas ir proporcingas deryboms dėl kolektyvinės sutarties arba jos sudarymui, taikant šias gaires jis bus traktuojamas taip pat kaip kolektyvinė sutartis, su kuria jis yra susijęs (arba būtų susijęs nesėkmingų derybų atveju). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Kolektyvinių sutarčių sudarymas suponuoja, kad prieš sudarydamos kolektyvinę sutartį įvairios šalys kiekvienoje derybų pusėje tam tikru mastu derina veiksmus. Toks derinimas gali vykti kiekvienos derybų pusės šalims susitariant arba keičiantis informacija, arba palaikant ryšius, siekiant nuspręsti dėl bendro požiūrio į derybų dalyką ir formą (pvz., daugiašalės derybos arba derybos skiriant atstovus). Jeigu toks koordinavimas yra būtinas ir proporcingas deryboms dėl kolektyvinės sutarties arba jos sudarymui, taikant šias gaires jis bus traktuojamas taip pat kaip kolektyvinė sutartis, su kuria jis yra susijęs. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Šios gairės netaikomos asociacijų sprendimams ar individualiai savarankiškai dirbančių asmenų susitarimams, nesusijusiems su derybomis (arba pasirengimu deryboms) su sutarties šalimi siekiant pagerinti savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygas. Visų pirma jos netaikomos susitarimams, kuriais neapsiribojama darbo sąlygų reguliavimu ir nustatomos sąlygos (visų pirma kainos), kuriomis individualiai savarankiškai dirbantys asmenys arba susitarimo šalis vartotojams teikia paslaugas (17), arba kuriais ribojama darbdavių laisvė samdyti jiems reikalingus darbo teikėjus.







  1 pavyzdys



  Situacija. Individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai teikia paslaugas trims pristatymo platformoms, veikiančioms B mieste. Pristatymo platformos ir vairuotojai yra sudarę kolektyvinę sutartį, kurioje nustatyti mokesčiai, kuriuos platformos turi mokėti vairuotojams už jų teikiamas paslaugas, taip pat minimalūs platformų su sveikata ir sauga susiję įsipareigojimai vairuotojams. Kolektyvinėje sutartyje numatyta, kad vairuotojai savo paslaugas gali teikti tik tam tikroje miesto teritorijoje. Šiuo tikslu sutartimi miestas padalijamas į tris atskiras zonas kiekvienos platformos vairuotojams. Individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai B mieste susitaria tarpusavyje nevykdyti daugiau kaip dvidešimt pristatymų per keturias valandas per darbo dieną.

  Analizė. Pavyzdys susijęs su dviem įmonių susitarimais, kaip jie suprantami pagal SESV 101 straipsnį: i) platformų ir individualiai savarankiškai dirbančių asmenų kolektyvinė sutartis; ii) atskiras individualiai savarankiškai dirbančių vairuotojų susitarimas dėl maksimalaus pristatymų skaičiaus. Kolektyvinei sutarčiai taikomos šios gairės, nes ji yra kolektyvinių derybų rezultatas ir ja reguliuojamos darbo sąlygos (mokesčiai, sveikatos ir saugos sąlygos), kuriomis individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai teikia paslaugas platformoms. Tačiau kolektyvinės sutarties dalis, pagal kurią miesto teritorija padalijama trims platformoms, nėra susijusi su jų darbo sąlygomis, o yra rinkos pasidalijimo susitarimas, kuris dėl savo tikslo veikiausiai apribos konkurenciją pagal SESV 101 straipsnį (18).
  Tačiau atskiras individualiai savarankiškai dirbančių vairuotojų susitarimas dėl pristatymų per darbo dieną skaičiaus nėra individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir jų sutarties šalies (-ių) kolektyvinių derybų rezultatas, todėl jam nėra taikomos šios gairės ir jis turėtų būti nagrinėjama atskirai.


  2 pavyzdys



  Situacija. X valstybės narės sporto klubai tarpusavyje susitaria nesamdyti sportininkų vieni iš kitų, kol galioja jų sutartys su atitinkamu sporto klubu. Klubai taip pat koordinuoja vyresnių nei 35 metų sportininkų atlyginimų lygius.

  Analizė. Sporto klubų tarpusavio susitarimai laikomi įmonių susitarimais, kaip jie suprantami pagal SESV 101 straipsnį. Šios gairės netaikomos šiems susitarimams, nes dėl jų individualiai savarankiškai dirbantys asmenys ir jų sutarties šalys nesidera, todėl jie nėra laikomi kolektyvinėmis sutartimis. Pirmuoju susitarimu dėl jo tikslo veikiausiai būtų pažeistas SESV 101 straipsnis, nes juo ribojama sporto klubų konkurencija siekiant pasamdyti geriausius sportininkus rinkoje. Antruoju (darbo užmokesčio nustatymo) susitarimu dėl jo tikslo taip pat veikiausiai būtų pažeistas SESV 101 straipsnis, nes tai iš esmės yra konkurentų (klubų) sudaryta sutartis sumažinti jų pirkimo sąnaudas.
  Apskritai šis pavyzdys iliustruoja įmonių praktiką darbo rinkose, kuri akivaizdžiai nepatenka į šių gairių taikymo sritį ir veikiausiai pažeistų SESV 101 straipsnį. Konkrečiai, pavyzdyje nurodytais sporto klubų susitarimais veikiausiai būtų pažeistas SESV 101 straipsnis, neatsižvelgiant į tai, ar jie susiję su savarankiškai dirbančiais asmenimis, ar su darbuotojais. |
| --- | --- |

(18)

1 pavyzdys

Situacija. Individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai teikia paslaugas trims pristatymo platformoms, veikiančioms B mieste. Pristatymo platformos ir vairuotojai yra sudarę kolektyvinę sutartį, kurioje nustatyti mokesčiai, kuriuos platformos turi mokėti vairuotojams už jų teikiamas paslaugas, taip pat minimalūs platformų su sveikata ir sauga susiję įsipareigojimai vairuotojams. Kolektyvinėje sutartyje numatyta, kad vairuotojai savo paslaugas gali teikti tik tam tikroje miesto teritorijoje. Šiuo tikslu sutartimi miestas padalijamas į tris atskiras zonas kiekvienos platformos vairuotojams. Individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai B mieste susitaria tarpusavyje nevykdyti daugiau kaip dvidešimt pristatymų per keturias valandas per darbo dieną.

Analizė. Pavyzdys susijęs su dviem įmonių susitarimais, kaip jie suprantami pagal SESV 101 straipsnį: i) platformų ir individualiai savarankiškai dirbančių asmenų kolektyvinė sutartis; ii) atskiras individualiai savarankiškai dirbančių vairuotojų susitarimas dėl maksimalaus pristatymų skaičiaus. Kolektyvinei sutarčiai taikomos šios gairės, nes ji yra kolektyvinių derybų rezultatas ir ja reguliuojamos darbo sąlygos (mokesčiai, sveikatos ir saugos sąlygos), kuriomis individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai teikia paslaugas platformoms. Tačiau kolektyvinės sutarties dalis, pagal kurią miesto teritorija padalijama trims platformoms, nėra susijusi su jų darbo sąlygomis, o yra rinkos pasidalijimo susitarimas, kuris dėl savo tikslo veikiausiai apribos konkurenciją pagal SESV 101 straipsnį (18).

Tačiau atskiras individualiai savarankiškai dirbančių vairuotojų susitarimas dėl pristatymų per darbo dieną skaičiaus nėra individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir jų sutarties šalies (-ių) kolektyvinių derybų rezultatas, todėl jam nėra taikomos šios gairės ir jis turėtų būti nagrinėjama atskirai.

2 pavyzdys

Situacija. X valstybės narės sporto klubai tarpusavyje susitaria nesamdyti sportininkų vieni iš kitų, kol galioja jų sutartys su atitinkamu sporto klubu. Klubai taip pat koordinuoja vyresnių nei 35 metų sportininkų atlyginimų lygius.

Analizė. Sporto klubų tarpusavio susitarimai laikomi įmonių susitarimais, kaip jie suprantami pagal SESV 101 straipsnį. Šios gairės netaikomos šiems susitarimams, nes dėl jų individualiai savarankiškai dirbantys asmenys ir jų sutarties šalys nesidera, todėl jie nėra laikomi kolektyvinėmis sutartimis. Pirmuoju susitarimu dėl jo tikslo veikiausiai būtų pažeistas SESV 101 straipsnis, nes juo ribojama sporto klubų konkurencija siekiant pasamdyti geriausius sportininkus rinkoje. Antruoju (darbo užmokesčio nustatymo) susitarimu dėl jo tikslo taip pat veikiausiai būtų pažeistas SESV 101 straipsnis, nes tai iš esmės yra konkurentų (klubų) sudaryta sutartis sumažinti jų pirkimo sąnaudas.

Apskritai šis pavyzdys iliustruoja įmonių praktiką darbo rinkose, kuri akivaizdžiai nepatenka į šių gairių taikymo sritį ir veikiausiai pažeistų SESV 101 straipsnį. Konkrečiai, pavyzdyje nurodytais sporto klubų susitarimais veikiausiai būtų pažeistas SESV 101 straipsnis, neatsižvelgiant į tai, ar jie susiję su savarankiškai dirbančiais asmenimis, ar su darbuotojais.

(b)   Asmenys, kuriems taikomos šios gairės

| (19) | Šios gairės taikomos kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis (žr. šių gairių III ir IV skirsnius). Šiose gairėse sąvoka „individualiai savarankiškai dirbantys asmenys“ reiškia asmenis, kurie nėra sudarę darbo sutarties arba nėra saistomi darbo santykių ir kurie atitinkamas paslaugas teikia daugiausia naudodamiesi savo asmeniniu darbu. Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys paslaugoms teikti gali naudoti tam tikras prekes ar turtą. Pavyzdžiui, valytojas naudoja valymo reikmenis, o muzikantas groja muzikos instrumentu. Tokiais atvejais prekės naudojamos kaip pagalbinė priemonė galutinei paslaugai teikti, todėl būtų laikoma, kad individualiai savarankiškai dirbantys asmenys naudojasi savo asmeniniu darbu. Tačiau šios gairės netaikomos tais atvejais, kai individualiai savarankiškai dirbančio asmens ekonominę veiklą sudaro tik dalijimasis prekėmis ar turtu arba jų naudojimas arba prekių ir (arba) paslaugų perpardavimas. Pavyzdžiui, jeigu individualiai savarankiškai dirbantis asmuo išnuomoja būstą arba perparduoda automobilių dalis, tokia veikla yra susijusi su turto naudojimu ir prekių perpardavimu, o ne su asmeninio darbo teikimu. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Šių gairių III skirsnyje nustatytos kolektyvinių sutarčių, susijusių su individualiai savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurios, Komisijos nuomone, nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, kategorijos, o IV skirsnyje nustatytos kolektyvinių sutarčių kategorijos, dėl kurių Komisija nesiims veiksmų. Individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir (arba) kolektyvinių sutarčių kategorijos, nurodytos šių gairių III ir IV skirsniuose, turėtų visiškai atitikti šiame II skirsnyje išdėstytus bendruosius principus, kuriais apibrėžiama šių gairių taikymo sritis. |
| --- | --- |

(20)

3.   INDIVIDUALIAI SAVARANKIŠKAI DIRBANČIŲ ASMENŲ, KURIŲ PADĖTIS PANAŠI Į DARBUOTOJŲ PADĖTĮ, KOLEKTYVINĖS SUTARTYS, NEPATENKANČIOS Į SESV 101 STRAIPSNIO TAIKYMO SRITĮ

| (21) | Tais atvejais, kai laikoma, kad individualiai savarankiškai dirbančių asmenų padėtis yra panaši į darbuotojų padėtį, turėtų būti laikoma, kad jų kolektyvinės sutartys nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, neatsižvelgiant į tai, ar jie atitiktų fiktyviai savarankiškai dirbančio asmens kriterijus (žr. šių gairių 5 dalį) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Teismas nusprendė, kad kolektyvinė sutartis, apimanti savarankiškai dirbančius paslaugų teikėjus, gali būti laikoma administracijos ir darbuotojų dialogo rezultatu, jei paslaugų teikėjų padėtis yra panaši į darbuotojų (20) padėtį, ir patvirtino, kad „ne visada paprasta dabartinėje ekonomikoje nustatyti tam tikrų savarankiškai paslaugas teikiančių asmenų <...> verslo statusą.“ (21). Teismas taip pat nusprendė, kad „paslaugų teikėjas gali prarasti savo savarankiško ūkio subjekto, taigi ir įmonės, statusą, kai neprisiima jokios šio subjekto ūkinės veiklos finansinės arba komercinės rizikos, todėl pats savarankiškai nepriima sprendimų dėl veiksmų rinkoje, bet visiškai priklauso nuo savo komitento ir veikia kaip pagalbinis į minėto komitento įmonę integruotas padalinys“ (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Remdamasi šiais kriterijais ir atsižvelgdama į pokyčius ES darbo rinkoje ir nacionaliniu lygmeniu (susijusius su teisės aktais ir teismų praktika), šiose gairėse Komisija laiko, kad toliau nurodytų kategorijų individualiai savarankiškai dirbančių asmenų padėtis yra panaši į darbuotojų padėtį, todėl jų sudarytos kolektyvinės sutartys nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį (23): |
| --- | --- |

(23)

(a)   Ekonomiškai priklausomi individualiai savarankiškai dirbantys asmenys

| (24) | Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys, kurie teikia paslaugas išimtinai arba daugiausia vienai sutarties šaliai, veikiausiai yra ekonomiškai priklausomi nuo tos kitos sutarties šalies. Apskritai tokie individualiai savarankiškai dirbantys asmenys savarankiškai nepriima sprendimų dėl veiksmų rinkoje ir iš esmės priklauso nuo savo sutarties šalies, taigi yra neatskiriama jos veiklos dalis. Be to, jie dažniausiai gauna nurodymus, kaip turėtų būti atliekamas jų darbas. Ekonomiškai priklausomų individualiai savarankiškai dirbančių asmenų klausimas pripažįstamas daugelyje nacionalinės teisės aktų, pagal kuriuos tokiems individualiai savarankiškai dirbantiems asmenims suteikiama teisė vesti kolektyvines derybas, jeigu jie atitinka atitinkamose nacionalinėse priemonėse nustatytus kriterijus (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komisija laiko, kad individualiai savarankiškai dirbantis asmuo yra ekonomiškai priklausomas, kai iš vienos sutarties šalies jis gauna bent 50 proc. visų savo metinių su darbu susijusių pajamų. Taigi kolektyvinės sutartys, susijusios su darbo sąlygų gerinimu, kurias sudaro ekonomiškai priklausomi individualiai savarankiškai dirbantys asmenys ir jų sutarties šalys, nuo kurių jie yra ekonomiškai priklausomi, nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, net jei nacionalinės valdžios institucijos ir (arba) teismai atitinkamų savarankiškai dirbančių asmenų nepriskyrė darbuotojų kategorijai.







  3 pavyzdys



  Situacija. Bendrovė X yra architektų įmonė, kuri sudaro sutartis su daugeliu (savarankiškai dirbančių) architektų savo projektams įgyvendinti. Architektai 90 proc. savo pajamų uždirba iš bendrovės X. Jie kolektyviai derasi ir sudaro sutartį su bendrove X, kurioje numatytas maksimalus 45 valandų darbo laikas per savaitę, 26 kalendorinių dienų kasmetinės atostogos ir nustatyti atlyginimo dydžiai, kurie priklauso nuo architekto darbo patirties.

  Analizė. Savarankiškai dirbantys architektai, kaip ir kiti nepriklausomi rangovai, paprastai laikomi įmonėmis, kaip tai suprantama pagal SESV 101 straipsnį, todėl ši nuostata taikoma jų tarpusavio susitarimams. Tačiau savarankiškai dirbančių architektų ir bendrovės X sudaryta sutartis nepatektų į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, nes tai jau yra kolektyvinė sutartis dėl darbo sąlygų, sudaryta tarp bendrovės X ir asmenų, kurių padėtis gali būti panaši į darbuotojų padėtį (atsižvelgiant į jų ekonominę priklausomybę). Šiame pavyzdyje architektai yra ekonomiškai priklausomi nuo savo sutarties šalies (bendrovės X), nes 90 proc. savo pajamų uždirba iš tos bendrovės. Todėl jie gali būti laikomi neatskiriama bendrovės X dalimi. |
| --- | --- |

(25)

3 pavyzdys

Situacija. Bendrovė X yra architektų įmonė, kuri sudaro sutartis su daugeliu (savarankiškai dirbančių) architektų savo projektams įgyvendinti. Architektai 90 proc. savo pajamų uždirba iš bendrovės X. Jie kolektyviai derasi ir sudaro sutartį su bendrove X, kurioje numatytas maksimalus 45 valandų darbo laikas per savaitę, 26 kalendorinių dienų kasmetinės atostogos ir nustatyti atlyginimo dydžiai, kurie priklauso nuo architekto darbo patirties.

Analizė. Savarankiškai dirbantys architektai, kaip ir kiti nepriklausomi rangovai, paprastai laikomi įmonėmis, kaip tai suprantama pagal SESV 101 straipsnį, todėl ši nuostata taikoma jų tarpusavio susitarimams. Tačiau savarankiškai dirbančių architektų ir bendrovės X sudaryta sutartis nepatektų į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, nes tai jau yra kolektyvinė sutartis dėl darbo sąlygų, sudaryta tarp bendrovės X ir asmenų, kurių padėtis gali būti panaši į darbuotojų padėtį (atsižvelgiant į jų ekonominę priklausomybę). Šiame pavyzdyje architektai yra ekonomiškai priklausomi nuo savo sutarties šalies (bendrovės X), nes 90 proc. savo pajamų uždirba iš tos bendrovės. Todėl jie gali būti laikomi neatskiriama bendrovės X dalimi.

(b)   Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys, kurie dirba kartu su darbuotojais

| (26) | Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys, atliekantys tas pačias ar panašias užduotis kaip ir tos pačios sutarties šalies darbuotojai, yra panašioje padėtyje kaip ir darbuotojai, nes teikia paslaugas vadovaujant savo sutarties šaliai ir neprisiima su sutarties šalies veikla susijusios komercinės rizikos arba nėra nepriklausomi vykdydami atitinkamą ekonominę veiklą. Kompetentingos nacionalinės institucijos ir (arba) teismai turi nuspręsti, ar savarankiškai dirbančių asmenų, kurie dirba kartu su darbuotojais, sutartiniai santykiai turėtų būti perklasifikuoti į darbo santykių kategoriją. Tačiau tais atvejais, kai individualiai savarankiškai dirbantys asmenys nėra priskirti darbuotojų kategorijai, jie vis tiek gali pasinaudoti kolektyvinėmis derybomis. Tai pripažįstama kelių valstybių narių praktikoje, kai kolektyvinės sutartys taikomos tuose pačiuose sektoriuose veiklą vykdantiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Taigi su darbo sąlygomis susijusios kolektyvinės sutartys, sudarytos tarp sutarties šalies ir individualiai savarankiškai dirbančių asmenų, kurie atlieka tas pačias ar panašias užduotis kaip ir tos pačios sutarties šalies darbuotojai, nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, net jei nacionalinės valdžios institucijos ir (arba) teismai atitinkamų savarankiškai dirbančių asmenų nepriskyrė darbuotojų kategorijai. Tas pats pasakytina ir apie kolektyvines sutartis, kurios pagal socialinio dialogo sistemas taikomos ir darbuotojams, ir individualiai savarankiškai dirbantiems asmenims.







  4 pavyzdys



  Situacija. Bendrovė X organizuoja orkestro koncertus ir kitus klasikinės muzikos renginius. Daugelis muzikantų dirba bendrovėje X kaip darbuotojai arba savarankiškai dirbantys asmenys pagal metines sutartis. Šiems muzikantams, nepriklausomai nuo jų statuso, bendrovės X kultūros direktorius duoda nurodymus, kokius kūrinius jie turi atlikti, dėl repeticijų laiko ir vietos bei renginių, kuriuose jie turi dalyvauti. Bendrovė X sudarė kolektyvinę sutartį su visais muzikantais. Ji nustato didžiausią 45 darbo valandų per savaitę ribą ir suteikia muzikantams vienos dienos specialias atostogas, kai šie per tą pačią savaitę atlieka tris koncertus.

  Analizė. Pavaldumo ir užduočių panašumo požiūriu individualiai savarankiškai dirbantys muzikantai yra panašioje padėtyje kaip ir bendrovės X darbuotojai. Jie atlieka tas pačias užduotis kaip ir samdomi muzikantai (t. y. groja muziką renginiuose), jiems taikomos tos pačios bendrovės X instrukcijos, susijusios su pasirodymų turiniu, vieta ir laiku, ir jie dirba panašios trukmės laikotarpį kaip ir samdomi muzikantai. Tokiomis aplinkybėmis kolektyvinė sutartis, reguliuojanti muzikantų darbo sąlygas, nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(27)

4 pavyzdys

Situacija. Bendrovė X organizuoja orkestro koncertus ir kitus klasikinės muzikos renginius. Daugelis muzikantų dirba bendrovėje X kaip darbuotojai arba savarankiškai dirbantys asmenys pagal metines sutartis. Šiems muzikantams, nepriklausomai nuo jų statuso, bendrovės X kultūros direktorius duoda nurodymus, kokius kūrinius jie turi atlikti, dėl repeticijų laiko ir vietos bei renginių, kuriuose jie turi dalyvauti. Bendrovė X sudarė kolektyvinę sutartį su visais muzikantais. Ji nustato didžiausią 45 darbo valandų per savaitę ribą ir suteikia muzikantams vienos dienos specialias atostogas, kai šie per tą pačią savaitę atlieka tris koncertus.

Analizė. Pavaldumo ir užduočių panašumo požiūriu individualiai savarankiškai dirbantys muzikantai yra panašioje padėtyje kaip ir bendrovės X darbuotojai. Jie atlieka tas pačias užduotis kaip ir samdomi muzikantai (t. y. groja muziką renginiuose), jiems taikomos tos pačios bendrovės X instrukcijos, susijusios su pasirodymų turiniu, vieta ir laiku, ir jie dirba panašios trukmės laikotarpį kaip ir samdomi muzikantai. Tokiomis aplinkybėmis kolektyvinė sutartis, reguliuojanti muzikantų darbo sąlygas, nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį.

(c)   Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys, dirbantys skaitmeninėse darbo platformose

| (28) | Susiformavusi interneto platformų ekonomika ir darbo teikimas per skaitmenines darbo platformas yra nauja realybė tam tikriems individualiai savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių padėtis, jiems dirbant skaitmeninėse darbo platformose arba joms teikiant savo darbą, supanašėja į darbuotojų padėtį. Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys gali būti priklausomi nuo skaitmeninių platformų, visų pirma kalbant apie jų klientų aprėptį, ir dažnai jie negali rinktis darbo pasiūlymų, bet yra priversti arba juos priimti, arba visai jų atsisakyti, turi mažai galimybių derėtis dėl savo darbo sąlygų, įskaitant atlyginimą, arba visai jų neturi. Skaitmeninės darbo platformos paprastai gali vienašališkai nustatyti savo santykių sąlygas, iš anksto neinformavusios individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ar su jais nepasikonsultavusios. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Naujausia teismų praktika ir teisės aktų pokyčiai nacionaliniu lygmeniu suteikia papildomų įrodymų, kad tokius savarankiškai dirbančius asmenis galima palyginti su darbuotojais. Su statuso kategorijos pakeitimu susijusiose bylose nacionaliniai teismai vis dažniau pripažįsta paslaugų teikėjų priklausomybę nuo tam tikrų rūšių skaitmeninių platformų ar net darbo santykių egzistavimą (26). Be to, kai kurios valstybės narės priėmė teisės aktus (27), kuriais nustatoma darbo santykių prezumpcija arba teisė į kolektyvines derybas paslaugų teikėjams, kurie paslaugas teikia skaitmeninėms platformoms arba per jas. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Šiose gairėse terminas „skaitmeninė darbo platforma“ – tai bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, teikiantis komercinę paslaugą, atitinkančią visus šiuos reikalavimus: i) ji bent iš dalies teikiama nuotoliniu būdu elektroninėmis priemonėmis, pavyzdžiui, per interneto svetainę arba mobiliąją programėlę; ii) ji teikiama paslaugos gavėjo prašymu; ir iii) jos esminė sudedamoji dalis yra asmenų atliekamo darbo organizavimas, neatsižvelgiant į tai, ar tas darbas atliekamas internetu, ar tam tikroje vietoje. Skaitmeninės platformos, kurios neorganizuoja asmenų darbo, o paprasčiausiai suteikia galimybę individualiai savarankiškai dirbantiems asmenims pasiekti galutinius paslaugų gavėjus, nėra skaitmeninės darbo platformos. Pavyzdžiui, skaitmeninė platforma, kurioje konkrečioje srityje tik sujungiami ir rodomi esami paslaugų teikėjai (pvz., santechnikai), taip sudarant sąlygas klientams naudotis savo paslaugomis pagal pareikalavimą, nelaikoma skaitmenine darbo platforma, nes ji neorganizuoja paslaugų teikėjų darbo. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir skaitmeninių darbo platformų kolektyvinės sutartys, kurių pobūdis ir tikslas – pagerinti darbo sąlygas, nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, net jei nacionalinės valdžios institucijos ir (arba) teismai atitinkamų savarankiškai dirbančių asmenų nepriskyrė darbuotojų kategorijai.







  5 pavyzdys



  Situacija. Vairuotojų, dirbančių pavėžėjimo paslaugų platformose, grupė pradeda derybas su regionine asociacija, kurios nariai yra pavėžėjimo paslaugų platformos, kad būtų sudaryta kolektyvinė sutartis, kuria siekiama pagerinti vairuotojų darbo sąlygas. Prieš pradėdamos derybas su vairuotojais, pavėžėjimo paslaugų platformos (asociacijos nariai) koordinuoja savo derybų strategiją. Galiausiai derybos žlunga ir kolektyvinė sutartis nesudaroma. Vėliau pavėžėjimo paslaugų platformų asociacija priima sprendimą, kuriuo vartotojams nustatoma minimali 5 EUR kaina už pavėžėjimą. Platformos, derindamos veiksmus prieš pradedant derybas su vairuotojais, taip pat aptarė galimybę nustatyti minimalią kainą už pavėžėjimą.

