# Europos Sąjungos C 143/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 143 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. kovo 31d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 143

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. kovo 31d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 143/01 | Pranešimas apie skelbiamą pagaminto žalio pieno kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 149 straipsnio 5 dalį | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 143/01

Pranešimas apie skelbiamą pagaminto žalio pieno kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 149 straipsnio 5 dalį

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 143/02 | 2022 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto Čekijai, Prancūzijai ir Švedijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai | 3 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 143/03 | 2022 m. kovo 30 d. Euro kursas | 5 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2022/C 143/04 | Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 6 straipsnio 4 dalyje | 6 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros taryba |
| 2022/C 143/05 | Direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES ir 2009/81/EB nurodytos ribinės vertės, išreikštos ELPA valstybių nacionaline valiuta | 8 |
| 2022/C 143/06 | Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį | 9 |
| 2022/C 143/07 | Valstybės pagalba – Sprendimas neteikti prieštaravimų | 10 |
| 2022/C 143/08 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 11 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 143/02

2022 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto Čekijai, Prancūzijai ir Švedijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

3

Europos Komisija

2022/C 143/03

2022 m. kovo 30 d. Euro kursas

5

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2022/C 143/04

Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 6 straipsnio 4 dalyje

6

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

2022/C 143/05

Direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES ir 2009/81/EB nurodytos ribinės vertės, išreikštos ELPA valstybių nacionaline valiuta

8

2022/C 143/06

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

9

2022/C 143/07

Valstybės pagalba – Sprendimas neteikti prieštaravimų

10

2022/C 143/08

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

11

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 143/09 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 12 |
| 2022/C 143/10 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 28 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 143/09

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

12

2022/C 143/10

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

28

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/1

---

Pranešimas apie skelbiamą pagaminto žalio pieno kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1)
  149 straipsnio 5 dalį

(2022/C 143/01)

| Metų duomenys (1000 t) |
| --- |
| Pagaminto žalio pieno kiekis
   (*2)
  , skelbiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 149 straipsnio 5 dalį |
| 2020 | Karvių | Avių | Ožkų | Buivolų |
| BE | 4 449,00 | 0,00 | 45,00 | 0,00 |
| BG | 881,76 | 76,48 | 31,28 | 15,93 |
| CZ | 3 267,73 | 0,04  (*3) | 0,10  (*3) | 0,00 |
| DK | 5 666,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| DE | 33 164,91 | 6,70 | 16,28 | 1,00 |
| EE | 848,30 | 0,00 | 0,70 | 0,00 |
| IE | 8 561,47 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| EL | 683,46 | 945,43 | 361,35 | 0,09 |
| ES | 7 606,07 | 556,25 | 523,90 | 0,00 |
| FR | 25 147,31 | 325,50 | 679,30 | 0,00 |
| HR | 596,00 | 7,00 | 9,00 | 0,00 |
| IT | 12 712,48 | 481,97 | 61,24 | 253,83 |
| CY | 275,16 | 37,90 | 34,34 | 0,00 |
| LV | 988,20 | 0,00 | 1,90 | 0,00 |
| LT | 1 488,00 | 0,00 | 3,67 | 0,00 |
| LU | 447,34 | 0,12 | 3,08 | 0,00 |
| HU | 2 014,33 | 1,61 | 3,06 | 0,00 n |
| MT | 42,11 | 1,91 | 0,92 | 0,00 |
| NL | 14 522,00 | 0,00 | 407,00 | 3,00 |
| AT | 3 815,47 | 11,42 | 25,37 | 0,00 |
| PL | 14 821,82 | 0,54 | 8,51 | 0,00 |
| PT | 1 993,61 | 74,31 | 31,20 | 0,00 |
| RO | 3 679,60 | 426,00 | 240,80 | 16,10 |
| SI | 630,65 | 0,49 | 2,06 | 0,00 |
| SK | 917,69 | 11,39 | 0,46 | 0,00 |
| FI | 2 406,52 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SE | 2 772,74 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| ES 27 | 154 399,73 | 2 965,06 | 2 490,52 | 289,95 |

Metų duomenys (1000 t)

Pagaminto žalio pieno kiekis
   (*2)
  , skelbiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 149 straipsnio 5 dalį

2020

Karvių

Avių

Ožkų

Buivolų

BE

4 449,00

0,00

45,00

0,00

BG

881,76

76,48

31,28

15,93

CZ

3 267,73

0,04  (*3)

0,10  (*3)

0,00

DK

5 666,00

0,00

0,00

0,00

DE

33 164,91

6,70

16,28

1,00

EE

848,30

0,00

0,70

0,00

IE

8 561,47

0,00

0,00

0,00

EL

683,46

945,43

361,35

0,09

ES

7 606,07

556,25

523,90

0,00

FR

25 147,31

325,50

679,30

0,00

HR

596,00

7,00

9,00

0,00

IT

12 712,48

481,97

61,24

253,83

CY

275,16

37,90

34,34

0,00

LV

988,20

0,00

1,90

0,00

LT

1 488,00

0,00

3,67

0,00

LU

447,34

0,12

3,08

0,00

HU

2 014,33

1,61

3,06

0,00 n

MT

42,11

1,91

0,92

0,00

NL

14 522,00

0,00

407,00

3,00

AT

3 815,47

11,42

25,37

0,00

PL

14 821,82

0,54

8,51

0,00

PT

1 993,61

74,31

31,20

0,00

RO

3 679,60

426,00

240,80

16,10

SI

630,65

0,49

2,06

0,00

SK

917,69

11,39

0,46

0,00

FI

2 406,52

0,00

0,00

0,00

SE

2 772,74

0,00

0,00

0,00

ES 27

154 399,73

2 965,06

2 490,52

289,95

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

(*1)  0,00: nulis arba mažiau nei 5 t

(*2)  2020 m. pieno produkcija ūkyje. EUROSTATAS, „NewCronos“ duomenys apie gautus produktus.

(*3)  Valstybės narės pateikti duomenys ir (arba) apytikslė (apskaičiuota) produkcija.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/3

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2022 m. kovo 29 d.

kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto Čekijai, Prancūzijai ir Švedijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

(2022/C 143/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą, įsteigiantį Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamąjį komitetą (1), ypač į jo 3 straipsnį,

atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,

kadangi:

| (1) | 2022 m. vasario 24 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2022 m. kovo 1 d. iki 2025 m. vasario 28 d.; |
| --- | --- |

(1)

2022 m. vasario 24 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2022 m. kovo 1 d. iki 2025 m. vasario 28 d.;

| (2) | Čekijos, Prancūzijos ir Švedijos vyriausybės pateikė papildomų kandidatūrų kelioms vietoms užimti, |
| --- | --- |

(2)

Čekijos, Prancūzijos ir Švedijos vyriausybės pateikė papildomų kandidatūrų kelioms vietoms užimti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Laikotarpiui iki 2025 m. vasario 28 d. Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto nariais ir pakaitiniais nariais skiriami:

I.   VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

| Valstybė narė | Narys | Pakaitinis narys |
| --- | --- | --- |
| Prancūzija | Anne AUDIC | Nicolas BESSOT
  Lucie MEDIAVILLA |
| Švedija | Anne-Sofie DALENG | Viktoria BERGSTRÖM
  Magnus FALK |

Valstybė narė

Narys

Pakaitinis narys

Prancūzija

Anne AUDIC

Nicolas BESSOT

Lucie MEDIAVILLA

Švedija

Anne-Sofie DALENG

Viktoria BERGSTRÖM

Magnus FALK

II.   PROFESINIŲ SĄJUNGŲ ATSTOVAI

| Valstybė narė | Narys | Pakaitinis narys |
| --- | --- | --- |
| Čekija | Jiří VAŇÁSEK | Radka SOKOLOVÁ |
| Prancūzija | Abderrafik ZAIGOUCHE | Edwina LAMOUREUX
  Jean-Paul ZERBIB |
| Švedija | Cyrene WAERN | Karin FRISTEDT
  Ulrika HAGSTRÖM |

Valstybė narė

Narys

Pakaitinis narys

Čekija

Jiří VAŇÁSEK

Radka SOKOLOVÁ

Prancūzija

Abderrafik ZAIGOUCHE

Edwina LAMOUREUX

Jean-Paul ZERBIB

Švedija

Cyrene WAERN

Karin FRISTEDT

Ulrika HAGSTRÖM

III.   DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

| Valstybė narė | Narys | Pakaitinis narys |
| --- | --- | --- |
| Čekija | Miroslav HORKÝ | Martin RÖHRICH
  Martina KROUPOVÁ |
| Prancūzija | Franck GAMBELLI | Nathalie BUET
  Patrick LEVY |
| Švedija | Cecilia ANDERSSON | Malin NILSSON
  Tommy LARSSON |

Valstybė narė

Narys

Pakaitinis narys

Čekija

Miroslav HORKÝ

Martin RÖHRICH

Martina KROUPOVÁ

Prancūzija

Franck GAMBELLI

Nathalie BUET

Patrick LEVY

Švedija

Cecilia ANDERSSON

Malin NILSSON

Tommy LARSSON

2 straipsnis

Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TAQUET

---

(1)  OL C 218, 2003 9 13, p. 1.

1

(2)  2022 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 92, 2022 2 25, p. 1).

2

---

Europos Komisija

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/5

---

Euro kursas (1)

2022 m. kovo 30 d.

(2022/C 143/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1126 |
| JPY | Japonijos jena | 135,47 |
| DKK | Danijos krona | 7,4391 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84563 |
| SEK | Švedijos krona | 10,3498 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0309 |
| ISK | Islandijos krona | 142,20 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,6398 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,450 |
| HUF | Vengrijos forintas | 368,13 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6679 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9477 |
| TRY | Turkijos lira | 16,3296 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4809 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3891 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7081 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5947 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5064 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 346,97 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,1288 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,0666 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5720 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 957,24 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6779 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,906 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,144 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,2808 |
| MXN | Meksikos pesas | 22,1557 |
| INR | Indijos rupija | 84,3800 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1126

JPY

Japonijos jena

135,47

DKK

Danijos krona

7,4391

GBP

Svaras sterlingas

0,84563

SEK

Švedijos krona

10,3498

CHF

Šveicarijos frankas

1,0309

ISK

Islandijos krona

142,20

NOK

Norvegijos krona

9,6398

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,450

HUF

Vengrijos forintas

368,13

PLN

Lenkijos zlotas

4,6679

RON

Rumunijos lėja

4,9477

TRY

Turkijos lira

16,3296

AUD

Australijos doleris

1,4809

CAD

Kanados doleris

1,3891

HKD

Honkongo doleris

8,7081

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5947

SGD

Singapūro doleris

1,5064

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 346,97

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,1288

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,0666

HRK

Kroatijos kuna

7,5720

IDR

Indonezijos rupija

15 957,24

MYR

Malaizijos ringitas

4,6779

PHP

Filipinų pesas

57,906

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,144

BRL

Brazilijos realas

5,2808

MXN

Meksikos pesas

22,1557

INR

Indijos rupija

84,3800

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/6

---

Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (1) 6 straipsnio 4 dalyje

(2022/C 143/04)

Informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (2) 6 straipsnio 4 dalyje, skelbiama atsižvelgiant į valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 39 straipsnį Komisijai pateiktą informaciją.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, be to, kas mėnesį atnaujinamą informaciją galima rasti Migracijos ir vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ NUSTATYTOS ORIENTACINĖS SUMOS, KURIAS BŪTINA TURĖTI KERTANT IŠORĖS SIENĄ

ISPANIJA

OL C 486, 2021 12 3, p. 26 skelbtos informacijos pakeitimas

2007 m. gegužės 10 d. Įsakymo PRE/1282/2007 dėl finansinių išteklių, kuriuos užsieniečiai turi įrodyti turį, kad galėtų atvykti į Ispaniją, 1 straipsnyje nustatyta, kad „suma, kurią reikia turėti, turi siekti sumą, eurais atitinkančią 10 proc. minimalaus tarpprofesinio darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių arba jo atitikmens užsienio valiuta, padauginto iš dienų, kurias jie ketina būti Ispanijoje, skaičiaus ir kartu su jais keliaujančių išlaikomų asmenų skaičiaus“.

2022 m. vasario 23 d. Oficialiajame valstybės leidinyje Nr. 46 paskelbtu 2022 m. vasario 22 d. Karališkuoju dekretu 152/2022, kuriuo nustatomas minimalus tarpprofesinis darbo užmokestis, nustatomas nuo 2022 m. sausio 1 d. galiojantis minimalaus tarpprofesinio darbo užmokesčio dydis, t. y. 33,33 eurai per dieną arba 1 000 eurų per mėnesį, atsižvelgiant į tai, ar darbo užmokestis nustatomas dienomis, ar mėnesiais.

Atnaujinus 2022 m. vasario 22 d. Karališkuoju dekretu 152/2022 nustatytą minimalų tarpprofesinio darbo užmokesčio dydį, į šalį ketinantys atvykti užsieniečiai ir toliau privalo įrodyti, kad jie turi ne mažesnę kaip 100 eurų per dieną sumą vienam asmeniui, ketinančiam būti Ispanijoje, ir ne mažiau kaip 900 eurų sumą arba jos atitikmenį užsienio valiuta, su sąlyga, kad to reikalauja pareigūnai, atsakingi už atvykimo į Ispanijos teritoriją kontrolę, ir laikantis minėtame įsakyme nustatytų sąlygų.

Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas

OL C 247, 2006 10 13, p. 19.

OL C 77, 2007 4 5, p. 11.

OL C 153, 2007 7 6, p. 22.

OL C 164, 2007 7 18, p. 45.

OL C 182, 2007 8 4, p. 18.

OL C 57, 2008 3 1, p. 38.

OL C 134, 2008 5 31, p. 19.

OL C 331, 2008 12 31, p. 13.

OL C 33, 2009 2 10, p. 1.

OL C 36, 2009 2 13, p. 100.

OL C 37, 2009 2 14, p. 8.

OL C 98, 2009 4 29, p. 11.

OL C 35, 2010 2 12, p. 7.

OL C 304, 2010 11 10, p. 5.

OL C 24, 2011 1 26, p. 6.

OL C 157, 2011 5 27, p. 8.

OL C 203, 2011 7 9, p. 16.

OL C 11, 2012 1 13, p. 13.

OL C 72, 2012 3 10, p. 44.

OL C 199, 2012 7 7, p. 8.

OL C 298, 2012 10 4, p. 3.

OL C 56, 2013 2 26, p. 13.

OL C 98, 2013 4 5, p. 3.

OL C 269, 2013 9 18, p. 2.

OL C 57, 2014 2 28, p. 2.

OL C 152, 2014 5 20, p. 25.

OL C 224, 2014 7 15, p. 31.

OL C 434, 2014 12 4, p. 3.

OL C 447, 2014 12 13, p. 32.

OL C 38, 2015 2 4, p. 20.

OL C 96, 2016 3 11, p. 7.

OL C 146, 2016 4 26, p. 12.

OL C 248, 2016 7 8, p. 12.

OL C 111, 2017 4 8, p. 11.

OL C 21, 2018 1 20, p. 3.

OL C 93, 2018 3 12, p. 4.

OL C 153, 2018 5 2, p. 8.

OL C 186, 2018 5 31, p. 10.

OL C 264, 2018 7 26, p. 6.

OL C 366, 2018 10 10, p. 12.

OL C 459, 2018 12 20, p. 38.

OL C 140, 2019 4 16, p. 7.

OL C 178, 2020 5 28, p. 3.

OL C 102, 2021 3 24, p. 8.

OL C 486, 2021 12 3, p. 26.

---

(1)  Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas pateikiamas šio atnaujinto sąrašo pabaigoje.

(2)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/8

---

Direktyvose 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES ir 2009/81/EB nurodytos ribinės vertės, išreikštos ELPA valstybių nacionaline valiuta

(2022/C 143/05)

| Ribos EUR | Ribos NOK | Ribos CHF | Ribos ISK |
| --- | --- | --- | --- |
| 80 000 | 835 914 | 86 501 | 12 023 995 |
| 140 000 | 1 462 850 | 151 377 | 21 041 991 |
| 215 000 | 2 246 520 | 232 472 | 32 314 487 |
| 431 000 | 4 503 489 | 466 025 | 64 779 274 |
| 750 000 | 7 836 697 | 810 949 | 112 724 954 |
| 1 000 000 | 10 448 930 | 1 081 265 | 150 299 939 |
| 5 382 000 | 56 236 143 | 5 819 373 | 808 914 275 |

Ribos EUR

Ribos NOK

Ribos CHF

Ribos ISK

80 000

835 914

86 501

12 023 995

140 000

1 462 850

151 377

21 041 991

215 000

2 246 520

232 472

32 314 487

431 000

4 503 489

466 025

64 779 274

750 000

7 836 697

810 949

112 724 954

1 000 000

10 448 930

1 081 265

150 299 939

5 382 000

56 236 143

5 819 373

808 914 275

---

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/9

---

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

(2022/C 143/06)

ELPA priežiūros institucija mano, kad toliau nurodyta priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

| Sprendimo priėmimo data | 2021 m. gruodžio 15 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 87779 |
| Sprendimo Nr. | 288/21/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | The Ocean Space Centre |
| Teisinis pagrindas | 2022 m. Norvegijos valstybės biudžetas |
| Priemonės rūšis | Ad hoc priemonė |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai, plėtra ir inovacijos |
| Pagalbos forma | Dotacija |
| Biudžetas | Iki 8 154  mln. NOK (P85 įvertis) |
| Intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | 2022–2029 m. (įvertis) |
| Ekonomikos sektoriai | P.85.4. Aukštasis mokslas
  M.72.1. Gamtos mokslų ir inžinerijos moksliniai tyrimai ir eksperimentinė plėtra
  M.72.19. Kiti gamtos mokslų ir inžinerijos moksliniai tyrimai ir eksperimentinė plėtra |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Prekybos, pramonės ir žuvininkystės ministerija |
| PO Box 8090 Dep |
| 0032 Oslo, Norvegija |
| Vietos savivaldos ir modernizacijos ministerija |
| Postboks 8112 Dep |
| 0032 Oslo, Norvegija |

Sprendimo priėmimo data

2021 m. gruodžio 15 d.

Bylos Nr.

87779

Sprendimo Nr.

288/21/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

The Ocean Space Centre

Teisinis pagrindas

2022 m. Norvegijos valstybės biudžetas

Priemonės rūšis

Ad hoc priemonė

Tikslas

Moksliniai tyrimai, plėtra ir inovacijos

Pagalbos forma

Dotacija

Biudžetas

Iki 8 154  mln. NOK (P85 įvertis)

Intensyvumas

100 %

Trukmė

2022–2029 m. (įvertis)

Ekonomikos sektoriai

P.85.4. Aukštasis mokslas

M.72.1. Gamtos mokslų ir inžinerijos moksliniai tyrimai ir eksperimentinė plėtra

M.72.19. Kiti gamtos mokslų ir inžinerijos moksliniai tyrimai ir eksperimentinė plėtra

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Prekybos, pramonės ir žuvininkystės ministerija

PO Box 8090 Dep

0032 Oslo, Norvegija

Vietos savivaldos ir modernizacijos ministerija

Postboks 8112 Dep

0032 Oslo, Norvegija

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/10

---

Valstybės pagalba – Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2022/C 143/07)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2021 m. gruodžio 14 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 87845 |
| Sprendimo Nr. | 290/21/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | COVID-19. Norvegijos bendrosios paramos likvidumui schemos, skirtos nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusiose savivaldybėse esančioms įmonėms, galiojimo pratęsimas ir pakeitimai |
| Teisinis pagrindas | Vyriausybės pateiktas biudžeto pasiūlymas Nr. 79 S (2020–2021 m.), patvirtintas 2021 m. vasario 23 d.
  Priemonės taikymo sąlygos išdėstytos Vietos savivaldos ir modernizacijos ministerijos raštuose dėl lėšų skyrimo savivaldybėms
  Šiuo klausimu svarbus nacionalinės valdžios institucijoms skirto ekonominio valdymo reglamento (patvirtinto 2003 m. gruodžio 12 d. karališkuoju potvarkiu) 6 skyrius |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Užtikrinti, kad įmonės, dėl COVID-19 pandemijos poveikio ekonomikai ir susijusių vietos ar nacionalinių infekcijos kontrolės priemonių taikymo susidūrusios su netikėtu likvidumo trūkumu ir (arba) nebuvimu, galėtų užsitikrinti likvidumą |
| Pagalbos forma | Tiesioginės dotacijos |
| Biudžetas | Didžiausias numatomas biudžetas – 4,55 mlrd. NOK |
| Intensyvumas | Šia priemone visoms savivaldybėms ir (arba) regioninėms apskritims nustatoma sistema, pagal kurią jos gali padėti vietos įmonėms, kurios susiduria su išlaidų ar nuostolių augimu. Todėl lėšų poreikis gali skirtis |
| Trukmė | Iki 2022 m. birželio 30 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Sektoriai ar įmonės gali skirtis priklausomai nuo skirtingų savivaldybių / apskričių schemų. Ši priemonė netaikoma įmonėms, kurias visiškai finansuoja valdžios institucijos, ir finansų sektoriui |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Už priemonę ir sistemos, pagal kurią savivaldybės ir regioninės apskritys gali pritaikyti ir nustatyti prioritetines vietos schemas, nustatymą atsakinga Vietos savivaldos ir modernizacijos ministerija |
| Kita informacija | |

Sprendimo priėmimo data

2021 m. gruodžio 14 d.

Bylos Nr.

87845

Sprendimo Nr.

290/21/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

COVID-19. Norvegijos bendrosios paramos likvidumui schemos, skirtos nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusiose savivaldybėse esančioms įmonėms, galiojimo pratęsimas ir pakeitimai

Teisinis pagrindas

Vyriausybės pateiktas biudžeto pasiūlymas Nr. 79 S (2020–2021 m.), patvirtintas 2021 m. vasario 23 d.

Priemonės taikymo sąlygos išdėstytos Vietos savivaldos ir modernizacijos ministerijos raštuose dėl lėšų skyrimo savivaldybėms

Šiuo klausimu svarbus nacionalinės valdžios institucijoms skirto ekonominio valdymo reglamento (patvirtinto 2003 m. gruodžio 12 d. karališkuoju potvarkiu) 6 skyrius

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Užtikrinti, kad įmonės, dėl COVID-19 pandemijos poveikio ekonomikai ir susijusių vietos ar nacionalinių infekcijos kontrolės priemonių taikymo susidūrusios su netikėtu likvidumo trūkumu ir (arba) nebuvimu, galėtų užsitikrinti likvidumą

Pagalbos forma

Tiesioginės dotacijos

Biudžetas

Didžiausias numatomas biudžetas – 4,55 mlrd. NOK

Intensyvumas

Šia priemone visoms savivaldybėms ir (arba) regioninėms apskritims nustatoma sistema, pagal kurią jos gali padėti vietos įmonėms, kurios susiduria su išlaidų ar nuostolių augimu. Todėl lėšų poreikis gali skirtis

Trukmė

Iki 2022 m. birželio 30 d.

Ekonomikos sektoriai

Sektoriai ar įmonės gali skirtis priklausomai nuo skirtingų savivaldybių / apskričių schemų. Ši priemonė netaikoma įmonėms, kurias visiškai finansuoja valdžios institucijos, ir finansų sektoriui

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Už priemonę ir sistemos, pagal kurią savivaldybės ir regioninės apskritys gali pritaikyti ir nustatyti prioritetines vietos schemas, nustatymą atsakinga Vietos savivaldos ir modernizacijos ministerija

Kita informacija

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/11

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2022/C 143/08)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2021 m. gruodžio 16 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 87895 |
| Sprendimo Nr. | 294/21/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | COVID-19 garantijų schemos atnaujinimas |
| Teisinis pagrindas | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Užtikrinti, kad įmonės, dėl COVID-19 protrūkio susidūrusios su netikėtu likvidumo trūkumu, galėtų užsitikrinti likvidumą |
| Pagalbos forma | Valstybės garantijos |
| Biudžetas | 50 mlrd. NOK (iš dalies pakeistai schemai) |
| Trukmė | Iki 2022 m. birželio 30 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | GIEK, Norvegijos eksporto kreditų garantijų agentūra |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2021 m. gruodžio 16 d.

Bylos Nr.

87895

Sprendimo Nr.

294/21/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

COVID-19 garantijų schemos atnaujinimas

Teisinis pagrindas

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Užtikrinti, kad įmonės, dėl COVID-19 protrūkio susidūrusios su netikėtu likvidumo trūkumu, galėtų užsitikrinti likvidumą

Pagalbos forma

Valstybės garantijos

Biudžetas

50 mlrd. NOK (iš dalies pakeistai schemai)

Trukmė

Iki 2022 m. birželio 30 d.

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

GIEK, Norvegijos eksporto kreditų garantijų agentūra

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/12

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 143/09)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1)
  17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

Σαντορίνη (Santorini)

PDO-GR-A1065-AM01

Pranešimo data: 2021 m. sausio 31 d.

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Gaminant SKVN žymimą sausą baltąjį vyną „Santorini“, mažiausias vynuogių veislės „Assyrtiko“ kiekis vyne padidintas nuo 75 proc. iki 85 proc.

Dėl didesnės veislės „Assyrtiko“ procentinės dalies pagerinama gaminamo vyno kokybė. Konkrečiai, iš jos vynuogių gaminami sodraus skonio baltieji vynai, pasižymintys švelnumu ir minerališkumu. Iš vytintų vynuogių, daugiausia „Assyrtiko“ veislės, gaminami „Vinsanto“ vynai yra sodraus, kompleksiško ir intensyvaus skonio. Siekdami geresnės kokybės ir atsižvelgti į įvairius šiandienos rinkos poreikius, daugiau vyndarių ėmė naudoti vis didesnį veislės „Assyrtiko“ vynuogių kiekį. Daugeliu atveju jų dalis vyne viršija 90 proc. Be to, visi naujai pasodinti arba restruktūrizuoti Santorino vynuogynai yra vienarūšiai ir didžiojoje jų dalyje auginamos „Assyrtiko“ veislės vynuogės.

Iš dalies pakeisti skyriai „Vynininkystės metodai“ ir „Patvirtintos vynuogių veislės“.

2.   Didžiausias SKVN žymimo vyno „Santorini“ vynuogynų derlius sumažintas nuo 8 000 kilogramų iš hektaro iki 6 500 kilogramų iš hektaro.

Iš pastarųjų metų vynuogių derliaus statistinių duomenų matyti, kad vidutinis vynuogynų derlius yra apie 3 000 kilogramų iš hektaro ir kad taikant šiuolaikinius vynuogių auginimo metodus didžiausias derlius neviršija 6 500 kilogramų iš hektaro. Siekiant apsaugoti ir gerinti auginamą produktą, būtina pritaikyti didžiausio derliaus iš hektaro reikalavimą atsižvelgiant į naujus duomenis ir sumažinti jį iki 6 500 kilogramų iš hektaro.

Iš dalies pakeistas skyrius „Didžiausias derlius iš hektaro“.

3.   SKVN žymimuose sausuose baltuosiuose vynuose „Santorini“ cukraus kiekis negali būti didesnis kaip 4 g/l arba 9 g/l, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas.

SKVN žymimiems sausiems baltiesiems vynams „Santorini“ nustatytu cukraus kiekiu laikomasi Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies reikalavimo. Konkrečiai jis negali viršyti 4 g litre arba 9 g litre, „jei bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties gramais litre, yra ne daugiau kaip 2 gramais mažesnis už liekamojo cukraus kiekį“. Dėl SKVN žymimo vyno „Santorini“ išskirtinai mažo pH šių vynų skonis dažnai nesubalansuotas. Siūlomu cukraus kiekiu, atsižvelgiant į pirmiau nurodytą sąlygą, sukuriama tinkama cukraus ir rūgštingumo pusiausvyra.

Iš dalies pakeistas skyrius „Vynų aprašymas“, ypač dalis „Sauso baltojo vyno analitinės ir juslinės savybės“.

4.   Tradicinio termino forma „Νυχτέρι“ keičiama į lotyniškais rašmenimis išreikštą „Nykteri“-„NYKTERI“

2002 m. vasario 7 d. Ministro sprendimo Nr. 235309 dėl vyno gamyboje vartojamų tradicinių terminų patvirtinimo (2002 m. vasario 19 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 179) 13 straipsnyje nustatytos sąlygos dėl tradicinio termino „ΝΥΧΤΕΡΙ-Nykteri“ vartojimo žymint aukščiausios kokybės saugomos kilmės vietos nuoroda žymimą sausą baltąjį vyną „Santorini“. Šiuo pakeitimu produkto specifikacija suderinama su nacionaliniais teisės aktais.

Iš dalies pakeistas skyrius „Taikytini reikalavimai“, ypač skirsnis „Tradiciniai terminai“.

5.   Iš skyriaus apie vynininkystės metodus išbraukiami žodžiai

Skyriuje apie gaminant sausą baltąjį vyną naudojamus vynininkystės metodus išbraukiamas toks vyno gamybos metodo aprašymas: „gaminamas prieš fermentaciją vynuoges spaudžiant, po to paliekant misą nusėsti ir inokuliuojant į ją pasirinktas grynas mieles, kuriomis pasiekiamas tipiškas aromatas“. Jis pašalintas, nes nėra specifinis vynininkystės metodas.

Iš dalies pakeistas skyrius „Vynininkystės metodai“.

6.   SKVN „Santorini“ techninės bylos atnaujinimas

Atnaujinant technines bylas buvo padaryti šie produkto specifikacijos pakeitimai:

| i) | likerinio vyno, gaminamo iš vytintų vynuogių, ryšys su geografine vietove sujungiamas su natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno geografine vietove, nes šie vynai nesiskiria; |
| --- | --- |

i)

likerinio vyno, gaminamo iš vytintų vynuogių, ryšys su geografine vietove sujungiamas su natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno geografine vietove, nes šie vynai nesiskiria;

| ii) | įtraukiamos ir keičiamos nacionalinės nuostatos dėl SKVN ir SGN žymimiems vynams taikomų reikalavimų ir kontrolės; |
| --- | --- |

ii)

įtraukiamos ir keičiamos nacionalinės nuostatos dėl SKVN ir SGN žymimiems vynams taikomų reikalavimų ir kontrolės;

| iii) | keičiami kompetentingų kontrolės institucijų duomenys. |
| --- | --- |

iii)

keičiami kompetentingų kontrolės institucijų duomenys.

Sujungiami skyriai „Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ryšys su geografine vietove“ ir „Likerinio vyno, gaminamo iš vytintų vynuogių, ryšys su geografine vietove“.

Iš dalies pakeisti skyriai „Taikytini reikalavimai“ ir „Informacija apie kontrolės institucijas ir įstaigas“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

Σαντορίνη (Santorini)

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 3. | Likerinis vynas |
| --- | --- |

3.

Likerinis vynas

| 15. | Vytintų vynuogių vynas |
| --- | --- |

15.

Vytintų vynuogių vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   Sausas baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: ryškios žalsvai geltonos spalvos.

Aromatas: kompleksiško kvapo, kuriame atsiskleidžia citrusinių vaisių, apelsinų ir citrinų žievelės aromatai ir kuriam būdingas metalo pokvapis.

Skonis: sodraus skonio ir tinkamo rūgštingumo, todėl subalansuotas, užtikrinant šviežią poskonį.

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 12 %.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 12 %.

Bendrasis cukraus kiekis. Bendrasis cukraus kiekis – 0–4 g litre arba ne daugiau kaip 9 g litre, jei bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties gramais litre, yra ne daugiau kaip 2 gramais mažesnis už liekamojo cukraus kiekį.

Nustatant didžiausią visuminę alkoholio koncentraciją taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose pateiktos vertės.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

2.   Iš vytintų vynuogių gaminamas likerinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: prie oranžinės artėjančios geltonos spalvos su aukso atspalviais, kurie brandinant tamsėja iki rudos; ilgai brandinamo vyno spalva tamsėja iki rausvai rudos.

Aromatas: intensyvaus ir kompleksiško aromato, kuriam būdingi prieskonių, medaus ir razinų kvapai bei citrinmedžio žiedų pokvapis; brandinant aromatas intensyvėja ir tampa labiau kompleksiškas.

Skonis: tinkamai subalansuoto skonio dėl vynuogių veislei būdingo rūgštingumo; išbaigto, aksominio skonio, kuriame aiškiai juntamas medus ir citrinos; poskonis išlieka ypač ilgai ir yra malonus.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 21 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 21 tūrio proc.

| — | Didžiausia faktinė alkoholio koncentracija – 22 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Didžiausia faktinė alkoholio koncentracija – 22 tūrio proc.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 400 mg/l iš vytintų vynuogių gaminamuose saldžiuose vynuose, kuriuose likutinio cukraus kiekis ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalį).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 15 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 30 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 400 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 400 mg/l iš vytintų vynuogių gaminamuose saldžiuose vynuose, kuriuose likutinio cukraus kiekis ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalį).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

15

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

30

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

400

3.   Natūraliai saldūs baltieji vynai / vytintų vynuogių vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: prie oranžinės artėjančios geltonos spalvos su aukso atspalviais, kurie brandinant tamsėja iki rudos.

Aromatas: intensyvaus ir kompleksiško aromato, kuriam būdingi prieskonių, medaus ir razinų kvapai bei citrinmedžio žiedų pokvapis.

Skonis: saldaus, tinkamai subalansuoto skonio dėl vynuogių veislei būdingo rūgštingumo; išbaigto, aksominio skonio, kuriame aiškiai juntamas medus ir citrinos; poskonis išlieka ypač ilgai ir yra malonus.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija prieš vytinimą – 15 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija prieš vytinimą – 15 tūrio proc.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija po vytinimo – 21 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija po vytinimo – 21 tūrio proc.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 21 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 21 tūrio proc.

| — | Nustatant didžiausią visuminę alkoholio koncentraciją taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose pateiktos vertės. |
| --- | --- |

—

Nustatant didžiausią visuminę alkoholio koncentraciją taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose pateiktos vertės.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 400 mg/l iš vytintų vynuogių gaminamuose saldžiuose vynuose, kuriuose likutinio cukraus kiekis ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalį).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 30 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 400 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 400 mg/l iš vytintų vynuogių gaminamuose saldžiuose vynuose, kuriuose likutinio cukraus kiekis ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalį).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

30

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

400

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

1.   Sauso baltojo vyno gamyba

Su vyno gamyba susiję apribojimai

SKVN žymimo sauso baltojo vyno „Santorini“ sudėtyje turi būti ne mažiau kaip 85 proc. „Assyrtiko“ veislės vynuogių. Likusią procentinę dalį sudaro veislių „Aidani“ ir „Athiri“ vynuogės. Naudojamas klasikinis baltojo vyno gamybos metodas. Alkoholinio rūgimo metu temperatūra neviršija 20 °C.