  Analizė. Per savo asociaciją pavėžėjimo paslaugų platformos bando derėtis su vairuotojais dėl kolektyvinės sutarties, kuria siekiama pagerinti vairuotojų darbo sąlygas. Nepaisant to, kad galiausiai sutartis nesudaroma, individualiai savarankiškai dirbančių vairuotojų ir platformų asociacijos derybos nepatektų į SESV 101 straipsnio taikymo sritį. Tas pats pasakytina ir apie platformų veiksmų derinimą prieš derybas, jeigu toks derinimas yra būtinas ir proporcingas deryboms dėl kolektyvinės sutarties, kuriai taikomos šios gairės.
  Tačiau platformų diskusijos, susijusios su minimalia kaina už pavėžėjimą, kurią mokėtų vartotojai, nesusijusios su darbo sąlygomis. Toks konkurentų kainų derinimas dėl savo tikslo veikiausiai pažeistų SESV 101 straipsnį. Bet kuriuo atveju pavėžėjimo paslaugų platformų asociacijos priimtas sprendimas nepatektų į šių gairių taikymo sritį, nes jis nėra individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir jų sutarties šalių kolektyvinių derybų rezultatas. Tai yra asociacijos narių, t. y. platformų (sutarties šalių), susitarimo rezultatas.
  Priešingai, jeigu individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai ir platformų asociacija būtų bendrai susitarę dėl minimalaus 5 EUR mokesčio vairuotojams už pavėžėjimą (neatsižvelgiant į tai, kaip šios sąnaudos perkeliamos vartotojams), toks susitarimas būtų buvęs laikomas susijusiu su darbo sąlygomis, todėl nepatektų į SESV 101 straipsnio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(31)

5 pavyzdys

Situacija. Vairuotojų, dirbančių pavėžėjimo paslaugų platformose, grupė pradeda derybas su regionine asociacija, kurios nariai yra pavėžėjimo paslaugų platformos, kad būtų sudaryta kolektyvinė sutartis, kuria siekiama pagerinti vairuotojų darbo sąlygas. Prieš pradėdamos derybas su vairuotojais, pavėžėjimo paslaugų platformos (asociacijos nariai) koordinuoja savo derybų strategiją. Galiausiai derybos žlunga ir kolektyvinė sutartis nesudaroma. Vėliau pavėžėjimo paslaugų platformų asociacija priima sprendimą, kuriuo vartotojams nustatoma minimali 5 EUR kaina už pavėžėjimą. Platformos, derindamos veiksmus prieš pradedant derybas su vairuotojais, taip pat aptarė galimybę nustatyti minimalią kainą už pavėžėjimą.

Analizė. Per savo asociaciją pavėžėjimo paslaugų platformos bando derėtis su vairuotojais dėl kolektyvinės sutarties, kuria siekiama pagerinti vairuotojų darbo sąlygas. Nepaisant to, kad galiausiai sutartis nesudaroma, individualiai savarankiškai dirbančių vairuotojų ir platformų asociacijos derybos nepatektų į SESV 101 straipsnio taikymo sritį. Tas pats pasakytina ir apie platformų veiksmų derinimą prieš derybas, jeigu toks derinimas yra būtinas ir proporcingas deryboms dėl kolektyvinės sutarties, kuriai taikomos šios gairės.

Tačiau platformų diskusijos, susijusios su minimalia kaina už pavėžėjimą, kurią mokėtų vartotojai, nesusijusios su darbo sąlygomis. Toks konkurentų kainų derinimas dėl savo tikslo veikiausiai pažeistų SESV 101 straipsnį. Bet kuriuo atveju pavėžėjimo paslaugų platformų asociacijos priimtas sprendimas nepatektų į šių gairių taikymo sritį, nes jis nėra individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir jų sutarties šalių kolektyvinių derybų rezultatas. Tai yra asociacijos narių, t. y. platformų (sutarties šalių), susitarimo rezultatas.

Priešingai, jeigu individualiai savarankiškai dirbantys vairuotojai ir platformų asociacija būtų bendrai susitarę dėl minimalaus 5 EUR mokesčio vairuotojams už pavėžėjimą (neatsižvelgiant į tai, kaip šios sąnaudos perkeliamos vartotojams), toks susitarimas būtų buvęs laikomas susijusiu su darbo sąlygomis, todėl nepatektų į SESV 101 straipsnio taikymo sritį.

4.   KOMISIJOS VYKDYMO UŽTIKRINIMO PRIORITETAI

| (32) | Kai kuriais atvejais individualiai savarankiškai dirbantys asmenys, kurių padėtis nėra panaši į darbuotojų padėtį, vis dėlto gali turėti silpną derybinę padėtį, palyginti su jų sutarties šalimis, todėl gali neturėti galimybių daryti reikšmingos įtakos savo darbo sąlygoms. Todėl net jei negalima daryti prielaidos, kad jų kolektyvinės sutartys nepatenka į SESV 101 straipsnio taikymo sritį, šie individualiai savarankiškai dirbantys asmenys iš tikrųjų gali susidurti su problemomis, panašiomis į tas, su kuriomis susiduria pirmiau nurodytų kategorijų individualiai savarankiškai dirbantys asmenys. Dėl šios priežasties, jeigu kolektyvinėmis sutartimis siekiama panaikinti aiškų individualiai savarankiškai dirbančių asmenų derybinės galios disbalansą, palyginti su jų sutarties šalimis, ir pagal pobūdį ir tikslą jomis siekiama pagerinti darbo sąlygas, Komisija dėl jų veiksmų nesiims. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Bus laikoma, kad šios kolektyvinių sutarčių kategorijos atitinka pirmiau nurodytus kriterijus: |
| --- | --- |

(33)

(a)   Individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir tam tikrą ekonominę galią turinčių sutarties šalių sudarytos kolektyvinės sutartys

| (34) | Individualiai savarankiškai dirbantys asmenys, kurie derasi su tam tikrą ekonominę galią, taigi ir pirkėjo galią, turinčiomis sutarties šalimis, gali turėti nepakankamą derybinę galią, kad galėtų daryti įtaką savo darbo sąlygoms. Tokiu atveju kolektyvinės sutartys gali būti teisėta abiejų šalių derybinių galių disbalanso panaikinimo priemonė. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Todėl tais atvejais, kai esama akivaizdaus derybinių galių disbalanso, Komisija nesiims veiksmų dėl individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir jų sutarties šalių kolektyvinių sutarčių (28). Bus laikoma, kad toks derybinių galių disbalansas egzistuoja bent šiais atvejais:






  — | kai individualiai savarankiškai dirbantys asmenys derasi arba sudaro kolektyvines sutartis su viena ar keliomis sutarties šalimis, atstovaujančiomis visam sektoriui ar šakai, ir |
| --- | --- | --- |

(35)

—

kai individualiai savarankiškai dirbantys asmenys derasi arba sudaro kolektyvines sutartis su viena ar keliomis sutarties šalimis, atstovaujančiomis visam sektoriui ar šakai, ir

| — | kai individualiai savarankiškai dirbantys asmenys derasi arba sudaro kolektyvines sutartis su sutarties šalimi, kurios metinė bendra apyvarta yra didesnė nei 2 mln. EUR arba kurioje dirba 10 arba daugiau darbuotojų, arba su keliomis sutarties šalimis, kurios kartu viršija vieną iš šių ribų (29). |
| --- | --- |

—

kai individualiai savarankiškai dirbantys asmenys derasi arba sudaro kolektyvines sutartis su sutarties šalimi, kurios metinė bendra apyvarta yra didesnė nei 2 mln. EUR arba kurioje dirba 10 arba daugiau darbuotojų, arba su keliomis sutarties šalimis, kurios kartu viršija vieną iš šių ribų (29).

| 6 pavyzdys



  Situacija. Bendrovės X, Y ir Z teikia automobilių priežiūros ir remonto paslaugas. Bendra bendrovės X apyvarta yra 700 000 EUR, bendrovės Y – 1 mln. EUR, o bendrovės Z – 500 000 EUR. Individualiai savarankiškai dirbantys mechanikai, dirbantys šiose bendrovėse kaip nepriklausomi paslaugų teikėjai, yra nepatenkinti mažu atlyginimu ir prastomis saugos sąlygomis ir nusprendžia kartu derėtis su bendrovėmis X, Y ir Z, kad pagerintų savo darbo sąlygas. Visos trys bendrovės atsisako derėtis, tvirtindamos, kad bet kokia kolektyvinė sutartis su individualiai savarankiškai dirbančiais mechanikais pažeistų SESV 101 straipsnį.

  Analizė. Taikant SESV 101 straipsnį, tiek individualiai savarankiškai dirbantys mechanikai, tiek visos trys automobilių aptarnavimo paslaugų bendrovės yra įmonės. Derybinės galios disbalanso prezumpcija nebūtų taikoma, jei bendrovės X, Y arba Z derėtųsi savarankiškai, nes nė viena iš jų neatitinka 2 mln. EUR apyvartos ribos, nurodytos šių gairių 35 punkte. Tačiau šiuo atveju prezumpcija taikoma, nes trys bendrovės derasi kolektyviai, todėl atsižvelgiama į jų bendrą apyvartą. Todėl šiuo atveju dėl šių kolektyvinių sutarčių, susijusių su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, Komisija veiksmų nesiims. |
| --- |

6 pavyzdys

Situacija. Bendrovės X, Y ir Z teikia automobilių priežiūros ir remonto paslaugas. Bendra bendrovės X apyvarta yra 700 000 EUR, bendrovės Y – 1 mln. EUR, o bendrovės Z – 500 000 EUR. Individualiai savarankiškai dirbantys mechanikai, dirbantys šiose bendrovėse kaip nepriklausomi paslaugų teikėjai, yra nepatenkinti mažu atlyginimu ir prastomis saugos sąlygomis ir nusprendžia kartu derėtis su bendrovėmis X, Y ir Z, kad pagerintų savo darbo sąlygas. Visos trys bendrovės atsisako derėtis, tvirtindamos, kad bet kokia kolektyvinė sutartis su individualiai savarankiškai dirbančiais mechanikais pažeistų SESV 101 straipsnį.

Analizė. Taikant SESV 101 straipsnį, tiek individualiai savarankiškai dirbantys mechanikai, tiek visos trys automobilių aptarnavimo paslaugų bendrovės yra įmonės. Derybinės galios disbalanso prezumpcija nebūtų taikoma, jei bendrovės X, Y arba Z derėtųsi savarankiškai, nes nė viena iš jų neatitinka 2 mln. EUR apyvartos ribos, nurodytos šių gairių 35 punkte. Tačiau šiuo atveju prezumpcija taikoma, nes trys bendrovės derasi kolektyviai, todėl atsižvelgiama į jų bendrą apyvartą. Todėl šiuo atveju dėl šių kolektyvinių sutarčių, susijusių su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis, Komisija veiksmų nesiims.

(b)   Savarankiškai dirbančių asmenų pagal nacionalinės arba ES teisės aktus sudarytos kolektyvinės sutartys

| (36) | Tam tikrais atvejais nacionalinis teisės aktų leidėjas, siekdamas socialinių tikslų, ėmėsi veiksmų, kad panaikintų tam tikrų kategorijų individualiai savarankiškai dirbančių asmenų derybinės galios disbalansą arba i) aiškiai suteikdamas tokiems asmenims teisę į kolektyvines derybas, arba ii) tam tikrų profesijų savarankiškai dirbančių asmenų sudarytas kolektyvines sutartis pašalindamas iš nacionalinės konkurencijos teisės taikymo srities. Taigi, kai tokios nacionalinės priemonės priimamos atsižvelgiant į socialinius tikslus, Komisija nesiims veiksmų dėl kolektyvinių sutarčių, kurios susijusios su tų kategorijų individualiai savarankiškai dirbančiais asmenimis, kuriems taikomi tokie nacionalinės teisės aktai.







  7 pavyzdys



  Situacija. Pagal A valstybės narės nacionalinę teisę į nacionalinės konkurencijos teisės taikymo sritį nepatenka tam tikrų kultūros sektoriaus savarankiškai dirbančių asmenų sudarytos sutartys.

  Analizė. Atsižvelgdama į socialinius tikslus, valstybė narė A nustatė sektorinę nacionalinės konkurencijos teisės išimtį. Net jei priemonės taikymo sritis aprėptų daugiau nei individualiai savarankiškai dirbančių asmenų padėtis, kaip aptariama šių gairių III skirsnyje, Komisija nesiims veiksmų dėl kolektyvinių sutarčių, kurias pagal nacionalinę priemonę sudarė individualiai savarankiškai dirbantys asmenys.


  8 pavyzdys



  Situacija. B valstybės narės darbo teisėje nustatyta individualiai savarankiškai dirbančių žurnalistų teisė kolektyviai derėtis su bendrovėmis, kurioms jie teikia paslaugas.

  Analizė. Valstybė narė B konkrečiai suteikė kolektyvinių derybų teisę tam tikrai savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai, t. y. žurnalistams. Tai reiškia, kad žurnalistų ir bendrovių, kurioms jie teikia paslaugas, kolektyvinės sutartys pagal nacionalinę konkurencijos teisę nėra laikomos antikonkurencinėmis. Taigi šiuo atveju Komisija nesiimtų veiksmų dėl individualiai savarankiškai dirbančių žurnalistų sudarytų kolektyvinių sutarčių. |
| --- | --- |

(36)

7 pavyzdys

Situacija. Pagal A valstybės narės nacionalinę teisę į nacionalinės konkurencijos teisės taikymo sritį nepatenka tam tikrų kultūros sektoriaus savarankiškai dirbančių asmenų sudarytos sutartys.

Analizė. Atsižvelgdama į socialinius tikslus, valstybė narė A nustatė sektorinę nacionalinės konkurencijos teisės išimtį. Net jei priemonės taikymo sritis aprėptų daugiau nei individualiai savarankiškai dirbančių asmenų padėtis, kaip aptariama šių gairių III skirsnyje, Komisija nesiims veiksmų dėl kolektyvinių sutarčių, kurias pagal nacionalinę priemonę sudarė individualiai savarankiškai dirbantys asmenys.

8 pavyzdys

Situacija. B valstybės narės darbo teisėje nustatyta individualiai savarankiškai dirbančių žurnalistų teisė kolektyviai derėtis su bendrovėmis, kurioms jie teikia paslaugas.

Analizė. Valstybė narė B konkrečiai suteikė kolektyvinių derybų teisę tam tikrai savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai, t. y. žurnalistams. Tai reiškia, kad žurnalistų ir bendrovių, kurioms jie teikia paslaugas, kolektyvinės sutartys pagal nacionalinę konkurencijos teisę nėra laikomos antikonkurencinėmis. Taigi šiuo atveju Komisija nesiimtų veiksmų dėl individualiai savarankiškai dirbančių žurnalistų sudarytų kolektyvinių sutarčių.

| (37) | Be to, Autorių teisių direktyvoje (30) nustatytas principas, kad autoriai ir atlikėjai (31) turi teisę gauti tinkamą ir proporcingą atlygį, kai jie suteikia licenciją arba perleidžia savo išimtines teises naudoti jų kūrinius ir kitus autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus objektus (32). Autorių ir atlikėjų sutartinė padėtis paprastai yra prastesnė nei jų sutarties šalių (33), o direktyvoje numatyta galimybė sustiprinti jų sutartinę padėtį, kad jų sutartyse dėl teisių naudojimo būtų užtikrintas teisingas atlygis (34). Autorių teisių direktyva valstybėms narėms suteikiama galimybė lanksčiai įgyvendinti šį principą taikant įvairius mechanizmus (įskaitant kolektyvines derybas), jei jie atitinka ES teisę (35). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Laikydamasi šių nuostatų ir nedarydama poveikio jokioms kitoms Autorių teisių direktyvos nuostatoms, Komisija nesiims veiksmų dėl kolektyvinių sutarčių, kurias pagal šią direktyvą individualiai savarankiškai dirbantys autoriai ar atlikėjai sudaro su savo sutarties šalimis. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Šių gairių 38 punktas netaikomas kolektyvinėms deryboms, kurias veda kolektyvinio administravimo organizacijos ar nepriklausomi valdymo subjektai (36). Šios gairės neturėtų būti suprantamos taip, kad ES konkurencijos teisė netaikoma šių organizacijų ar subjektų praktikai (37).







  9 pavyzdys



  Situacija. Bendrovė Y yra laikraščių ir žurnalų leidėjas. Keletas žurnalistų, kurie dirba kaip laisvai samdomi darbuotojai, rašo straipsnius prie bendrovės Y leidiniams. Bendrovė Y atlygina žurnalistams pagal straipsnius, paskelbtus kiekviename laikraštyje ar žurnale. Žurnalistai nėra patenkinti atlygio, kurį jie gauna iš bendrovės Y, dydžiu ir jie kolektyviai derasi ir susitaria su bendrove Y dėl bendrovės Y mokamų honorarų (atlygio) padidinimo 20 proc.

  Analizė. Pagal šias gaires Komisija nesiims veiksmų dėl individualiai savarankiškai dirbančių (laisvai samdomų) žurnalistų ir bendrovės Y kolektyvinės sutarties, nes sutartis sudaryta pagal Autorių teisių direktyvą. |
| --- | --- |

(39)

9 pavyzdys

Situacija. Bendrovė Y yra laikraščių ir žurnalų leidėjas. Keletas žurnalistų, kurie dirba kaip laisvai samdomi darbuotojai, rašo straipsnius prie bendrovės Y leidiniams. Bendrovė Y atlygina žurnalistams pagal straipsnius, paskelbtus kiekviename laikraštyje ar žurnale. Žurnalistai nėra patenkinti atlygio, kurį jie gauna iš bendrovės Y, dydžiu ir jie kolektyviai derasi ir susitaria su bendrove Y dėl bendrovės Y mokamų honorarų (atlygio) padidinimo 20 proc.

Analizė. Pagal šias gaires Komisija nesiims veiksmų dėl individualiai savarankiškai dirbančių (laisvai samdomų) žurnalistų ir bendrovės Y kolektyvinės sutarties, nes sutartis sudaryta pagal Autorių teisių direktyvą.

---

(1)  Šiose gairėse sąvoka „individualiai savarankiškai dirbantys asmenys“ reiškia asmenis, kurie nėra sudarę darbo sutarties arba nėra saistomi darbo santykių ir kurie atitinkamas paslaugas teikia daugiausia naudodamiesi savo asmeniniu darbu.

(2)  Šiose gairėse sąvoka „sutarties šalys“ reiškia įmones (t. y. verslo klientus), su kuriomis individualiai savarankiškai dirbantys asmenys sudaro sutartis, įskaitant tokių įmonių asociacijas.

(3)  SESV VII antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnis ir ES sutarties ir SESV protokolas Nr. 27.

(4)  Europos socialinių teisių ramsčio 8 punktas; https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lt.

(5)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 22 punktas; 1999 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Albany International BV prieš Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 59 punktas; 2007 m. gruodžio 11 d. Sprendimas International Transport Workers’ Federation ir Finnish Seamen’s Union prieš Viking Line ABP ir OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, 49 punktas; 2009 m. liepos 9 d. Sprendimas 3F prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-319/07, EU:C:2009:435, 50 punktas.

(6)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 23 punktas; 1999 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Albany International BV prieš Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 60 punktas; 1999 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Brentjens’ Handelsonderneming BV prieš Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, 57 punktas; 1999 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Maatschappij Drijvende Bokken BV prieš Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, 47 punktas; 2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimas Pavel Pavlov ir kt. prieš Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten,C-180C-180/98, EU:C:2000:428, 67 punktas; 2000 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Hendrik van der Woude prieš Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, 22 punktas; 2011 m. kovo 3 d. Sprendimas AG2R Prévoyance prieš Beaudout Pčre et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, 29 punktas.

(7)  Priešingai nei tikrai savarankiškai dirbantys asmenys, kurie gali laisvai pasirinkti savo veiklą, darbo vietą, laiką ir būdą ir jį atlikti savo rizika.

(8)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 30–31 punktai;

(9)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 36-37 punktai;

(10)  2021 m. spalio 13 d. Europos Parlamento pranešimas dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (2020/2261(INI)), Kultūros ir švietimo komitetas, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_LT.html#title1

(11)  1991 m. balandžio 23 d. Sprendimas Klaus Höfner ir Fritz Elser prieš Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, 21 punktas; 1995 m. lapkričio 16 d. Sprendimas Fédération Française des Sociétés d’Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie ir Caisse d’Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs prieš Ministčre de l’Agriculture et de la Pêche, C-244/94, EU:C:1995:392, 14 punktas; 1997 m. gruodžio 11 d. Sprendimas Job Centre coop. arl., C-55/96, EU:C:1997:603, 21 punktas.

(12)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 27 punktas; 2013 m. vasario 28 d. Sprendimas Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas prieš Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, 36–37 punktai; 2006 m. gruodžio 14 d. Sprendimas Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio prieš Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 45 punktas.

(13)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33 punktas; 2006 m. gruodžio 14 d. Sprendimas Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio prieš Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43–44 punktai.

(14)  Remiantis Teismo praktika, pagrindinis darbo santykių požymis yra tai, kad „asmuo tam tikrą laiką kito asmens naudai ir jo vadovaujamas vykdo veiklą, už kurią gauna atlyginimą“. Reikėtų pažymėti, kad asmens priskyrimas „darbuotojų“ kategorijai arba „savarankiškai dirbančių asmenų“ kategorijai visų pirma nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju pagal nacionalinę teisę, atsižvelgiant į Teismo praktiką. 2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 34 punktas; 2013 m. vasario 21 d. Sprendimas L. N. prieš Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsestųtte, C-46/12, EU:C:2013:97, 40 punktas; 2014 m. rugsėjo 10 d. Sprendimas Iraklis Haralambidis prieš Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, 28 punktas.

(15)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 206–210 straipsniai (OL L 347, 2013 12 20, p. 671–854). 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 40 ir 41 straipsniai (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

(16)  Komisijos pranešimo „Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo gairės“ 34 straipsnis (OL C 101, 2004 4 27, p. 97–118).

(17)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB 2 straipsnio 1 dalis (OL L 304, 2011 11 22, p. 64–88).

(18)  Tokia pati išvada būtų taikoma, jeigu į kolektyvinę sutartį būtų įtraukta nuostata, reglamentuojanti kitus klausimus, nesusijusius su darbo sąlygomis, pavyzdžiui, darbo valandas, kuriomis trys platformos teiktų savo paslaugas.

(19)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411; 1999 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Albany International BV prieš Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(20)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 31 punktas.

(21)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 32 punktas.

(22)  2014 m. gruodžio 4 d. Sprendimas FNV Kunsten Informatie en Media prieš Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33 punktas; 2006 m. gruodžio 14 d. Sprendimas Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio prieš Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43–44 punktai.

(23)  Kai kurie individualiai savarankiškai dirbantys asmenys gali būti priskiriami kelioms šiose gairėse nurodytoms kategorijoms.

(24)  Pavyzdžiui, Vokietija pagal 1969 m. rugpjūčio 25 d. paskelbtos redakcijos Kolektyvinių sutarčių įstatymo (Federalinis oficialusis leidinys I, p. 1323) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2020 m. gegužės 20 d. įstatymo 8 straipsniu (Federalinis įstatymų leidinys I, p. 1055), 12a skirsnį; arba Ispanija pagal liepos 11 d. Įstatymo Nr. 20/2007 dėl savarankiško darbo statuso 11 straipsnį (2007 m. liepos 12 d., Oficialusis leidinys Nr. 166, p. 29964–29978) rėmėsi ekonominės priklausomybės kriterijumi. Kai kurie individualiai savarankiškai dirbantys asmenys gali būti priskiriami kelioms šiose gairėse nurodytoms kategorijoms.

(25)  Žr., pavyzdžiui, Nyderlandų teatro ir šokio sektoriaus kolektyvinės sutarties, sudarytos tarp Kunstenbond (Menininkų sąjungos) ir Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Nyderlandų scenos menų asociacijos) laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d., 14 straipsnį; pateikiama https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf; arba Kolektyvinės sutarties profesionaliems žurnalistams, sudarytos Gospodarska zbornica Slovenije (Slovėnijos prekybos ir pramonės rūmų), Svet RTV Slovenija (RTV Slovėnijos tarybos) ir Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Slovėnijos radijo stočių asociacijos) ir Sindikat novinarjev Slovenije (Slovėnijos žurnalistų profesinės sąjungos), 2 straipsnį; prieinama http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Išsami devynių ES valstybių narių, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės teismų praktikos apžvalga pateikta C. Hießl, Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2021 05 02, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Pavyzdžiui, Ispanija gegužės 11 d. Karališkąjį dekretą Nr. 9/2021, kuriuo iš dalies keičiamas Darbuotojų statuto naujos redakcijos tekstas, patvirtintas spalio 23 d. Karališkuoju įstatyminiu dekretu Nr. 2/2015, siekiant užtikrinti asmenų, užsiimančių platinimo veikla skaitmeninėse platformose, darbo teises, 2021 m. gegužės 12 d. Oficialusis leidinys Nr. 113, p. 56733–56738; arba Graikija Graikijos Respublikos įstatymą Nr. 4808/2021 dėl darbo apsaugos. Nepriklausomos institucijos „Darbo inspekcijos“ įsteigimas – Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo ratifikavimas – Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos Nr. 187 dėl darbuotojų saugos ir sveikatos skatinimo sistemos ratifikavimas – 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/1158 dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir kitų Darbo ir socialinių reikalų ministerijos nuostatų ir kitų skubių priemonių įgyvendinimas, Oficialusis leidinys Α’ 101/19–06–2021.

(28)  Šios gairės neturėtų būti suprantamos kaip nustatančios (teigiamą) Komisijos vykdymo užtikrinimo prioritetą, susijusį su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų ir įmonių kolektyvinėmis derybomis ir sutartimis, nesiekiančiomis šių ribų.

(29)  Apskaičiuota pagal 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijos dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo priedo 1 antraštinę dalį (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 1422) (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

(30)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB, PE/51/2019/REV/1 (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

(31)  Autorių teisių direktyvos 18 straipsnis taikomas visiems autoriams ir atlikėjams, išskyrus kompiuterių programų autorius, kaip apibrėžta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/24/EB dėl kompiuterių programų teisinės apsaugos (OL L 111, 2009 5 5, p. 16). 2 straipsnyje. 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB, PE/51/2019/REV/1 23 straipsnio 2 dalis (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

(32)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB, PE/51/2019/REV/1 18 straipsnio 1 dalis ir 72 konstatuojamoji dalis (OL L 130, 2019 5 17, p. 92). Taip pat žr. tos pačios direktyvos 73 konstatuojamąją dalį, pagal kurią autorių ir atlikėjų atlygis turėtų būti „turėtų būti tinkamas ir proporcingas faktinei ar galimai ekonominei licencijuotų ar perduotų teisių vertei, atsižvelgiant į autoriaus ar atlikėjo indėlį į bendrą kūrinį ar kitą objektą ir į visas kitas atvejo aplinkybes, pavyzdžiui, rinkos praktiką arba faktinį kūrinio naudojimą“.

(33)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB, PE/51/2019/REV/1 72 konstatuojamoji dalis (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

(34)  Kolektyvinės derybos taip pat gali būti naudojamos 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB, PE/51/2019/REV/1 (OL L 130, 2019 5 17, p. 92) 19 straipsnio 5 dalyje, 20 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 5 dalyje numatytais atvejais.

(35)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB, PE/51/2019/REV/1 18 straipsnio 2 dalis ir 73 konstatuojamoji dalis (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

(36)  Kolektyvinio administravimo organizacija – bet kuri organizacija, įgaliota daugiau nei vieno teisių turėtojo vardu, pagal teisės aktus, paskyrimą, licenciją ar bet kurį kitą susitarimą administruoti autorių teises arba gretutines teises, kurios vienintelis arba pagrindinis tikslas – bendra tų teisių turėtojų nauda ir kuri atitinka vieną ar abu šiuos kriterijus: i) organizaciją nuosavybės teise valdo arba kontroliuoja jos nariai; ii) ji yra organizuota kaip ne pelno organizacija. Nepriklausomas administravimo subjektas – organizacija, įgaliota daugiau nei vieno teisių turėtojo vardu, pagal teisės aktus, paskyrimą, licenciją ar bet kurį kitą susitarimą administruoti autorių teises arba gretutines teises, kurios vienintelis ar pagrindinis tikslas – bendra tų teisių turėtojų nauda ir kuri: i) nėra teisių turėtojų valdoma nuosavybės teise ar kontroliuojama nei tiesiogiai ar netiesiogiai, nei visiškai ar iš dalies ir ii) ji yra organizuota kaip ne pelno organizacija; 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/26/ES dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo ir daugiateritorių licencijų naudoti muzikos kūrinius internete teikimo vidaus rinkoje 3 straipsnio a ir b punktai (OL L 84, 2014 3 20, p. 72).