2.   Iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno gamyba

Su vyno gamyba susiję apribojimai

SKVN žymimas vytintų vynuogių likerinis vynas „Santorini“ gaminamas iš natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno, į kurį įpilama:

| — | neutralaus vyno kilmės alkoholio, įskaitant alkoholį, gautą distiliuojant džiovintas vynuoges, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc.; |
| --- | --- |

—

neutralaus vyno kilmės alkoholio, įskaitant alkoholį, gautą distiliuojant džiovintas vynuoges, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc.;

| — | vyno ar džiovintų vynuogių distiliato, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 86 tūrio proc.; |
| --- | --- |

—

vyno ar džiovintų vynuogių distiliato, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 86 tūrio proc.;

| — | vieno iš dviejų pirmiau minėtų produktų, sumaišyto su vynuogių veislės, kuri buvo naudojama natūraliai saldžiam vynui gaminti, vynuogių misa; |
| --- | --- |

—

vieno iš dviejų pirmiau minėtų produktų, sumaišyto su vynuogių veislės, kuri buvo naudojama natūraliai saldžiam vynui gaminti, vynuogių misa;

| — | vyno spirito, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 86 tūrio proc.; |
| --- | --- |

—

vyno spirito, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 86 tūrio proc.;

| — | razinų spirito, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 94,5 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

razinų spirito, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 94,5 tūrio proc.

Pirmiau minėti produktai įpilami iki kitų metų, einančių po pagaminimo metų, gegužės 31 d.

3.   Vynmedžių formavimo sistemos

Auginimo praktika

Vynmedžiams suteikiamos tradicinės Santorino taurės formos, kaip antai spirale susivijusios taurės forma, dar vadinama vainiku, ir lenktomis bei tiesiomis šakelėmis formuojama taurė.

4.   Natūraliai saldus / vytintų vynuogių baltasis vynas

Su vyno gamyba susiję apribojimai

SKVN žymimą natūraliai saldų / vytintų vynuogių baltąjį vyną „Santorini“ sudaro ne mažiau kaip 51 proc. „Assyrtiko“ veislės vynuogių. Likusią dalį sudaro vynuogių veislės „Aidani“ ir „Athiri“ bei nedideli kiekiai atvežtų baltųjų vynuogių veislių, tradiciškai auginamų Santorino ir Tirasijos salų grupėje. Konkrečiai tai veislės „Gaidouria“, „Katsano“, „Moschato“ (baltųjų vynuogių), „Monemvassia“, „Platani“, „Potamissi“ ir raudonųjų vynuogių veislė „Roditis“. Vynuogių derlius nuimamas joms pernokus ir paliekamas saulėje, kad iš dalies išdžiūtų. Prieš vytinimą cukraus kiekis vynuogių misoje yra ne mažesnis kaip 260 g/l. Po vytinimo jis siekia 370 g/l. Cukrus ir alkoholis pagamintame vyne susidaro tik iš pačių vyninių vynuogių. Prieš rūgimą, rūgimo metu ar po jo draudžiama pilti šių medžiagų: koncentruotos vynuogių misos, rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos, alkoholio ir distiliuojant gaunamų produktų.

5.   Vyno gamyba laikantis specialių vynininkystės metodų

Specifinis vynininkystės metodas

| — | Kad SKVN žymimą sausą baltąjį vyną „Santorini“ būtų galima žymėti nuoroda „Επιλεγμтνος“ arba „Réserve“, vynas turi būti brandinamas ne trumpiau kaip vienus metus, iš kurių bent 6 mėnesius – ąžuolo statinėje ir 3 mėnesius – butelyje. |
| --- | --- |

—

Kad SKVN žymimą sausą baltąjį vyną „Santorini“ būtų galima žymėti nuoroda „Επιλεγμтνος“ arba „Réserve“, vynas turi būti brandinamas ne trumpiau kaip vienus metus, iš kurių bent 6 mėnesius – ąžuolo statinėje ir 3 mėnesius – butelyje.

| — | Kad SKVN žymimą sausą baltąjį vyną „Santorini“ būtų galima žymėti nuoroda „Ειδικά Επιλεγμένος“ arba „Grande Réserve“, vynas turi būti brandinamas ne trumpiau kaip dvejus metus, iš kurių bent 12 mėnesių – ąžuolo statinėje ir 6 mėnesius – butelyje. |
| --- | --- |

—

Kad SKVN žymimą sausą baltąjį vyną „Santorini“ būtų galima žymėti nuoroda „Ειδικά Επιλεγμένος“ arba „Grande Réserve“, vynas turi būti brandinamas ne trumpiau kaip dvejus metus, iš kurių bent 12 mėnesių – ąžuolo statinėje ir 6 mėnesius – butelyje.

| — | Vyną „Vinsanto“, t. y. natūraliai saldų / vytintų vynuogių vyną arba likerinį vyną, gaminamą iš vytintų vynuogių, privaloma mažiausiai 24 mėnesius brandinti oksiduojant, o ši oksidacija vyksta vynui esant ąžuolo statinėse. Visas brandinimas oksiduojant, neatsižvelgiant į tai, kiek metų jis trunka, vyksta tik Santorino ir Tirasijos salose. |
| --- | --- |

—

Vyną „Vinsanto“, t. y. natūraliai saldų / vytintų vynuogių vyną arba likerinį vyną, gaminamą iš vytintų vynuogių, privaloma mažiausiai 24 mėnesius brandinti oksiduojant, o ši oksidacija vyksta vynui esant ąžuolo statinėse. Visas brandinimas oksiduojant, neatsižvelgiant į tai, kiek metų jis trunka, vyksta tik Santorino ir Tirasijos salose.

Nuoroda apie vyno „Vinsanto“ brandinimą pateikiama taip:

| — | „[metai] m. vynuogių derlius“, kuri reiškia, kad vynui gaminti naudotos tik nurodytais metais nuimto derliaus vynuogės ir laikytasi minimalaus 2 metų brandinimo oksiduojant reikalavimo; |
| --- | --- |

—

„[metai] m. vynuogių derlius“, kuri reiškia, kad vynui gaminti naudotos tik nurodytais metais nuimto derliaus vynuogės ir laikytasi minimalaus 2 metų brandinimo oksiduojant reikalavimo;

| — | „Brandintas x metų“, kurioje „x“ reiškia mažiausią neprivalomo brandinimo oksiduojant metų skaičių, kuris gali būti 4, 8, 12, 16 ir pan., tarp šių brandinimo laikotarpių turi būti 4 metų tarpai. |
| --- | --- |

—

„Brandintas x metų“, kurioje „x“ reiškia mažiausią neprivalomo brandinimo oksiduojant metų skaičių, kuris gali būti 4, 8, 12, 16 ir pan., tarp šių brandinimo laikotarpių turi būti 4 metų tarpai.

5.2.   Didžiausias derlius

| 1. | Galutinio produkto didžiausias gamybos kiekis hektolitrais iš vieno hektaro |
| --- | --- |

1.

Galutinio produkto didžiausias gamybos kiekis hektolitrais iš vieno hektaro

50 hektolitrų iš hektaro.

| 2. | Didžiausias vynuogių derlius kilogramais iš hektaro |
| --- | --- |

2.

Didžiausias vynuogių derlius kilogramais iš hektaro

6 500 kilogramų vynuogių iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

SKVN žymimų vynų gamybos vietovė apima Santorino ir Tirasijos salas.

7.   Pagrindinė (s) vyninių vynuogių veislė (s)

| | „Aidani Aspro B“ |
| --- | --- |

„Aidani Aspro B“

| | „Athiri Β“ |
| --- | --- |

„Athiri Β“

| | „Assyrtiko B“ |
| --- | --- |

„Assyrtiko B“

| | „Gaidouria B“ |
| --- | --- |

„Gaidouria B“

| | „Katsano B“ |
| --- | --- |

„Katsano B“

| | „Monemvassia B - Monovassia, Monomvassitiko“ |
| --- | --- |

„Monemvassia B - Monovassia, Monomvassitiko“

| | „Moschato Aspro B“ |
| --- | --- |

„Moschato Aspro B“

| | „Platani B“ |
| --- | --- |

„Platani B“

| | „Potamissi B“ |
| --- | --- |

„Potamissi B“

| | „Roditis Rs - Alepou“ |
| --- | --- |

„Roditis Rs - Alepou“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1.   Baltojo vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Kokybė

Santorino vynuogynai yra vieni seniausių visame pasaulyje, egzistavę dar priešistoriniais laikais. Vyno gaminimo tradicija čia pradėtabent prieš 3 500 metų. Dėl unikalaus klimato ir dirvožemio sudėties iš vyno gamyboje naudojamų vynuogių veislių gaminamas ypatingų savybių turintis vynas. XIX a. keliautojų aprašymuose minimos ypatingos vyno juslinės savybės. Šias savybes lemia natūralios aplinkos poveikis vynuogėms, kuris vėliau juntamas ir Santorino vynuose. Tuo metu Santorino vynas buvo labai populiarus užsienyje. Atsižvelgiant į tai, kad alkoholio koncentracija šiame vyne didelė, daugelį metų jis buvo parduodamas kitų vietovių vynams, kuriuose mažas alkoholio kiekis, spirituoti.

Be savo istorinės reikšmės, vynuogynai šiandien svarbūs dėl to, kad iš jų derliaus gaminami unikalūs, aukštos kokybės vynai, kurie brandinami atspindi paties Santorino dirvožemio, unikalios salos vynuogynų žemės, savybes.

Šiandien vyno gamintojai puikiai išnaudoja vietines vynuogių veisles, taip įvertindami jų juslines savybes. Jie gamina rūšinius vynus, kurie pripažįstami tarptautiniuose konkursuose Graikijoje ir užsienyje.

Siekiant užtikrinti SKVN žymimų vynų „Santorini“ ir jų kokybės ryšį, įsteigtas komitetas, kuris kiekvienais metais tikrina vynų juslines savybes. Vynai, kurie neatitinka atitinkamų specifikacijų, negali būti tiekiami kaip SKVN žymimi vynai „Santorini“.

Iš Atėnų žemės ūkio universiteto atlikto tyrimo matyti, kad Santorino vynuose ypač daug biologiškai aktyvių fenolių, kurie būdingi dėl unikalaus vynmedžių formavimo tradicine krepšelio forma. Šis Santorino salai būdingas vynuogių auginimo metodas taikomas nuo seno ir yra visiškai suderinamas su kitais auginimo ypatumais: i) iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytu smėlingu ir gerai vandenį absorbuojančiu vietos dirvožemiu, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies; ii) Viduržemio jūros klimatu, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose, ir iii) dideliu dienos ir nakties temperatūrų skirtumu, taip pat jūriniu rūku, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis.

8.2.   Baltojo vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Istorinis ryšys

Santorino salos vyno gamybos tradicija pradėjo formuotis dar trečiajame tūkstantmetyje prieš mūsų erą. Akrotyrio miesto kasinėjimų metu buvo rasta, pavyzdžiui, vynmedžių medžio anglies ir to laikotarpio vazų, dekoruotų vynuogių kekių motyvais, o tai rodo, kad vynuogių auginimas buvo viena iš pagrindinių gyventojų veiklos rūšių. Apie 1650 m. pr. m. e. dėl stipraus ugnikalnio išsiveržimo buvo sunaikinti priešistoriniai vynuogynai ir po to apie tris šimtmečius saloje nebūta nei žmonių, nei augalų gyvybės pėdsakų.

Iki Akrotyrio miesto sunaikinimo, vynuogių auginimas ir vyno gamyba greičiausiai buvo labai svarbi vietovės ekonomikos dalis. Tai patvirtina vynmedžių medžio anglies ir vynuogių sėklų radiniai, taip pat speciali vynuogių traiškymo ir misos surinkimo sistema. Lovys, kuriame traiškomos vynuogės, ir po juo esantis kubilas yra labai svarbi įranga. Vynuogių traiškymo lovyje buvo rastas didelis krepšys su klintimis, iš kurio archeologai daro prielaidą, kad klintys galėjo būti naudojamos kaip misos valymo filtras.

Vynas buvo laikomas dideliuose pithoi (ąsočiuose), kurie buvo plombuojami vašku. Iš tiesų nustatyta, kad ant tokio indo kaklelio linijiniu A raštu išraižyti simboliai reiškia vyną. Apskritai dėl Akrotyrio mieste rastų indų, skirtų vynui laikyti, įvairovės, taip pat ąsočių su ąselėmis, manoma, kad buvo išvystyta ne tik vyno gamyba dideliu mastu, bet ir jo prekyba. Dažant vazas vynuogių kekės buvo naudojamos kaip dekoratyvinis motyvas. Esama vyno gamybos ir prekybos įrodymų – tam tikrų rūšių indų su kakleliais, pritvirtintais netoli siauro jų dugno, taip pat daugybė ąsočių su ąselėmis, visų pirma skirtų skysčiams pervežti. Kol kas Santorino saloje rasta ne mažiau kaip 50 proc. visų šio ankstyvojo tipo indų, randamų Egėjo jūros regione, pavyzdžių.

Pasak Herodoto, pirmieji čia po katastrofos atsikraustę gyventojai buvo finikiečiai. Kad išgyventų, jie, o paskui ir gyvenusieji po jų, turėjo prisitaikyti prie ekstremalių aplinkos sąlygų. Siekdami patenkinti savo mitybos poreikius, jie bandė auginti įvairias augalų rūšis, kurias jie atsigabeno kartu su savimi ir kurios jiems buvo pažįstamos. Bėgant šimtmečiams atšiaurioje Santorino salos aplinkoje išgyveno tik vynmedis. Tai gerai prisitaikantis augalas, ypač atsparus karštam ir sausam salos klimatui, turintis tvirtą ir gerai išvystytą šaknų sistemą, kuri geba prasiskverbti į Santorino salos dirvožemį. Aspa – taip vietos gyventojai vadina kietą ir tankų dirvožemį, sudarytą iš kelių vulkaninės medžiagos sluoksnių: pelenų, lavos, pemzos ir nuolaužų. Ši aspa dengė klinčių ir skalūno podirvį vėlesnių ugnikalnių išsiveržimų metu. Šimtmečiai sunkaus žmonių darbo atsispindi salos kraštovaizdyje ir yra Santorino žmonių per amžius dėtų pastangų dirbti savo žemę įrodymas.

Neturime tiesioginių įrodymų apie vynuogių auginimą archajiniu ir klasikiniu laikotarpiais. Bet būtų buvę keista, jei Santorino salos gyventojai nebūtų juo užsiėmę, turėdami tam ypač tinkamą žemę. Sunku įsivaizduoti, kad Santorino saloje būta turtingų žemės savininkų, jei jie neaugino produkto, iš kurio galėjo gauti didelį pelną. O kol kas nustatyta, kad toks produktas galėjo būti tik vynas.

Nuo XII iki XVII a. Santorino salą valdė Venecija. Europiečiai Graikijos vynus vertina nuo seno ir ne tik dėl jų kokybės, bet ir dėl to, kad jie likdavo nepažeisti ilgų kelionių jūra metu. Todėl į Frankiją ir Veneciją laivais imta gabenti vis daugiau vyno iš Santorino salos. Venecijos valdomos Santorino salos vynų aukso amžius atėjo į pabaigą salą galutinai užkariavus turkams. Vynai sulaukė didelės sėkmės, kurią liudija tokios įsimintinos akimirkos, kaip jų šlovė Paryžiuje.

8.3.   Baltojo vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Kultūriniai, socialiniai ir ekonominiai ryšiai

Vyninės vynuogės ir vynas nuo seno neatsiejami nuo Santorino salos gyventojų kultūrinio, socialinio ir ekonominio gyvenimo.

Santorino saloje nuo seno derinamas didelis produktyvumas, kokybė ir atviras požiūris. Salą valdant turkams, dėl didelį plotą užimančių pasėlių trūkumo musulmonų bendruomenės ten nesikūrė. Santorino salos gyventojai savo bendruomenių gyvenimą organizavo demokratiškai ir, visapusiškai pasinaudoję tuo, kad Osmanų imperijai užkariavus Egėjo jūros regioną čia įsivyravo taika, vykdė tokią prekybą ir laivybą, kokią vykdė priešistoriniais laikais. Aleksandrija, Taganrogas ir Konstantinopolis buvo svarbiausi centrai, į kuriuos buvo eksportuojami dideli Santorino salos vyno kiekiai. Remiantis istoriniais faktai, eksportas į Rusiją vykdytas bent nuo 1786 m. Iš tiesų, Santorino salos ekonomika patyrė nuosmukį, kai dėl Spalio perversmo buvo sustabdytas eksportas į Rusiją.

Salos praeities įrodymai šiandien saugomi Akrotyrio ir Mesa Vuno archeologinių kasinėjimų vietose, Santorino salos ir Atėnų archeologijos muziejuose ir Gyzi Megaron kultūros centre. Iš tiesų, visa sala su savo kaldera, ugnikalnių uolienomis, tradicinėmis gyvenvietėmis, bokštais ir urvais yra paminklas gyvajai istorijai.

Šiandien čia yra modernią įrangą naudojančių vyno daryklų, kurios yra visapusiškai pasiruošusios gaminti rūšinį vyną.

Šis kultūrinis, socialinis ir ekonominis ryšys pastaraisiais metais patvirtintas keliais įvykiais saloje, pavyzdžiui, Ampelos (liet. vynuogių) simpoziumu. Šiam tarptautiniam vyndarių simpoziumui pasirinkta Santorino sala, nes ji ne tik viena gražiausių ir unikaliausių pasaulio vietų, bet ir turi 3 500 metų senumo vynuogių auginimo ir vyno gamybos tradiciją. Šios tradicijos puoselėjimas artimai susijęs su unikalia šios vulkaninės Egėjo jūros salos ekosistema.

Pirmojo simpoziumo „Ampelos 2003“ (birželio 5–7 d.) tikslas buvo svariai prisidėti nustatant tinkamą vynuogių auginimo kryptį Graikijoje ir suteikti vynuogių augintojams kuo daugiau priemonių, kurias taikant vynuogės būtų auginamos moderniai ir efektyviai. Simpoziumo organizatoriai dalyvauti kvietė vynuogių auginimo specialistus, vyndarius, šio sektoriaus ekspertus, mokslininkus ir verslo vadovus, kad jie pasidalytų savo žiniomis ir nuomonėmis šia tema. Jie taip pat buvo pakviesti mėgautis turtinga simpoziumo socialine programa tobuloje aplinkoje – garsiojoje Santorino saloje!

Antrojo simpoziumo „Ampelos 2006“ (birželio 1–3 d.) tikslas buvo dalyviams pristatyti naujausius mokslo ir technikos laimėjimus, taip pat naujausias rinkos naujienas. Taip buvo suteikta galimybė organizuoti vaisingas diskusijas, į kurias buvo įtraukti simpoziume dalyvavę ekspertai iš viso pasaulio, taip pat vyno pramonės atstovai, vyno žurnalistai ir vyno mėgėjai. Pagrindinis simpoziumo tikslas buvo įvertinti dirvožemio, klimato ir vynuogių veislių derinį kiekvieno vyno atveju ir apsvarstyti, kaip geriausiai panaudoti žaliavas taikant įvairius vyno gamybos metodus. Taip būtų prisidedama vystant specifinį, trokštamą kiekvieno regiono vynų aromatą ir skonį. Galiausiai ypatingas dėmesys buvo skiriamas galimai taikytinoms rinkos strategijoms.

2013 m. gegužės 30–31 d. Santorino saloje įvyko trečiasis tarptautinis simpoziumas „Ampelos 2013“. Jame siekta aptarti: pokyčius, susijusius su vynuogių auginimo pritaikymu atsižvelgiant į klimato kaitą, pažangą ir inovacijas vyno gamybos srityje, naujas strategijas, skirtas vyno produktams populiarinti naujomis ekonominėmis sąlygomis, įsigaliojusiomis pasauliniu mastu, ir naujas tendencijas įgyvendinant gerąją patirtį vynuogių auginimo ir vyno gamybos srityse.

Ketvirtojo tarptautinio Ampelos simpoziumo (gegužės 12–14 d.) tema buvo „Viduržemio jūros regiono vynuogynai ir klimato kaita“. Pristatymų metu buvo patvirtintas reikšmingas klimato kaitos, ypač vidutinės atmosferos temperatūros padidėjimo, poveikis fenolių kiekiui vynuogėse, jų fiziologinėms savybėms ir nokimo laikotarpiui. Buvo pažymėta, kad pastaruosius 40 metų Europos vynuogynuose pastebima tendencija. Priklausomai nuo regiono ir vynuogių veislės, pastebėta, kad pumpurai ant vynmedžių sukraunami, vynmedžiai ima žydėti ir vynuogės ima nokti 2–3 savaitėmis anksčiau. Be to, vynuogės visiškai sunoksta žymiai aukštesnėje temperatūroje. Pagrindiniai klimato parametrai yra temperatūra, kritulių kiekis ir saulės šviesa. Buvo pažymėta, kad, neatsižvelgiant į taikomus šių parametrų prognozavimo modelius, su vynuogių auginimu ir vyno gamyba susijusios sąlygos Europoje labai pasikeis. Pokyčiai turės įtakos ir naudojamų vynuogių veislių modeliui, ir proceso struktūros elementams. Rezultatai bus gana nepalankūs vynų, ypač gaminamų iš baltųjų vynuogių veislių, kokybei.

8.4.   Baltojo vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Geografinė aplinka ir geografinė kilmė

SKVN žymimų vynų „Santorini“ gamybos vietovėje vynuogynai apima apie 12 000 stremų plotą. Jis prasideda jūros lygyje ir kyla iki 300 metrų aukštyje esančių vynuogynų terasų.

Regione vyrauja tipiškas Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdinga intensyvi saulės šviesa, karštos ir sausos vasaros ir švelnios žiemos. Vidutinė didžiausia metinė temperatūra yra 23 °C, o mažiausia – 14 °C. Bendras metinis kritulių vidurkis yra 250–370 mm.

Santorino sala daugiausia sudaryta iš terciaro metu susidariusio vietos dirvožemio telkinių, pemzos ir lavos. Santorino dirvožemis smėlingas su labai mažais kiekiais molio. Jame taip pat mažai organinių medžiagų ir, išskyrus nedidelį plotą aplink Profitis Ilijo kalvą, jo sudėtyje nėra kalcio karbonato. Dėl šių priežasčių, nepaisant to, kad žemėje daug kalio, augalai negali sugerti tokio jo kiekio, kuris reikalingas vyno rūgščiai neutralizuoti. Dėl šios priežasties Santorino salos vynai pasižymi dideliu rūgštingumu. Kalio sugeriama mažai dar ir dėl vyraujančio klimato, kuriam būdingi reti lietūs, ir dėl to, kad vynuogynai nėra drėkinami.

Sala yra ypatingai sausa. Vasaros mėnesiais, kai vynuogės noksta, temperatūra dieną yra labai aukšta. Per šį ilgai trunkantį sausą laikotarpį augalai vandens gauna iš rūko, susidarančio dėl jūros garavimo. Jis kyla nuo kalderos ir padengia salą.

Be to, vasaros mėnesiais salą negailestingai talžo šiaurės vėjai, vadinami Meltemi, kurie neleidžia vynuogėse kauptis drėgmei dienos metu. Tačiau naktį, temperatūrai sumažėjus ir klimato sąlygoms pakitus į palyginti drėgnas, salos vulkaninės kilmės dirvožemis sugeria drėgmę ir taip vyksta vynmedžių maitinimas.

Tose vietose, kur žemės nuolydis status, Santorino salos žmonės pastatė garsiuosius pezoules (laiptus). Kitaip tariant, jie suformavo žemę į terasas, kad palengvintų auginimą ir sumažintų vandens nuostolius.

Dėl šio unikalaus klimato ir dirvožemio derinio Santorino saloje auginamos vynuogės greitai sunoksta ir išlaiko rūgštingumą.

Kaip ir visa kita vėjo talžomoje Santorino saloje, vynmedžiai yra unikalios formos. Augalai sodinami tarp jų paliekant didelius tarpus ir įkasami giliai į žemę. Siekiant apsaugoti vynuoges nuo negailestingų vėjų, kurie talžo salą žiemos metu, Santorino žmonės geni vynmedžius tokiu būdu, kad augdami į vidų jie suformuotų vainiką.

Didelių nuostolių dėl vabzdžių ir ligų pasitaiko retai. Vienintelė augalų apsaugos intervencija yra vynmedžių purškimas sieros preparatu vieną ar du kartus pavasarį apsaugos tikslais.

Santorino salos vynuogynai yra seniausi visoje Graikijoje. Kai kurie vynmedžiai gali būti net 300 metų senumo. Vynmedžiai turi savo šaknis. Jie nėra įskiepijami į amerikietiškuosius poskiepius. Taip yra todėl, kad filoksera, kenksmingas vabzdys, kuris tebenaikina vynuogynus visame pasaulyje, niekada čia neatkeliavo. Laimei, jam nepalankus salai būdingas vulkaninės kilmės dirvožemis, kuriame nedaug molio ir labai daug smėlio (93–97 proc.).

Dėl įvairių veiksnių sukuriamas toks mikroklimatas, kokio nėra niekur kitur pasaulyje. Esant šioms sąlygoms vynuogės gali visiškai sunokti, todėl jos įgyja ypatingų savybių, tokių kaip gaivumo suteikiantį didelį rūgštingumą ir didelę alkoholio koncentraciją.

8.5.   Baltojo vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Informacija apie produktą

Santorino ir Tirasijos salų vynuogynai prilygsta tikriems belvederiams, nes iš jų atsiveria Egėjo jūros panorama. Dėl vasarą pučiančių šiaurės vėjų, garsiųjų Meltemi, užkertamas kelias aukštai temperatūrai ir taip sukuriamas ypatingas mikroklimatas. Dėl to vynuogės geriau sunoksta ir geresnė jų analitinė sudėtis, susiformuojanti nokimo etape, t. y. atsižvelgiant į jų rūgštingumą, spalvą, aromatines savybes, cukraus kiekį ir kt. Rezultatas – išskirtinės kokybės vynai. SKVN žymimi vynai „Santorini“ gaminami iš vietinių veislių „Assyrtiko“, „Athiri“ ir „Aidani“ vynuogių.

Konkrečiai SKVN žymimas sausas baltasis vynas „Santorini“ gaminamas iš ne mažiau kaip 85 proc. „Assyrtiko“ veislės vynuogių. Likusią procentinę dalį sudaro veislių „Aidani“ ir „Athiri“ vynuogės.

SKVN žymimų vynų „Santorini“ kokybė užtikrinama klimato, salų dirvožemio sudėties, auginamų vynuogių veislių, vynmedžių priežiūros ir naudojamų vyno gamybos būdų deriniu. Dėl šio derinio sudaromos sąlygos vyną brandinti ir gerinti jo savybes jam bręstant. Brandintas sausas baltasis vynas yra ryškios aukso geltonumo spalvos su oranžiniais atspalviais. Jam labiausiai būdingi aromatai – gėlių ir žalių vaisių, pavyzdžiui, svarainių ir kitų uogienėms gaminti tinkamų vaisių. Jam taip pat būdingas riešutų, tokių kaip skrudinti migdolai ir lazdyno riešutai, kvapas. Dažnai juntamas prieskonių, pavyzdžiui, kmyninio kumino ir kalendros, aromatinių žolelių, tokių kaip snaputis, čiobrelis, šalavijas, ramunėlė, aromatas ir džiovintos figos pokvapis. Šie aromatai pastebimi ir vyno skonyje, kuriame taip pat juntamas medaus ir džiovintų vaisių skonis. Brandintiems vynams taip pat būdingas glotnumas. Todėl šie vynai yra sodrūs ir kompleksiški ir jiems būdingas ypač ilgai išliekantis poskonis.

8.6.   Baltojo vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Priežastinė sąveika

Kaip nurodyta ankstesniuose skirsniuose, SKVN žymimų vynų „Santorini“ unikalumo priežastis – salai būdingos ypatybės ir taikomi specifiniai auginimo metodai. Tai, be kita ko:

| 1. | vynmedžio formavimas sutekiant jam krepšelio formą. Santorino saloje naudojamas ypatingas vynuogių auginimo metodas – nuo seno taikyta ir vis dar taikoma vietos praktika. Patyrę Santorino salos vynuogių augintojai vynmedžius formuoja krepšelių forma sukdami jų šakas į didelius vainikus, primenančius natūraliai vulkaniniame salos dirvožemyje susiformavusius krepšius. Nokstančias vynuoges saugo krepšelių sienos, todėl joms nekyla joks pavojus. Be to, vynmedžiai čia geba augti nepaisant ypač nepalankaus Santorino salos dirvožemio ir klimato sąlygų. Šios sąlygos yra tokios:






  — | labai stiprus vėjas, ypač pavasarį, o tai sezonas, kurio metu dygsta nauji ūgliai; |
| --- | --- | --- |

1.

vynmedžio formavimas sutekiant jam krepšelio formą. Santorino saloje naudojamas ypatingas vynuogių auginimo metodas – nuo seno taikyta ir vis dar taikoma vietos praktika. Patyrę Santorino salos vynuogių augintojai vynmedžius formuoja krepšelių forma sukdami jų šakas į didelius vainikus, primenančius natūraliai vulkaniniame salos dirvožemyje susiformavusius krepšius. Nokstančias vynuoges saugo krepšelių sienos, todėl joms nekyla joks pavojus. Be to, vynmedžiai čia geba augti nepaisant ypač nepalankaus Santorino salos dirvožemio ir klimato sąlygų. Šios sąlygos yra tokios:

—

labai stiprus vėjas, ypač pavasarį, o tai sezonas, kurio metu dygsta nauji ūgliai;

| — | pučiant vėjui smarkiai talžantis vulkaninės kilmės dirvožemio smėlis; |
| --- | --- |

—

pučiant vėjui smarkiai talžantis vulkaninės kilmės dirvožemio smėlis;

| — | visą vasarą svilinanti saulė; |
| --- | --- |

—

visą vasarą svilinanti saulė;

| — | vandens trūkumas (išskyrus dėl garuojančios jūros naktį susidarantį rūką). |
| --- | --- |

—

vandens trūkumas (išskyrus dėl garuojančios jūros naktį susidarantį rūką).

| 2. | Iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytas smėlingas ir gerai vandenį absorbuojantis vietos dirvožemis, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies,. |
| --- | --- |

2.

Iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytas smėlingas ir gerai vandenį absorbuojantis vietos dirvožemis, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies,.

| 3. | Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose, ir |
| --- | --- |

3.

Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose, ir

| 4. | didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, taip pat jūrinis rūkas, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis. |
| --- | --- |

4.

didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, taip pat jūrinis rūkas, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis.

Nustatytoje vietovėje esančioms saloms būdingas mikroklimatas sąveikauja su žemės reljefu ir iš vietovėje auginamų vynuogių veislių gaminami ypač sudėtingų aromatinių savybių turintys vynai. Vyraujantis aromatas – citrusinių augalų žiedų, ypač citrono krūmo, citrinmedžio, greipfruto medžio ir raudonųjų apelsinų medžio žiedų. Baltą minkštimą turinčių vaisių kvapas taip pat labai gerai juntamas, kaip ir žaliųjų vaisių, tokių kaip kriaušės ir žalieji obuoliai. Po to juntamas ir kaulavaisių, tokių kaip baltasis persikas, abrikosas ir lokva, kvapai. Tada aptinkami ir tropinių vaisių, pavyzdžiui, mango, ananaso, ličio ir meliono, kvapai. Ragaujant pirmiausia juntamas stiprus rūgštingumas, kuriam pusiausvyros suteikia šiltas ir saldus stipraus alkoholio skonis. Juntamas stiprus citrusinių vaisių skonis, ypač citrusinių augalų žiedų, pavyzdžiui, citrono krūmo, citrinmedžio, žaliosios citrinos medžio, greipfruto medžio ir raudonojo apelsino medžio žiedų, taip pat baltą minkštimą turinčių vaisių skonis, pavyzdžiui, kriaušės skonis, kuris yra vienas vynuogių veislei „Assyrtiko“ būdingiausių skonių, taip pat žaliųjų obuolių ir kaulavaisių, tokių kaip baltieji persikai, abrikosai ir žalieji vaisiai (ličis, lokva), skonis. Priklausomai nuo naudojamo „Athiri“ ir „Aidani“ veislių vynuogių kiekio, taip pat galima justi tropinių vaisių, tokių kaip mango ir ananasas, skonį. Santorino vynams taip pat būdingas intensyviai sūrus skonis. Jis susijęs ne su vynuogių veisle, o su atstumu nuo vynuogyno iki jūros. Dar vienas juntamas intensyvus skonis – minerališkumas, t. y. drėgnų akmenų skonis.

Dėl to Santorino salos vynai yra sodrūs ir turi keletą sekundžių išliekantį poskonį.

8.7.   Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ir iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Kokybė

Santorino vynuogynai yra vieni seniausių visame pasaulyje, egzistavę dar priešistoriniais laikais. Vyno gaminimo tradicija čia pradėta bent prieš 3 500 metų. Dėl unikalaus klimato ir dirvožemio sudėties iš vyno gamyboje naudojamų vynuogių veislių gaminamas ypatingų savybių turintis vynas. XIX a. keliautojų aprašymuose minimos ypatingos vyno juslinės savybės. Šias savybes lemia natūralios aplinkos poveikis vynuogėms, kuris vėliau juntamas ir Santorino vynuose. Tuo metu Santorino vynas buvo labai populiarus užsienyje. Atsižvelgiant į tai, kad alkoholio koncentracija šiame vyne didelė, daugelį metų jis buvo parduodamas kitų vietovių vynams, kuriuose mažas alkoholio kiekis, spirituoti.

Be savo istorinės reikšmės, vynuogynai šiandien svarbūs dėl to, kad iš jų derliaus gaminami unikalūs, aukštos kokybės vynai, kurie brandinami atspindi paties Santorino dirvožemio, unikalios salos vynuogynų žemės, savybes.

Šiandien vyno gamintojai puikiai išnaudoja vietines vynuogių veisles, taip įvertindami jų juslines savybes. Jie gamina rūšinius vynus, kurie pripažįstami tarptautiniuose konkursuose Graikijoje ir užsienyje.