(37)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/26/ES dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo ir daugiateritorių licencijų naudoti muzikos kūrinius internete teikimo vidaus rinkoje 56 konstatuojamoji dalis (OL L 84, 2014 3 20, p. 72).

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/12

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairės

(2022/C 123/02)

1.   Įvadas

| 1. | Europos Sąjunga grindžiama teisinės valstybės principu (1). Teisinės valstybės principo laikymasis yra viena iš vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra bendros valstybėms narėms, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje bei ES sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulėse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sąjungos biudžetas yra svarbi priemonė vienam iš pamatinių Sąjungos teisės principų – solidarumui (ES sutarties 2 straipsnis) – išreikšti, grindžiama valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu, kad bendrais Sąjungos biudžeto ištekliais bus naudojamasi atsakingai. Tačiau pats tarpusavio pasitikėjimas grindžiamas kiekvienos valstybės narės įsipareigojimu laikytis jai pagal Europos Sąjungos teisę tenkančių pareigų ir nuolat puoselėti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes, tarp kurių – teisinės valstybės principas. Tai, ar valstybė narė laikosi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, yra naudojimosi visomis teisėmis, kylančiomis iš Sutarčių taikymo tai valstybei narei, sąlyga (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reglamentu dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (3) (toliau – Sąlygų reglamentas) siekiama apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo teisinės valstybės principų pažeidimų, kurie daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas. Sąlygų reglamentas yra nuolatinė priemonė, taikoma neapsiribojant konkrečia daugiamete finansine programa (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Šių gairių tikslas – paaiškinti penkis Sąlygų reglamento aspektus: i) priemonių priėmimo sąlygas; ii) Sąlygų reglamento ir kitų priemonių ryšį; iii) Tarybai pasiūlytinų priemonių proporcingumą; iv) procedūrą ir vertinimo procesą ir v) galutinių gavėjų arba naudos gavėjų teisių apsaugą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šios gairės nėra teisiškai privalomos ir jomis nenustatoma ir nekeičiama jokia teisė arba pareiga, palyginti su teisėmis ir pareigomis, išdėstytomis ES sutartyje ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), Finansiniame reglamente (5), Sąlygų reglamente, OLAF reglamente (6), Europos prokuratūros reglamente (7) ar kituose atitinkamuose Sąjungos aktuose, kaip tai išaiškino Teisingumo Teismas ir Bendrasis Teismas (toliau – Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Priemonių priėmimo sąlygos

| 6. | Sąlygų reglamento tikslas – apsaugoti Sąjungos biudžetą teisinės valstybės principų pažeidimų valstybėje narėje atveju. Sąlygų reglamentu nustatomos sąlygos, kurių privaloma laikytis, kad būtų pradėta taikyti juo nustatyta procedūra. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pagal Sąlygų reglamento 4 straipsnio 1 dalį „[a]titinkamų priemonių imamasi tais atvejais, kai pagal 6 straipsnį nustatoma, kad teisinės valstybės principų pažeidimai valstybėje narėje daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas“. Pagal 4 straipsnio 2 dalį teisinės valstybės principų pažeidimai turi būti susiję su viena ar daugiau iš tame straipsnyje nurodytų situacijų. Jeigu taip yra, tiems pažeidimams taikomas Sąlygų reglamentas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nustačiusi, kad Sąlygų reglamento 4 straipsnyje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, Komisija pradės 6 straipsnyje nustatytą procedūrą. Teisingumo Teismas yra pripažinęs, kad tos sąlygos tenkinamos tik tada, kai Komisija nustato, kad yra pagrįstų priežasčių manyti, jog i) valstybėje narėje pažeidžiamas bent vienas iš Sąlygų reglamento 2 straipsnio a punkte nustatytų teisinės valstybės principų, ii) minėtas pažeidimas yra susijęs su bent viena iš situacijų, sietinų su valstybės narės institucija, arba bent su vienu iš tokių institucijų elgesio atvejų, nurodytų to Reglamento 4 straipsnio 2 dalyje, jeigu tokios situacijos ar elgesys yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga, iii) minėtas pažeidimas daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas, kai ryšys tarp tų pažeidimų ir to poveikio arba poveikio didelės rizikos yra tikras (9) arba realus (10). Kai 4 straipsnyje nustatytos sąlygos bus tenkinamos, Komisija pradės procedūrą, nebent ji manys, kad kitos Sąjungos teisės aktuose nustatytos procedūros leistų jai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžetą. Ta procedūra užtikrinama atitinkamos valstybės narės procesinių teisių apsauga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Atvejus pagal Sąlygų reglamentą Komisija vertins taikydama visapusišką, aktyvų, riziką grindžiamą ir tikslinį metodą, siekdama užtikrinti veiksmingą reglamento taikymą, taigi kartu apsaugoti Sąjungos biudžetą ir Sąjungos finansinius interesus. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Aktualūs teisinės valstybės principų pažeidimai

| 10. | Teisingumo Teismas išaiškino, kad Sąlygų reglamento 2 straipsnio a punkte „nustatyta, kad sąvoka „teisinė valstybė“, kaip apibrėžta to reglamento taikymo tikslais, turi būti „suprantama atsižvelgiant į kitas Sąjungos vertybes ir principus, įtvirtintus ES sutarties 2 straipsnyje“. Tai reiškia, kad, jeigu tos vertybės ir principai sudaro pačią vertybės – teisinės valstybės principo – įtvirtintos ES sutarties 2 straipsnyje, apibrėžtį arba, kaip akivaizdu iš to straipsnio antro sakinio, yra glaudžiai susiję su visuomene, kuri paiso teisinės valstybės principo, taikant tokius horizontaliuosius sąlygų mechanizmus, koks yra nustatytas ginčijamu reglamentu, gali būti reikalaujama jų laikytis.“ (11). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sąlygų reglamento 2 straipsnio a punkte to reglamento taikymo tikslais tik nustatyti principai, kuriems tas reglamentas yra taikomas ir kurie yra svarbiausi atsižvelgiant į jo tikslą – užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą (12). Ta nuostata nesiekiama pateikti išsamios teisinės valstybės sąvokos apibrėžties. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dėl pagrindinių teisių Teismas išaiškino, kad nuoroda į jas „pateikiama tik kaip veiksmingos teisminės apsaugos principo reikalavimų pavyzdys“. Priešingai, nediskriminavimo principas savaime yra teisinės valstybės apibrėžties dalis: „valstybė narė, kurios visuomenei būdingas diskriminavimas, negali būti laikoma užtikrinančia teisinės valstybės principo, kaip suprantama ši bendra vertybė, laikymąsi“ (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sąlygų reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje nurodyti atskiri pažeidimai ir pažeidimai „dėl pasikartojančios valdžios institucijų praktikos ar neveikimo arba dėl tokių institucijų patvirtintų bendro pobūdžio priemonių“. Sąlygų reglamentas apima ir atskirus, ir sisteminius pažeidimus, kuriems reglamentas yra taikomas, jeigu jie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga. Taigi Komisija gali vertinti ir valdžios institucijų veiksmus, ir neveikimą. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sąlygų reglamento 3 straipsnio paskirtis – palengvinti Sąlygų reglamento taikymą pateikiant situacijų, turinčių teisinės valstybės principų pažeidimų požymių, sąrašą (14). Šis sąrašas yra tik orientacinio pobūdžio, todėl pagal Sąlygų reglamentą gali būti svarbūs ir kiti valdžios institucijų veiksmai, praktika ar neveikimas arba kitos teisinės situacijos, kurioms taikoma Reglamento 4 straipsnio 1 dalis. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Teismas nusprendė, kad „yra akivaizdus ryšys tarp, viena vertus, vertybės – teisinės valstybės principo – laikymosi ir, kita vertus, veiksmingo Sąjungos biudžeto vykdymo pagal patikimo finansų valdymo principus bei Sąjungos finansinių interesų apsaugos“ (15). Teismas taip pat teigė, kad „patikimam finansų valdymui ir tiems finansiniams interesams gali smarkiai pakenkti valstybės narės padaryti teisinės valstybės principų pažeidimai, nes dėl tų pažeidimų, be kita ko, gali nelikti garantijos, kad iš Sąjungos biudžeto lėšų dengiamos išlaidos atitiks visas Sąjungos teisėje nustatytas finansavimo sąlygas <...>“ (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Teismas nusprendė, kad tų finansavimo sąlygų ir tikslų, kurių Sąjunga siekia tas išlaidas finansuodama, laikymasis „negali būti visiškai užtikrintas, jei nėra veiksmingos teisminės peržiūros, kuria siekiama užtikrinti Sąjungos teisės laikymąsi; nepriklausomų teismų tiek valstybėse narėse, tiek Sąjungos lygmeniu atliekama tokia peržiūra yra neatsiejama nuo teisinės valstybės“ (17). Tai nedaro poveikio reikalavimui, kad turi būti pakankamai tiesioginis ryšys su Sąjungos biudžetu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Teisinės valstybės principų pažeidimai yra susiję su viena ar keliomis situacijomis arba atitinkamų valdžios institucijų elgesiu arba toks elgesys arba situacijos yra sietini su tokiomis valdžios institucijomis, jeigu jie susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Teismas nusprendė, kad galima daryti prielaidą, kad toks ryšys yra kalbant apie Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytų institucijų, būtent institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą ir finansų kontrolę, stebėseną ir auditą, veiklą (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tinkamas tyrimų tarnybų ir prokuratūrų veikimas į tos nuostatos c punktą įtrauktas, tik jeigu jis taikomas ES teisės pažeidimams, susijusiems su Sąjungos biudžeto vykdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga. Tas pats taikoma ir nacionalinių teismų arba administracinių institucijų vykdomai ES teisės pažeidimų, nurodytų e punkte, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui. Teisminė peržiūra, nurodyta d punkte, įtraukiama, tik jeigu ji susijusi su a–c punktuose nurodytų institucijų elgesiu. Nepagrįstai sumokėtų sumų susigrąžinimas, nustatytas f punkte, aprėpia tik Sąjungos biudžeto lėšas, kaip ir g punkte nustatytas bendradarbiavimas su OLAF ir Europos prokuratūra. Galiausiai, h punkte aiškiai nurodomos kitos situacijos arba institucijų elgesys, kurie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Dėl šio požiūrio nacionalinių valdžios institucijų, kurių veikla neapsiriboja Sąjungos biudžeto vykdymu ar apsauga, bet yra bendro pobūdžio, elgesys arba su situacijos, atitinkančios teisinės valstybės principų pažeidimą, į reglamento taikymo sritį pateks, tik jeigu jie bus susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija atkreipia dėmesį, kad į šias situacijas ar valdžios institucijų elgesį įtrauktas neveiksmingas ir pavėluotas bendradarbiavimas su Europos prokuratūra ir OLAF suteikia pagrindo imtis veiksmų pagal Sąlygų reglamentą (21). Kalbant apie Europos prokuratūrą (22) pasakytina, kad bendradarbiavimas apima su Europos prokuratūra susijusioje veikloje dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų nacionalinių institucijų pareigą aktyviai padėti Europos prokuratūrai vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą ir juos remti (23). Kalbant apie OLAF, šis bendradarbiavimas apima OLAF teisę (24) vykdyti patikras ir inspektavimą vietoje ir gauti reikiamą pagalbą, kad juos būtų galima atlikti veiksmingai, taip pat gauti prieigą prie atitinkamos informacijos, duomenų ir dokumentų, kad būtų galima arba priimti sprendimą pradėti tyrimą ar jo nepradėti, arba veiksmingai ir nepagrįstai nedelsiant vykdyti tyrimus. Jis taip pat apima susijusias atitinkamos valstybės narės pareigas, be kita ko (25): i) informuoti OLAF (26), ii) suteikti OLAF reikiamą pagalbą, kad vykdydama tokius tyrimus ji galėtų veiksmingai atlikti pavestas užduotis (27), iii) imtis tinkamų atsargumo priemonių, ypač įrodymų apsaugos priemonių (28), iv) prieš OLAF priimant sprendimą pradėti tyrimą ar jo nepradėti, imtis tinkamų veiksmų remiantis Tarnybos pateikta informacija (29) ir v) laiku imtis tinkamų tolesnių veiksmų, atsižvelgiant į OLAF ataskaitas ir rekomendacijas pabaigus tyrimus ir pranešti OLAF apie veiksmus, kurių imtasi (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų apsaugą iš tiesų labai svarbu, kad atitinkamos valstybės narės laikytųsi tų pareigų. Todėl Komisija stebės veiksmingą ir laiku vykdomą bendradarbiavimą su OLAF, atsižvelgdama į Sąlygų reglamento 3 straipsnyje nustatytus principus. Tai ypač svarbu valstybėms narėms, kurios nedalyvauja vykstant tvirtesniam su Europos prokuratūra susijusiam bendradarbiavimui, nes tose valstybėse narėse OLAF yra kompetentinga tirti įtariamą sukčiavimą, korupciją ar bet kokią kitą neteisėtą veiklą, kenkiančią Sąjungos finansiniams interesams. Be to, sistemingai nesilaikant OLAF rekomendacijų, valdžios institucijų elgesys gali lemti veiksmus, susijusius su teisinės valstybės principų pažeidimu pagal Sąlygų reglamentą. |
| --- | --- |

22.

| 23. | 4 straipsnio 2 dalies h punktas taip pat apima kitas situacijas arba institucijų elgesį, kurie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga. Teismas nusprendė, kad 4 straipsnio 2 dalies h punktas turi būti aiškinamas kartu su 4 straipsnio 1 dalimi, kuri yra „tuo reglamentu nustatyto horizontaliojo sąlygų mechanizmo esmė“ (31). Teismas taip pat nusprendė, kad dėl Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies, „ypač jos h punkto, situacijų, kurioms taikomas ginčijamu reglamentu nustatytas sąlygų mechanizmas, sąrašas netampa nebaigtinis, ji taip pat nėra nepakankamai aiški, kad patektų į šį mechanizmą“ (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vienas galimas pavyzdys – situacija arba valdžios institucijų elgesys (arba neveikimas) pagal Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies h punktą gali aprėpti tinkamą institucijų, atsakingų už žemės registrus ir atitinkamą žemės ūkio paskirties žemės nuomos ir (arba) nuosavybės kontrolę (įskaitant, kai tinkama, teisėsaugos veiksmus), jeigu tokia nuoma ir (arba) nuosavybė yra susijusi su subsidijų pagal Sąjungos žemės ūkio politiką gavimu. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Verta priminti, kad Sąlygų reglamentas taikomas visiems ES fondams. Šiuo klausimu teisėkūros institucijos taip pat išaiškino, kad Sąlygų reglamentas gali būti pradėtas taikyti, kai neužtikrinamas tinkamas valdžios institucijų, įgyvendinančių savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, veikimas pagal Reglamento (ES) 2021/241 (toliau – EGADP reglamentas) 8 straipsnį (33). Be to, Teisingumo Teismas išaiškino, kad Sąlygų reglamentas taip pat gali būti taikomas teisinės valstybės principų pažeidimams, paveikiantiems Sąjungos nuosavų išteklių surinkimą (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Poveikis patikimam Sąjungos biudžeto finansiniam valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai

| 26. | Pagal Sąlygų reglamento 4 straipsnio 1 dalį, kad konkretus elgesys ar situacija patektų į Sąlygų reglamento taikymo sritį, Komisija turi nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimą ir įvertinti, ar toks pažeidimas i) daro poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas, ii) pakankamai tiesioginiu būdu. Šis vertinimas turėtų būti atliekamas kiekvienu atveju atskirai. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pagal pirmąją sąlygą 24 punkte („daro poveikį“, žr. i papunktį) nustatytas teisinės valstybės principų pažeidimas turi daryti poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tas poveikis gali pasireikšti Sąjungos biudžeto vykdymu tokiu būdu, kuris neatitinka patikimo finansų valdymo principų, įtvirtintų SESV 317 straipsnyje ir priimtose Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklėse. Visų pirma Finansinio reglamento 2 straipsnio 59 punkte patikimas finansų valdymas apibrėžiamas kaip „biudžeto vykdymas laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų“. Finansinio reglamento 33–36 straipsniuose detaliau išdėstoma šių principų reikšmė, taikymo sritis ir padariniai. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Antra, tas poveikis gali būti nustatytas ir dėl teisinės valstybės pažeidimų, kenkiančių Sąjungos finansinių interesų apsaugai, įtvirtintai SESV 325 straipsnyje ir atitinkamuose antrinės teisės aktuose. Visų pirma pagal Finansinio reglamento 63 straipsnio 2 dalį tai apima visas teisėkūros reguliavimo ir administracines priemones, kuriomis, inter alia, užkertamas kelias pažeidimams ir sukčiavimui vykdant biudžetą, jie nustatomi ir ištaisomi. Sąvoka „Sąjungos finansiniai interesai“ apibrėžta Reglamento Nr. 883/2013 2 straipsnio 1 punkte ir, be kita ko, yra „pajamos, išlaidos ir turtas, priskiriami Europos Sąjungos biudžetui, institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų biudžetui ir pastarųjų valdomiems ir kontroliuojamiems biudžetams“. Be to, pagal Teisingumo Teismo praktiką sąvoka „Sąjungos finansiniai interesai“ SESV 325 straipsnio 1 dalies prasme aprėpia ir Sąjungos biudžeto gaunamas pajamas, ir iš to biudžeto dengiamas išlaidas (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Nustatydama poveikio Sąjungos biudžetui ar Sąjungos finansiniams interesams mastą, Komisija taip pat deramai atsižvelgs į tokius kriterijus, kaip nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų pobūdis, trukmė, sunkumas ir mastas, galinčius varijuoti priklausomai nuo tų pažeidimų ypatumų (36). Atitinkamos valstybės narės ketinimas nutraukti teisinės valstybės principų pažeidimą, įskaitant jos bendradarbiavimo su Komisija pagal Sąlygų reglamentą mastą, taip pat gali būti svarbūs, be kita ko, vertinant atitinkamo patikimo Sąjungos biudžeto finansų valdymo arba Sąjungos finansinių interesų pažeidimo poveikį, trukmę ir aprėptį (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kalbant apie situaciją, kai teisinės valstybės principų pažeidimai kelia didelę riziką patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai, Teismas nustatė, kad „būtų nesuderinama su patikimo Sąjungos biudžeto finansų valdymo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos reikalavimais tinkamų priemonių imtis tik tais atvejais, kai poveikis tam patikimam finansų valdymui arba tiems finansiniams interesams yra įrodytas. Toks apribojimas galėtų pakenkti [...] Reglamento tikslui.“ (38) Reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodyto poveikio prevencija yra „nuolatinis horizontalusis Sąjungos finansų srities teisės aktų reikalavimas“ (39). Didelė rizika gali būti nustatyta tais atvejais, kai atitinkamo teisinės valstybės principų pažeidimo poveikis, nors dar neįrodytas, vis dėlto gali būti pagrįstai numatytas, nes yra didelė tikimybė, kad toks poveikis bus (40). Todėl reikia įrodyti, kad su Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nurodytomis situacijomis ar institucijų veiksmais susijusios rizikos tikimybė yra didelė. Pavyzdžiui, jei visiškai nepriklausomi teismai negali veiksmingai peržiūrėti nacionalinių institucijų veiksmų, kuriais per viešuosius pirkimus panaudojamos Sąjungos lėšos, arba renkami Sąjungos nuosavi ištekliai, arba vykdoma finansų kontrolė, Sąjungos lėšų stebėsena ir auditas, arba tiriami įtarimai sukčiavimu, korupcija ar kitais Sąjungos teisės pažeidimais, padarytais naudojant Sąjungos lėšas ar pajamas, dėl to gali kilti didelė rizika Sąjungos lėšoms ir Sąjungos finansiniams interesams. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Galiausiai nepakanka, kad teisinės valstybės principų pažeidimas darytų poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba keltų didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas. Pagal Sąlygų reglamento 4 straipsnio 1 dalį teisinės valstybės principų pažeidimas turėtų daryti „pakankamai tiesioginį poveikį“ (antroji sąlyga, nurodyta 24 punkte (žr. ii papunktį). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Laikantis šio reikalavimo turėtų būti nustatyta, kad tarp teisinės valstybės principų pažeidimo ir jo poveikio patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba didelės rizikos, kad toks poveikis bus daromas, yra pakankamai tiesioginis ryšys. Teisingumo Teismas nusprendė, kad žodžių junginys „pakankamai tiesioginis“ reiškia, kad ryšys tarp teisinės valstybės principų pažeidimo ir jo poveikio arba rizikos Sąjungos biudžetui turėtų būti tikras arba realus (41). Tai reiškia, kad reglamente numatyta procedūra neturėtų būti pradėta tais atvejais, kai ryšys yra tik hipotetinis, pernelyg neapibrėžtas ar neaiškus. |
| --- | --- |

33.

3.   Ryšys tarp sąlygų reglamento ir kitų sąjungos teisės aktuose nustatytų procedūrų

| 34. | Nustačiusi, kad esama pagrįstų priežasčių manyti, jog priemonių priėmimo pagal Sąlygų reglamentą sąlygos yra tenkinamos, Komisija, prieš pradėdama procedūrą, apsvarsto, ar reikia imtis atitinkamų priemonių, t. y. ar kitos Sąjungos teisės aktuose dėl Sąjungos biudžeto apsaugos nustatytos procedūros neleistų jai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžeto, kaip nustatyta Sąlygų reglamento 6 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Iš tiesų Sąjungos finansų srities teisės aktuose ir konkretiems sektoriams taikytinose taisyklėse jau numatytos kitos procedūros Sąjungos biudžetui apsaugoti. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Pavyzdžiui, Finansiniame reglamente numatyta ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES) (42), leidžianti Komisijai anksti nustatyti asmenis ar subjektus, galinčius kelti grėsmę Sąjungos finansinių interesų apsaugai, ir neleisti jiems gauti lėšų iš Sąjungos biudžeto, jei tenkinamos tam tikros sąlygos. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Be to, Komisija gali pertraukti arba sustabdyti mokėjimus ir taikyti finansines pataisas valstybėms narėms (43), jei vykdydamos Sąjungos biudžetą pagal pasidalijamojo valdymo principą jos nesilaiko taikytinos teisės ir nesaugo Sąjungos finansinių interesų (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Pagal EGADP reglamentą ir pagal jį pasirašytus finansavimo ir paskolų susitarimus Komisija turi teisę proporcingai sumažinti paramą ir susigrąžinti visas į Sąjungos biudžetą mokėtinas sumas sukčiavimo, korupcijos ir interesų konflikto, kurie kenkia Sąjungos interesams, atvejais, kai valstybė narė nesiima veiksmų jiems ištaisyti. Be to, į kai kuriuos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės, tiesiogiai susijusios su teisinės valstybės klausimais, ir jas būtina tinkamai įgyvendinti, kad būtų galima išmokėti paramą pagal EGADP. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vis dėlto ne visada gali būti įmanoma pradėti šias procedūras, kai yra įvykdyti teisinės valstybės principų pažeidimai, susiję su Sąlygų reglamento 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 2 dalyje išvardytomis situacijomis. Taip pat gali būti atvejų, kai Sąlygų reglamento priemonės gali būti veiksmingesnės užtikrinant Sąjungos biudžeto apsaugą nei Reglamente (ES) 2021/1060 (BNR) arba Reglamente (ES) Nr. 1306/2013, o nuo 2023 m. sausio 1 d. – Reglamente (ES) 2021/2116 nustatytos procedūros, nes pastarosios gali būti pradėtos taikyti tik dėl konkrečių tuose reglamentuose išvardytų priežasčių (45) ir gali būti taikomos tik išlaidoms, kurias valstybė narė jau deklaravo Komisijai. Pavyzdžiui, veiksmingas ES pagrindinių teisių chartijos taikymas ir įgyvendinimas yra horizontalioji reikiama sąlyga, kaip apibrėžta BNR 15 straipsnyje. Ši reikiama sąlyga yra būtina veiksmingo ir efektyvaus konkrečių programos tikslų įgyvendinimo sąlyga. Pagal BNR, jei valstybė narė netenkina reikiamos sąlygos, Komisija nekompensuoja išlaidų, susijusių su veiksmais, siejamais su atitinkamu (-ais) konkrečiu (-iais) tikslu (-ais), išskyrus tas išlaidas, kuriomis prisidedama prie atitinkamos reikiamos sąlygos įvykdymo. Ši priemonė taikoma tik Komisijai patvirtinus atitinkamą programą arba jos pakeitimą. Tais atvejais, kai įvykdomi teisinės valstybės principų, susijusių su ES pagrindinių teisių chartija, pažeidimai, kurie daro poveikį Sąjungos programos įgyvendinimui, Sąlygų reglamentas gali būti veiksmingesnis, nes jame taip pat numatyta galimybė sustabdyti programos patvirtinimą arba pakeitimą ir dėl jo prevencinio poveikio dar labiau sustiprinti Sąjungos biudžeto apsaugą. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Svarstydama, ar Sąlygų reglamente nustatyta procedūra veiksmingiau apsaugo Sąjungos biudžetą nei kitos procedūros, Komisija, remdamasi konkretiems sektoriams skirtų teisės aktų vykdymo užtikrinimu ir nedarydama poveikio juose nustatytiems įgaliojimams ir pareigoms, atsižvelgs į nebaigtinį kriterijų rinkinį, taikytiną pagal konkrečias kiekvienos situacijos aplinkybes. Kai kuriais atvejais Komisija Sąlygų reglamentą galėtų taikyti kartu su konkretiems sektoriams skirtomis priemonėmis arba finansinėmis priemonėmis, kurių ji gali būti įpareigota imtis, arba jas priėmus, jei Sąlygų reglamentu būtų veiksmingiau apsaugotas Sąjungos biudžetas ir Sąjungos finansiniai interesai, taip parodant jo pridėtinę vertę. Priešingu atveju reglamento, kaip bendrosios ir horizontaliosios priemonės, kuria siekiama apsaugoti Sąjungos biudžetą ir Sąjungos finansinius interesus, pridėtinė vertė ir veiksmingumas netektų savo naudingo poveikio. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisija mano, kad Sąlygų reglamentu teikiamos apsaugos veiksmingumui, palyginti su kitomis esamomis Sąjungos finansinių interesų apsaugos priemonėmis, nustatyti gali būti taikomi toliau nurodyti orientaciniai kriterijai. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Pirmasis kriterijus susijęs su poveikio Sąjungos biudžetui mastu ir (arba) rizikos, kurią teisinės valstybės principų pažeidimas gali sukelti jos patikimo finansų valdymo veiksmingumui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai, mastu. Visų pirma procedūros pagal kitas Sąjungos finansines taisykles gali būti taikomos tik konkrečioms išlaidų programoms, todėl jų gali nepakakti teisinės valstybės principų pažeidimų atveju, ypač kai kalbama apie „plačiai paplitusius pažeidimus arba pažeidimus dėl pasikartojančios valdžios institucijų praktikos ar neveikimo arba dėl tokių institucijų patvirtintų bendro pobūdžio priemonių“ (46). Taip gali atsitikti ir tuo atveju, kai dėl teisinės valstybės principų pažeidimų kyla didelė rizika, kad bus padarytas poveikis patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai, o kitos Sąjungos finansinės taisyklės galėtų būti susijusios su jau materializuotu poveikiu Sąjungos biudžetui. Pavyzdžiui, tais atvejais, kai nacionalinės teisės aktais ribojama baudžiamoji atsakomybė už sukčiavimą ar korupciją arba silpninama kovos su sukčiavimu ir korupcija teisinė sistema arba interesų konfliktų prevencija, sukčiavimo, korupcijos ar interesų konflikto atvejai gali būti nepakankamai ištirti ir nepatraukiama baudžiamojon atsakomybėn, ir dėl to gali kilti didelė rizika patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai. Remiantis tais pačiais argumentais, bendrieji įstatymai, užkertantys kelią nepriklausomiems teismams atlikti veiksmingą nacionalinių institucijų, visiškai ar iš dalies valdančių Sąjungos lėšas, sprendimų teisminę peržiūrą, taip pat gali kelti didelę riziką patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui. Tokiais atvejais Komisija gali daryti išvadą, kad Sąlygų reglamento taikymas galėtų būti veiksmingesnis už kitas Sąjungos priemones. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kitas svarbus kriterijus yra susijęs su turimų teisių gynimo priemonių rūšimis ir jų tinkamumu skirtingoms situacijoms. Sąlygų reglamente numatyta daug įvairių galimybių įvairiems atitinkamo teisinės valstybės principų pažeidimo aspektams spręsti, kurios gali būti taikomos kartu (47). Jei teisių gynimo priemonės, numatytos pagal kitus Sąjungos teisės aktus, būtų mažiau tinkamos atitinkamam teisinės valstybės principų pažeidimui pašalinti, veiksmingesniu galėtų būti laikomas Sąlygų reglamentas. Tokios situacijos galėtų susiklostyti tais atvejais, kai Sąjungos biudžetui daromas didelis poveikis arba yra rizika, kad toks poveikis būti daromas, pavyzdžiui, dėl nacionalinės teisės, kuria užkertamas kelias veiksmingai administracinių sprendimų dėl Sąjungos biudžeto vykdymo teisminei peržiūrai arba trukdoma perduoti atitinkamas bylas Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, arba dėl nepakankamo nacionalinių teismų nepriklausomumo. Tokiais atvejais Sąjungos biudžetą veiksmingiau apsaugoti galėtų stabdomosios arba draudžiamosios priemonės pagal Sąlygų reglamentą, bendrai taikomos kol bus nutrauktas atitinkamas teisinės valstybės principų pažeidimas, nes jos galėtų užkirsti kelią neigiamam poveikiui patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ir Sąjungos finansiniams interesams. Tai galėtų apimti ir situacijas, kai bendra finansinė rizika Sąjungos biudžetui ir Sąjungos finansiniams interesams viršija riziką, kuri gali būti pašalinta taikant konkrečiai programai ar sektoriui skirtas priemones. |
| --- | --- |

43.

4.   Priemonės, kurias galėtų pasiūlyti komisija. Proporcingumas

| 44. | Pagal Sąlygų reglamento 5 straipsnio 3 dalį, kai Komisija nustatys, kad sąlygos, kuriomis pradedamas taikyti Sąlygų reglamentas, yra tenkinamos, ji pasiūlys Tarybai priemones, kurios būtų proporcingos (48) – tai reiškia, kad jos turi būti tinkamos ir būtinos nustatytoms problemoms spręsti ir Sąjungos biudžetui ar Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, neviršijant to, kas būtina tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad pagal reglamento 5 straipsnio 3 dalį priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, t. y. „neviršyti to, kas tikrai būtina atsižvelgiant į faktinį ar galimą teisinės valstybės principų pažeidimų poveikį Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams“ (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Šiomis aplinkybėmis Komisija tinkamai atsižvelgs į atitinkamų teisinės valstybės principų pažeidimų pobūdį, trukmę, sunkumą ir mastą (50). Kadangi šie kriterijai padeda nustatyti poveikio mastą, kuris gali skirtis priklausomai nuo nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų požymių, pagal juos vertinamas ir priemonių proporcingumas (51). Nors neįmanoma iš anksto apibrėžti ir įvertinti visų galimų teisinės valstybės principų pažeidimų rūšių, taip pat jų konkretaus poveikio Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansiniams interesams, šiuo etapu, kol dar nesukaupta Sąlygų reglamento taikymo patirties, Komisija išnagrinės toliau nurodytus elementus, susijusius su kiekvienu iš šių požymių. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kalbant apie pažeidimo pobūdį, visi teisinės valstybės principų pažeidimai pateisina Sąlygų reglamento taikymą, jei jie daro poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas. Tačiau Sąlygų reglamento 3 straipsnyje nurodytos situacijos yra ypač svarbios, nes jos yra aiškiai nurodytos tame straipsnyje. Tačiau tai nereiškia, kad kiti panašaus pobūdžio teisinės valstybės principų pažeidimai bus laikomi mažiau svarbiais. Atlikdama vertinimą Komisija taip pat tinkamai atsižvelgs į kitus teisinės valstybės principų pažeidimo požymius, pavyzdžiui, į tai, ar jis yra iš esmės arba glaudžiai susijęs su procesu, pagal kurį atitinkama valstybė narė naudoja Sąjungos lėšas (pavyzdžiui, netinkamo valdžios institucijų, priimančių sprendimus dėl dotacijų skyrimo ar iš Sąjungos biudžeto finansuojamų sutarčių, veikimo atvejais), – tokiu atveju poveikis Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansiniams interesams gali būti ypač didelis. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kalbant apie trukmę, tikėtina, kad kuo ilgiau trunka teisinės valstybės principų pažeidimas arba kuo dažiau jis kartojasi, tuo didesnį neigiamą poveikį jis daro patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams arba kelia didesnę riziką, kad toks poveikis bus daromas. Taigi ši išvada taip pat turės įtakos Komisijos vertinimui dėl priemonių, kurias ji gali pasiūlyti, proporcingumo. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kalbant apie teisinės valstybės principų pažeidimo sunkumą, Komisija mano, kad tais atvejais, kai vienas ar keli teisinės valstybės principų pažeidimai yra susiję su svarbiomis valstybės narės viešojo sektoriaus dalimis, pavyzdžiui, teisėkūros institucija ir (arba) teisminėmis institucijomis, ir gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos biudžeto valdymui, vykdomam nacionalinių valdžios institucijų, arba kai teisinės valstybės principų pažeidimas (-ai) yra sisteminis (-iai) arba plačiai paplitęs (-ę), į šiuos veiksnius reikėtų atsižvelgti vertinant priemonių proporcingumą. Kalbant apie teisinės valstybės principų pažeidimo mastą, Komisija mano, kad tais atvejais, kai teisinės valstybės principų pažeidimas daro poveikį kelioms Sąjungos programoms ar fondams arba kelia riziką, kad toks poveikis bus daromas, galima tikėtis, kad jo poveikis Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansiniams interesams bus didelis. Apskritai Sąlygų reglamente nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimo sunkumą greičiausiai atspindės jo faktinio ar galimo poveikio patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams dydis. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Komisija mano, kad vertinant priemonių, kurios bus siūlomos pagal reglamentą, proporcingumą gali būti vadovaujamasi tuo, ar egzistuoja pirmiau nurodyti elementai, atsižvelgiant į faktinį arba galimą atitinkamo teisinės valstybės principų pažeidimo poveikį Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai. Todėl sisteminis teisinės valstybės principų pažeidimas, darantis kumuliacinį ir (arba) ilgalaikį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams, gali būti pagrindas siūlyti priemones, darančias didelį finansinį poveikį atitinkamai valstybei narei. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Be šių elementų, Komisija taip pat gali atsižvelgti į kitus veiksnius, visų pirma valstybės narės ketinimą nutraukti teisinės valstybės principų pažeidimus, atitinkamos valstybės narės bendradarbiavimo mastą (52) arba jos atsisakymą lojaliai bendradarbiauti su Komisija vykdant procedūras pagal Sąlygų reglamentą, arba galimą panašių teisinės valstybės principų pažeidimų buvimą ar pasikartojimą, nepaisant ankstesnių Komisijos rekomendacijų ar siūlomų priemonių. Nustatant teisinės valstybės principų pažeidimo trukmę ir mastą taip pat svarbūs valstybės narės ketinimai ir bendradarbiavimo mastas (53). Atsižvelgdama į šiuos veiksnius Komisija užtikrins objektyvų ir nešališką vertinimą. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Sąlygų reglamente reikalaujama, kad priemonės būtų kuo labiau nukreiptos į „Sąjungos veiksmus, kuriems tie pažeidimai daro poveikį“ (54). Savo pasiūlyme Komisija nurodys konkrečias programas ar fondus, kuriems daro arba gali daryti poveikį teisinės valstybės principų pažeidimai, ir, kai įmanoma, pasiūlys toms programoms ar fondams skirtas priemones. Tačiau tais atvejais, kai tai neįmanoma, įskaitant atvejus, kai teisinės valstybės principų pažeidimas turi įtakos Sąjungos nuosavų išteklių surinkimui, Sąlygų reglamentu leidžiama imtis priemonių, susijusių su kitais Sąjungos veiksmais, nei tie, kuriems daro poveikį teisinės valstybės principų pažeidimas. Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad taip gali būti tais atvejais, kai pastarieji veiksmai negali (55) arba nebegali būti kryptingi arba gali būti nepakankamai kryptingi, kad būtų pasiektas Sąlygų reglamento tikslas – užtikrinti viso Sąjungos biudžeto apsaugą, todėl šiam tikslui pasiekti būtinos tos priemonės (56). Priešingu atveju Sąlygų reglamento tikslo nebūtų galima pasiekti. Be to, tais atvejais, kai Sąlygų reglamentas taikomas kartu su kitais Sąjungos teisės aktais arba vėliau, siekdama užtikrinti proporcingumo principo laikymąsi Komisija atsižvelgs į bendrą visų priemonių poveikį. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Vertindama siūlomų priemonių proporcingumą, Komisija pagal Sąlygų reglamento 6 straipsnio 8 dalį taip pat turi atsižvelgti į tuos pačius šaltinius, kuriais remdamasi nustatė teisinės valstybės principų pažeidimus, kaip nurodyta šių gairių 5.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

53.

5.   Vertinimo procedūra ir metodika

5.1.   Komisijos preliminarus vertinimas

| 54. | Siekdama nustatyti ir įvertinti Sąlygų reglamente nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimus, Komisija kiekvienu konkrečiu atveju atliks išsamų kokybinį vertinimą, tinkamai atsižvelgdama į konkrečias aplinkybes ir kontekstą, kurios priklausys nuo tolesnėse šių gairių dalyse išdėstytų metodikos principų ir ypatybių. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Komisija vertinimą atliks objektyviai, nešališkai ir sąžiningai (57). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Siekiant objektyvumo, vertinimas turi būti pagrįstas Komisijos turimais tikrais faktais arba įrodymais. Be įvairių kontaktų tarp Komisijos, kitų įstaigų ir valstybių narių, Sąlygų reglamento 6 straipsnio 4 dalyje taip pat aiškiai nurodyta, kad Komisija gali paprašyti papildomos informacijos, reikalingos vertinimui atlikti, ir ji tai padarys, kai manys esant reikalinga. Pavyzdžiui, ji gali paprašyti papildomos informacijos, kuri patvirtintų, kad tenkinamos Sąlygų reglamento taikymo sąlygos, padėtų įvertinti poveikio Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai (arba tokio poveikio riziką) mastą arba išsamiau įvertinti taisomąsias priemones, kurias taiko arba planuoja taikyti valstybė narė. Atsižvelgdama į tai, kad vienas iš pagrindinių Sąlygų reglamento tikslų yra būti naudojamam kaip prevencinė priemonė Sąjungos biudžetui ir Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, Komisija stengiasi užtikrinti nuoširdų dialogą ir bendradarbiavimą su atitinkama valstybe nare, kartu užtikrindama tinkamą procedūros tempą. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Nešališkumas vertinant atvejus pagal Sąlygų reglamentą reiškia vienodą požiūrį į valstybes nares. ES sutarties 4 straipsnio 2 dalyje taip pat reikalaujama, kad Sąjunga gerbtų valstybių narių lygybę prieš Sutartis. Remiantis nusistovėjusia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, tai visų pirma reiškia, kad panašios situacijos neturi būti vertinamos skirtingai, o skirtingos – vienodai, jei toks vertinimas negali būti objektyviai pateisinamas (58) konkrečiomis aplinkybėmis, būdingomis kiekvienai konkrečiai situacijai. Nors Komisija vertinimą turi atlikti atsižvelgdama į atitinkamos valstybės narės teisinės sistemos ypatumus ir diskreciją, kurią ji turi įgyvendindama teisinės valstybės principus, tai nereiškia, kad iš jų kylantys įpareigojimai pasiekti rezultatą skirtingose valstybėse narėse gali skirtis. Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad teisinės valstybės principo laikymasis turėtų būti vertinamas remiantis vienodais kriterijais, o teisinės valstybės principų turinys yra aiškus, yra nustatyti aiškūs ir konkretūs privalomi įpareigojimai pasiekti rezultatą ir jie gerai žinomi valstybėms narėms (59). Teisingumo Teismas nusprendė, kad valstybės narės gali pakankamai tiksliai nustatyti esminį turinį ir reikalavimus, susijusius su kiekvienu reglamento 2 straipsnio a punkte išvardytu principu (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kalbant apie vertinimo pagal Sąlygų reglamentą teisingumą, Komisija mano, jog siekiant nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimus, kurie yra svarbūs pagal Sąlygų reglamentą, reikia visapusiškai išnagrinėti visas atitinkamas aplinkybes. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Komisijos tarnybos pirmiausia patikrins, ar atitinkami šaltiniai yra susiję su jau nustatytu teisinės valstybės principų pažeidimu, arba, jei jis anksčiau nebuvo nustatytas, ar yra pagrįstų priežasčių manyti, kad teisinės valstybės principai buvo pažeisti. Šiuo tikslu Komisija laiko, kad galutiniai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimai yra neginčijami. Tada Komisijos tarnybos patikrins, ar tas teisinės valstybės principų pažeidimas yra susijęs su situacijomis ar institucijų veiksmais, kurie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, kaip nustatyta reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Antra, kadangi vien konstatuoti, jog buvo pažeisti teisinės valstybės principai, nepakanka, kad būtų pradėtas taikyti Sąlygų reglamentas, Komisijos tarnybos, atsižvelgdamos į šių gairių 2.2 skirsnyje analizuojamus kriterijus, įvertins, ar teisinės valstybės principų pažeidimas daro poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansiniams interesams arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas. Komisija ypatingą dėmesį skirs taisomosioms priemonėms ar kitoms teisių gynimo priemonėms, kurių ji jau ėmėsi panašiais atvejais pagal 3 skirsnyje nurodytas procedūras arba kitas Sąjungos teisėje numatytas procedūras, jeigu jos susijusios su situacijomis, rodančiomis, kad esama teisinės valstybės principų pažeidimų pagal Sąlygų reglamentą. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Galiausiai Komisijos tarnybos įvertins, ar yra pakankamai tiesioginis ryšys tarp nustatyto teisinės valstybės principų pažeidimo ir poveikio patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansiniams interesams. Šiuo tikslu Komisija laiko, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismo galutiniai sprendimai ir ankstesnės taisomosios priemonės ar kitos teisių gynimo priemonės, kurių ji jau ėmėsi panašiais atvejais pagal 3 skirsnyje nurodytas procedūras, yra ypač svarbūs. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Informacijos šaltiniai

| 62. | Komisija, remdamasi įvairiais įrodymais, stengiasi kruopščiai ir nuodugniai įvertinti su Sąlygų reglamento taikymu susijusius klausimus, jei jie yra svarbūs siekiant tenkinti Sąlygų reglamento taikymo sąlygas. Įrodymų pobūdis ir mastas bus vertinami atsižvelgiant į kiekvienos bylos esmę ir visas svarbias aplinkybes. Komisija užtikrins, kad jos naudojama informacija būtų aktuali, o tos informacijos šaltiniai – patikimi. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Bendrieji informacijos šaltiniai

| 63. | Komisija stengsis naudotis keliais šaltiniais, kad nustatytų, sutikrintų ir įvertintų atitinkamus teisinės valstybės principų pažeidimus, kad galėtų padaryti išvadas, ar tenkinamos reglamento sąlygos. Sąlygų reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodyti konkretūs šaltiniai, įskaitant „Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, Audito Rūmų ataskaitas, Komisijos metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą ir ES teisingumo rezultatų suvestinę, atitinkamai Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos prokuratūros ataskaitas, ir atitinkamų tarptautinių organizacijų bei tinklų, įskaitant Europos Tarybos organus – pavyzdžiui, Europos Tarybos Kovos su korupcija valstybių grupę (GRECO) ir Venecijos komisiją, visų pirma jos parengtą teisinės valstybės kontrolinį sąrašą, – ir Europos aukščiausiųjų teismų tinklo bei Europos teismų tarybų tinklo, išvadas ir rekomendacijas“. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Be šių šaltinių, kurie neturi konkrečios ar absoliučios įrodomosios galios, Komisija prireikus taip pat atsižvelgs į kitą atitinkamą informaciją. Tai gali būti, pavyzdžiui, metinės Komisijos ataskaitos „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (toliau – FIA ataskaitos) ir susijusios metinės Europos Parlamento rezoliucijos, informacija, kuria buvo grindžiamos atitinkamos Komisijos, OLAF ir Europos prokuratūros ataskaitos, Komisijos tarnybų audito ataskaitose pateikta informacija, taip pat iš nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų gauta informacija ir kita vieša informacija, pavyzdžiui, nacionalinių teismų arba nacionalinių valdžios institucijų sprendimai. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komisija taip pat turi galimybę tiesiogiai susisiekti su kitomis įstaigomis ir pripažintomis institucijomis, pavyzdžiui, su nacionalinėmis kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybomis (AFCOS). Nors Sąlygų reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisija „galėtų konsultuotis su Europos Sąjungos Pagrindinių teisių agentūra ir Venecijos komisija, jei tai būtina siekiant pasirengti atlikti išsamų kokybinį vertinimą“, tokių konsultacijų galimybė neapsiriboja šiais dviem organais ir Komisija susisieks su bet kuria institucija ar įstaiga, su kuria, jos nuomone, būtina susisiekti siekiant nustatyti teisinės valstybės principų pažeidimus ir pagerinti atvejų vertinimą pagal Sąlygų reglamentą. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Skundai

| 66. | Kitas vertingas informacijos šaltinis – bet kurios trečiosios šalies, kuri gali turėti atitinkamos informacijos ir įrodymų apie teisinės valstybės principų pažeidimus, kurie gali daryti pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelti didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas, pateikti pagrįsti skundai. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kadangi Sąlygų reglamentas yra biudžeto priemonė, jame nėra numatytos teisių gynimo priemonės arba teisė į žalos atlyginimą, kurių gali norėti skundo pateikėjas (61). Skundo pateikėjai, siekiantys, kad jų atžvilgiu būtų priimtos taisomosios priemonės, įskaitant žalos atlyginimą, negali jų tikėtis iš Komisijos, tačiau gali svarstyti galimybę pateikti skundus nacionalinėms institucijoms arba ieškinius nacionaliniams teismams. Europos Sąjunga sudaro sąlygas pateikti skundą ES lygmeniu. Visų pirma, jei valstybė narė nesilaiko Sąjungos teisės, apie pažeidimą Komisijai gali pranešti bet kuris pilietis, įmonė ar kitas suinteresuotasis subjektas (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Gavusios su Sąlygų reglamentu susijusį skundą, Komisijos tarnybos įvertins, ar jame yra pagrįstos informacijos ir įrodymų, kuriais Komisija gali remtis atlikdama vertinimą pagal Sąlygų reglamentą. Todėl reikia pažymėti, kad skundų dėl teisinės valstybės principų pažeidimų, kuriuose nenurodyta, kokį poveikį jie gali daryti arba kokią riziką jie gali kelti patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai, nepakaks, kad būtų laikoma, jog reglamente nustatytos sąlygos yra tenkinamos, išskyrus atvejus, kai Komisija šį poveikį arba riziką nustato remdamasi papildomais įrodymais. Atsižvelgdamos į kiekvieno atvejo aplinkybes, Komisijos tarnybos gali paprašyti skundo pateikėjo per konkretų laikotarpį pateikti papildomos informacijos skundui pagrįsti. Jei per nustatytą laikotarpį papildoma informacija nepateikiama, Komisija saugos pateiktą informaciją, tačiau imtis tolesnių veiksmų dėl skundo negalės. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Jei pateikta informacija yra pakankamai pagrįsta ir svarbi, kad būtų galima atlikti Komisijos vertinimą, Komisijos tarnybos prireikus gali paprašyti papildomos informacijos ar įrodymų. Jei Komisijos tarnybos mano, kad tai būtų tikslinga, jos pat gali susitikti su skundo pateikėju arba jo atstovais, kad išsiaiškintų pareikštus įtarimus ir aptartų konkrečius su skundu susijusius klausimus. Komisijos tarnybos taip pat gali kreiptis į kitas įstaigas ar institucijas dėl skundo pateikėjo pateiktos informacijos, kad patvirtintų arba papildytų jo pateiktą informaciją ir įrodymus, kaip numatyta Sąlygų reglamento 6 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisija stengsis skundo pateikėjus apie veiksmus, kurių ji siūlo imtis dėl skundo, informuoti per orientacinį laikotarpį [plg. aštuonis mėnesius] nuo skundo gavimo. Tačiau tai priklauso nuo konkretaus atvejo aplinkybių ir visų pirma nuo to, ar Komisija iš skundo pateikėjo gavo pakankamai informacijos. Jei Komisija nuspręstų pradėti Sąlygų reglamento 6 straipsnyje nustatytą procedūrą ir pasiūlyti Tarybai atitinkamas priemones, ji skundo pateikėją informuotų po to, kai 1) išsiųstų pranešimą valstybei narei ir 2) išsiųstų pasiūlymą Tarybai. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Siekdama palengvinti skundų teikimą pagal Sąlygų reglamentą, Komisija savo Biudžeto generalinio direktorato Centrinėje finansų tarnyboje sukūrė specialią e. pašto dėžutę BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu, per kurią trečioji šalis gali atkreipti Komisijos dėmesį į įtariamus su Sąlygų reglamentu susijusius teisinės valstybės principų pažeidimus. Gairių II priede pateikiama informacija, kurią galima įtraukti kreipiantis į Komisiją, taip pat rekomenduojama forma, kuri gali būti naudojama tokiems skundams pateikti. Jei nesusitarta kitaip, skundo pateikėjo tapatybė bus griežtai konfidenciali ir Komisija užtikrins, kad būtų laikomasi Direktyvoje (ES) 2019/1937 (63) nustatytų taisyklių. |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Išankstiniai kontaktai su atitinkama valstybe nare

| 72. | Prieš išsiųsdama rašytinį pranešimą pagal Sąlygų reglamento 6 straipsnio 1 dalį, Komisija gali susisiekti su atitinkama valstybe nare, jei tai būtina norint atlikti išankstinį vertinimą. Taigi, jei gavusi skundą arba remdamasi bet kokia kita surinkta informacija Komisija dar negali nustatyti, ar esama pagrįstų priežasčių manyti, kad reglamento 4 straipsnyje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, ji turėtų turėti galimybę susisiekti su atitinkama valstybe nare, kad per pagrįstą ir tinkamą laikotarpį surinktų informaciją ar paaiškinimus, kurių jai gali prireikti. Per tą patį laikotarpį valstybė narė gali pasinaudoti galimybe ištaisyti padėtį. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Tokiais atvejais Komisija stengsis palaikyti atvirą dialogą su atitinkama valstybe nare, kad būtų sudarytos sąlygos tvirtesniam bendradarbiavimui, o susirūpinimą keliantys klausimai galbūt būtų sprendžiami ankstyvame etape. Šis požiūris taip pat atspindi lojalaus bendradarbiavimo principą, įtvirtintą ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, ir tai, kad vienas iš pagrindinių Sąlygų reglamento tikslų yra prevencija. Kai Komisija paprašo valstybės narės pateikti pirminius rašytinius paaiškinimus, ji nustato terminus, atsižvelgdama į prašomų paaiškinimų apimtį ir sudėtingumą. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Jei atitinkama valstybė narė per Komisijos nustatytą laikotarpį nereaguoja arba nebendradarbiauja, Komisija nedelsdama užbaigia preliminarų vertinimą remdamasi turima informacija. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Per išankstinius kontaktus su valstybėmis narėmis (jei buvo manoma, kad tokie išankstiniai kontaktai yra reikalingi), taip pat visais procedūros etapais ir atlikdama vertinimą, Komisija visoms valstybėms narėms taikys tuos pačius objektyvumo, nešališkumo ir sąžiningumo principus. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Oficiali procedūra pagal Sąlygų reglamento 6 straipsnį

| 76. | Nustačiusi, kad esama pagrįstų priežasčių manyti, jog priemonių priėmimo pagal Sąlygų reglamentą sąlygos yra tenkinamos ir kad kitos Sąjungos teisės aktuose nustatytos procedūros neleistų jai veiksmingiau apsaugoti Sąjungos biudžeto, Komisija nusiunčia atitinkamai valstybei narei rašytinį pranešimą, kuriame išdėsto faktines aplinkybes ir konkrečias priežastis, kuriomis ji grindė savo išvadas, ir pradeda Sąlygų reglamento 6 straipsnyje numatytą procedūrą (toliau – procedūra). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Reaguodama į išvadas, pateiktas Komisijos rašytiniame pranešime arba prašyme pateikti pastabų pagal Sąlygų reglamento 6 straipsnio 7 dalį, atitinkama valstybė narė turėtų pateikti prašomą informaciją ir per Komisijos nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei vienas mėnuo ir ilgesnis nei trys mėnesiai nuo pranešimo arba prašymo pateikti pastabų dienos, gali pasiūlyti arba priimti taisomąsias priemones (64). Jei apsikeitus informacija, kaip numatyta Sąlygų reglamento 6 straipsnio 1–7 dalyse, Komisija nustato, kad Sąlygų reglamento taikymo sąlygos yra tenkinamos ir kad pasiūlytos taisomosios priemonės nėra tinkamos, ji pasiūlys Tarybai priimti priemones Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Spręsdama, ar siūlyti priemones, Komisija visais procedūros etapais tinkamai įvertins gautą informaciją ir atitinkamos valstybės narės pateiktas pastabas (65), taip pat visų procedūros metu pasiūlytų taisomųjų priemonių tinkamumą. Vertindama, kurias priemones pasiūlyti, Komisija taip pat remsis visa informacija, surinkta per galimus išankstinius kontaktus su atitinkama valstybe nare, be kita ko, prireikus, prieš pradėdama procedūrą, taip pat visa atitinkama informacija iš turimų šaltinių, įskaitant Sąjungos institucijų ir įstaigų, kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų ir kitų pripažintų institucijų sprendimus, išvadas ir rekomendacijas. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Šia procedūra bus ne tik užtikrintos atitinkamos šalies procesinės teisės, bet ir atsižvelgta į objektyvumo, nediskriminavimo ir vienodo požiūrio į atitinkamą valstybę narę principus, ir ji bus vykdoma laikantis nešališko ir įrodymais grindžiamo požiūrio (66). Pagal Sąlygų reglamento 23 konstatuojamąją dalį Komisija yra įsipareigojusi kuo tinkamiau pasinaudoti savo teisėmis pagal SESV 237 straipsnį ir Tarybos darbo tvarkos taisykles (67) siekdama užtikrinti, kad Taryba laiku priimtų sprendimą dėl pasiūlymo dėl priemonių (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Priemonių panaikinimo procedūra