Siekiant užtikrinti SKVN žymimų vynų „Santorini“ ir jų kokybės ryšį, įsteigtas komitetas, kuris kiekvienais metais tikrina vynų juslines savybes. Vynai, kurie neatitinka atitinkamų specifikacijų, negali būti tiekiami kaip SKVN žymimi vynai „Santorini“.

Iš Atėnų žemės ūkio universiteto atlikto tyrimo matyti, kad Santorino vynuose ypač daug biologiškai aktyvių fenolių, kurie būdingi dėl unikalaus vynmedžių formavimo jiems suteikiant tradicinę krepšelio formą. Šis Santorino salai būdingas vynuogių auginimo metodas taikomas nuo seno ir yra visiškai suderinamas su kitais auginimo ypatumais:

| I) | iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytu smėlingu ir gerai vandenį absorbuojančiu vietos dirvožemiu, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies; |
| --- | --- |

I)

iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytu smėlingu ir gerai vandenį absorbuojančiu vietos dirvožemiu, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies;

| II) | Viduržemio jūros klimatu, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose, |
| --- | --- |

II)

Viduržemio jūros klimatu, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose,

| III) | dideliu dienos ir nakties temperatūrų skirtumu, taip pat jūriniu rūku, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis. |
| --- | --- |

III)

dideliu dienos ir nakties temperatūrų skirtumu, taip pat jūriniu rūku, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis.

8.8.   Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ir iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Istorinis ryšys

Santorino salos vyno gamybos tradicija pradėjo formuotis dar trečiajame tūkstantmetyje prieš mūsų erą. Akrotyrio miesto kasinėjimų metu buvo rasta, pavyzdžiui, vynmedžių medžio anglies ir to laikotarpio vazų, dekoruotų vynuogių kekių motyvais, o tai rodo, kad vynuogių auginimas buvo viena iš pagrindinių gyventojų veiklos rūšių. Apie 1650 m. pr. m. e. dėl stipraus ugnikalnio išsiveržimo buvo sunaikinti priešistoriniai vynuogynai ir po to apie tris šimtmečius saloje nebūta nei žmonių, nei augalų gyvybės pėdsakų.

Iki Akrotyrio miesto sunaikinimo, vynuogių auginimas ir vyno gamyba greičiausiai buvo labai svarbi vietovės ekonomikos dalis. Tai patvirtina vynmedžių medžio anglies ir vynuogių sėklų radiniai, taip pat speciali vynuogių traiškymo ir misos surinkimo sistema. Lovys, kuriame traiškomos vynuogės, ir po juo esantis kubilas yra labai svarbi įranga. Vynuogių traiškymo lovyje buvo rastas didelis krepšys su klintimis, iš kurio archeologai daro prielaidą, kad klintys galėjo būti naudojamos kaip misos valymo filtras.

Vynas buvo laikomas dideliuose pithoi (ąsočiuose), kurie buvo plombuojami vašku. Iš tiesų nustatyta, kad ant tokio indo kaklelio linijiniu A raštu išraižyti simboliai reiškia vyną. Apskritai dėl Akrotyrio mieste rastų indų, skirtų vynui laikyti, įvairovės, taip pat ąsočių su ąselėmis, manoma, kad buvo išvystyta ne tik vyno gamyba dideliu mastu, bet ir jo prekyba. Dažant vazas vynuogių kekės buvo naudojamos kaip dekoratyvinis motyvas. Esama vyno gamybos ir prekybos įrodymų – tam tikrų rūšių indų su kakleliais, pritvirtintais netoli siauro jų dugno, taip pat daugybė ąsočių su ąselėmis, visų pirma skirtų skysčiams pervežti. Kol kas Santorino saloje rasta ne mažiau kaip 50 proc. visų šio ankstyvojo tipo indų, randamų Egėjo jūros regione, pavyzdžių.

Pasak Herodoto, pirmieji čia po katastrofos atsikraustę gyventojai buvo finikiečiai. Kad išgyventų, jie, o paskui ir gyvenusieji po jų, turėjo prisitaikyti prie ekstremalių aplinkos sąlygų. Siekdami patenkinti savo mitybos poreikius, jie bandė auginti įvairias augalų rūšis, kurias jie atsigabeno kartu su savimi ir kurios jiems buvo pažįstamos. Bėgant šimtmečiams atšiaurioje Santorino salos aplinkoje išgyveno tik vynmedis. Tai gerai prisitaikantis augalas, ypač atsparus karštam ir sausam salos klimatui, turintis tvirtą ir gerai išvystytą šaknų sistemą, kuri geba prasiskverbti į Santorino salos dirvožemį. Aspa – taip vietos gyventojai vadina kietą ir tankų dirvožemį, sudarytą iš kelių vulkaninės medžiagos sluoksnių: pelenų, lavos, pemzos ir nuolaužų. Ši aspa dengė klinčių ir skalūno podirvį vėlesnių ugnikalnių išsiveržimų metu. Šimtmečiai sunkaus žmonių darbo atsispindi salos kraštovaizdyje ir yra Santorino žmonių per amžius dėtų pastangų dirbti savo žemę įrodymas.

Neturime tiesioginių įrodymų apie vynuogių auginimą archajiniu ir klasikiniu laikotarpiais. Bet būtų buvę keista, jei Santorino salos gyventojai nebūtų juo užsiėmę, turėdami tam ypač tinkamą žemę. Sunku įsivaizduoti, kad Santorino saloje būta turtingų žemės savininkų, jei jie neaugino produkto, iš kurio galėjo gauti didelį pelną. O kol kas nustatyta, kad toks produktas galėjo būti tik vynas.

Nuo XII iki XVII a. Santorino salą valdė Venecija. Europiečiai Graikijos vynus vertina nuo seno ir ne tik dėl jų kokybės, bet ir dėl to, kad jie likdavo nepažeisti ilgų kelionių jūra metu. Todėl į Frankiją ir Veneciją laivais imta gabenti vis daugiau vyno iš Santorino salos. Venecijos valdomos Santorino salos vynų aukso amžius atėjo į pabaigą salą galutinai užkariavus turkams. Vynai sulaukė didelės sėkmės, kurią liudija tokios įsimintinos akimirkos, kaip jų šlovė Paryžiuje.

8.9.   Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ir iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Kultūriniai, socialiniai ir ekonominiai ryšiai

Vyninės vynuogės ir vynas nuo seno neatsiejami nuo Santorino salos gyventojų kultūrinio, socialinio ir ekonominio gyvenimo.

Laikoma, kad gaminant „Vinsanto“ žymimą vyną tęsiama vyno passos, taip vadinamo senovėje gaminto vytintų vynuogių vyno, kuriuo garsėjo Egėjo jūros salos, tradicija.

Tik nedaugelis vynų šiandien turi tą pačią sudėtį ir jiems taikomi tie patys gamybos metodai, kaip senovės Graikijos laikais. Hesiodas, liežuviu jusdamas saldų skonį, septintajame amžiuje pr. m. e. rašė: „rodykite vynuoges saulei 10 parų, o tada 5 paroms palikite jas pavėsyje“. Taip jis mums atskleidžia senovinį vyno gamybos receptą.

„Vinsanto“ žymimas vynas džiugina mus skoniu vyno, kurį neskiestą simpoziumų metu gėrė Platonas ir Sokratas.

XII amžiuje salą užėmę Venecijos užkariautojai pervadino šį vyną „Vino di Santorini“ (Santorino salos vynas). Šis pavadinimas virto „Vino Santo“, o vėliau – „Vinsanto“. Pavadinimu „Vinsanto“ jis pasiekė Konstantinopolio, Rusijos, Triesto, Ankonos ir Venecijos uostus. Šis garsus saldus vynas, kuriame juntamas Santorino salos unikalumas, puikiai tiko prabangiuose viduramžių valdovų banketuose. Daugelį šimtmečių jis buvo visos Rusijos stačiatikių bažnyčios komunijos vynas.

Pirmoji žinoma nuoroda į pavadinimą „Vinsanto“ pateikta 1729 m. Savo laiške salos katalikų vyskupui nežinomi laivų kapitonai rašė, kad piratų laivas užpuolė du iš Santorino salos plaukiančius laivus ir pagrobė dešimt statinių vyno ir penkias statines „Vinsanto“.

Santorino saloje nuo seno derinamas didelis produktyvumas, kokybė ir atviras požiūris. Didžiausias vyno „Vinsanto“ eksportas pasiektas salą valdant Venecijai ir Turkijai, o po to XIX amžiuje, Santorino salai eksportuojant daugiau vyno nei visa likusi Graikija kartu. Salą valdant turkams, dėl didelį plotą užimančių pasėlių trūkumo musulmonų bendruomenės ten nesikūrė. Santorino salos gyventojai savo bendruomenių gyvenimą organizavo demokratiškai ir, visapusiškai pasinaudoję tuo, kad Osmanų imperijai užkariavus Egėjo jūros regioną čia įsivyravo taika, vykdė tokią prekybą ir laivybą, kokią vykdė priešistoriniais laikais. Aleksandrija, Taganrogas ir Konstantinopolis buvo svarbiausi centrai, į kuriuos buvo eksportuojami dideli Santorino salos vyno kiekiai. Remiantis istoriniais faktais žinoma, kad vyno „Vinsanto“ eksportas į Rusiją vykdytas bent nuo 1786 m. Iš tiesų, Santorino salos ekonomika patyrė nuosmukį, kai dėl Spalio perversmo buvo sustabdytas vyno „Vinsanto“ eksportas į Rusiją.

Salos praeities įrodymai šiandien saugomi Akrotyrio ir Mesa Vuno archeologinių kasinėjimų vietose, Santorino salos ir Atėnų archeologijos muziejuose ir Gyzi Megaron kultūros centre. Iš tiesų, visa sala su savo kaldera, ugnikalnių uolienomis, tradicinėmis gyvenvietėmis, bokštais ir urvais yra paminklas gyvajai istorijai.

Šiandien čia yra modernių technologijų įrangą naudojančių vyno daryklų, kuriose visapusiškai pasiruošta gaminti rūšinį vyną.

Šis kultūrinis, socialinis ir ekonominis ryšys pastaraisiais metais patvirtintas keliais įvykiais saloje, pavyzdžiui, Ampelos (liet. vynuogių) simpoziumu. Šiam tarptautiniam vyndarių simpoziumui pasirinkta Santorino sala, nes ji ne tik viena gražiausių ir unikaliausių pasaulio vietų, bet ir turi 3 500 metų senumo vynuogių auginimo ir vyno gamybos tradiciją. Šios tradicijos puoselėjimas artimai susijęs su unikalia šios vulkaninės Egėjo jūros salos ekosistema.

8.10.   Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ir iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Geografinė aplinka ir geografinė kilmė

SKVN žymimų vynų „Santorini“ gamybos vietovėje vynuogynai apima maždaug 12 000 stremų plotą. Jis prasideda jūros lygyje ir kyla iki 300 metrų aukštyje esančių vynuogynų terasų.

Regione vyrauja tipiškas Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdinga intensyvi saulės šviesa, karštos ir sausos vasaros ir švelnios žiemos. Vidutinė didžiausia metinė temperatūra yra 23 °C, o mažiausia – 14 °C. Bendras metinis kritulių vidurkis yra 250–370 mm.

Santorino sala daugiausia sudaryta iš terciaro metu susidariusio vietos dirvožemio telkinių, pemzos ir lavos. Santorino dirvožemis smėlingas su labai mažais kiekiais molio. Jame taip pat mažai organinių medžiagų ir, išskyrus nedidelį plotą aplink Profitis Ilijo kalvą, jo sudėtyje nėra kalcio karbonato. Dėl šių priežasčių, nepaisant to, kad žemėje daug kalio, augalai negali sugerti tokio jo kiekio, kuris reikalingas vyno rūgščiai neutralizuoti. Dėl šios priežasties Santorino salos vynai pasižymi dideliu rūgštingumu. Kalio sugeriama mažai dar ir dėl vyraujančio klimato, kuriam būdingi reti lietūs, ir dėl to, kad vynuogynai nėra drėkinami.

Sala yra ypatingai sausa. Vasaros mėnesiais, kai vynuogės noksta, temperatūra dieną yra labai aukšta. Per šį ilgai trunkantį sausą laikotarpį augalai vandens gauna iš rūko, susidarančio dėl jūros garavimo. Jis kyla nuo kalderos ir padengia salą.

Be to, vasaros mėnesiais salą negailestingai talžo šiaurės vėjai, vadinami Meltemi, kurie neleidžia vynuogėse kauptis drėgmei dienos metu. Tačiau naktį, temperatūrai sumažėjus ir klimato sąlygoms pakitus į palyginti drėgnas, salos vulkaninės kilmės dirvožemis sugeria drėgmę ir taip vyksta vynmedžių maitinimas.

Tose vietose, kur žemės nuolydis status, Santorino salos žmonės pastatė garsiuosius pezoules (laiptus). Kitaip tariant, jie suformavo žemę į terasas, kad palengvintų auginimą ir sumažintų vandens nuostolius.

Dėl šio unikalaus klimato ir dirvožemio derinio Santorino saloje auginamos vynuogės greitai sunoksta ir išlaiko rūgštingumą.

Kaip ir visa kita vėjo talžomoje Santorino saloje, vynmedžiai yra unikalios formos. Augalai sodinami tarp jų paliekant didelius tarpus ir įkasami giliai į žemę. Siekiant apsaugoti vynuoges nuo negailestingų vėjų, kurie talžo salą žiemos metu, Santorino žmonės geni vynmedžius tokiu būdu, kad augdami į vidų jie suformuotų vainiką.

Didelių nuostolių dėl vabzdžių ir ligų pasitaiko retai. Vienintelė augalų apsaugos intervencija yra vynmedžių purškimas sieros preparatu vieną ar du kartus pavasarį apsaugos tikslais.

Santorino salos vynuogynai yra seniausi visoje Graikijoje. Kai kurie vynmedžiai gali būti net 300 metų senumo. Vynmedžiai turi savo šaknis. Jie nėra įskiepijami į amerikietiškuosius poskiepius. Taip yra todėl, kad filoksera, kenksmingas vabzdys, kuris tebenaikina vynuogynus visame pasaulyje, niekada čia neatkeliavo. Laimei, jam nepalankus salai būdingas vulkaninės kilmės dirvožemis, kuriame nedaug molio ir labai daug smėlio (93–97 proc.).

Taigi, įvairūs veiksniai lemia pasaulyje unikalų mikroklimatą, kuriame vynuogės puikiai subręsta. Dėl šių veiksnių, taip pat saulės ir brandinimo poveikio, gaminamas saldus vynas pasižymi intensyviomis savybėmis ir nuostabiu aksominiu skoniu.

8.11.   Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ir iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Informacija apie produktą

Santorino ir Tirasijos salų vynuogynai prilygsta tikriems belvederiams, nes iš jų atsiveria Egėjo jūros panorama. Dėl vasarą pučiančių šiaurės vėjų, garsiųjų Meltemi, užkertamas kelias aukštai temperatūrai ir taip sukuriamas ypatingas mikroklimatas. Dėl to vynuogės geriau sunoksta ir geresnė jų analitinė sudėtis, susiformuojanti nokimo etape, t. y. atsižvelgiant į jų rūgštingumą, spalvą, aromatines savybes, cukraus kiekį ir kt. Rezultatas – išskirtinės kokybės vynai.

Be to, SKVN žymimų vynų „Santorini“ kokybė užtikrinama klimato, salų dirvožemio sudėties, auginamų vynuogių veislių, vynmedžių priežiūros ir naudojamų vyno gamybos būdų deriniu.

SKVN žymimą natūraliai saldų / vytintų vynuogių baltąjį vyną ir iš vytintų vynuogių gaminamą likerinį vyną „Santorini“ sudaro ne mažiau kaip 51 proc. „Assyrtiko“ veislės vynuogių. Likusią dalį sudaro vynuogių veislės „Aidani“ ir „Athiri“ bei nedideli kiekiai atvežtų baltųjų vynuogių veislių, tradiciškai auginamų Santorino ir Tirasijos salų grupėje. Konkrečiai tai veislės „Gaidouria“, „Katsano“, „Moschato“ (baltųjų vynuogių), „Monemvassia“, „Platani“, „Potamissi“ ir raudonųjų vynuogių veislė „Roditis“.

Nuėmus derlių, vynui „Vinsanto“ gaminti skirtos vynuogės paliekamos džiūti karštoje Egėjo jūros saulėje, o nuo puvimo jas apsaugo dirvožemio laidumas. Po 7–12 dienų vynuogės praranda didžiąją dalį drėgmės, o visos jų savybės suintensyvėja. Tada vynuogės švelniai traiškomos ir presuojamos, prasideda lėta fermentacija, kuri stebima kasdien. Dėl didelio cukraus kiekio fermentacija sustoja per anksti. Rezultatas – natūraliai saldus vynas be papildomai įpilto stipraus alkoholio. Tada vynas brandinamas ąžuolo statinėse ne trumpiau kaip 24 mėnesius. Laikas vynui „Vinsanto“ dosnus, o jo poveikis vyno, ramiai besiilsinčio tamsiuose salų rūsiuose, aromatui ir skoniui – neįkainojamas. Ilgainiui vyno „Vinsanto“ savybės suintensyvėja, jis įgauna nuostabų aksominį skonį, todėl brandinimas – neatsiejama jo gamybos dalis.