| 80. | Tarybai priėmus priemones, Komisija reguliariai stebės padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Pagal Sąlygų reglamento 7 straipsnio 2 dalį atitinkamos valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva ir ne vėliau kaip praėjus vieniems metams po to, kai Taryba priėmė priemones, Komisija iš naujo įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje, atsižvelgdama į jos pateiktus įrodymus, taip pat į atitinkamos valstybės narės priimtų taisomųjų priemonių tinkamumą. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Atitinkama valstybė narė gali bet kuriuo metu priimti naujas taisomąsias priemones ir Komisijai pateikti rašytinį pranešimą su įrodymais, kad priemonių priėmimo sąlygos nebetenkinamos. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Vertindama atitinkamos valstybės narės pateiktą rašytinį pranešimą ar bet kokią kitą informaciją, kurią Komisija surinko Tarybai priėmus priemones, Komisija vadovausis šių gairių 5.1 skirsnyje išsamiai aprašyta metodika ir objektyvumo, nešališkumo ir sąžiningumo principais. Atlikdama vertinimą, Komisija naudosis visa informacija, surinkta iš šių gairių 5.2 skirsnyje nurodytų informacijos šaltinių (69) po to, kai Taryba priėmė priemones. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Jei Komisija, įvertinusi valstybės narės pateiktą rašytinį pranešimą ar bet kokią kitą informaciją, kurią Komisija surinko po to, kai Taryba priėmė priemones, negali pagrįstai nustatyti, kad padėtis, dėl kurios priimtos priemonės, yra ištaisyta, ji, prieš baigdama vertinimą, pagal Sąlygų reglamento 7 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą ir 6 straipsnio 4 dalį gali paprašyti atitinkamos valstybės narės arba bet kurios trečiosios šalies, galinčios turėti atitinkamos informacijos, pateikti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Atitinkama valstybė narė turėtų pateikti prašomą informaciją ir per Komisijos nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei vienas mėnuo ir ilgesnis nei trys mėnesiai nuo pranešimo arba prašymo pateikti pastabų dienos, reaguodama į Komisijai susirūpinimą keliančius klausimus, gali pasiūlyti arba pritaikyti iš pradžių pasiūlytas taisomąsias priemones (70). Jei apsikeitus informacija ir Komisijai parengus galutinį vertinimą, Komisija mano, kad padėtis, dėl kurios priimtos priemonės, yra ištaisyta, ji pagal Sąlygų reglamento 7 straipsnio 2 dalį pateiks Tarybai pasiūlymą dėl įgyvendinimo sprendimo, kuriuo panaikinamos priimtos priemonės. Tais atvejais, kai Komisija nustato, kad padėtis, dėl kurios priimtos priemonės, yra ištaisyta iš dalies, ji pateikia Tarybai pasiūlymą dėl įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritaikomos priimtos priemonės. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Priemonės gali būti panaikintos arba pritaikytos, jei teisinės valstybės principų pažeidimai, nepaisant to, kad jie daromi ilgą laiką, nebedaro poveikio Sąjungos biudžetui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai (71). Tais atvejais, kai Komisija nustato, kad padėtis, dėl kurios priimtos priemonės, nėra ištaisyta, ji pateikia atitinkamai valstybei narei motyvuotą sprendimą ir apie tai informuoja Tarybą. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Šia procedūra bus ne tik užtikrintos atitinkamos šalies procesinės teisės, bet ir atsižvelgta į objektyvumo, nediskriminavimo ir vienodo požiūrio į atitinkamą valstybę narę principus, ir ji bus vykdoma laikantis nešališko ir įrodymais grindžiamo požiūrio (72). Pagal Sąlygų reglamento 23 konstatuojamąją dalį Komisija yra įsipareigojusi kuo tinkamiau pasinaudoti savo teisėmis pagal SESV 237 straipsnį ir Tarybos darbo tvarkos taisykles (73) siekdama užtikrinti, kad Taryba laiku priimtų sprendimą dėl pasiūlymo dėl priemonių panaikinimo arba pritaikymo (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Sąjungos finansavimo galutinių gavėjų ir naudos gavėjų teisėtų teisių apsauga pagal sąlygų reglamentą

| 87. | Pagal Sąlygų reglamentą priimtos priemonės turės finansinį arba ekonominį poveikį. Tačiau šį poveikį turėtų pajusti tik atitinkama valstybė narė arba konkrečiais atvejais – tam tikri fondus valdantys nacionaliniai subjektai. Jei sprendime dėl priemonių priėmimo remiantis tinkamai pagrįstomis priežastimis, atitinkančiomis taikytinas Sąjungos taisykles, nenurodyta kitaip, tų priemonių taikymas neturėtų daryti poveikio valdžios subjektų arba valstybių narių jau prisiimtoms pareigoms atlikti mokėjimus galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, turintiems teisę į tokius mokėjimus pagal atitinkamą Sąjungos programą arba fondą. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Priemonės gali būti susijusios su Sąjungos fondais arba Sąjungos programomis, nepriklausomai nuo to, koks valdymo metodas yra taikomas, t. y. ar įgyvendinama tiesiogiai (valdo Komisijos padaliniai arba vykdomosios įstaigos (75)), netiesiogiai (valdo vienas iš Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų subjektų) arba bendrai su valstybėmis narėmis (pasidalijamasis valdymas (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Jei sprendime dėl priemonių taikymo nenurodyta kitaip, dėl priemonių taikymo nepasikeičia valdžios subjektų arba valstybių narių jau prisiimtos pareigos įgyvendinti programą arba naudoti fondų lėšas nepriklausomai nuo to, koks valdymo metodas yra taikomas, visų pirma jų teisinės prievolės atlikti mokėjimus galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, kaip numatyta taikytinuose Sąjungos dokumentuose ir konkrečiuose teisės aktuose, kuriais tokios prievolės nustatytos. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Kitaip tariant, valdžios subjektai arba valstybės narės negali atitinkamų Tarybos priimtų priemonių naudoti kaip pagrindo nevykdyti jau prisiimtų pareigų galutinių gavėjų arba naudos gavėjų atžvilgiu, susijusių su mokėjimais pagal atitinkamas taikytinas taisykles. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad, jei sprendime dėl priemonių priėmimo nenurodyta kitaip, atitinkamų priemonių taikymas nedaro poveikio valdžios subjektų arba valstybių narių pareigoms įgyvendinti programą arba naudoti fondų lėšas ir visų pirma jų pareigoms galutinių gavėjų arba naudos gavėjų atžvilgiu. Komisija mano, kad norint padaryti išvadą, ar taikant atitinkamas priemones naudos gavėjų arba galutinių gavėjų teisėms gali būti teisėtai daromas poveikis, reikia analizuoti kiekvieną atvejį atskirai, ir šiuo tikslu ji įvertins visą atitinkamą informaciją. Šiame etape Komisija mano, kad iš esmės tais atvejais, kai naudos gavėjas arba galutinis gavėjas dalyvavo pažeidžiant teisinės valstybės principus, pavyzdžiui, korupcijos, sisteminio sukčiavimo ir interesų konfliktų atvejais, priemonės, kurios turi būti priimtos pagal Sąlygų reglamentą, gali turėti poveikį ir tam naudos gavėjui arba galutiniam gavėjui. Jei Komisija sužinotų apie tokius atvejus, ji į savo pasiūlymą Tarybai įtrauktų i) išvadą dėl to, ar siūlomos priemonės turėtų daryti poveikį tam tikriems galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, ii) priežastis, pagrindžiančias šią išvadą, ir iii) konkretų pasiūlymą dėl tų naudos gavėjų arba galutinių gavėjų. |
| --- | --- |

91.

Informavimo priemonės ir ataskaitų teikimas

| 92. | Sąjungos programų ar fondų naudos gavėjai arba galutiniai gavėjai turėtų būti informuojami apie savo teises pagal Sąlygų reglamentą. Šiuo tikslu Komisija sukūrė specialią interneto svetainę https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_lt, kurioje piliečiai, įskaitant naudos gavėjus arba galutinius gavėjus, gali ieškoti neoficialių gairių. Jie taip pat gali pateikti Komisijai informaciją dėl klausimų, susijusių su Sąlygų reglamento taikymu, užpildydami toje svetainėje pateiktą skundo formą ir ją išsiųsdami į specialią pašto dėžutę adresu BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Komisija savo interneto svetainėje paskelbs informaciją apie priemones, kurias Taryba priėmė remdamasi Komisijos pasiūlymu, kad naudos gavėjai ir galutiniai gavėjai žinotų apie kiekvienai valstybei narei taikomas priemones. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Jei, Tarybai pagal Sąlygų reglamentą nustačius tinkamas priemones, atitinkama valstybė narė atsisako atlikti išmokas Sąjungos programų ar fondų, kuriems taikomos tos priemonės, naudos gavėjams arba galutiniams gavėjams, atitinkami naudos gavėjai arba galutiniai gavėjai pirmiausia turėtų perduoti klausimą kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, imdamiesi visų pagal taikytinas nacionalines taisykles galimų veiksmų, įskaitant skundus atitinkamai susijusios valstybės narės institucijai. Jei nėra sąlygų imtis tokių veiksmų arba jie yra neveiksmingi (77), gavėjai turėtų apie tai informuoti Komisiją ir, kai įmanoma, pateikti atitinkamus įrodymus šiuo klausimu. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad po teisinių veiksmų būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų, laikantis taikytinos teisinės sistemos. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Naudos gavėjai arba galutiniai gavėjai galėtų pranešti Komisijai apie galimus Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalies pažeidimus, jeigu pažeidimai yra tiesiogiai susiję su jais. Savo skunduose naudos gavėjai arba galutiniai gavėjai turėtų aiškiai nurodyti i) savo teisės gauti išmoką iš valstybės narės teisinį pagrindą, ii) tai, kad valstybė narė nevykdo savo pareigos mokėti pagal atitinkamos Sąjungos programos ar fondo taisykles, iii) jau atliktus teisinius veiksmus ir susijusius rezultatus, jei tokių yra, ir pateikti visus būtinus įrodymus ir patvirtinamuosius dokumentus, kad būtų galima įrodyti, jog buvo pradėti atitinkami teisiniai veiksmai, taip pat tai, kad valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimų pagal Sąlygų reglamento 5 straipsnį (jei tokių yra). Į teikiamą informaciją turėtų būti įtraukta visa šių gairių III priede prašoma informacija. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Pagal SESV 339 straipsnį ir Pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsnį Sąjungos pareigūnai ir tarnautojai privalo neatskleisti informacijos, kuriai taikomas profesinės paslapties reikalavimas. Komisija taip pat užtikrins, kad būtų laikomasi Direktyvoje (ES) 2019/1937 nustatytų taisyklių (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Naudodamos Sąjungos fondų lėšas pagal pasidalijamojo valdymo principą, valstybės narės, kurioms taikomos pagal Sąlygų reglamentą priimtos priemonės, privalo teikti ataskaitas Komisijai dėl konkrečių veiksmų, kurių ėmėsi, kad įvykdytų savo pareigas išmokėti atitinkamo Sąjungos fondo ar programos lėšas galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams. Tokios ataskaitos turėtų apimti informaciją ir įrodymus, kad laikomasi tų reikalavimų (pvz., atitinkamus apskaitos įrašus ir patvirtinamuosius dokumentus), ir turėtų būti teikiamos kas tris mėnesius nuo priemonių priėmimo (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Remdamasi Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalyje numatyta ataskaita ir kitais atitinkamos valstybės narės pateiktais įrodymais arba kita surinkta informacija, įskaitant informaciją, gautą iš galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, Komisija patikrins, ar laikytasi Sąlygų reglamente ir kituose taikytinuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų pareigų išmokėti galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams lėšas, susijusias su lėšų naudojimu pagal pasidalijamojo valdymo principą. Prireikus ji dės visas pastangas, kad užtikrintų, jog bet kokia valdžios subjektų arba valstybių narių mokėtina suma būtų faktiškai išmokėta galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams pagal atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles. Tai gali apimti, pavyzdžiui, finansinių pataisų taikymą pagal taikytiną Sąjungos teisę (80). Be to, siekdama užtikrinti, kad valstybė narė laikytųsi reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos, Komisija gali nuspręsti pradėti pažeidimo tyrimo procedūrą prieš atitinkamą valstybę narę. Prieš imdamasi bet kokių priemonių užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo pareigos išmokėti lėšas galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, Komisija užtikrins, kad būtų gerbiamos atitinkamos valstybės narės procesinės teisės. |
| --- | --- |

97.

7.   Šių gairių peržiūra

| 98. | Komisija gali deramu laiku peržiūrėti šias gaires, kad atsižvelgtų į savo praktikos pokyčius, atitinkamus Sąjungos teisės aktų pakeitimus arba atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, kartu užtikrindama teisinį tikrumą. Peržiūrėdama gaires Komisija konsultuosis su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Žr. 1986 m. balandžio 23 d. Sprendimą Les Verts / Parlamentas, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, 23 punktą. Taip pat žr. 2021 m. balandžio 20 d. Sprendimą Repubblika / Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, 61–65 punktus.

(2)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 126 ir 129 punktus.

(3)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1).

(4)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 188 punktą.

(5)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(6)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

(7)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

(8)  Žr. ES sutarties 19 straipsnio 1 dalį.

(9)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 165 punktą.

(10)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 288 punktą.

(11)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 154 punktą.

(12)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 227 punktą.

(13)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 229 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 324 punktą.

(14)  Situacijų, turinčių teisinės valstybės principų pažeidimų požymių, sąrašas taip pateikiamas šių gairių I priede.

(15)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 130 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 148 punktą.

(16)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 131 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 149 punktą.

(17)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 132 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 150 punktą.

(18)  Orientacinis tokių konkrečių situacijų sąrašas taip pateikiamas šių gairių I priede.

(19)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 143 punktą

(20)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/-21 ECLI:EU:C:2022:97, 143 punktą.

(21)  Žr. Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies g punktą.

(22)  Žr. atitinkamas pirmiau nurodytas Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 nuostatas.

(23)  Tai nedaro poveikio nedalyvaujančių valstybių narių pareigoms bendradarbiauti su Europos prokuratūra pagal taikomas Sąjungos taisykles, kai ji naudojasi savo kompetencija dalyvaujančiose valstybėse narėse ir paprašo tokio bendradarbiavimo.

(24)  Pagal pirmiau nurodytas Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 nuostatas.

(25)  Šios pareigos numatytos Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013. Gairėse pateikiamas nebaigtinis sąrašas.

(26)  Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 8 straipsnis.

(27)  Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 3 straipsnis.

(28)  Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 7 straipsnio 7 dalis.

(29)  Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 5 straipsnio 5 dalis.

(30)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 883/2013 11 straipsnio 3 ir 5 dalys.

(31)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 294 punktą.

(32)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21 ECLI:EU:C:2022:97, 301 punktą, ir Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 173 punktą.

(33)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

(34)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:I:EU:C:2022:98, 186 punktą.

(35)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 265 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 297 punktą.

(36)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 331 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, 361 punktą.

(37)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 332 punktą.

(38)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 262 punktą.

(39)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 266 punktą ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:I:EU:C:2022:98, 298 punktą.

(40)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 262 punktą.

(41)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, EC:I:EU:C:2022:98, 288 punktą.

(42)  Žr. Finansinio reglamento 135 straipsnį.

(43)  Žr. Finansinio reglamento 101 straipsnio 8 dalį; taip pat žr., pavyzdžiui, 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės“ (toliau – BNR) (OL L 231, 2021 6 30, p. 159) 96, 97 ir 104 straipsnius, ir 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549), 52 straipsnį.

(44)  Žr. Finansinio reglamento 63 straipsnio 2 dalį; taip pat žr., pavyzdžiui, BNR 69 straipsnio 3 dalį ir 103 straipsnį, taip pat Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 58 straipsnį, o nuo 2023 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 187), 57 straipsnį.

(45)  Mokėjimai gali būti pertraukti, jei: a) yra duomenų, iš kurių matyti, kad yra didelis trūkumas, ir dėl jo nesiimta taisomųjų priemonių; b) Komisija turi atlikti papildomus patikrinimus, nes gavo informacijos, kad mokėjimo paraiškoje nurodytos išlaidos gali būti susijusios su pažeidimu. Mokėjimai gali būti sustabdyti, jei: a) valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų, kad ištaisytų padėtį, dėl kurios pagal BNR 96 straipsnį pertraukti mokėjimai; b) yra didelis trūkumas; c) mokėjimo paraiškose pateiktos išlaidos susijusios su pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; d) Komisija yra pareiškusi pagrįstą nuomonę pažeidimo procedūros pagal SESV 258 straipsnį atžvilgiu dėl klausimo, dėl kurio kyla rizika išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui. Finansinės pataisos atliekamos, jei: a) yra didelis trūkumas, dėl kurio kilo rizika fondų paramai, kuri jau sumokėta programai; b) pripažintose sąskaitose nurodytos išlaidos yra netvarkingos, ir jų valstybė narė nenustatė ir apie jas nepranešė; c) prieš Komisijai pradedant taikyti finansinių pataisų procedūrą valstybė narė neįvykdė savo įsipareigojimų pagal 97 straipsnį.

(46)  Žr. Sąlygų reglamento 15 konstatuojamąją dalį.

(47)  Žr. Sąlygų reglamento 5 straipsnį.

(48)  Žr. Sąlygų reglamento 5 straipsnio 3 dalį.

(49)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 112 punktą.

(50)  Žr. Sąlygų reglamento 5 straipsnio 3 dalį.

(51)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 331 punktą, ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:I:EU:C:2022:98, 361 punktą.

(52)  Žr. Sąlygų reglamento 18 konstatuojamąją dalį.

(53)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 332 punktą.

(54)  Žr. Sąlygų reglamento 5 straipsnio 3 dalį.

(55)  Pavyzdžiui, tais atvejais, kai bus nustatytas teisinės valstybės principų pažeidimo poveikis Sąjungos biudžeto pajamoms.

(56)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 275 punktą.

(57)  Žr. Sąlygų reglamento 16 konstatuojamąją dalį.

(58)  Žr., be kitų bylų, 1988 m. rugsėjo 20 d. Sprendimą Ispanijos Karalystė / Europos Bendrijų Taryba, C-203/86, ECLI:EU:C:1988:420, 25 punktą. Naujesnė byla – žr. 2020 m. spalio 8 d. Sprendimą Universitatea „Lucian Blaga“ Sibiu ir kt., C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, 44 punktą.

(59)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 233 ir 235 punktus ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:I:EU:C:2022:98, 265 ir 283 punktus.

(60)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 240 punktą.

(61)  Tai nedaro poveikio Sąjungos finansavimo galutinių gavėjų ir naudos gavėjų teisėtų teisių apsaugai pagal Sąlygų reglamentą, žr. 6 skirsnį.

(62)  Šių kitų išteklių sąrašą, įskaitant skundo dėl Sąjungos teisės pažeidimo formą, galima rasti adresu https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_lt.

(63)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

(64)  Žr. Sąlygų reglamento 6 straipsnio 5 dalį.

(65)  Žr. Sąlygų reglamento 6 straipsnio 7 dalį.

(66)  Žr. Sąlygų reglamento 26 konstatuojamąją dalį.

(67)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

(68)  Žr. Sąlygų reglamento 6 straipsnio 10 dalį.

(69)  Pagal Sąlygų reglamento 7 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą ir 6 straipsnio 3 dalį.

(70)  Žr. Sąlygų reglamento 7 straipsnio 2 dalies paskutinį sakinį kartu su 6 straipsnio 5 dalimi.

(71)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 178 punktą ir 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:I:EU:C:2022:98, 217 punktą.

(72)  Žr. Sąlygų reglamento 26 konstatuojamąją dalį.

(73)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

(74)  Žr. Sąlygų reglamento 6 straipsnio 10 dalį.

(75)  Žr. Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą.

(76)  Žr. Finansinio reglamento 63 straipsnį.

(77)  Pavyzdžiui, tais atvejais, kai nacionalinės institucijos nepagrįstai delsia atsakyti ir (arba) priimti sprendimą dėl gavėjo veiksmų.

(78)  Daugiau informacijos apie tai, kaip Komisija nagrinėja skundus, galima rasti adresu https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_lt.

(79)  Žr. Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalį ir 19 konstatuojamąją dalį.

(80)  Žr. Sąlygų reglamento 19 konstatuojamąją dalį.

---

I PRIEDAS

Teisinės valstybės principų pažeidimai

Teisinės valstybės principų pažeidimų pavyzdžiai (Sąlygų reglamento 3 straipsnis)

| a) | keliamas pavojus teismų nepriklausomumui. Šiuo klausimu Sąlygų reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad „teisminių institucijų nepriklausomumas suponuoja visų pirma tai, kad atitinkamai teisminei institucijai tiek pagal atitinkamas taisykles, tiek praktikoje sudarytos sąlygos vykdyti savo teismines funkcijas visiškai savarankiškai – jai netaikomi jokie hierarchiniai suvaržymai ir ji nėra pavaldi jokiai kitai institucijai, taip pat ji nesilaiko nurodymų ar instrukcijų iš jokio kito šaltinio – atitinkama institucija taip yra saugoma nuo išorės kišimosi ar spaudimo, kuris galėtų sumažinti galimybę jos nariams nepriklausomai priimti sprendimus ir galėtų daryti poveikį jų sprendimams. Norint užtikrinti nepriklausomumą ir nešališkumą būtina, kad būtų nustatytos taisyklės, visų pirma susijusios su institucijos sudėtimi ir jos narių skyrimu, jų kadencijos trukme ir jų pašalinimo bei atleidimo pagrindais – taip būtų išsklaidytos bet kokios pagrįstos asmenų abejonės dėl tos institucijos atsparumo išorės veiksniams ir jos neutralumo, kiek tai susiję su interesais jos nagrinėjamose bylose“.

  Remiantis ESTT praktika, „[n]epriklausomumo sąvoka, be kita ko, suponuoja, kad institucija savo jurisdikcinę veiklą vykdo visiškai autonomiškai, jos nesaisto jokie hierarchijos ar pavaldumo ryšiai, ji negauna jokių nurodymų ar įpareigojimų, taigi yra apsaugota nuo išorinio poveikio ar spaudimo, kurie gali kelti grėsmę jos narių nepriklausomam sprendimų priėmimui ir turėti įtakos jų sprendimams“
   (1). |
| --- | --- |

a)

keliamas pavojus teismų nepriklausomumui. Šiuo klausimu Sąlygų reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad „teisminių institucijų nepriklausomumas suponuoja visų pirma tai, kad atitinkamai teisminei institucijai tiek pagal atitinkamas taisykles, tiek praktikoje sudarytos sąlygos vykdyti savo teismines funkcijas visiškai savarankiškai – jai netaikomi jokie hierarchiniai suvaržymai ir ji nėra pavaldi jokiai kitai institucijai, taip pat ji nesilaiko nurodymų ar instrukcijų iš jokio kito šaltinio – atitinkama institucija taip yra saugoma nuo išorės kišimosi ar spaudimo, kuris galėtų sumažinti galimybę jos nariams nepriklausomai priimti sprendimus ir galėtų daryti poveikį jų sprendimams. Norint užtikrinti nepriklausomumą ir nešališkumą būtina, kad būtų nustatytos taisyklės, visų pirma susijusios su institucijos sudėtimi ir jos narių skyrimu, jų kadencijos trukme ir jų pašalinimo bei atleidimo pagrindais – taip būtų išsklaidytos bet kokios pagrįstos asmenų abejonės dėl tos institucijos atsparumo išorės veiksniams ir jos neutralumo, kiek tai susiję su interesais jos nagrinėjamose bylose“.

Remiantis ESTT praktika, „[n]epriklausomumo sąvoka, be kita ko, suponuoja, kad institucija savo jurisdikcinę veiklą vykdo visiškai autonomiškai, jos nesaisto jokie hierarchijos ar pavaldumo ryšiai, ji negauna jokių nurodymų ar įpareigojimų, taigi yra apsaugota nuo išorinio poveikio ar spaudimo, kurie gali kelti grėsmę jos narių nepriklausomam sprendimų priėmimui ir turėti įtakos jų sprendimams“
   (1).

| b) | valdžios institucijų, įskaitant







  — | teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, |
| --- | --- | --- |

b)

valdžios institucijų, įskaitant

—

teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų,

| — | kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, |
| --- | --- |

—

kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui,

| — | neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konfliktų. |
| --- | --- |

—

neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konfliktų.

Remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, „esant šioms situacijoms galėtų būti pažeisti draudimo vykdomosios valdžios institucijoms priimti savavališkus sprendimus principas arba veiksmingos teisminės gynybos principas“
   (2).

| c) | galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko,







  — | nustatant varžomojo pobūdžio procesines taisykles ir |
| --- | --- | --- |

c)

galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko,

—

nustatant varžomojo pobūdžio procesines taisykles ir

| — | teismo sprendimų vykdymo neužtikrinimas arba |
| --- | --- |

—

teismo sprendimų vykdymo neužtikrinimas arba

| — | veiksmingo teisės pažeidimų tyrimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba sankcijų taikymo už juos ribojimas. |
| --- | --- |

—

veiksmingo teisės pažeidimų tyrimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba sankcijų taikymo už juos ribojimas.

Kiek tai susiję su pirmiau minimomis nuostatomis, Sąlygų reglamento 8 ir 9 konstatuojamosiose dalyse pabrėžiama, kad:

| „(8) | patikimą finansų valdymą valstybės narės gali užtikrinti tik tuo atveju, jeigu valdžios institucijos veikia laikydamosi teisės, jeigu pažeidimus, įskaitant mokestinį sukčiavimą, mokesčių slėpimą, korupciją, interesų konfliktus ar kitus teisės pažeidimus, tyrimų tarnybos ir prokuratūros nagrinėja veiksmingai ir jeigu nepriklausomi teismai bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismas gali veiksmingai atlikti valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų teisminę peržiūrą. |
| --- | --- |

„(8)

| (9) | teisminių institucijų nepriklausomumas ir nešališkumas turėtų būti užtikrinami visada, o tyrimų tarnyboms ir prokuratūroms turėtų būti sudarytos sąlygos tinkamai vykdyti savo funkcijas. (...) Teisminėms institucijoms, tyrimų tarnyboms ir prokuratūroms turėtų būti suteikta pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti veiksmingai ir visapusiškai gerbdamos teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, be kita ko, gerbdamos teises į gynybą. Galutiniai sprendimai turėtų būti įgyvendinami veiksmingai. Tos sąlygos yra būtinos kaip minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų pakenkti Sąjungos finansiniams interesams.“ |
| --- | --- |

(9)

Konkrečių situacijų ar institucijų elgesio (3)
  , kurie gali būti susiję su teisinės valstybės principų pažeidimais, pavyzdžiai (Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalis)

Konkrečių situacijų ar institucijų elgesio

3

, kurie gali būti susiję su teisinės valstybės principų pažeidimais, pavyzdžiai (Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalis)

| a) | tinkamas institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, įskaitant paskolas ir kitas priemones, kurioms teikiama Sąjungos biudžeto garantija, veikimas, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras; |
| --- | --- |

a)

tinkamas institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, įskaitant paskolas ir kitas priemones, kurioms teikiama Sąjungos biudžeto garantija, veikimas, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras;

tinkamas institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, įskaitant paskolas ir kitas priemones, kurioms teikiama Sąjungos biudžeto garantija, veikimas, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras;

| b) | tinkamas institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir auditą, veikimas ir tinkamas veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimas – šiuo klausimu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas paaiškino, kad „žodžių junginys „veiksmingas ir skaidrus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimas“ [...] yra susijęs su sąvoka „finansų valdymas“, kuri patenka į sąvoką „patikimas finansų valdymas“, nurodytą pačiose Sutartyse, visų pirma SESV 310 straipsnio 5 dalyje ir 317 pirmoje pastraipoje, ir apibrėžtą Finansinio reglamento 2 straipsnio 59 punkte kaip biudžeto vykdymas laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų. Sąvoka „finansinė atskaitomybė“ savo ruožtu visų pirma atspindi [Sąlygų reglamento] 4 straipsnio 2 dalies b punkte minimus finansų kontrolės, stebėsenos ir audito įpareigojimus, o žodžių junginys „veiksmingos ir skaidrios <...> sistemos“ reiškia, kad turi būti priimtas normų, kuriomis veiksmingai ir skaidriai užtikrinamas minėtas finansų valdymas ir atskaitomybė, rinkinys“
   (4).
  Teisingumo Teismas taip pat paaiškino, kad „sąvoka „finansinė atskaitomybė“ visų pirma atspindi minėtame 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus finansų kontrolės, stebėsenos ir audito įpareigojimus, o žodžių junginys „veiksmingos ir skaidrios <...> sistemos“ reiškia, kad turi būti priimtas normų, kuriomis veiksmingai ir skaidriai užtikrinamas minėtas finansų valdymas ir atskaitomybė, rinkinys
   (5)
  “. |
| --- | --- |

b)

tinkamas institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir auditą, veikimas ir tinkamas veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimas – šiuo klausimu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas paaiškino, kad „žodžių junginys „veiksmingas ir skaidrus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimas“ [...] yra susijęs su sąvoka „finansų valdymas“, kuri patenka į sąvoką „patikimas finansų valdymas“, nurodytą pačiose Sutartyse, visų pirma SESV 310 straipsnio 5 dalyje ir 317 pirmoje pastraipoje, ir apibrėžtą Finansinio reglamento 2 straipsnio 59 punkte kaip biudžeto vykdymas laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų. Sąvoka „finansinė atskaitomybė“ savo ruožtu visų pirma atspindi [Sąlygų reglamento] 4 straipsnio 2 dalies b punkte minimus finansų kontrolės, stebėsenos ir audito įpareigojimus, o žodžių junginys „veiksmingos ir skaidrios <...> sistemos“ reiškia, kad turi būti priimtas normų, kuriomis veiksmingai ir skaidriai užtikrinamas minėtas finansų valdymas ir atskaitomybė, rinkinys“
   (4).

tinkamas institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir auditą, veikimas ir tinkamas veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimas – šiuo klausimu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas paaiškino, kad „žodžių junginys „veiksmingas ir skaidrus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimas“ [...] yra susijęs su sąvoka „finansų valdymas“, kuri patenka į sąvoką „patikimas finansų valdymas“, nurodytą pačiose Sutartyse, visų pirma SESV 310 straipsnio 5 dalyje ir 317 pirmoje pastraipoje, ir apibrėžtą Finansinio reglamento 2 straipsnio 59 punkte kaip biudžeto vykdymas laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų. Sąvoka „finansinė atskaitomybė“ savo ruožtu visų pirma atspindi [Sąlygų reglamento] 4 straipsnio 2 dalies b punkte minimus finansų kontrolės, stebėsenos ir audito įpareigojimus, o žodžių junginys „veiksmingos ir skaidrios <...> sistemos“ reiškia, kad turi būti priimtas normų, kuriomis veiksmingai ir skaidriai užtikrinamas minėtas finansų valdymas ir atskaitomybė, rinkinys“

4

Teisingumo Teismas taip pat paaiškino, kad „sąvoka „finansinė atskaitomybė“ visų pirma atspindi minėtame 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus finansų kontrolės, stebėsenos ir audito įpareigojimus, o žodžių junginys „veiksmingos ir skaidrios <...> sistemos“ reiškia, kad turi būti priimtas normų, kuriomis veiksmingai ir skaidriai užtikrinamas minėtas finansų valdymas ir atskaitomybė, rinkinys

5

“.

| c) | tinkamas tyrimų tarnybų ir prokuratūrų veikimas, susijęs su







  — | sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, ypač tais atvejais, kai dėl tokio sukčiavimo gali būti nesurinkti mokesčiai, pvz., PVM, ir muitai, turintys tiesioginį poveikį ištekliams, kurių reikia, kad Sąjunga pasiektų savo tikslus ir vykdytų savo politiką, |
| --- | --- | --- |

c)

tinkamas tyrimų tarnybų ir prokuratūrų veikimas, susijęs su

tinkamas tyrimų tarnybų ir prokuratūrų veikimas, susijęs su

—

sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, ypač tais atvejais, kai dėl tokio sukčiavimo gali būti nesurinkti mokesčiai, pvz., PVM, ir muitai, turintys tiesioginį poveikį ištekliams, kurių reikia, kad Sąjunga pasiektų savo tikslus ir vykdytų savo politiką,

sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, ypač tais atvejais, kai dėl tokio sukčiavimo gali būti nesurinkti mokesčiai, pvz., PVM, ir muitai, turintys tiesioginį poveikį ištekliams, kurių reikia, kad Sąjunga pasiektų savo tikslus ir vykdytų savo politiką,

| — | korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, tyrimu ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už juos; |
| --- | --- |

—

korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, tyrimu ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už juos;

korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, tyrimu ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už juos;

| d) | nepriklausomų teismų atliekama veiksminga Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytų institucijų veiksmų ar neveikimo teisminė peržiūra.

  Sąlygų reglamento 9 konstatuojamojoje dalyje visų pirma pabrėžiama, kad „teisminėms institucijoms, tyrimų tarnyboms ir prokuratūroms turėtų būti suteikta pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti veiksmingai ir visapusiškai gerbdamos teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, be kita ko, gerbdamos teises į gynybą. Galutiniai sprendimai turėtų būti įgyvendinami veiksmingai. Tos sąlygos yra būtinos kaip minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų pakenkti Sąjungos finansiniams interesams.“; |
| --- | --- |

d)

nepriklausomų teismų atliekama veiksminga Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytų institucijų veiksmų ar neveikimo teisminė peržiūra.

nepriklausomų teismų atliekama veiksminga Sąlygų reglamento 4 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytų institucijų veiksmų ar neveikimo teisminė peržiūra.

Sąlygų reglamento 9 konstatuojamojoje dalyje visų pirma pabrėžiama, kad „teisminėms institucijoms, tyrimų tarnyboms ir prokuratūroms turėtų būti suteikta pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti veiksmingai ir visapusiškai gerbdamos teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, be kita ko, gerbdamos teises į gynybą. Galutiniai sprendimai turėtų būti įgyvendinami veiksmingai. Tos sąlygos yra būtinos kaip minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų pakenkti Sąjungos finansiniams interesams.“;

| e) | sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, prevencija ir sankcijų už juos taikymas, taip pat nacionalinių teismų arba administracinių institucijų veiksmingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymas gavėjams; |
| --- | --- |

e)

sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, prevencija ir sankcijų už juos taikymas, taip pat nacionalinių teismų arba administracinių institucijų veiksmingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymas gavėjams;

sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, prevencija ir sankcijų už juos taikymas, taip pat nacionalinių teismų arba administracinių institucijų veiksmingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymas gavėjams;

| f) | nepagrįstai sumokėtų sumų susigrąžinimas; |
| --- | --- |

f)

nepagrįstai sumokėtų sumų susigrąžinimas;

nepagrįstai sumokėtų sumų susigrąžinimas;

| g) | veiksmingas ir laiku vykdomas bendradarbiavimu su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos prokuratūra (jei atitinkama valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusioje veikloje) pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, joms atliekant tyrimus arba patraukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus. |
| --- | --- |

g)

veiksmingas ir laiku vykdomas bendradarbiavimu su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos prokuratūra (jei atitinkama valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusioje veikloje) pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, joms atliekant tyrimus arba patraukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus.

veiksmingas ir laiku vykdomas bendradarbiavimu su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos prokuratūra (jei atitinkama valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusioje veikloje) pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, joms atliekant tyrimus arba patraukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus.

---

(1)  2018 m. vasario 27 d. Sprendimas Associação Sindical dos Juízes Portugueses / Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 44 punktas. Taip pat žr. 2019 m. birželio 24 d. Sprendimą Komisija / Lenkijos Respublika, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, ir 2021 m. balandžio 20 d. Sprendimą Repubblika / Il-Prim Ministru, C-896/19, EU:C:2021:311.

1

Associação Sindical dos Juízes Portugueses

Tribunal de Contas

Komisija / Lenkijos Respublika

Repubblika / Il-Prim Ministru

(2)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Vengrija / Parlamentas ir Taryba, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, 245 punktą ir jame nurodytą Teismo praktiką.

2

Vengrija / Parlamentas ir Taryba

(3)  Šie pavyzdžiai yra tik orientaciniai, nes kitos situacijos ar institucijų elgesys, kurie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, taip pat gali patekti į Sąlygų reglamento taikymo sritį (plg. 4 straipsnio 2 dalies h punktą).

3

(4)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, ECLI:I:EU:C:2022:98, 333 punktą.

4

Lenkija / Parlamentas ir Taryba

(5)  Žr. 2022 m. vasario 16 d. Sprendimą Lenkija / Parlamentas ir Taryba, C-157/21, EC:I:EU:C:2022:98, 333 punktą.

5

Lenkija / Parlamentas ir Taryba

---

II PRIEDAS

Elementai, kurie turėtų būti įtraukti į skundą dėl įtariamų Sąlygų reglamente nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų

Duomenys, kuriuos skundo teikėjai turėtų įtraukti kreipdamiesi į Komisiją dėl įtariamų Sąlygų reglamente nustatytų teisinės valstybės principų pažeidimų:

| — | tapatybė ir kontaktiniai duomenys (1); |
| --- | --- |

—

tapatybė ir kontaktiniai duomenys (1);

| — | informacija apie tai, kaip įtariamai pažeistas teisinės valstybės principas (įskaitant tai, kokiais valdžios institucijų veiksmais ar neveikimu įtariamai pažeidžiami teisinės valstybės principai), ir atitinkami įrodymai; |
| --- | --- |

—

informacija apie tai, kaip įtariamai pažeistas teisinės valstybės principas (įskaitant tai, kokiais valdžios institucijų veiksmais ar neveikimu įtariamai pažeidžiami teisinės valstybės principai), ir atitinkami įrodymai;

| — | informacija apie tai, kaip įtariamas pažeidimas yra susijęs su Sąlygų reglamentu (apibūdinimas, kaip jis daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas), ir atitinkami įrodymai; |
| --- | --- |

—

informacija apie tai, kaip įtariamas pažeidimas yra susijęs su Sąlygų reglamentu (apibūdinimas, kaip jis daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas), ir atitinkami įrodymai;

| — | patvirtinamųjų dokumentų ir (arba) įrodymų, kuriuos prireikus galėtumėte nusiųsti Komisijai, sąrašas. |
| --- | --- |

—

patvirtinamųjų dokumentų ir (arba) įrodymų, kuriuos prireikus galėtumėte nusiųsti Komisijai, sąrašas.

Siekiant palengvinti Sąlygų reglamento taikymui svarbios informacijos teikimą ir užtikrinti, kad Komisija gautų aktualią ir struktūrizuotą informaciją, galėtų būti naudojamas toliau pateikiamas šablonas, kurį galima rasti interneto svetainėje https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_lt.

EUROPOS KOMISIJA

Skundas. Teisinės valstybės principų, darančių poveikį Sąjungos biudžetui ar finansiniams interesams, pažeidimas

Reglamentas 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (toliau – Sąlygų reglamentas)

Ši skundo forma skirta pranešti Europos Komisijai apie teisinės valstybės principų pažeidimus valstybėje narėje, kurie konkrečiai daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas.

Norėdami Europos Komisijai pateikti skundą dėl visų kitų su teisinės valstybės principais susijusių klausimų, užpildykite skundo formą, kurią galima rasti adresu https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_lt/.

| Privaloma užpildyti visus * pažymėtus laukelius. Rašykite glaustai, prireikus tęskite atskirame lape. |
| --- |

Privaloma užpildyti visus * pažymėtus laukelius. Rašykite glaustai, prireikus tęskite atskirame lape.

1.   Tapatybė ir kontaktiniai duomenys

| | Skundo teikėjas* | Atstovas (jei taikytina) |
| --- | --- | --- |
| Kreipinys* (ponas/ponia) | | |
| Vardas* | | |
| Pavardė* | | |
| Organizacija | | |
| Adresas* | | |
| Miestas* | | |
| Pašto kodas* | | |
| Šalis | | |
| Telefonas | | |
| E. paštas | | |
| Kalba* | | |
| Ar korespondenciją reikėtų siųsti jums ar jūsų atstovui?* | ☐ | ☐ |

Skundo teikėjas*

Atstovas (jei taikytina)

Kreipinys* (ponas/ponia)

Vardas*

Pavardė*

Organizacija

Adresas*

Miestas*

Pašto kodas*

Šalis

Telefonas

E. paštas

Kalba*

Ar korespondenciją reikėtų siųsti jums ar jūsų atstovui?*

☐

☐

2.   Dėl kokio teisinės valstybės principų pažeidimo teikiamas skundas?*

| keliamas pavojus teismų nepriklausomumui | ☐ |
| --- | --- |
| valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais, be kita ko, atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas | ☐ |
| neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konfliktų | ☐ |
| galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžomojo pobūdžio procesines taisykles ir teismo sprendimų vykdymo neužtikrinimas | ☐ |
| veiksmingo teisės pažeidimų tyrimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba sankcijų taikymo už juos ribojimas | ☐ |
| kita | Nurodykite |

keliamas pavojus teismų nepriklausomumui

☐

valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais, be kita ko, atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas

☐

neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konfliktų

☐

galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžomojo pobūdžio procesines taisykles ir teismo sprendimų vykdymo neužtikrinimas

☐

veiksmingo teisės pažeidimų tyrimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba sankcijų taikymo už juos ribojimas

☐

kita

Nurodykite

3.   Kam, jūsų nuomone, daro poveikį 2 punkte nurodytas įtariamas teisinės valstybės principų pažeidimas?*

(galima pasirinkti daugiau kaip vieną atsakymą)

| tinkamam institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, įskaitant paskolas ir kitas priemones, kurioms teikiama Sąjungos biudžeto garantija, veikimui, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras | ☐ |
| --- | --- |
| tinkamam institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir auditą, veikimui ir tinkamam veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimui | ☐ |
| tinkamam tyrimų tarnybų ir prokuratūrų veikimui, susijusiu su sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, tyrimu ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už juos | ☐ |
| nepriklausomų teismų atliekamai veiksmingai nurodytų valdžios institucijų veiksmų ar neveikimo teisminei peržiūrai | ☐ |
| sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui, taip pat nacionalinių teismų arba administracinių institucijų veiksmingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymui gavėjams | ☐ |
| nepagrįstai sumokėtų sumų susigrąžinimui | ☐ |
| veiksmingam ir laiku vykdomam bendradarbiavimui su OLAF pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, jai atliekant tyrimus arba traukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus | ☐ |
| [jei atitinkama valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusiame bendradarbiavime] veiksmingam ir laiku vykdomam bendradarbiavimu su Europos prokuratūra pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, jai atliekant tyrimus arba traukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus | ☐ |
| kitoms situacijoms arba institucijų elgesiui, kurie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga | ☐ |

tinkamam institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, įskaitant paskolas ir kitas priemones, kurioms teikiama Sąjungos biudžeto garantija, veikimui, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras

☐

tinkamam institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir auditą, veikimui ir tinkamam veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimui

☐

tinkamam tyrimų tarnybų ir prokuratūrų veikimui, susijusiu su sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, tyrimu ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn už juos

☐

nepriklausomų teismų atliekamai veiksmingai nurodytų valdžios institucijų veiksmų ar neveikimo teisminei peržiūrai

☐

sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu arba Sąjungos finansinių interesų apsauga, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui, taip pat nacionalinių teismų arba administracinių institucijų veiksmingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymui gavėjams

☐

nepagrįstai sumokėtų sumų susigrąžinimui

☐

veiksmingam ir laiku vykdomam bendradarbiavimui su OLAF pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, jai atliekant tyrimus arba traukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus

☐

[jei atitinkama valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusiame bendradarbiavime] veiksmingam ir laiku vykdomam bendradarbiavimu su Europos prokuratūra pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, jai atliekant tyrimus arba traukiant subjektus baudžiamojon atsakomybėn pagal taikytinus Sąjungos aktus

☐

kitoms situacijoms arba institucijų elgesiui, kurie yra susiję su patikimu Sąjungos biudžeto finansų valdymu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga

☐

4.   Kokia (-ios) nacionalinė (-ės) priemonė (-ės) arba praktika (-os), jūsų nuomone, pažeidžia teisinės valstybės principus pagal Sąlygų reglamentą ir kodėl?*

| |
| --- |

5.   Apibūdinkite problemą, pateikite faktus ir jūsų skundo priežastis* (ne daugiau kaip 10 000 ženklų).

| |
| --- |

6.   Kaip įtariamas teisinės valstybės principų pažeidimas valstybėje narėje daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas?

| 6.1. | Kaip pažeidimas daro poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas? |
| --- | --- |

6.1.

Kaip pažeidimas daro poveikį patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas?

| 6.2. | Ar pažeidimas pavienis ar sisteminis? Nurodykite |
| --- | --- |

6.2.

Ar pažeidimas pavienis ar sisteminis? Nurodykite

| 6.3. | Ar jau buvo padarytas poveikis patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai?
  Jei taip, paaiškinkite, kaip.
  Jeigu ne, paaiškinkite, kodėl kiltų didelė rizika patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai.
  Nurodykite pakankamai tiesioginį ryšį tarp įtariamo (-ų) pažeidimo (-ų) ir jo (jų) poveikio patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba rizikos, kad toks poveikis bus daromas? |
| --- | --- |

6.3.

Ar jau buvo padarytas poveikis patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai?

Jei taip, paaiškinkite, kaip.

Jeigu ne, paaiškinkite, kodėl kiltų didelė rizika patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai.

Nurodykite pakankamai tiesioginį ryšį tarp įtariamo (-ų) pažeidimo (-ų) ir jo (jų) poveikio patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba rizikos, kad toks poveikis bus daromas?

7.   Ankstesni bandymai spręsti šią problemą*

Ar jau ėmėtės veiksmų atitinkamoje šalyje ir mėginote išspręsti šią problemą?*

| JEI TAIP, tie veiksmai buvo: o administraciniai o teisiniai / teisminiai?








  7.1 | Apibūdinkite: a) su tuo susijusią įstaigą, instituciją ar teismą ir priimtą sprendimą, b) bet kokį kitą jums žinomą veiksmą. |
| --- | --- |

JEI TAIP, tie veiksmai buvo: o administraciniai o teisiniai / teisminiai?

7.1

| 7.2. | Ar jūsų skundą įstaiga, institucija ar teismas išnagrinėjo, ar jis tebenagrinėjamas? Jei nagrinėjamas, kada galėtų būti paskelbtas sprendimas?* |
| --- | --- |

7.2.

| JEI NE, pažymėkite tinkamą priežastį.






  o | Su tuo pačiu klausimu susijusi byla nagrinėjama nacionaliniame arba ES teisme. |
| --- | --- |

JEI NE, pažymėkite tinkamą priežastį.

o

Su tuo pačiu klausimu susijusi byla nagrinėjama nacionaliniame arba ES teisme.

| o | Nėra priemonių problemai išspręsti. |
| --- | --- |

o

Nėra priemonių problemai išspręsti.

| o | Taisomoji priemonė egzistuoja, tačiau yra per brangi arba jos taikymas būtų per ilgas. |
| --- | --- |

o

Taisomoji priemonė egzistuoja, tačiau yra per brangi arba jos taikymas būtų per ilgas.

| o | Pasibaigė veiksmams imtis skirtas terminas. |
| --- | --- |

o

Pasibaigė veiksmams imtis skirtas terminas.

| o | Neturiu teisės pareikšti ieškinį teisme. Nurodykite kodėl. |
| --- | --- |

o

Neturiu teisės pareikšti ieškinį teisme. Nurodykite kodėl.

| o | Nėra teisinės pagalbos / neturiu advokato. |
| --- | --- |

o

Nėra teisinės pagalbos / neturiu advokato.

| o | Nežinau, kokių priemonių yra šiai problemai spręsti. |
| --- | --- |

o

Nežinau, kokių priemonių yra šiai problemai spręsti.

| o | Kita, prašome nurodyti. |
| --- | --- |

o

Kita, prašome nurodyti.

8.   Jei jau kreipėtės į kurią nors ES instituciją, nagrinėjančią tokio pobūdžio problemas, pateikite savo bylos ar susirašinėjimo informaciją:

| o | Peticija Europos Parlamentui – Nr: .... |
| --- | --- |

o

Peticija Europos Parlamentui – Nr: ....

| o | Europos Komisija – Nr: .... |
| --- | --- |

o

Europos Komisija – Nr: ....

| o | Europos ombudsmenas – Nr: .... |
| --- | --- |

o

Europos ombudsmenas – Nr: ....

| o | Kita: institucijos arba įstaigos, į kurią kreipėtės, pavadinimas ir nuoroda į jūsų skundą (pavyzdžiui, SOLVIT, FIN-NET, Europos vartotojų centrai) |
| --- | --- |

o

Kita: institucijos arba įstaigos, į kurią kreipėtės, pavadinimas ir nuoroda į jūsų skundą (pavyzdžiui, SOLVIT, FIN-NET, Europos vartotojų centrai)

9.   Išvardykite visus papildomus patvirtinamuosius dokumentus ir (arba) įrodymus, kuriuos, jei paprašytumėte, galėtumėte atsiųsti Komisijai.

Image 1
  Šiuo etapu jokių dokumentų nesiųskite.

| |
| --- |

10.   Asmens duomenys*

Ar leidžiate Komisijai atskleisti jūsų tapatybę, jai kreipiantis į valdžios institucijas, dėl kurių teikiate skundą?

o Taip o Ne

Image 2

  Jūsų atsakymas neturės įtakos jūsų skundo nagrinėjimo būdui. Tačiau kai kuriais atvejais atskleidus jūsų tapatybę mums gali būti lengviau nagrinėti jūsų skundą.

---

(1)  Skundo pateikėjų tapatybės ir informacijos, kurią jie pateikė atitinkamai valstybei narei, atskleidimas priklauso nuo jų išankstinio sutikimo ir turi atitikti, inter alia, 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB.

---

III PRIEDAS

Elementai, kurie turėtų būti nurodomi ES finansavimo gavėjų ir (arba) galutinių gavėjų teikiamoje informacijoje

Naudos gavėjų arba galutinių gavėjų Komisijai teikiamoje informacijoje apie galimus Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalies pažeidimus iš esmės nurodytini šie elementai:

| — | tapatybė ir kontaktiniai duomenys (1); |
| --- | --- |

—

tapatybė ir kontaktiniai duomenys (1);

| — | informacija apie atitinkamą programą / fondą; |
| --- | --- |

—

informacija apie atitinkamą programą / fondą;

| — | informacija apie įtariamą Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalies pažeidimą; |
| --- | --- |

—

informacija apie įtariamą Sąlygų reglamento 5 straipsnio 2 dalies pažeidimą;

| — | patvirtinamieji dokumentai (įskaitant įrodymą, kad atitinkamas galutinis gavėjas arba naudos gavėjas pateikė oficialų skundą atitinkamai susijusios valstybės narės institucijai, ir visą informaciją bei dokumentus, susijusius su tokio skundo nagrinėjimo rezultatais, jei tokių yra). |
| --- | --- |

—

patvirtinamieji dokumentai (įskaitant įrodymą, kad atitinkamas galutinis gavėjas arba naudos gavėjas pateikė oficialų skundą atitinkamai susijusios valstybės narės institucijai, ir visą informaciją bei dokumentus, susijusius su tokio skundo nagrinėjimo rezultatais, jei tokių yra).

---

(1)  Skundo pateikėjų tapatybės ir informacijos, kurią jie pateikė atitinkamai valstybei narei, atskleidimas priklauso nuo jų išankstinio sutikimo ir turi atitikti, inter alia, 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB.

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/38

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 123/03)

2022 m. kovo 11 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10600. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10600. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/39

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 123/04)

2022 m. kovo 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10541. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10541. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/40

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 123/05)

2022 m. vasario 28 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10621. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10621. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/41

---

Euro kursas (1)

2022 m. kovo 17 d.

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1051 |
| JPY | Japonijos jena | 131,27 |
| DKK | Danijos krona | 7,4439 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84315 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4503 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0385 |
| ISK | Islandijos krona | 142,10 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,7800 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,777 |
| HUF | Vengrijos forintas | 372,05 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6889 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9465 |
| TRY | Turkijos lira | 16,3123 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5055 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3998 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,6391 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6130 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4980 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 340,02 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,5286 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,0176 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5730 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 835,97 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6364 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,690 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,767 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6339 |
| MXN | Meksikos pesas | 22,7880 |
| INR | Indijos rupija | 83,8435 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1051

JPY

Japonijos jena

131,27

DKK

Danijos krona

7,4439

GBP

Svaras sterlingas

0,84315

SEK

Švedijos krona

10,4503

CHF

Šveicarijos frankas

1,0385

ISK

Islandijos krona

142,10

NOK

Norvegijos krona

9,7800

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,777

HUF

Vengrijos forintas

372,05

PLN

Lenkijos zlotas

4,6889

RON

Rumunijos lėja

4,9465

TRY

Turkijos lira

16,3123

AUD

Australijos doleris

1,5055

CAD

Kanados doleris

1,3998

HKD

Honkongo doleris

8,6391

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6130

SGD

Singapūro doleris

1,4980

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 340,02

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,5286

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,0176

HRK

Kroatijos kuna

7,5730

IDR

Indonezijos rupija

15 835,97

MYR

Malaizijos ringitas

4,6364

PHP

Filipinų pesas

57,690

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,767

BRL

Brazilijos realas

5,6339

MXN

Meksikos pesas

22,7880

INR

Indijos rupija

83,8435

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/42

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 123/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Swiss Life International Holding AG“ (toliau – „Swiss Life“, Šveicarija); |
| --- | --- |

—

„Swiss Life International Holding AG“ (toliau – „Swiss Life“, Šveicarija);

| — | „Elips Life AG“ (toliau – ELAG, Lichtenšteinas) ir „A&H insurance portfolio of Elips Versicherungen AG“ (toliau – A&H, Lichtenšteinas, toliau, kartu su ELAG, – ELAG-A&H), kurias kontroliuoja „elipsLife EMEA Holding B.V.“ (Nyderlandai), galiausiai kontroliuojama bendrovės „Swiss Re Ltd“ (Šveicarija). |
| --- | --- |

—

„Elips Life AG“ (toliau – ELAG, Lichtenšteinas) ir „A&H insurance portfolio of Elips Versicherungen AG“ (toliau – A&H, Lichtenšteinas, toliau, kartu su ELAG, – ELAG-A&H), kurias kontroliuoja „elipsLife EMEA Holding B.V.“ (Nyderlandai), galiausiai kontroliuojama bendrovės „Swiss Re Ltd“ (Šveicarija).