Pagaminti vienam litrui vyno „Vinsanto“ reikia apie 6 kg vynuogių. Šis kiekis gali padidėti iki 10 kg, priklausomai nuo ilgo brandinimo metu vykstančio garavimo. Todėl šis vynas – didelė retenybė, kaip ir viskas, kas labai vertinga.

Didingumo vynui „Vinsanto“ suteikiama naudojant minėtas vietines vynuogių veislės. Veisle „Assyrtiko“ prisidedama prie jo gaivaus rūgštingumo, kilnumo ir minerališkumo; dėl veislės „Aidani“ jam suteikiama sodrumo ir intensyvumo, jam būdingo svaiginančio aromato; o veisle „Athiri“ jam suteikiama subtilumo ir švelnumo. Kartu jos padeda sukurti „Vinsanto“ būdingą kompleksiškumą.

8.12.   Natūraliai saldaus / vytintų vynuogių vyno ir iš vytintų vynuogių gaminamo likerinio vyno kokybės, istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys ir geografinė aplinka

Priežastinė sąveika

Kaip nurodyta ankstesniuose skirsniuose, SKVN žymimų vynų „Santorini“ unikalumo priežastis – salai būdingos ypatybės ir taikomi specifiniai auginimo metodai. Konkrečiai:

| 1. | vynmedžio formavimas krepšelio forma. Santorino saloje naudojamas ypatingas vynuogių auginimo metodas – nuo seno taikyta ir vis dar taikoma vietos praktika. Patyrę Santorino salos vynuogių augintojai vynmedžius formuoja krepšelių forma sukdami jų šakas į didelius vainikus, primenančius natūraliai vulkaniniame salos dirvožemyje susiformavusius krepšius. Nokstančias vynuoges nuo bet kokių rizikų saugo krepšelių . Be to, vynmedžiai čia geba augti nepaisant ypač nepalankaus Santorino salos dirvožemio ir klimato sąlygų. Šios sąlygos yra tokios:






  — | labai stiprus vėjas, ypač pavasarį, o tai sezonas, kurio metu dygsta nauji ūgliai; |
| --- | --- | --- |

1.

vynmedžio formavimas krepšelio forma. Santorino saloje naudojamas ypatingas vynuogių auginimo metodas – nuo seno taikyta ir vis dar taikoma vietos praktika. Patyrę Santorino salos vynuogių augintojai vynmedžius formuoja krepšelių forma sukdami jų šakas į didelius vainikus, primenančius natūraliai vulkaniniame salos dirvožemyje susiformavusius krepšius. Nokstančias vynuoges nuo bet kokių rizikų saugo krepšelių . Be to, vynmedžiai čia geba augti nepaisant ypač nepalankaus Santorino salos dirvožemio ir klimato sąlygų. Šios sąlygos yra tokios:

—

labai stiprus vėjas, ypač pavasarį, o tai sezonas, kurio metu dygsta nauji ūgliai;

| — | pučiant vėjui smarkiai talžantis vulkaninės kilmės dirvožemio smėlis; |
| --- | --- |

—

pučiant vėjui smarkiai talžantis vulkaninės kilmės dirvožemio smėlis;

| — | visą vasarą svilinanti saulė; |
| --- | --- |

—

visą vasarą svilinanti saulė;

| — | vandens trūkumas (išskyrus dėl garuojančios jūros naktį susidarantį rūką), |
| --- | --- |

—

vandens trūkumas (išskyrus dėl garuojančios jūros naktį susidarantį rūką),

| 2. | iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytas smėlingas ir gerai vandenį absorbuojantis vietos dirvožemis, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies; |
| --- | --- |

2.

iš pemzos ir pelenų mišinio sudarytas smėlingas ir gerai vandenį absorbuojantis vietos dirvožemis, kuriame gausu magnio, kalcio ir geležies;

| 3. | Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose, ir |
| --- | --- |

3.

Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros, nes iš šiaurės pučiantis jūros vėjas atvėsina orą vynuogynuose, ir

| 4. | didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, taip pat jūrinis rūkas, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis. |
| --- | --- |

4.

didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, taip pat jūrinis rūkas, kuris nusileidžia ant vynuogynų, atvėsindamas vynmedžius ir apsaugodamas juos nuo stiprios saulės šviesos, taip sudarydamas sąlygas vynuogėms kokybiškai vystytis.

Dėl visų šių veiksnių sąveikos, taip pat vynuogių džiovinimo saulėje, gaminamiems vynams būdingas intensyvus ir kompleksiškas aromatas. Juntami prieskonių, razinų sirupo, šokolado, kavos, arbatos, rūgščiųjų vyšnių, slyvų ir figų, vyšnių ir rūgščiųjų vyšnių uogienės bei korio kvapai. Brandinant aromatas intensyvėja ir tampa labiau kompleksiškas. Ragaujant juntamas vyno sodrumas, taip pat intensyvus rūgštingumas, suteikiantis pusiausvyros saldumui. Tai išbaigto, aksominio skonio vynas, kuriame aiškiai juntamas medaus ir citrinų skonis. Šiam vynui būdingas unikalus aromatų ir skonio kompleksiškumas, puiki struktūra ir ilgai išliekantis poskonis.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

| | Papildomos su vyno ženklinimu susijusios nuostatos |
| --- | --- |

Papildomos su vyno ženklinimu susijusios nuostatos

| | Teisinė sistema |
| --- | --- |

Teisinė sistema

| | Nustatyta nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

Nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

| | Kitų sąlygų tipas |
| --- | --- |

Kitų sąlygų tipas

| | Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos. |
| --- | --- |

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

| | Sąlygos aprašymas |
| --- | --- |

Sąlygos aprašymas

1.   Konkretiems gamybos metodams pavadinti vartojami terminai

2005 m. birželio 9 d. Ministro sprendimo Nr. 280557, kuriuo nustatomas vynų su aukščiausios kokybės saugomos kilmės vietos nuoroda ir vietos vynų nuoroda brandinimo, ilgo brandinimo ir teikimo rinkai laikas ir ženklinant tokius vynus vartojami terminai, susiję su jų gamybos arba paruošimo metodais (2005 m. birželio 15 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 818), 1 straipsnyje pateikiamos sąlygos dėl šių terminų vartojimo:

| — | „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (JAUNAS VYNAS); |
| --- | --- |

—

„ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (JAUNAS VYNAS);

| — | „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (BRANDINAMAS STATINĖSE ARBA BRANDINTA STATINĖSE); |
| --- | --- |

—

„ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (BRANDINAMAS STATINĖSE ARBA BRANDINTA STATINĖSE);

| — | „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ILGAI BRANDINTA STATINĖSE ARBA ILGAS BRANDINIMAS STATINĖSE). |
| --- | --- |

—

„ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ILGAI BRANDINTA STATINĖSE ARBA ILGAS BRANDINIMAS STATINĖSE).

2.   Vynuogių derliaus metų nurodymas etiketėje

Jei ženklinant vyną vartojami terminai „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (jaunas vynas), vadovaujantis 2005 m. birželio 9 d. Ministro sprendimo Nr. 280557, kuriuo nustatomas vynų su aukščiausios kokybės saugomos kilmės vietos nuoroda ir vietos vynų nuoroda brandinimo, ilgo brandinimo ir teikimo rinkai laikas ir ženklinant tokius vynus vartojami terminai, susiję su jų gamybos arba paruošimo metodais (2005 m. birželio 15 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 818), 1 straipsnio 2 dalimi, privaloma nurodyti vynuogių derliaus metus.

3.   Tradiciniai terminai

| — | Tradiciniai terminai nustatyti 2002 m. vasario 7 d. Ministro sprendimu Nr. 235309 dėl vyno gamyboje vartojamų tradicinių terminų, susijusių su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, patvirtinimo (Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 179/6.2005). |
| --- | --- |

—

Tradiciniai terminai nustatyti 2002 m. vasario 7 d. Ministro sprendimu Nr. 235309 dėl vyno gamyboje vartojamų tradicinių terminų, susijusių su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, patvirtinimo (Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 179/6.2005).

Pagal minėtą Ministro sprendimą tradiciniai terminai, kurie gali būti vartojami ženklinant SGN „Santorini“ žymimus vynus, yra šie: ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (baltasis vynas iš baltųjų vynuogių), ΑΠΟ ΝΗΣΙΩΤΙΚΟ(ΟΥΣ) ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) / Vin de vignoble(s) insulaire(s) (vynas iš saloje esančiuose vynuogynuose užaugintų vynuogių), ΑΠΟ ΑΜΠΕΛΩΝΑ(ΕΣ) ΣΕ ΠΕΖΟΥΛΕΣ / Vin de vignobles en terrasses (vynas iš vynuogynų terasose užaugintų vynuogių), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (vynas iš kalvose esančių vietovių), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de coteaux (vynas iš šlaituose esančių vietovių).

| — | Tradicinių terminų, susijusių su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, nurodymas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 112 straipsnį. |
| --- | --- |

—

Tradicinių terminų, susijusių su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, nurodymas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 112 straipsnį.

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 113 straipsniu ir kaip apibrėžta ir užregistruota elektroninėje duomenų bazėje „e-ambrosia“, SGN „Santorini“ žymimo vyno etiketėje gali būti vartojami šie tradiciniai terminai, jei laikomasi atitinkamų ES ir nacionalinės teisės aktų sąlygų:

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ) (aukščiausios kokybės saugomos kilmės vietos nuoroda) vietoje SKVN, Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπέλι (Ampeli), Αμπελώνας (ες) (Ampelonas(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Ειδικά επιλεγμένος (pagamintas iš specialiai atrinktų vynuogių), Επιλογή arba Επιλεγμένος (vynas iš atrinktų vynuogių arba rinktinis vynas), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Ktima), Μετόχι (Metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Πύργος (Pyrgos) ir Λιαστός (vytintų vynuogių vynas).

Be to,

Νυχτέρι (Nykteri) – tradicinis pavadinimas, vartojamas žymėti SKVN žymimus sausus baltuosius vynus „Santorini“, kurių mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 13,5 proc. ir kurie fermentuojami talpyklose arba statinėse, o po to brandinami medinėse statinėse mažiausiai tris mėnesius;

„Vinsanto“ – tradicinis pavadinimas, vartojamas žymėti SKVN žymimus iš vytintų vynuogių gaminamus saldžius vynus „Santorini“.

Nukrypti leidžianti nuostata

Teisinė sistema

Nustatyta ES teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 5 straipsnio 1 dalis,

kuria papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo.

Produkto specifikacijos nuoroda

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/TEXNIKOI%20FAKELOI%20OINON%20POP-PGE%20ENGLISH/PDO%2031/prodiagrafi_POPSantorini_201221.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2022 3 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/28

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 143/10)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1)
  17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

Άγιο Όρος / Agio Oros

PGI-GR-A0873-AM01

Pranešimo data: 2021 12 31

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Pridedama formuluotė, kurioje nurodoma, kad gaminant raudonąjį ir baltąjį vytintų vynuogių vyną vynuogės turi būti džiovinamos 10–15 dienų.

Priežastis. Tai laikas, kurio reikia, kad būtų pasiektas pageidaujamas vynuogių, kurios renkant derlių jau yra pernokusios (cukraus kiekis didesnis kaip 270 g/l), cukraus kiekis (350–370 g/l), kartu išlaikant kitas jų savybes, pavyzdžiui, užtikrinant, kad jos būtų nepažeistos, sveikos bei sultingos ir jas būtų galima lengvai spausti ir pagaminti pakankamą kiekį vynuogių sulčių.

Iš dalies pakeistas skirsnis „Vyno gamybos metodai“.

2.   Skirsnio „Specifiniai vyno gamybos metodai“ b punkto pakeitimas

Skirsnio „Specifiniai vyno gamybos metodai“ b punktas pakeičiamas taip:

| „b) | Vynmedžiams suteikiama taurės forma arba jie formuojami į vienpetį arba dvipetį kordoną, sudarant sąlygas formuotis nuolatiniam kordonui arba naudojant keičiamą lazdelę.“ |
| --- | --- |

„b)

Vynmedžiams suteikiama taurės forma arba jie formuojami į vienpetį arba dvipetį kordoną, sudarant sąlygas formuotis nuolatiniam kordonui arba naudojant keičiamą lazdelę.“

Priežastis. Vynmedžiai Atono kalno vietovėje pradėti auginti X a. ir iš pradžių vyndariai vynmedžiams suteikdavo tradicines formas, pavyzdžiui, taurės, bet taip pat leisdavo jiems augti laisviau (be kita ko, naudodami stoginius treliažus arba leisdami jiems vytis nesudarant galimybių augti į viršų ir pan.). Ilgainiui, vynmedžių auginimui tapus labiau mechanizuotam, buvo imti taikyti modernesni ir efektyvesni formavimo metodai, pavyzdžiui, sausesnėse, nedrėkinamose vietovėse – kordono metodas Royat, sudarant sąlygas formuotis nuolatiniam kordonui, o derlingesnėse, drėkinamose vietovėse – metodas Guyot, naudojant keičiamą lazdelę. Žinoma, atsižvelgiant į seną vynmedžių auginimo tradiciją, kai kuriose Atono kalno vietovėse vynmedžiai vis dar sėkmingai genimi taurės forma (nors tai mažiau produktyvu), dar ir todėl, kad vietovei būdingas ypatingas polinkis į dvasinius aspektus, todėl komercinė vertė čia nėra svarbiausias rūpestis.

Iš dalies pakeistas skirsnio „Vyno gamybos metodai“ punktas „Specifiniai vyno gamybos metodai“.

3.   Į baltojo vyno ir vytintų vynuogių vyno veislių derinį įtraukiamos naujos veislės

| a) | Į baltojo vyno (sauso, pusiau sauso, saldaus) veislių derinį įtrauktos baltųjų vynuogių veislės „Malageuzia“ ir „Muscat of Alexandria“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija. |
| --- | --- |

a)

Į baltojo vyno (sauso, pusiau sauso, saldaus) veislių derinį įtrauktos baltųjų vynuogių veislės „Malageuzia“ ir „Muscat of Alexandria“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija.

| b) | Į vytintų vynuogių vyno veislių derinį įtrauktos baltųjų vynuogių veislės „Malageuzia“ ir „Muscat of Alexandria“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija. |
| --- | --- |

b)

Į vytintų vynuogių vyno veislių derinį įtrauktos baltųjų vynuogių veislės „Malageuzia“ ir „Muscat of Alexandria“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija.

Priežastis. Po 1990 m. „Malagouzia“ veislę imta auginti intensyviai ir ji pirmą kartą dideliu mastu pasodinta kaimyniniame Sitonijos pusiasalyje. Netrukus ji tapo viena iš populiariausių Graikijos vynuogynuose auginamų veislių, o ant Atono kalno ji auginama pastaruosius 15 metų. Tai augi ir produktyvi veislė. Kadangi ši veislė jautri kekerui ir drėgmės pertekliui, ji auginama tose vynuogyno dalyse, kurios yra vidutiniame aukštyje arba aukščiau, paprastai ten, kur žemė nuožulni ir vanduo gerai nubėga. Šios sąlygos būdingos Atono kalnui, kur ši veislė auginama itin rūpestingai, įskaitant tręšimo, drėkinimo, o atėjus vasarai, ir defoliacijos (ūglių ir lapų šalinimo) atžvilgiais. Ji naudojama sausiems, pusiau sausiems ir saldiems baltiesiems vynams gaminti – viena arba kartu su kitomis veislėmis (pvz., veisle „Asyrtiko“), turinčiomis kitokių savybių. Vynams būdingas vidutinis rūgštingumas ir vyraujantis žaliųjų citrinų ir persikų aromatas, kai vynuogės auginamos netoli jūros esančiuose sklypuose. Jei vynuogynai auginami didesniame aukštyje, taip pat juntami žoliniai baziliko ir kitų aromatinių žolelių aromatai.

Veislė „Muscat of Alexandria“ Atono kalno vietovėje greičiausiai atsirado po 1922 m., šią veislę atsivežus pabėgėliams ir ėmus ją sodinti daugiausia Šiaurės Graikijoje ir Lemno saloje. 1934 m. kunigas vienuolis Eulogios Kourilas rašė, kad Didžiosios lauros vienuolyne buvo auginama „žavingoji Aleksandrina“. Simonos Petra vienuolynui iš jam priklausančių žemių Lemno saloje buvo tiekiamos ne tik vynuogės (kai Atono kalno vynuogių derlius būdavo nepakankamas vienuolių poreikiams patenkinti), bet ir dauginamoji medžiaga. Galiausiai veislė oficialiai įregistruota 1960 m. Atono pusiasalyje ji auginama apie 100 metų, todėl yra puikiai prisitaikiusi prie vietovės klimato ypatumų.

Veislė ypač gerai auga vidutinio sunkumo smėlingame bei molingame Atono kalno dirvožemyje, kurio pH – 6–8. Ji yra vidutiniškai augi, produktyvi ir atspari sausroms, o jos vynuogės didelės su šviesiai geltona odele. Derlius užauga laikotarpiu nuo rugpjūčio pabaigos iki rugsėjo 10 d., priklausomai nuo metų. Atono kalno vynuogynuose šios veislės vynuogės prinoksta šiek tiek anksčiau nei kitose Graikijos dalyse, kuriose ji auginama.