Įmonė „Swiss Life“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės ELAG-A&H kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Swiss Life“ yra Europos gyvybės, rizikos ir pensijų draudimo, turto valdymo ir kitų finansinių produktų teikėja; |
| --- | --- |

—

„Swiss Life“ yra Europos gyvybės, rizikos ir pensijų draudimo, turto valdymo ir kitų finansinių produktų teikėja;

| — | ELAG-A&H yra Europos draudimo bendrovė, teikianti įvairius draudimo produktus instituciniams klientams (B2B verslas). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H yra Europos draudimo bendrovė, teikianti įvairius draudimo produktus instituciniams klientams (B2B verslas).

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/44

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 123/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Samsung BioLogics Co. Ltd.“ (toliau – „Samsung BioLogics“, Pietų Korėja), kontroliuojama bendrovės „Samsung Group“ (Pietų Korėja), ir |
| --- | --- |

—

„Samsung BioLogics Co. Ltd.“ (toliau – „Samsung BioLogics“, Pietų Korėja), kontroliuojama bendrovės „Samsung Group“ (Pietų Korėja), ir

| — | „Samsung Bioepis Co. Ltd.“ (toliau – „Bioepis“, Pietų Korėja), bendrai kontroliuojama bendrovių „Biogen Therapeutics Inc.“ (JAV) ir „Samsung BioLogics“. |
| --- | --- |

—

„Samsung Bioepis Co. Ltd.“ (toliau – „Bioepis“, Pietų Korėja), bendrai kontroliuojama bendrovių „Biogen Therapeutics Inc.“ (JAV) ir „Samsung BioLogics“.

Įmonė „Samsung BioLogics“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės „Bioepis“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Samsung BioLogics“ yra bendrovė, visame pasaulyje kurianti ir gaminanti biologinius vaistus. |
| --- | --- |

—

„Samsung BioLogics“ yra bendrovė, visame pasaulyje kurianti ir gaminanti biologinius vaistus.

| — | „Bioepis“ yra bendrovė, užsiimanti panašių biologinių vaistų kūrimu ir komercializavimu. |
| --- | --- |

—

„Bioepis“ yra bendrovė, užsiimanti panašių biologinių vaistų kūrimu ir komercializavimu.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/45

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10339 —KKR/Landal)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 123/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | įmone „Sandy HoldCo B.V.“, (toliau – „Roompot“, Nyderalandai), kontroliuojama įmonės „KKR & Co. Inc.“ (toliau – KKR, JAV); |
| --- | --- |

—

įmone „Sandy HoldCo B.V.“, (toliau – „Roompot“, Nyderalandai), kontroliuojama įmonės „KKR & Co. Inc.“ (toliau – KKR, JAV);

| — | įmone „Vacation Rental B.V.“ (toliau – „Landal“, Nyderlandai). |
| --- | --- |

—

įmone „Vacation Rental B.V.“ (toliau – „Landal“, Nyderlandai).

„Roompot“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Landal“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | KKR – pasaulinė investicinė įmonė, siūlanti alternatyvius turto valdymo, kapitalo rinkų ir draudimo sprendimus. „Roompot“ valdo ir eksploatuoja atostogų parkus ir stovyklavietes ir veikia kaip jų rezervavimo agentė; |
| --- | --- |

—

KKR – pasaulinė investicinė įmonė, siūlanti alternatyvius turto valdymo, kapitalo rinkų ir draudimo sprendimus. „Roompot“ valdo ir eksploatuoja atostogų parkus ir stovyklavietes ir veikia kaip jų rezervavimo agentė;

| — | „Landal“ – „Landal GreenParks“ prekės ženklo atostogų parkų savininkė, valdytoja ir franšizės teisių suteikėja. |
| --- | --- |

—

„Landal“ – „Landal GreenParks“ prekės ženklo atostogų parkų savininkė, valdytoja ir franšizės teisių suteikėja.

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10339 — KKR/Landal

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 123/46

---

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2022/C 123/10)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Irpinia“

PDO-IT-A0279-AM02

Pranešimo data: 2021 12 17

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Naujos produktų rūšys

| — | Įtraukiamos šios produktų rūšys: „Spumante bianco“ (baltasis putojantis vynas), „Spumante rosso“ (raudonasis putojantis vynas), „Spumante rosato“ (rožinis putojantis vynas), „Spumante Aglianico“ (putojantis vynas iš „Aglianico“ veislės vynuogių), „Spumante Aglianico vinificato in bianco“ (baltasis putojantis vynas iš „Aglianico“ veislės vynuogių), „Falanghina passito“ (vynas iš vytintų „Falanghina“ veislės vynuogių), „Aglianico vinificato in bianco“ (baltasis vynas iš „Aglianico“ veislės vynuogių). |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos šios produktų rūšys: „Spumante bianco“ (baltasis putojantis vynas), „Spumante rosso“ (raudonasis putojantis vynas), „Spumante rosato“ (rožinis putojantis vynas), „Spumante Aglianico“ (putojantis vynas iš „Aglianico“ veislės vynuogių), „Spumante Aglianico vinificato in bianco“ (baltasis putojantis vynas iš „Aglianico“ veislės vynuogių), „Falanghina passito“ (vynas iš vytintų „Falanghina“ veislės vynuogių), „Aglianico vinificato in bianco“ (baltasis vynas iš „Aglianico“ veislės vynuogių).

Šį pakeitimą lėmė tai, kad būtina saugoti ir populiarinti SKVN „Irpinia“ vynus, išnaudojant savitus įvairialypės vietovės privalumus, siekiant išplėtoti vietovės išraiškos galimybes ir padidinti produktų asortimentą. Įtraukus naujas vyno rūšis, galima geriau apibūdinti vietovę ir nuorodą ir plačiau įsitvirtinti rinkoje, siūlant galutiniams vartotojams platesnį produktų asortimentą: dabar jį papildo anksčiau SGN žymėtų arba nuorodomis nesaugotų vynų rūšys.

Keičiami produkto specifikacijos 1, 2, 4, 5, 6, 7 ir 8 straipsniai, taip pat Bendrojo dokumento 4 ir 5 skirsniai.

2.   Vynuogių veislių, skirtų dabartinių rūšių vynui gaminti, derinio pakeitimai ir naujų vynuogių veislių įtraukimas į derinį

| — | „Bianco“ rūšies (baltųjų) vynų vynuogių veislių aprašyme tekstas „<...> „Greco“ 40–50 proc., „Fiano“ 40–50 proc.“ keičiamas tekstu „<...> „Fiano“ ir „Greco“ atskirai arba kartu turi būti ne mažiau kaip 50 proc.“. Vynuogių veislių aprašyme pakeičiama procentais išreikšta pagrindinės vynuogių veislės dalis, kad vyne galėtų geriau atsiskleisti kitos auginamos veislės ir kad būtų galima gaminti skirtingomis ypatybėmis pasižyminčius šios rūšies vynus. |
| --- | --- |

—

„Bianco“ rūšies (baltųjų) vynų vynuogių veislių aprašyme tekstas „<...> „Greco“ 40–50 proc., „Fiano“ 40–50 proc.“ keičiamas tekstu „<...> „Fiano“ ir „Greco“ atskirai arba kartu turi būti ne mažiau kaip 50 proc.“. Vynuogių veislių aprašyme pakeičiama procentais išreikšta pagrindinės vynuogių veislės dalis, kad vyne galėtų geriau atsiskleisti kitos auginamos veislės ir kad būtų galima gaminti skirtingomis ypatybėmis pasižyminčius šios rūšies vynus.

| — | Tas pačias vynuogių veisles numatyta naudoti ir naujos rūšies – „Spumante bianco“ – vyno gamybai. |
| --- | --- |

—

Tas pačias vynuogių veisles numatyta naudoti ir naujos rūšies – „Spumante bianco“ – vyno gamybai.

| — | „Rosso“, „Rosato“ ir „Novello“ (raudonųjų, rožinių ir naujų) rūšių vynams gaminti naudojamų vynuogių veislių aprašymas keičiamas taip: „<...> mažiausiai 70 proc. „Aglianico““ pakeičiama į „<...> mažiausiai 50 proc. „Aglianico““. Vynuogių veislių aprašyme pakeičiama procentais išreikšta pagrindinės vynuogių veislės dalis, kad vyne galėtų geriau atsiskleisti kitos auginamos veislės ir kad būtų galima gaminti skirtingomis ypatybėmis pasižyminčius šių rūšių vynus. |
| --- | --- |

—

„Rosso“, „Rosato“ ir „Novello“ (raudonųjų, rožinių ir naujų) rūšių vynams gaminti naudojamų vynuogių veislių aprašymas keičiamas taip: „<...> mažiausiai 70 proc. „Aglianico““ pakeičiama į „<...> mažiausiai 50 proc. „Aglianico““. Vynuogių veislių aprašyme pakeičiama procentais išreikšta pagrindinės vynuogių veislės dalis, kad vyne galėtų geriau atsiskleisti kitos auginamos veislės ir kad būtų galima gaminti skirtingomis ypatybėmis pasižyminčius šių rūšių vynus.

| — | Tas pačias vynuogių veisles numatyta naudoti ir naujų rūšių – „Spumante rosso“ ir „Spumante rosato“ – vynų gamybai. |
| --- | --- |

—

Tas pačias vynuogių veisles numatyta naudoti ir naujų rūšių – „Spumante rosso“ ir „Spumante rosato“ – vynų gamybai.

| — | Įtraukiamos naujoms iš „Aglianico“ veislės vynuogių gaminamoms putojančių vynų rūšims – „Spumante Aglianico“ ir „Spumante Aglianico vinificato in bianco“ – naudojamos vynuogių veislės. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos naujoms iš „Aglianico“ veislės vynuogių gaminamoms putojančių vynų rūšims – „Spumante Aglianico“ ir „Spumante Aglianico vinificato in bianco“ – naudojamos vynuogių veislės.

| — | Patikslinama, kad antrinės vynuogių rūšys, iš kurių gaminami putojančių vynų su vynuogių veislių nuoroda rūšys, turi būti tos pačios spalvos, kaip nuorodoje minimos vynuogių veislės. Šis redakcinio pobūdžio pakeitimas papildo šioje dalyje pateiktą aprašymą, nes tiksliau įvardijamos galimybės įvairių rūšių vynų gamybai naudoti nepagrindines vynuogių veisles. |
| --- | --- |

—

Patikslinama, kad antrinės vynuogių rūšys, iš kurių gaminami putojančių vynų su vynuogių veislių nuoroda rūšys, turi būti tos pačios spalvos, kaip nuorodoje minimos vynuogių veislės. Šis redakcinio pobūdžio pakeitimas papildo šioje dalyje pateiktą aprašymą, nes tiksliau įvardijamos galimybės įvairių rūšių vynų gamybai naudoti nepagrindines vynuogių veisles.

| — | Įtraukiamos kitoms naujoms vyno rūšims – „Aglianico vinificato in bianco“ ir „Falanghina passito“ – naudojamos vynuogių veislės. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos kitoms naujoms vyno rūšims – „Aglianico vinificato in bianco“ ir „Falanghina passito“ – naudojamos vynuogių veislės.

| — | Šių naujų rūšių vynų gamybai naudojamos vynuogės taip pat turi būti prisitaikiusios augti Avelino provincijoje (o nebe Kampanijos regione), išskyrus „Aglianico Liquoroso“ rūšies vyną ir , mažesnės geografinės vietovės pavadinimu „Campi Taurasini“ žymimą vyną, kurio gamybai vynuoges galima auginti ne tik Avelino provincijoje, bet ir visame Kampanijos regione. Šio redakcinio pobūdžio pakeitimo tikslas yra geriau apibūdinti vynuogynų registre užregistruotuose vynuogynuose auginamų vyninių vynuogių veisles. |
| --- | --- |

—

Šių naujų rūšių vynų gamybai naudojamos vynuogės taip pat turi būti prisitaikiusios augti Avelino provincijoje (o nebe Kampanijos regione), išskyrus „Aglianico Liquoroso“ rūšies vyną ir , mažesnės geografinės vietovės pavadinimu „Campi Taurasini“ žymimą vyną, kurio gamybai vynuoges galima auginti ne tik Avelino provincijoje, bet ir visame Kampanijos regione. Šio redakcinio pobūdžio pakeitimo tikslas yra geriau apibūdinti vynuogynų registre užregistruotuose vynuogynuose auginamų vyninių vynuogių veisles.

Keičiamas specifikacijos 2 straipsnis.

3.   Atnaujinamos „Gamybos vietovėje“ išvardytos produktų rūšys

| — | Įterpiamas žodis „taip pat“, kad į vynuogininkystės vietovių aprašymą būtų galima įtraukti ir naujas putojančių vynų rūšis, ir jau esamas rūšis su vynuogių veislės nuoroda. |
| --- | --- |

—

Įterpiamas žodis „taip pat“, kad į vynuogininkystės vietovių aprašymą būtų galima įtraukti ir naujas putojančių vynų rūšis, ir jau esamas rūšis su vynuogių veislės nuoroda.

| — | Įtraukiama nauja rūšis – „Aglianico vinificato in bianco“ – ir ji įtraukiama į vietovių, kuriose galima auginti vynuoges, skirtas visų rūšių vyno gamybai, aprašymą. |
| --- | --- |

—

Įtraukiama nauja rūšis – „Aglianico vinificato in bianco“ – ir ji įtraukiama į vietovių, kuriose galima auginti vynuoges, skirtas visų rūšių vyno gamybai, aprašymą.

Pati vietovė neišplečiama. Tai redakcinio pobūdžio pakeitimas, kuriuo tiesiog siekiama atnaujinti specifikacijos 3 straipsnyje nurodytas produktų rūšis.

4.   Didžiausias vynuogių derlingumas iš hektaro ir mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais

| — | „Spumante“ (putojančių) rūšies vynų su vynuogių veislės nuoroda alkoholio koncentracija nuo 10,50 proc. sumažinama iki 10,00 proc., kad gaminamas produktas būtų gaivesnis ir lengvesnis. Tie patys apribojimai taikomi ir naujai „Aglianico“ rūšiai. |
| --- | --- |

—

„Spumante“ (putojančių) rūšies vynų su vynuogių veislės nuoroda alkoholio koncentracija nuo 10,50 proc. sumažinama iki 10,00 proc., kad gaminamas produktas būtų gaivesnis ir lengvesnis. Tie patys apribojimai taikomi ir naujai „Aglianico“ rūšiai.

| — | Į „Falanghina“ rūšies vynui skirtą dalį įtraukiama nauja vyno rūšis – „Falanghina passito“. Jai taikomos tos pačios ribinės vertės. |
| --- | --- |

—

Į „Falanghina“ rūšies vynui skirtą dalį įtraukiama nauja vyno rūšis – „Falanghina passito“. Jai taikomos tos pačios ribinės vertės.

| — | Įtraukiamos nuostatos dėl naujų vyno rūšių – „Aglianico vinificato in bianco“, „Spumante bianco“, „Spumante rosato“ ir „Spumante rosso“ – vynuogių derlingumo ir alkoholio koncentracijos. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos nuostatos dėl naujų vyno rūšių – „Aglianico vinificato in bianco“, „Spumante bianco“, „Spumante rosato“ ir „Spumante rosso“ – vynuogių derlingumo ir alkoholio koncentracijos.

Keičiamas specifikacijos 4 straipsnis ir Bendrojo dokumento 5.2 skirsnis.

5.   Vynuogynų dirvos nuolydžio apribojimai

| — | Išbraukiamas vynuogynų aukščio apribojimas iki 600 m, nes jau dabartinėje specifikacijoje šis apribojimas netaikomas nei kitų Irpinijos saugomų kilmės vietos nuorodų (būtent saugomų ir garantuojamų kilmės vietos nuorodų „Fiano di Avellino“, „Greco di Tufo“ ir „Taurasi“) gamybos vietovių komunose augantiems vynuogynams, nei mažesnėje vietovėje „Campi Taurasini“ augantiems vynuogynams. Be to, dėl klimato kaitos vietovėje vynuogės imtos auginti labai aukštai. |
| --- | --- |

—

Išbraukiamas vynuogynų aukščio apribojimas iki 600 m, nes jau dabartinėje specifikacijoje šis apribojimas netaikomas nei kitų Irpinijos saugomų kilmės vietos nuorodų (būtent saugomų ir garantuojamų kilmės vietos nuorodų „Fiano di Avellino“, „Greco di Tufo“ ir „Taurasi“) gamybos vietovių komunose augantiems vynuogynams, nei mažesnėje vietovėje „Campi Taurasini“ augantiems vynuogynams. Be to, dėl klimato kaitos vietovėje vynuogės imtos auginti labai aukštai.

Keičiamas specifikacijos 4 straipsnis.

6.   Su vyndaryste už nustatytos geografinės vietovės ribų susijusi nukrypti leidžianti nuostata

| — | Išbraukiama dalis, kurioje pateikiamos su vyndaryste, gamyba, perdirbimu į putojantį vyną ir brandinimu už nustatytos geografinės vietovės ribų susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos, ir patvirtinamos esamos nukrypti leidžiančios nuostatos. Toks pakeitimas patvirtina pagal 2005 m. rugsėjo 13 d. ministro dekreto priede pateiktos SKVN „Irpinia“ specifikacijos 5 straipsnį suteiktus leidimus taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. |
| --- | --- |

—

Išbraukiama dalis, kurioje pateikiamos su vyndaryste, gamyba, perdirbimu į putojantį vyną ir brandinimu už nustatytos geografinės vietovės ribų susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos, ir patvirtinamos esamos nukrypti leidžiančios nuostatos. Toks pakeitimas patvirtina pagal 2005 m. rugsėjo 13 d. ministro dekreto priede pateiktos SKVN „Irpinia“ specifikacijos 5 straipsnį suteiktus leidimus taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas.

Keičiamas specifikacijos 5 straipsnis ir Bendrojo dokumento 9 skirsnis.

7.   Putojančių vynų gamyba

| — | Keičiama dalis, kurioje aprašoma putojančių vynų gamyba antrinės fermentacijos buteliuose (klasikiniu metodu) arba autoklave (Charmat metodu), siekiant atsižvelgti į tai, kad įtrauktos naujos vyno rūšys ir kad minimalus laikotarpis iki antrinės fermentacijos buteliuose (klasikiniu metodu) gautų putojančių vynų paruošimo vartoti sutrumpintas nuo 20 iki 18 mėnesių. |
| --- | --- |

—

Keičiama dalis, kurioje aprašoma putojančių vynų gamyba antrinės fermentacijos buteliuose (klasikiniu metodu) arba autoklave (Charmat metodu), siekiant atsižvelgti į tai, kad įtrauktos naujos vyno rūšys ir kad minimalus laikotarpis iki antrinės fermentacijos buteliuose (klasikiniu metodu) gautų putojančių vynų paruošimo vartoti sutrumpintas nuo 20 iki 18 mėnesių.

Keičiamas specifikacijos 5 straipsnis ir Bendrojo dokumento 5.1 skirsnis.

8.   Geografinė vietovė, kurioje atliekamas perdirbimas į putojantį vyną

| — | Išbraukiama nuoroda į geografinę vietovę, kurioje vyną galima perdirbti į putojantį vyną, nes ši nuostata jau buvo pateikta dalyje, kurioje išdėstytos su vyndaryste, vyno gamyba, perdirbimu į putojantį vyną ir brandinimu už nustatytos geografinės vietovės ribų susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos. |
| --- | --- |

—

Išbraukiama nuoroda į geografinę vietovę, kurioje vyną galima perdirbti į putojantį vyną, nes ši nuostata jau buvo pateikta dalyje, kurioje išdėstytos su vyndaryste, vyno gamyba, perdirbimu į putojantį vyną ir brandinimu už nustatytos geografinės vietovės ribų susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos.

Keičiamas specifikacijos 5 straipsnis.

9.   Vynas iš vytintų vynuogių su vynuogių veislės nuoroda

Įtraukiama nauja vyno rūšis – „Falanghina passito“, taip suderinant vynų iš vytintų vynuogių su vynuogių veislės nuoroda sąrašą. Be to, terminas „padaryti“ pakeičiamas terminu „pagaminti“, nes pastarasis tinkamesnis. Tai yra redakcinio pobūdžio pakeitimas.

Keičiamas specifikacijos 5 straipsnis.

10.   Mažesnė vietovė „Campi Taurasini“ – pateikimo vartoti data

SKVN „Irpinia“ su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda žymimų vynų aprašyme terminas „brandinimo laikotarpis“ pakeičiamas terminu „pateikimo vartoti data“ nuo kitų metų po derliaus nuėmimo metų rugsėjo 1 d., taip aprašymą suderinant su galiojančios specifikacijos 6 straipsnio priešpaskutinėje pastraipoje jau pateiktomis nuostatomis.

Keičiamas specifikacijos 5 straipsnis.

11.   Naujų produkto rūšių aprašymas ir jau esamų vynų tam tikrų savybių pakeitimas

| — | Įtraukiamos naujų vyno rūšių – „Spumante bianco“, „Spumante rosso“, „Spumante rosato“, „Spumante Aglianico“, „Spumante Aglianico vinificato in bianco“, „Aglianico vinificato in bianco“, „Falanghina passito“ – cheminės, fizinės ir juslinės savybės.
  Įtraukus naujas vyno rūšis, reikia apibūdinti jų chemines, fizines ir juslines savybes; analitiniai duomenys ir kruopščiai bei apgalvotai parengti aprašymai nusako produkto kokybę. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos naujų vyno rūšių – „Spumante bianco“, „Spumante rosso“, „Spumante rosato“, „Spumante Aglianico“, „Spumante Aglianico vinificato in bianco“, „Aglianico vinificato in bianco“, „Falanghina passito“ – cheminės, fizinės ir juslinės savybės.

Įtraukus naujas vyno rūšis, reikia apibūdinti jų chemines, fizines ir juslines savybes; analitiniai duomenys ir kruopščiai bei apgalvotai parengti aprašymai nusako produkto kokybę.

| — | Į toliau išvardytų vyno rūšių aprašymus įtraukiamas terminas „pusiau sausas“: „Bianco“, „Rosso“, „Coda di Volpe“, „Falanghina“, „Fiano“, „Greco“ (iš jo aprašymo išbraukiamas skonį apibūdinantis terminas „intensyvus“), „Piedirosso“, „Sciascinoso“, „Aglianico“ (su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda).
  Naujais pakeitimais išplečiama liekamojo cukraus kiekio skalė: nuo sauso iki sauso arba pusiau sauso – taip siekiama atsižvelgti į pasikeitusį vartotojų skonį: dabar jie pageidauja švelnesnių, prieinamesnių, malonesnių gerti vynų. Vertės buvo kruopščiai įvertintos remiantis ir kitų panašių vietovėje gaminamų produktų analizėmis. |
| --- | --- |

—

Į toliau išvardytų vyno rūšių aprašymus įtraukiamas terminas „pusiau sausas“: „Bianco“, „Rosso“, „Coda di Volpe“, „Falanghina“, „Fiano“, „Greco“ (iš jo aprašymo išbraukiamas skonį apibūdinantis terminas „intensyvus“), „Piedirosso“, „Sciascinoso“, „Aglianico“ (su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda).

Naujais pakeitimais išplečiama liekamojo cukraus kiekio skalė: nuo sauso iki sauso arba pusiau sauso – taip siekiama atsižvelgti į pasikeitusį vartotojų skonį: dabar jie pageidauja švelnesnių, prieinamesnių, malonesnių gerti vynų. Vertės buvo kruopščiai įvertintos remiantis ir kitų panašių vietovėje gaminamų produktų analizėmis.

| — | „Rosato“ ir „Novello“ vynų mažiausias bendrasis rūgštingumas sumažinamas nuo 5,00 iki 4,50 g/l.
  Sumažinti mažiausią bendrąjį rūgštingumą tapo būtina dėl klimato kaitos ir vynuogių nokimo. |
| --- | --- |

—

„Rosato“ ir „Novello“ vynų mažiausias bendrasis rūgštingumas sumažinamas nuo 5,00 iki 4,50 g/l.

Sumažinti mažiausią bendrąjį rūgštingumą tapo būtina dėl klimato kaitos ir vynuogių nokimo.

| — | „Falanghina Spumante“, „Fiano Spumante“ ir „Greco Spumante“ rūšių vyno cukraus kiekio parametrai išplečiami: nuo natūralaus briuto iki saldaus. |
| --- | --- |

—

„Falanghina Spumante“, „Fiano Spumante“ ir „Greco Spumante“ rūšių vyno cukraus kiekio parametrai išplečiami: nuo natūralaus briuto iki saldaus.

| — | „Falanghina Spumante“, „Fiano Spumante“ ir „Greco Spumante“ rūšių vyno mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais sumažinama nuo 11,50 iki 11,00 proc.
  Keičiant skonio savybių aprašymą, išplečiama cukraus kiekio skalė, taip siekiant atliepti naujus rinkos poreikius. Taip pat sumažinama mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais, kad gaminami vynai būtų gaivesni ir silpnesni.
  Keičiamas produkto specifikacijos 6 straipsnis ir Bendrojo dokumento 4 skirsnis. |
| --- | --- |

—

„Falanghina Spumante“, „Fiano Spumante“ ir „Greco Spumante“ rūšių vyno mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais sumažinama nuo 11,50 iki 11,00 proc.

Keičiant skonio savybių aprašymą, išplečiama cukraus kiekio skalė, taip siekiant atliepti naujus rinkos poreikius. Taip pat sumažinama mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais, kad gaminami vynai būtų gaivesni ir silpnesni.

Keičiamas produkto specifikacijos 6 straipsnis ir Bendrojo dokumento 4 skirsnis.

12.   Etiketėje pateikiamų apibūdinimų atnaujinimas

| — | Iš draudžiamų apibūdinimų sąrašo išbraukiami būdvardžiai „extra“ (išskirtinis) ir „fine“ (subtilus), nes šie būdvardžiai naudojami kai kurių rūšių vynų savybių aprašyme.
  Keičiamas specifikacijos 7 straipsnis. |
| --- | --- |

—

Iš draudžiamų apibūdinimų sąrašo išbraukiami būdvardžiai „extra“ (išskirtinis) ir „fine“ (subtilus), nes šie būdvardžiai naudojami kai kurių rūšių vynų savybių aprašyme.

Keičiamas specifikacijos 7 straipsnis.

13.   Nuoroda „vinificato in bianco“

| — | Patikslinamas naujos vyno rūšies „Aglianico vinificato in bianco“ etiketėje pateikiamos nuorodos „vinificato in bianco“ rašmenų dydis ir vieta etiketėje. Nuorodą „vinificato in bianco“ pateikti privaloma ir ji turi būti užrašyta iš karto po kilmės vietos nuorodos „Irpinia“„Aglianico“ pavadinimu rašmenimis, kurių dydis negali būti didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį.
  Šio pakeitimo reikia siekiant nustatyti nuorodos naudojimo naujai įtrauktai vyno rūšiai tvarką.
  Keičiamas specifikacijos 7 straipsnis ir Bendrojo dokumento 4 skirsnis. |
| --- | --- |

—

Patikslinamas naujos vyno rūšies „Aglianico vinificato in bianco“ etiketėje pateikiamos nuorodos „vinificato in bianco“ rašmenų dydis ir vieta etiketėje. Nuorodą „vinificato in bianco“ pateikti privaloma ir ji turi būti užrašyta iš karto po kilmės vietos nuorodos „Irpinia“„Aglianico“ pavadinimu rašmenimis, kurių dydis negali būti didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį.