Iš veislės „Muscat of Alexandria“ vynuogių gaminami skaidrios geltonos spalvos vynai, turintys auksinių ir žalių atspalvių, juose dominuoja rožės, jazmino, kaulavaisių ir vynuogės aromatas su mėtų pokvapiu. Tai vidutinio sodrumo ir rūgštingumo vynai, pasižymintys išliekančiu poskoniu (ilgiau nei vidutiniškai) dėl jų intensyvių aromatinių savybių. Šių vynų alkoholio tūris ir rūgštingumas vidutiniški, todėl jie tinka maišyti su kitomis veislėmis, pvz., veisle „Asyrtiko“, iš kurių pagamintų vynų rūgštingumas didesnis. Išskyrus kelis retus atvejus, šiuos vynus brandinti galima ne ilgiau kaip 4 metus, todėl juos vartoti reikia kol jie jauni.

Skirsniai „Patvirtintos vyninių vynuogių veislės“ ir „Ryšys su geografine vietove“ buvo iš dalies pakeisti papildant dalis „Geografinės vietovės duomenys“, „Produkto duomenys“ ir „Priežastiniai ryšiai“ .

4.   Į raudonojo vyno, rožinio vyno, raudonojo likerinio vyno ir vytintų vynuogių vyno veislių derinį įtraukiamos naujos veislės

| a) | Į raudonojo vyno (sauso, pusiau sauso, saldaus) veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija. |
| --- | --- |

a)

Į raudonojo vyno (sauso, pusiau sauso, saldaus) veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija.

| b) | Į rožinio vyno (sauso ir pusiau sauso) veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija. |
| --- | --- |

b)

Į rožinio vyno (sauso ir pusiau sauso) veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija.

| c) | Į raudonojo likerinio vyno veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija. |
| --- | --- |

c)

Į raudonojo likerinio vyno veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija.

| d) | Į vytintų vynuogių vyno veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija. |
| --- | --- |

d)

Į vytintų vynuogių vyno veislių derinį įtrauktos raudonųjų vynuogių veislės „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“, jas naudojant laisvai pasirinkta proporcija.

Priežastis. Veislės „Merlot“ ir „Cabernet Franc“ yra tarptautinės, daugiavalentės veislės, ant Atono kalno auginamos jau ne vienus metus ir kol kas labai gerai prisitaikiusios prie jo dirvožemio ir klimato sąlygų. Vynuogės gerai sunoksta, jų spalva vienoda, o cukraus koncentracija tinkama. Iš „Merlot“ vynuogių pagaminti vynai yra tamsiai raudonos spalvos, sodrūs, o jų alkoholio koncentracija didelė. „Cabernet Franc“ vynuose yra taninų, alkoholio kiekis juose tinkamas ir juos galima ilgai brandinti. „Agiorgitiko“ yra daugiavalentė graikiška veislė. Šiaurinėje Graikijos dalyje ji pradėta auginti palyginti neseniai ir, atrodo, kad ją auginant Chalkidikės pusiasalyje, ir ypač ant Atono kalno, gerai išsaugomos jos savybės. Tai produktyvi ir aromatinga veislė, iš kurios gaminamuose vynuose juntami švelnūs taninai, todėl ja (kartu su veisle „Hamburg Muscat“) praturtinamas veislių, naudojamų gaminant SGN žymimus vynus „Άγιο Όρος / Agio Oros“, kuriuose vyrauja stiprumu ir taninais pasižyminčios veislės, derinys. Galiausiai „Hamburg Muscat“ yra veislė, auginama visoje Graikijoje. Galiausiai „Hamburg Muscat“ yra veislė, auginama visoje Graikijoje. Atono kalno vynuogynuose ji daugiausia naudojama gaminant sausą ir pusiau sausą rožinį vyną ir pusiau sausą, saldų ir vytintų vynuogių raudonąjį vyną. Jos derlius mažesnis nei įprasta šioje vietovėje, todėl iš jo gaminami specialūs vynai, kuriems būdinga didelė alkoholio koncentracija, švelnūs taninai ir aromatingas poskonis.

Skirsniai „Patvirtintos vyninių vynuogių veislės“ ir „Ryšys su geografine vietove“ buvo iš dalies pakeisti papildant dalis „Geografinės vietovės duomenys“, „Produkto duomenys“ ir „Priežastiniai ryšiai“ .

5.   Tradicinio termino „Nama“ įtraukimas

Priežastis. „Nama“ – saldaus raudonojo (vytintų vynuogių arba likerinio) vyno, tradiciškai naudojamo Šv. Mišių šventėje, pavadinimas. Tai specialiu tikslu gaminamas vynas, kuriam būdingas mažas rūgštingumas ir nedidelis alkoholio kiekis. Laikantis tradicijos, jis jau šimtmečius gaminamas Atono kalno vietovėje.

Iš dalies pakeistas skirsnis „Tradiciniai terminai“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

Άγιο Όρος / Agio Oros

2.   Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 3. | Likerinis vynas |
| --- | --- |

3.

Likerinis vynas

| 15. | Vytintų vynuogių vynas |
| --- | --- |

15.

Vytintų vynuogių vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   Sausas raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsiai raudona spalva su rubino atspalviu.

Aromatas: intensyvus miško vaisių ir prieskonių aromatas, kuris taip pat pasižymi vanilės ar tabako pokvapiais, priklausomai nuo to, kiek laiko jis brandintas.

Skonis: subalansuota skonių paletė, papildoma puikia struktūra, tinkamu rūgštingumu ir švelniais taninais.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio proc.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,5 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,5 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne daugiau kaip 9,0. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne daugiau kaip 9,0.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 |

—

Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150

2.   Pusiau sausas raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsiai raudona spalva su rubino atspalviu.

Aromatas: malonus raudonųjų vaisių (saldžiųjų ir paprastųjų vyšnių) aromatas.

Skonis: vaisinis ir švelnus skonis, aksominė tekstūra ir malonus poskonis.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,5 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,5 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – mažiausiai 4,5 g/l ir daugiausiai 17,5 g/l. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – mažiausiai 4,5 g/l ir daugiausiai 17,5 g/l.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 200 mg/l raudonuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, reiškiamas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 200 mg/l raudonuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, reiškiamas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

3.   Saldus raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsiai raudonos spalvos su purpuriniu, rubino, violetiniu arba melsvu atspalviu; kartais vynui bręstant jis tampa plytų raudonumo spalvos.

Aromatas: kompleksiško ir intensyviai aromatingo kvapo su vyraujančiais medaus arba džiovintų vaisių aromatais.

Skonis: turtingo ir saldaus skonio, būdingas subalansuotas rūgštingumas.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 15,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 15,0 tūrio proc.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,5 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,5 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 300 mg/l saldžiuose vynuose, kuriuose visuminė alkoholio koncentracija siekia 15 tūrio proc. arba daugiau, o cukraus kiekis lygus 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 300 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 300 mg/l saldžiuose vynuose, kuriuose visuminė alkoholio koncentracija siekia 15 tūrio proc. arba daugiau, o cukraus kiekis lygus 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

300

4.   Sausas rožinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: šviesiai rausvos spalvos, kartais su oranžiniu atspalviu.

Aromatas: raudonųjų vaisių ir rožių kvapo, taip pat, priklausomai nuo naudojamos veislės, juntami žoliniai (saldžiosios paprikos) pokvapiai.

Skonis: aromatas atsispindi skonyje, turi ilgai išliekantį poskonį, yra malonus ir vaisiškas gomuryje, turi gaivaus rūgštingumo.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio proc.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne daugiau kaip 9,0. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne daugiau kaip 9,0.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

—

Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

5.   Pusiau sausas rožinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsiai rausvos arba oranžinės spalvos, priklausomai nuo ekstrahuojamų medžiagų kiekio.

Aromatas: būdingi saldžių raudonųjų uogų (braškių, aviečių ir saldžiųjų vyšnių) aromatai.

Skonis: vidutinio sodrumo vynas, pasižymintis glotnumu, bendrai subalansuotas dėl savo švelnaus rūgštingumo, kurį atsveria saldumas.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – mažiausiai 4,5 g/l ir daugiausiai 17,5 g/l. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – mažiausiai 4,5 g/l ir daugiausiai 17,5 g/l.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 250 mg/l rožiniuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, reiškiamas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 250 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 250 mg/l rožiniuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, reiškiamas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

250

6.   Sausas baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: labai skaidrus ir geltonas, turintis žalių atspalvių.

Aromatas: būdingi daugiausia citrusinių ir baltųjų vaisių (persikų, obuolių) kvapai.

Skonis: paprastai gaivus ir subalansuotas, ilgai išliekantis.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio proc.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne daugiau kaip 9,0. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne daugiau kaip 9,0.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

—

Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

7.   Pusiau sausas baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: ryškiai auksinės geltonos spalvos.

Aromatas: stipraus ir vaisinio kvapo su vyraujančiu gėlių aromatu.

Skonis: sodraus skonio ir didelio rūgštingumo, gomuriui malonios struktūros.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – mažiausiai 4,5 g/l ir daugiausiai 17,5 g/l. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – mažiausiai 4,5 g/l ir daugiausiai 17,5 g/l.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Jeigu cukraus kiekis yra didesnis kaip 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalyje nustatytos sąlygos.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 250 mg/l baltuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, reiškiamas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 250 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 250 mg/l baltuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, reiškiamas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

250

8.   Saldus baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: geltonos spalvos su žaliu atspalviu, brandinant gali įgyti tamsiai geltoną atspalvį.

Aromatas: kompleksiško ir intensyvaus aromato su vaisiniu, gėlių ir saldžiai aštriu poskoniu, priklausomai nuo naudojamų veislių.

Skonis: subalansuoto ir saldaus, visą gomurį užpildančio skonio, turi ilgai išliekantį, aromatingą poskonį.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 15,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 15,0 tūrio proc.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 10,0 tūrio proc.

| — | Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 300 mg/l, o visuminė alkoholio koncentracija sudaro daugiau kaip 15 tūrio proc. (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 300 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis yra 300 mg/l, o visuminė alkoholio koncentracija sudaro daugiau kaip 15 tūrio proc. (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

300

9.   Raudonieji likeriniai vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsiai purpurinės spalvos su rubino atspalviu.

Aromatas: intensyvaus riešutų, džiovintų raudonųjų uogų, medaus, vaško ir tamsiojo šokolado aromato.

Skonis: stipraus, intensyvaus ir gomurį užpildančio subalansuoto, saldaus skonio.

| — | Didžiausia faktinė alkoholio koncentracija – 22,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Didžiausia faktinė alkoholio koncentracija – 22,0 tūrio proc.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 17,5 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 17,5 tūrio proc.

| — | Mažiausias cukraus kiekis – mažiausiai 221 g/l vynuogių misos. |
| --- | --- |

—

Mažiausias cukraus kiekis – mažiausiai 221 g/l vynuogių misos.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis likeriniuose vynuose yra 200 mg/l, o cukraus kiekis juose ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 15 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis likeriniuose vynuose yra 200 mg/l, o cukraus kiekis juose ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

15

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

10.   Baltasis vytintų vynuogių vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsiai geltonos spalvos su kavos spalvos atspalviu, priklausomai nuo brandinimo laikotarpio.

Aromatas: kompleksiško kvapo, kuriame susipina saldžių prieskonių, tokių kaip cinamonas ir rožė, ir džiovintų vaisių, tokių kaip abrikosai ir razinos, aromatai.

Skonis: švelnaus ir saldaus skonio, kuriam būdingas gaivus rūgštingumas ir labai maloni struktūra.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 16,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 16,0 tūrio proc.

| — | Mažiausias bendras cukraus kiekis (g/l) – 45 g/l. |
| --- | --- |

—

Mažiausias bendras cukraus kiekis (g/l) – 45 g/l.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis saldžiuosiuose vynuose, pagamintuose iš vytintų vynuogių, yra 400 mg/l, o likutinio cukraus kiekis juose ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 30 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 400 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis saldžiuosiuose vynuose, pagamintuose iš vytintų vynuogių, yra 400 mg/l, o likutinio cukraus kiekis juose ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

30

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

400

11.   Raudonasis vytintų vynuogių vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: tamsios karamelės spalvos su raudonojo koralo atspalviu.

Aromatas: kompleksiško džiovintų vaisių – figų, abrikosų, razinų – ir saldžių prieskonių aromato.

Skonis: kompleksiško, gomurį užpildančio, subalansuotai saldaus skonio ir džiovintų vaisių, tokių kaip abrikosai ir figos, kvapo.

| — | Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 16,0 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 16,0 tūrio proc.

| — | Mažiausias cukraus kiekis – 140 g/l. |
| --- | --- |

—

Mažiausias cukraus kiekis – 140 g/l.

| — | Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes. |
| --- | --- |

—

Didžiausia alkoholio koncentracija turi atitikti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytas vertes.

| — | Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis saldžiuosiuose vynuose, pagamintuose iš vytintų vynuogių, yra 400 mg/l, o likutinio cukraus kiekis juose ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5  g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 30 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 400 |

—

Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis saldžiuosiuose vynuose, pagamintuose iš vytintų vynuogių, yra 400 mg/l, o likutinio cukraus kiekis juose ne mažesnis kaip 45 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5  g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

30

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

400

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vyno gamybos metodai

1.   Vynmedžių formavimo sistema

Auginimo metodas

Vynmedžiams suteikiama taurės forma arba jie formuojami į vienpetį arba dvipetį kordoną, sudarant sąlygas formuotis nuolatiniam kordonui arba naudojant keičiamą lazdelę.

2.   Baltųjų vynų ir baltųjų vytintų vynuogių vynų gamyba

Vyno gamybos apribojimai

a)   Baltieji vynai

SGN žymimas baltasis vynas „Άγιο Όρος / Agio Oros“ gaminamas naudojant šiuolaikines vyno gamybos technologijas. Alkoholinio rūgimo metu temperatūra neturi būti aukštesnė kaip 20 °C.

b)   Baltieji vytintų vynuogių vynai

Derlius nuimamas, kai vynuogės pernoksta (cukraus kiekis jose didesnis kaip 270 g/l), o po to jos 10–15 dienų paliekamos džiūti saulėje, kol pasiekiamas pageidaujamas 350–370 g/l cukraus kiekis. Tada vynuogės spaudžiamos į misą ir kontroliuojamoje 16–18 °C temperatūroje vyksta alkoholinis rūgimas.

3.   Raudonųjų vynų, raudonųjų vytintų vynuogių vynų, raudonųjų likerinių vynų ir rožinių vynų gamyba

Vyno gamybos apribojimai

a)   Raudonieji vynai

SGN žymimas raudonasis vynas „Άγιο Όρος / Agio Oros“ gaminamas naudojant tradicinius raudonojo vyno gamybos būdus.

b)   Raudonieji vytintų vynuogių vynai

Derlius nuimamas, kai vynuogės pernoksta (cukraus kiekis jose didesnis kaip 270 g/l), o po to jos 10–15 dienų paliekamos džiūti saulėje, kol pasiekiamas pageidaujamas 350–370 g/l cukraus kiekis. Tada vynuogės spaudžiamos ir dedamos į fermentacijos talpyklą, kurioje alkoholinis rūgimas vyksta kontroliuojamoje 20–22 °C temperatūroje.

c)   Raudonieji likeriniai vynai

Nurinkus vynuogių stiebelius ir šiek tiek jas išspaudus, jos dedamos į fermentacijos talpyklą, kurioje prasideda alkoholinis rūgimas. Alkoholinis rūgimas vyksta kontroliuojamoje 20–22 °C temperatūroje. Vynas atskiriamas nuo vynuogių išspaudų, kai jis įgyja pageidaujamas juslines savybes. Alkoholinis rūgimas sustabdomas įpilant neutralaus vyno kilmės alkoholio, kurio alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc., o mielės pašalinamos filtruojant.

d)   Rožiniai vynai

SGN žymimas rožinis vynas „Άγιο Όρος / Agio Oros“ gaminamas naudojant šiuolaikines vyno gamybos technologijas. Alkoholinio rūgimo metu temperatūra neturi būti aukštesnė kaip 20 °C.