Šio pakeitimo reikia siekiant nustatyti nuorodos naudojimo naujai įtrauktai vyno rūšiai tvarką.

Keičiamas specifikacijos 7 straipsnis ir Bendrojo dokumento 4 skirsnis.

14.   Putojančio vyno rūšių nuoroda „non millesimato“ (iš kelerių metų derliaus)

Patikslinama, kad nuo šiol ant putojančio vyno, pagaminto iš kelerių metų derliaus, butelių nebėra būtina nurodyti vynuogių derliaus metų.

Keičiamas specifikacijos 7 straipsnis ir Bendrojo dokumento 9 skirsnis.

15.   Išpilstymas, vardiniai tūriai, uždarymo sistemos ir talpyklos – atnaujinimas

| — | Terminas „užkimšimas“ pakeičiamas terminu „uždarymas“, kad straipsnio antraštė būtų tikslesnė. |
| --- | --- |

—

Terminas „užkimšimas“ pakeičiamas terminu „uždarymas“, kad straipsnio antraštė būtų tikslesnė.

| — | Siekiant neatsilikti nuo naujų vartojimo būdų ir užsienio rinkos reikalavimų, dabar galima naudoti ir kitų medžiagų pakuotę, ne tik stiklinę tarą, būtent – „bag-in-box“. |
| --- | --- |

—

Siekiant neatsilikti nuo naujų vartojimo būdų ir užsienio rinkos reikalavimų, dabar galima naudoti ir kitų medžiagų pakuotę, ne tik stiklinę tarą, būtent – „bag-in-box“.

| — | Įtraukiamas patikslinimas, kad pakuotės „bag-in-box“ negalima naudoti toms vynų rūšims, kurioms dėl didesnės jų vertės tokia pakuotė laikoma netinkama. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamas patikslinimas, kad pakuotės „bag-in-box“ negalima naudoti toms vynų rūšims, kurioms dėl didesnės jų vertės tokia pakuotė laikoma netinkama.

| — | Nuostata, draudžianti naudoti pakuotę „bag-in-box“, taikoma šioms vyno rūšims: „Irpinia“„Campi Taurasini“, „Irpinia“„Fiano passito“, „Irpinia“„Greco passito“, „Irpinia“„Falanghina passito“, „Irpinia“„Aglianico passito“ ir „Irpinia“„Aglianico liquoroso“. Kadangi šių rūšių vynai labiau vertinami, laikoma, kad tokia pakuotė jiems netinka. |
| --- | --- |

—

Nuostata, draudžianti naudoti pakuotę „bag-in-box“, taikoma šioms vyno rūšims: „Irpinia“„Campi Taurasini“, „Irpinia“„Fiano passito“, „Irpinia“„Greco passito“, „Irpinia“„Falanghina passito“, „Irpinia“„Aglianico passito“ ir „Irpinia“„Aglianico liquoroso“. Kadangi šių rūšių vynai labiau vertinami, laikoma, kad tokia pakuotė jiems netinka.

| — | Atnaujinama teisės aktų leidžiamų naudoti uždarymo sistemų, išskyrus karūninius kamščius, informacija; be to, putojančio vyno rūšims patikslinama, kad stikliniai buteliai turi būti užkemšami grybo pavidalo kamščiais; buteliams, kurių vardinis tūris yra didesnis nei 0,200 l, negalima naudoti plastikinių kamščių.
  Keičiamas specifikacijos 8 straipsnis. |
| --- | --- |

—

Atnaujinama teisės aktų leidžiamų naudoti uždarymo sistemų, išskyrus karūninius kamščius, informacija; be to, putojančio vyno rūšims patikslinama, kad stikliniai buteliai turi būti užkemšami grybo pavidalo kamščiais; buteliams, kurių vardinis tūris yra didesnis nei 0,200 l, negalima naudoti plastikinių kamščių.

Keičiamas specifikacijos 8 straipsnis.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Irpinia“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 3. | Likerinis vynas |
| --- | --- |

3.

Likerinis vynas

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

Putojantis vynas

| 15. | Vynas iš vytintų vynuogių |
| --- | --- |

15.

Vynas iš vytintų vynuogių

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   „Irpinia“„Bianco“ (baltasis)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo. Kvapas – gėlių, vaisių. Skonis – sausas arba pusiau sausas, subalansuotas, savitas. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 10,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2.   „Irpinia“„Spumante bianco“ (baltasis putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, gali būti blyškiai žalsvų ar auksinių atspalvių. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas.

Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,00 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,00 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3.   „Irpinia“„Rosso“ (raudonasis)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo rubinų raudonumo. Kvapas – gėlių, vaisių, išliekantis. Skonis – sausas arba pusiau sausas, subalansuotas, savitas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 20,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4.   „Irpinia“„Spumante rosso“ (raudonasis putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo rubinų raudonumo. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas. Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,00 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,00 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   „Irpinia“„Rosato“ (rožinis)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo rožinė. Kvapas – gėlių, vaisių. Skonis – sausas arba pusiau sausas, gaivus, lankstus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6.   „Irpinia“„Spumante rosato“ (rožinis putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo rožinė. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas. Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 16,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,00 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,00 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

7.   „Irpinia“„Novello“ (naujas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – purpurinė raudona. Kvapas – vyno, vaisių, intensyvus. Skonis – sausas arba pusiau sausas, gaivus, intensyvus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 17,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

8.   „Irpinia“„Coda di Volpe“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo. Kvapas – gėlių, vaisių. Skonis – sausas arba pusiau sausas, gaivus, lankstus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 16,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

9.   „Irpinia“„Falanghina“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – šiaudų geltonumo su blyškiai žalsvais atspalviais. Kvapas – gėlių, vaisių, intensyvus. Skonis – sausas arba pusiau sausas, gaivus, lankstus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 16,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

10.   „Irpinia“„Falanghina spumante“ (putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, gali būti blyškiai žalsvų ar auksinių atspalvių. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,00 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,00 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

11.   „Irpinia“„Falanghina passito“ (vynas iš vytintų vynuogių)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – intensyvi šiaudų geltonumo su auksiniu atspalviu, gali būti gintarinių atspalvių. Kvapas – subtilus, savitas, gėlių, vaisių, kvapnus.

Skonis – pusiau saldus arba saldus, harmoningas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 15,50 proc., kurioje faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 12,00 proc. Mažiausias bendrasis rūgštingumas – 4,50 g/l. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 21,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 12,00 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

12,00

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

12.   „Irpinia“„Fiano“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo. Kvapas – gėlių, vaisių, savitas. Skonis – sausas arba pusiau sausas, gaivus, lankstus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 16,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

13.   „Irpinia“„Fiano spumante“ (putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, gali būti blyškiai žalsvų ar auksinių atspalvių. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,00 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,00 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

14.   „Irpinia“„Fiano passito“ (vynas iš vytintų vynuogių)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – būdinga vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Kvapas – subtilus, savitas, gėlių, vaisių, kvapnus. Skonis – pusiau saldus arba saldus, harmoningas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 15,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 21,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 12,00 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

12,00

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

15.   „Irpinia“„Greco“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo. Kvapas – gėlių, vaisių. Skonis – sausas arba pusiau sausas, gaivus, lankstus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 16,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

16.   „Irpinia“„Greco spumante“ (putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, gali būti blyškiai žalsvų ar auksinių atspalvių. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,00 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,00 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

17.   „Irpinia“„Greco passito“ (vynas iš vytintų vynuogių)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – būdinga vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Kvapas – subtilus, savitas, gėlių, vaisių, kvapnus. Skonis – pusiau saldus arba saldus, harmoningas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 15,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 21,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 12,00 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

12,00

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

18.   „Irpinia“„Piedirosso“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo rubinų raudonumo. Kvapas – vaisių, ilgai išliekantis ir intensyvus. Skonis – sausas arba pusiau sausas, maloniai juntami taninai. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 20,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

19.   „Irpinia“„Sciascinoso“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo rubinų raudonumo. Kvapas – vaisių, savitas, intensyvus. Skonis – sausas arba pusiau sausas, lankstus, subalansuotas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 20,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

20.   „Irpinia“„Aglianico“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo rubinų raudonumo. Kvapas – savitas, intensyvus. Skonis – sausas arba pusiau sausas, maloniai juntami taninai, subalansuotas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 20,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

21.   „Irpinia“„Aglianico spumante“ (putojantis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – rožinė arba įvairaus intensyvumo raudona. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms.

Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 5,0 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

5,0

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

22.   „Irpinia“„Aglianico vinificato in bianco“ (baltasis vynas iš raudonųjų vynuogių)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo su pilkais arba rožiniais atspalviais. Kvapas – gėlių, vaisių. Skonis – sausas arba pusiau sausas, subtilus, harmoningas, malonus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,50 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 17,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

23.   „Irpinia“„Aglianico vinificato in bianco spumante“ (baltasis putojantis vynas iš raudonųjų vynuogių)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Puta – lengva ir ilgai išliekanti. Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo su pilkais ar rožiniais atspalviais. Kvapas – subtilus, sodrus ir sudėtingas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Skonis – subtilus ir harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,0 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,0

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

24.   „Irpinia“„Aglianico passito“ (vynas iš vytintų vynuogių)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – būdinga vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Kvapas – subtilus, savitas, gėlių, vaisių, kvapnus. Skonis – pusiau saldus arba saldus, harmoningas, būdingas vynui gaminti naudojamos veislės vynuogėms. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 15,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 21,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 12,00 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

12,00

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

25.   „Irpinia“„Aglianico liquoroso“ (likerinis vynas)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – intensyvi rubinų raudona, vynui bręstant tampa granatų atspalvio. Kvapas –lakus, intensyvus, savitas. Skonis – sodrus, malonus, šiltas, sauso arba pusiau sauso, pusiau saldaus ir saldžiojo vynų rūšių – maloniai aptakus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 16,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 21,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 15,00 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

15,00

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

26.   „Irpinia“ su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – rubinų raudona, vynui bręstant tampa granatų atspalvio. Kvapas – intensyvus, ilgai išliekantis, savitas ir malonus. Skonis – sausas arba pusiau sausas, maloniai juntami taninai, lankstus, ryškus. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 12,00 proc. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 22,00 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a.   Specifiniai vynininkystės metodai

1.   Perdirbimas į putojantį vyną

Specifinis vynininkystės metodas

Putojančių vynų gamyba taikant antrinę fermentaciją buteliuose (klasikinis metodas) arba autoklavuose (Charmat metodas).

2.   Baltojo vyno gamyba iš raudonųjų vynuogių

Specifinis vynininkystės metodas

Baltojo vyno gamyba pašalinant raudonųjų vynuogių odeles, kad būtų gauta balta misa.

3.   Brandinimas

Specifinis vynininkystės metodas

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Irpinia“ su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda žymimi vynai turi būti pateikiami vartoti nuo kitų metų po derliaus nuėmimo metų rugsėjo 1 d.

Klasikiniu metodu pagaminti putojantys vynai gali būti pateikti vartoti ne anksčiau nei praėjus 18 mėnesių nuo paskiausios partijos derliaus nuėmimo metų spalio 1 d.

b   Didžiausias gamybos kiekis

| 1. | „Irpinia“: „Bianco“, įskaitant „Spumante“; „Rosato“, įskaitant „Spumante“; „Rosso“, įskaitant „Spumante“; „Novello“
  10 000 kilogramų vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

1.

„Irpinia“: „Bianco“, įskaitant „Spumante“; „Rosato“, įskaitant „Spumante“; „Rosso“, įskaitant „Spumante“; „Novello“

10 000 kilogramų vynuogių iš hektaro

| 2. | „Irpinia“: „Coda di Volpe“; „Falanghina“, įskaitant „Spumante“ ir „Passito“; „Fiano“, įskaitant „Spumante“ ir „Passito“; „Greco“, įskaitant „Spumante“ ir „Passito“
  12 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

2.

„Irpinia“: „Coda di Volpe“; „Falanghina“, įskaitant „Spumante“ ir „Passito“; „Fiano“, įskaitant „Spumante“ ir „Passito“; „Greco“, įskaitant „Spumante“ ir „Passito“

12 000 kg vynuogių iš hektaro

| 3. | „Irpinia“: „Piedirosso“; „Sciascinoso“; „Aglianico“, įskaitant „Spumante“; „Aglianico vinificato in bianco“, įskaitant „Spumante“
  12 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

3.

„Irpinia“: „Piedirosso“; „Sciascinoso“; „Aglianico“, įskaitant „Spumante“; „Aglianico vinificato in bianco“, įskaitant „Spumante“

12 000 kg vynuogių iš hektaro

| 4. | „Irpinia“: „Aglianico Passito“, „Aglianico Liquoroso“
  12 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

4.

„Irpinia“: „Aglianico Passito“, „Aglianico Liquoroso“

12 000 kg vynuogių iš hektaro

| 5. | „Irpinia“ su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda: „Aglianico“
  11 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

5.

„Irpinia“ su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda: „Aglianico“

11 000 kg vynuogių iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Visų „Irpinia“ rūšių vynams, išskyrus žymimus mažesnės vietovės nuoroda: visos tinkamos auginti vynuogės Avelino provincijos administracinės teritorijos vietovės; „Irpinia“ su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda: visa šių komunų administracinė teritorija: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

| | „Aglianico N.“ ir „Ellenica“ |
| --- | --- |

„Aglianico N.“ ir „Ellenica“

| | „Coda di volpe bianca B.“ ir „Coda di volpe“ |
| --- | --- |

„Coda di volpe bianca B.“ ir „Coda di volpe“

| | „Falanghina B.“ |
| --- | --- |

„Falanghina B.“

| | „Fiano B.“ |
| --- | --- |

„Fiano B.“

| | „Greco B.“ |
| --- | --- |

„Greco B.“

| | „Piedirosso N.“ ir „Palombina“ |
| --- | --- |

„Piedirosso N.“ ir „Palombina“

| | „Sciascinoso N.“ |
| --- | --- |

„Sciascinoso N.“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

„Irpinia“

Daugiausia kalnuota, Kampanijos vidurio rytinėje dalyje plytinti kitų vietovių apsupta Irpinija yra istorinis ir geografinis pietinės Italijos regionas, šiandien priklausantis Avelino provincijai.

Senas vynuogininkystės tradicijas puoselėjančioje provincijoje vyrauja itin skirtingos dirvožemio ir klimato sąlygos – tai lemia visą vietovę kertančios Paternijaus ir Terminijaus kalnų grandinės, kuriose dėl vynuogynų sodinimo tankumo ir augmenijos išplitimo gaminami skirtingų rūšių vynai. Priklausomai nuo vietovių, Irpinijos regiono dirvožemis labai skiriasi.

Regionas – tikras slėnių ir daugybės upių bei upelių, tarp kurių – Irpinijos Kalorė, Ofantas ir Selė, išvagotų aukštumų labirintas.

Kadangi Irpinijos teritoriją kerta Apeninų gūbrys, ji padalyta į dvi skirtingas gūbrio puses: Tirėnų jūros pusę, apimančią Avelino komunos teritoriją, ir Adrijos jūros pusę, apimančią Sant Andželo dei Lombardžio ir Ariano Irpino komunų teritoriją.

Irpinijos reljefą sudaro kalnai ir slėniai. Lygiąją dalį sudaro kelios aukštos, daugiau ar mažiau nelygios plokštikalnės ir retai pasitaikantys slėniai.

Kalnuotąją dalį sudaro dvi visą vietovės teritoriją kertančios Apeninų kalnų grandinės – Paternijaus ir Terminijaus, kuriose dėl vynuogynų sodinimo tankumo ir augmenijos išplitimo gali būti gaminami skirtingų rūšių vynai. Priklausomai nuo vietovių, Irpinijos regiono dirvožemis labai skiriasi.

Tai purus dirvožemis, panašus į vyraujantį Vezuvijaus teritorijoje, nes juose yra vulkaninių pelenų, ypač Avelino slėnį apimančioje vidurinėje provincijos dalyje. Be to, ant eoceno ir plioceno periodų nuosėdų, ypač šiaurinio šlaito kalvose ir rytinėje zonoje, susidaręs gana smulkus, daug molio ir maistinių medžiagų turintis, šarminio pagrindo dirvožemis.

Būtent čia gaminami garsiausi Kampanijos vynai – baltieji „Fiano“, „Greco“, „Coda di Volpe“, „Falanghina“ vynuogių veislių vynai ir raudonieji „Aglianico“, „Piedirosso“ ir „Sciascinoso“ vynuogių veislių vynai.

Labai svarbūs su šia gamybos vietove susiję istoriniai ir žmogiškieji veiksniai, tradiciškai prisidėję prie „Irpinia“ vynų gamybos.

Šioje vietovėje vynuogės auginamos nuo neatmenamų laikų. Jų auginimas glaudžiai susijęs su vietovę kertančia Sabato upe, kurios pavadinimas kilęs iš sabinų tautos – Sabato upės baseine gyvenusios samnitų genties (Titas Livijus).

XIX a. Tufo komunoje atradus didžiulius sieros telkinius, vietovė tapo gyventojų traukos centru ir vynuogininkystės plėtros židiniu. Sieros telkinių buvimas ir prieinamumas prisidėjo prie vynuogininkystės suklestėjimo visoje Irpinijoje, nes tuo pat metu sukurta sierinimo technologija padėjo apsaugoti vynuogių kekes nuo išorinių patogenų.

Didysis šių laikų Irpinijos vyno gamybos pakilimas įvyko XIX a. pabaigoje, prasidėjus plačiam Irpinijos regiono vynų eksportui į Prancūziją. Kainavę vidutiniškai po 25–30 lirų už 75 kg, šie vynai tapo labai paklausūs. Vynuogės tapo pagrindiniu provincijos turto šaltiniu (A. Valente). Tuo metu vynuogynų plotai užėmė daugiau nei 63 000 hektarų, o iš jų daugiau nei 2 000 hektarų buvo skirti specialioms kultūroms (F. Madaluni, 1929).

Neišdildomą praeities žymę paliko viename 1835 m. laikraščio „Giornale Economico del Principato Ulteriore“ straipsnyje aprašytos regione statytos naujos vyno daryklos ir modernizuoti ūkiai ir įranga. Straipsnis baigiamas nuostatų, kurių turi būti laikomasi, sąrašu.

Neišsemiamas informacijos šaltinis yra ir 1866 m. gruodžio 23 d. karališkuoju dekretu, pertvarkius Tolimosios Kunigaikštystės ekonomikos bendriją (it. Società economica di Principato Ultra), įsteigto Žemės ūkio komiteto (it. Comizio Agrario) ataskaitos.

Ilgainiui vynuogių auginimas ir vyno gamyba tapo svarbiu vietovės gyventojų pajamų iš žemės ūkio šaltiniu. Ilgą laiką Irpinija buvo Italijoje pirmaujanti vynuogių auginimo provincija: 1923 m., kaip Italijos vyno metraštyje (it. Annuario Vinicolo d’Italia) nurodė senatorius Arturo Marescalchi, Irpinija, pagaminusi 2 319 000 hektolitrų vyno, užėmė trečią vietoje Italijoje.

Vietovėse, kurių dirvožemyje gausu vulkaninių pelenų, vangiai dauginasi vynuoginės filokseros. Todėl tuo metu, kai kitose vynuogių auginimo vietovėse derliaus nebuvo, Irpinija tapo svarbia tiekėja, nes pajėgė žaliava aprūpinti nuo filokserų antplūdžio nukentėjusius gamintojus.

1934 m. ataskaitoje „I vini dell’Avellinese“ (Avelino vynai) Amedeo Jannacone nurodė: „Akivaizdu, kad Irpinijos vynininkystės sektorius yra labai svarbi žemės ūkio šaka, nešanti nemenką pelną, o šis kasmet pagerina daugybės kaimuose gyvenančių šeimų gyvenimą. Avelino provincijos komunų ekonominį klestėjimą daugiausia lemia vyno gamyba ir prekyba. Šis klestėjimas veda į neabejotiną visų žemės ūkio šakų pažangą ir gerina patį kaimo žmonių gyvenimą.“

XIX a. visos provincijos vyno sektorius, pagaminantis daugiau nei vieną milijoną hektolitrų sėkmingai eksportuojamo vyno, buvo tuometės žemės ūkio ekonomikos ramstis. Iš Žemės ūkio kadastro registro (it. Catasto Agrario) matyti, kad į socialinę struktūrą investuota daugybė lėšų (500 milijonų tuomečių lirų). Prie šios veiklos augimo prisidėjo ir pirmojo Irpinijos geležinkelio nutiesimas. Netrukus jis buvo pakrikštytas vyno geležinkeliu, nes tiesiogiai jungė geriausius ir svarbiausius Sabato ir Kalorės kalvų vyno gamybos centrus su pagrindinėmis Italijos ir Europos rinkomis. Pavyzdžiui, Greko vietovėje dar ir šiandien veikia ne viena geležinkelio stotis: Tufo, Pratos, Taurazio ir Montemileto.

1878 m. Aveline įsteigta Karališkoji vynuogininkystės ir vyndarystės mokykla prisidėjo prie to, kad ši vietovė taptų vienu pagrindinių Italijos vyno gamybos centrų.

Kaip liudija šaltiniai, dėka šios mokyklos, užtikrinusios socialinę ir ekonominę Avelino pažangą, ši vyno provincija ėmė pirmauti Italijoje pagal pagaminamų ir eksportuojamų (daugiausia į Prancūziją) vynų kiekį.

Būtent tuo metu pradėti bandymai, kurių tikslas – patobulinti gamybos metodus siekiant gaminti aukštos kokybės vyno produkciją, taip pat išplėtoti esamas ir sukurti naujas parduodamos produkcijos rūšis. Dėl šios veiklos imtasi pirmųjų putojančio vyno iš vietinių vynuogių veislių, pavyzdžiui, „Fiano“, „Greco“ ir „Aglianico“, gamybos ir autoklave, ir klasikiniu antrinės fermentacijos buteliuose metodu, žingsnių.

Kadangi Irpinijos vyno pramonė buvo stipri, buvo galima plėtoti susijusią komercinę veiklą, pavyzdžiui, buvo įkurtos mechaninės dirbtuvės, kurios specializavosi purškimo siurblių, specialios vynuogininkystės įrangos, vyndarystės sistemų, statinių ir talpyklų gamybos ir pardavimo srityje.

Žvelgiant iš mokslinės perspektyvos, visais vienas po kito atliktais vynuogių veislių ir vynininkystės tyrimais buvo pripažinta techninė ir ekonominė vyno gamybos Irpinijoje vertė.

Remiantis per amžius įgyta specializuoto vynuogių auginimo visuose Irpinijos kampeliuose patirtimi buvo ištobulintos tinkamo auginimo sistemos, kuriose techniniai ir gamybos reikalavimai optimaliai dera su auginamų vynuogių veislių fiziniais ypatumais.

Šiuo klausimu pravartu priminti, kad tipinė, dar etruskų naudota auginimo sistema, vadinama „Alberata Taurasina“ arba „Antico sistema taurasino“ (vynmedžių auginimas prie jų šakas laikančių medžių), yra taikoma „Aglianico“ ir raudonosioms vynuogių veislėms, o „sistema avellinese“ (Avelino sistema) plačiai naudojama auginant baltąsias vynuogių veisles – „Greco“, „Fiano“, „Coda di Volpe“ ir t. t.

Remiantis per amžius įgyta specializuoto vynuogių auginimo visuose Irpinijos kampeliuose patirtimi buvo ištobulintos tinkamo auginimo sistemos, kuriose techniniai ir gamybos reikalavimai optimaliai dera su auginamų vynuogių veislių fiziniais ypatumais. Be kita ko, dera turėti omenyje, kad Irpinijai būdingas nuosaikus klimatas: didelių temperatūros svyravimų nepasitaiko ir, nors žiemos atšiaurios ir sniegingos, vasaros ganėtinai švelnios. Ištisus metus gausu kritulių: priklausomai nuo vietovės, jų iškrenta vidutiniškai 800–1 200 mm.

Vietovei būdinga temperatūra, vandens kiekis ir vėjai sudaro beveik tobulas sąlygas lėtai nokti uogoms. Taip jose susidaro tinkama cukraus kiekio ir rūgštingumo pusiausvyra, reikalinga aukštos kokybės vynams gaminti.

Akivaizdu, kad tokias palankias sąlygas lemia geografinė vietovės padėtis, jos reljefas, dideli dienos ir nakties temperatūros skirtumai, ypač naudingi vynuogėms pradedant nokti ir vėliau.

Esant tokioms optimalioms sąlygoms augti vynmedžiams ir nokstančiose uogose palaipsniui formuotis įvairioms reikalingoms medžiagoms, galima išauginti tobula cukraus kiekio ir rūgštingumo pusiausvyra pasižyminčias uogas, iš kurių gaminami labai savitų juslinių ypatybių putojantys vynai. Taip pat svarbu pabrėžti, kad po Antrojo pasaulinio karo ši provincija viena iš pirmųjų Italijoje ėmė plėtoti vertingų baltųjų vynų, kuriuos tuo metu buvo sunku laikyti ir gabenti, gamybą. Būtent dėl šių dirvožemio ir klimato ypatybių, kartu pasitelkus šiuolaikines technologijas, pagaminami saviti, išskirtiniai baltieji, rožiniai vynai ir baltieji vynai iš raudonųjų veislių vynuogių. Dėl to nuo VIII dešimtmečio ši vietovė ėmė pelnyti vienos iš tinkamiausių gaminti asketiškus, savitus ir išskirtinius baltuosius vynus vietovių vardą.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Vyno gamybos vietovė

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Irpinia“ kartu su mažesnės vietovės „Campi Taurasini“ nuoroda arba be jos žymimi vynai turi būti gaminami, perdirbami į putojantį vyną ir prireikus brandinami Avelino provincijos teritorijoje.

Lieka galioti pagal 2005 m. rugsėjo 13 d. ministro dekreto priede pateiktos SKVN „Irpinia“ specifikacijos 5 straipsnį suteikti leidimai taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas.

Aprašymas ir pateikimas

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos

Sąlygos aprašymas

Jei aprašant ir pateikiant saugoma kilmės vietos nuoroda „Irpinia“ žymimus vynus nurodomas vynuogių veislės pavadinimas, etiketėje jis turi būti užrašomas po kilmės vietos nuorodos „Irpinia“ pavadinimo rašmenimis, kurių dydis negali būti didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį.

„Irpinia“„Aglianico vinificato in bianco“ rūšies vynui, įskaitant putojantį vyną, nuorodą „vinificato in bianco“ pateikti privaloma ir ji turi būti užrašyta iš karto po kilmės vietos nuorodos „Irpinia“„Aglianico“ pavadinimu rašmenimis, kurių dydis negali būti didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį.

Derliaus metai.

Ant saugoma kilmės vietos nuoroda „Irpinia“ žymimų vynų, išskyrus iš kelerių metų derliaus pagamintus putojančius vynus ir likerinius vynus, butelių privaloma nurodyti vynuogių derliaus metus.

„Vigna“.

Laikantis galiojančių taisyklių, etiketėse nuorodą „vigna“ galima pateikti kartu su atitinkamu vietovardžiu.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---