4.   Specifiniai vyno gamybos metodai naudojami gaminant vynus

Specifiniai vyno gamybos metodai

| a) | Gaminant pusiau sausą, pusiau saldų ir saldų vyną jį leidžiama saldinti laikantis atitinkamų nuostatų (Reglamento (ES) 2019/934 I priedo D dalis). |
| --- | --- |

a)

Gaminant pusiau sausą, pusiau saldų ir saldų vyną jį leidžiama saldinti laikantis atitinkamų nuostatų (Reglamento (ES) 2019/934 I priedo D dalis).

| b) | Likerinis vynas gaminamas iš pusiau fermentuotos vynuogių misos, kurios natūrali alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 12 tūrio proc., arba iš vyno, arba iš abiejų mišinio, į kurį įpilama tik neutralaus vyno kilmės alkoholio arba jį maišant, pavyzdžiui, su alkoholiu, gautu distiliuojant džiovintas vynuoges, kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc., arba su vynu arba džiovintų vynuogių distiliatu, kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 52 proc. ir ne didesnė kaip 86 proc. |
| --- | --- |

b)

Likerinis vynas gaminamas iš pusiau fermentuotos vynuogių misos, kurios natūrali alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 12 tūrio proc., arba iš vyno, arba iš abiejų mišinio, į kurį įpilama tik neutralaus vyno kilmės alkoholio arba jį maišant, pavyzdžiui, su alkoholiu, gautu distiliuojant džiovintas vynuoges, kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc., arba su vynu arba džiovintų vynuogių distiliatu, kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 52 proc. ir ne didesnė kaip 86 proc.

| c) | Vytintų vynuogių vynas gaminamas iš vynuogių misos, paliktos saulėje arba šešėlyje 10–15 dienų, siekiant dalinės dehidratacijos. Vynas iš šios misos gaminamas ją rūginant ir į ją nededant nei vynuogių misos, nei rektifikuotos koncentruotos misos, nei žemės ūkio kilmės alkoholio arba distiliato nei prieš rūgimą, nei jo metu, nei jam įvykus, ir jokiu kitu būdu nekoncentruojant iš vytintų vynuogių gautos misos. Cukraus ir alkoholio kiekis galutiniame produkte gaunamas tik iš fermentuotų vynuogių. |
| --- | --- |

c)

Vytintų vynuogių vynas gaminamas iš vynuogių misos, paliktos saulėje arba šešėlyje 10–15 dienų, siekiant dalinės dehidratacijos. Vynas iš šios misos gaminamas ją rūginant ir į ją nededant nei vynuogių misos, nei rektifikuotos koncentruotos misos, nei žemės ūkio kilmės alkoholio arba distiliato nei prieš rūgimą, nei jo metu, nei jam įvykus, ir jokiu kitu būdu nekoncentruojant iš vytintų vynuogių gautos misos. Cukraus ir alkoholio kiekis galutiniame produkte gaunamas tik iš fermentuotų vynuogių.

5.2.   Didžiausias derlius

1.   Galutinio produkto didžiausias gamybos kiekis hektolitrais iš vieno hektaro

96 hl iš vieno hektaro.

2.   Didžiausias vynuogių derlius iš hektaro

12 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

SGN žymimų vynų „Άγιο Όρος / Agio Oros“ gamybos vietovė, esanti 10–400 metrų aukštyje, apima Atono kalno administracinę vietovę ir kaimyninį Uranupolio kaimą, esantį Stageiros–Akanto savivaldybėje, Chalkidikės nome.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

„Cabernet Franc N“

„Cabernet Sauvignon N“

„Chardonnay B“

„Grenache Rouge N“

„Merlot N“

„Sauvignon Blanc B“

„Syrah N“

„Agiorgitiko N“

„Athiri Β“

„Asyrtiko B“

„Limnio Ν“

„Malagouzia B“

„Muscat of Alexandria B“

„Hamburg Muscat N“

„Xinomavro N – Xinogaltso, Popolka, Mavro Naoussa“

„Roditis Rs – Alepou“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1.   Istorinis, kultūrinis ir socialinis ryšys

1.   Istorinis ryšys

Remiantis įvairiais rašytiniais vienuolių liudijimais, vynuogynai Atono kalno teritorijoje buvo gerai išvystyti. Vynuogių auginimas dažnai minimas knygoje, kurią parašė kunigas vienuolis Eulogios Kourilas Lauriotis. Iš istorinių įrašų matyti, kokiu dideliu mastu vynuogės augintos Atono kalno vienuolynuose, kurie iki šiol turi savo vyno daryklas. Verta pabrėžti, kad kiekvienas vienuolynas kasmet pagamina apie 80–100 tonų vyno. Be 20 vienuolynų, ant Atono kalno taip pat yra priklausomų kolonijų, vadinamų šventaisiais skitais arba asketinėmis gyvenvietėmis ir šventosiomis celėmis, turinčių savas vynuogių auginimo ir vyno vartojimo tradicijas. Tradiciškai čia auginamos veislės yra „Limnio“, „Fokianos“, „Mavroudi“, „Roditis“ ir „Muscat of Alexandria“. Nuo 1990 m. auginamos tokios atvežtos veislės kaip „Merlot“, „Cabernet Sauvignon“ ir „Syrah“. Be to, per pastaruosius 15 metų pasodinta daugiau „Malagouzia“, „Agiorgitiko“, „Hamburg Muscat“ ir „Cabernet Franc“ veislių vynmedžių. Panašu, kad šios veislės labai gerai prisitaikė ir iš jų imta gaminti puikius, vietovei būdingus vynus.

Tai, kad ant Atono kalno buvo kuriami vienuolynai, lėmė organizuotą vynuogių auginimą ir vyno gamybą dideliu mastu. Pirmosios prekybos vynu Atono kalno teritorijoje taisyklės nustatytos dar 972 m. prekybos „konvencijoje“, tačiau vienuolynų vynais netrukus pradėta prekiauti ir už šios teritorijos ribų. Ateinantį tūkstantmetį daugelyje Graikijos dalių vienuolynai vaidino vynuogių auginimo veiklos sergėtojų vaidmenį ir jį atlikdami jie valdė gerai organizuotą vyno gamybą.

2.   Likerinių vynų ir vytintų vynuogių vynų istorinis ryšys

Likeriniai vynai ir vytintų vynuogių vynai šioje vietovėje tradiciškai pradėti gaminti jau prieš 1 000 metų, kai be sausų vynų vienuoliai taip pat gamindavo tam tikrą kiekį saldaus vyno. Tai unikalus vynas, vartotas su maistu per pagrindines krikščioniškas šventes ir festivalius.

Šiai teritorijai būdinga aukšta temperatūra ir daug saulės, todėl joje auginamose vynuogėse kaupiasi daugiau cukraus, dėl kurio pasiekiama tokia alkoholio koncentracija bei aromatinės savybės, kurių reikia rūšiniams (likeriniams ir vytintų vynuogių) vynams gaminti.

Ilgainiui šie vynai tapo žinomi ir už gamybos vietovės ribų, o dėl savo kokybės ir unikalių juslinių savybių imti vertinti visoje Graikijoje.

Maždaug prieš 20 metų vietos vyno gamintojai pradėjo sistemingai gaminti ir platinti šiuos vynus, tradicinius metodus naudodami kartu su šiuolaikinėmis technologijomis.

Šiuo laikotarpiu jų šlovė toliau augo ir jų pavadinimai tapo neatsiejamai susiję su gamybos vietove, nes specifinės vynų savybės susijusios su naudojamomis veislėmis, taip pat dirvožemiu, klimato sąlygomis ir gamybos metodu.

3.   Kultūrinis, socialinis ir ekonominis ryšys

Vynuogynai ir vynas nuo seno neatsiejami nuo vietos gyventojų kultūrinio, socialinio ir ekonominio gyvenimo. Kaip matyti iš įvairių renginių ir konferencijų, organizuojamų vynui populiarinti, šio ryšio esama ir šiandien. Tai matyti ir iš vietos kultūrinių tradicijų. Vytintų vynuogių ir likeriniai vynai atlieka unikalų vaidmenį tam tikruose socialiniuose, kultūriniuose ir religiniuose renginiuose.

8.2.   Geografinė aplinka

1.   Geografinė aplinka ir geografinė kilmė

Vynuogių auginimo vietovė, kurioje gali būti gaminamas SGN žymimas vynas „Άγιο Όρος / Agio Oros“, yra Atono pusiasalio administracinėse ribose. Vynuogynai daugiausia išsidėstę prie jūros arba šlaituose iki 400 metrų aukščio. Dirvožemio pH lygis čia geras, dirvožemis vidutinio sunkumo, paprastai tai smėlingas molis arba molingas smėlis, o kai kuriose vietose – smėlingas priemolis, kurio druskingumas nėra per aukštas ir kuriame daug geležies, vario ir magnio, taip pat pakankamas fosforo ir mangano kiekis.

Geologiniu atžvilgiu Atono pusiasalis yra Rodopų geologinės formacijos tęsinys ir jame vyrauja metamorfinės kristalinės uolienos (gneisas, žalioji uoliena, klintis, kristalinė klintis ir marmuras) ir vulkaninės kilmės uolienos (granitas, grandioritai ir ofitinės uolienos).

Morfologiniu atžvilgiu jai būdingi statūs šlaitai palei pakrantę, ji išvagota uolėtais kauburiais ir joje yra Atono kalnas, kuris, nuožulniai lyg piramidė, kyla iki 2 033 metrų aukščio. Atono pusiasalio klimatas susiformavo dėl šios uolėtos žemės, taip pat stačių pakrantės šlaitų ir jūros srovių pietiniame jo pakraštyje.

Remiantis Arnėjos, Neos Marmaro ir Stratonio meteorologijos stočių meteorologiniais duomenimis, Atono kalno vietovės klimatas svyruoja nuo Viduržemio jūros pakrantės klimato žemai esančiose teritorijose iki žemyninio Viduržemio jūros regiono klimato aukščiau esančiose teritorijose ir iki drėgno žemyninio klimato kalnuose. Šiam pereinančiam Viduržemio jūros regiono klimatui būdingos švelnios žiemos ir vėsios vasaros. Tiek žemumose, tiek kalnuotose vietovėse vyrauja toks mikroklimatas, kuriame šalnos retai padaro žalos, o temperatūra retai būna itin aukšta.

Šilčiausi mėnesiai yra liepa ir rugpjūtis, o vidutinė didžiausia temperatūra yra maždaug 31 °C. Šalčiausi yra sausio ir vasario mėnesiai, kuriais vidutinė temperatūra dieną yra apie 8 °C, tačiau tai nekelia jokių problemų, nes vidutinė mažiausia temperatūra išlieka aukštesnė nei 0 °C.

Vidutinis metinis kritulių kiekis svyruoja nuo 470 mm (lygumose) iki 850 mm (kalnuose), o daugiausiai lyja spalio–balandžio mėnesiais.

Vyraujantis vėjas yra šiaurės ir šiaurės rytų krypties, išskyrus vasarą, kai vyrauja iš pietų pučiantis vėjas. Išskirtinis Chalkidikės pusiasalio klimato bruožas yra tai, kad nors jis yra šiaurinėje Graikijos dalyje, dėl savo ilgos Egėjo jūros pakrantės (630 km) jis yra tose pačiose mažiausios ir didžiausios temperatūros izoterminėse kreivėse, kaip ir žemiau pietuose esantys regionai, pavyzdžiui, Mesenės, Etolijos ir Akarnanijos ir Atikos regionai.

2.   Geografinė aplinka ir geografinė kilmė: likeriniai ir vytintų vynuogių vynai

Dėl nuožulnioje padėtyje esančio sauso, lengvo ir smėlingo dirvožemio, taip pat vietai būdingo Viduržemio jūros klimato ir vėsių žiemų, vėsių oro srovių ir daug saulės vasarą, sukuriamos idealios sąlygos auginti aukštesnės kokybės vynuoges – anksčiau prinokstančias, turinčias didesnį cukraus kiekį ir sodresnę spalvą, tinkamą fenolių kiekį ir didelį alkoholio kiekį, o tai esminės juslinės savybės gaminant likerinį arba vytintų vynuogių vyną.

Dėl aukštos temperatūros vasaros pabaigoje, kuri yra palanki vynuogėms džiūti, taip pat gausios saulės šviesos, sudaromos idealios sąlygos aukštos kokybės ir didelės komercinės vertės vytintų vynuogių ir likerinių vynų gamybai.

8.3.   Informacija apie produktą

1.   Informacija apie produktą

Su kokybe susijusias SGN žymimų vynų „Άγιο Όρος / Agio Oros“ savybes lemia vietovės klimato sąlygos ir įvairūs dirvožemio tipai, taip pat auginamos vynuogių veislės, vynuogių auginimo ir vyno gamybos metodai.

2.   Informacija apie kategorijos „Vynas“ produktą

SGN žymimi baltieji vynai „Άγιο Όρος / Agio Oros“ yra skaidrios geltonos spalvos su žalsvais atspalviais arba ryškiai geltonos spalvos, jei vynas brandinamas ąžuolo statinėse. Jų aromatas skiriasi priklausomai nuo rūšies, veislės ir brandinimo, tačiau pasižymi egzotinių ir vasarą prinokstančių vaisių, jazminų, citrusinių vaisių ir vanilės kvapais. Vynai yra malonūs gomuriui, jiems būdingas gaivus rūgštingumas, jų skonis kompleksiškas, sodrus ir jie turi ilgai išliekantį poskonį, priklausomai nuo to, kaip jie gaminami.

SGN žymimas raudonasis vynas „Άγιο Όρος / Agio Oros“ yra sodriai raudonos spalvos su melsvais atspalviais. Jam būdingi raudonųjų uogų, prieskonių, džiovintų vaisių ir vanilės aromatai. Šis vynas gerai subalansuotas ir sodrus, malonaus skonio, jame juntami švelnūs taninai, nes dėl vietovėje vyraujančių idealių klimato sąlygų vynuogės gerai sunoksta ir jose susidaro reikiamas fenolių kiekis.

SGN žymimi rožiniai vynai „Άγιο Όρος / Agio Oros“ yra rožinės, rubino arba šviesiai raudonos spalvos su mėlynais arba oranžiniais atspalviais ir raudonųjų uogų aromatu. Jiems būdingas šviežumas, subalansuotas skonis ir rūgštingumas.

3.   Informacija apie produktą: likeriniai ir vytintų vynuogių vynai

Vynuogių, iš kurių gaminami SGN žymimi raudonieji ir baltieji vytintų vynuogių vynai „Άγιο Όρος / Agio Oros“, derlius nuimamas joms smarkiai sunokus, o po to jos 10–15 dienų džiovinamos saulėje, kad cukraus koncentracija jose būtų didesnė. Alkoholinis rūgimas vyksta lėtai ir sustoja savaime, o vyne lieka pakankamas likutinio cukraus kiekis, kad jis įgytų jam būdingą saldų skonį. Vynas 1–2 metus brandinamas ąžuolo statinėse – taip jam suteikiamas tolygus sodrumas ir kompleksiškas skonis. Pagrindiniai jam būdingi kvapai yra prieskonių, džiovintų vaisių ir riešutų, figų, razinų ir abrikosų.

SGN žymimi likeriniai vynai „Άγιο Όρος / Agio Oros“ gaminami taikant šiek tiek kitokią procedūrą. Tais metais, kai oro sąlygos yra palankios, vynuogės paliekamos ant vynmedžio, kad pernoktų ir padidėtų cukraus kiekis jose, o alkoholinis rūgimas sustabdomas įpilant alkoholio, kad būtų pasiekta norima alkoholio koncentracija. Paprastai tai raudonieji vynai, kuriuose alkoholio koncentracija yra maža arba vidutinė ir kuriems būdingas klampumas bei glotnumas ir sodrus kvapas, daugiausia razinų, tamsiojo šokolado ir džiovintų vaisių.

8.4.   Priežastiniai ryšiai

1.   Priežastiniai ryšiai

SGN žymimų vynų „Άγιο Όρος / Agio Oros“ išskirtinumą lemia ypatingos vietovės savybės (dirvožemis, klimatas ir vėjo poveikis vasarą), taip pat auginamos veislės ir naudojami auginimo metodai.

2.   Kategorijos „Vynas“ produktų priežastinis ryšys

Visos veislės puikiai prisitaikė prie Atono kalno vietovės sąlygų, o iš jų gaminami vynai pasižymi šiai vietovei būdingų aromatų gausa ir sodriu, subalansuotu skoniu. Dėl regione vyraujančio karšto ir sauso klimato, taip pat dėl dirvožemio vynuogės, priklausomai nuo veislės, sunoksta laikotarpiu nuo rugpjūčio vidurio iki rugsėjo vidurio.

Be tradicinių vietovėje auginamų baltųjų vynuogių veislių („Roditis“, „Asyrtiko“, „Athiri“) ir sėkmingai išbandytų atvežtų veislių („Chardonnay“ ir „Sauvignon Blanc“), vietovėje neseniai pradėta auginti veislę „Malagouzia“, kuri taip pat gerai čia prisitaikė. Kadangi ši veislė jautri drėgmės pertekliui, ji auginama aukščiau esančiose vynuogyno dalyse. Dėl rugpjūčio pabaigoje sunokstančių vynuogių vynui būdinga didesnė alkoholio koncentracija, tinkamas rūgštingumas ir atogrąžų vaisių, citrusinių vaisių (daugiausia žaliųjų citrinų) ir baziliko aromatai.

Raudonosios vynuogės auginamos stačiausiose vynuogynų dalyse, kad gerai nubėgtų vandens perteklius. Todėl vynuogėse mažiau vandens ir joms nokstant jose susidaro daugiau alkoholio ir geriau juntami fenoliai. Iš smėlingame dirvožemyje išaugintų vynuogių pagamintam vynui būdingi subtilūs aromatai, o iš labai molingame dirvožemyje išaugintų vynuogių gautame vyne stipriai juntami fenoliai.

Gaminant vyną „Άγιο Όρος / Agio Oros“ tradiciškai naudojama raudonųjų vynuogių veislė yra „Limnio“, kuri taip pat laikoma seniausia Graikijoje registruota vynuogių veisle. Tačiau, be veislės „Limnio“, čia taip pat dideliu mastu auginamos tokios veislės, kaip „Xinomavro“, „Cabernet Sauvignon“, „Grenache Rouge“ ir „Syrah“, kuriomis prisidedama prie aukštos kokybės, taninų turinčių raudonųjų vynų, kuriems būdinga aukšta alkoholio koncentracija ir ilgai išliekantis poskonis, gamybos. Pastaraisiais metais taip pat bandyta auginti kitų veislių, tokių kaip „Merlot“, „Cabernet Franc“, „Agiorgitiko“ ir „Hamburg Muscat“. Iš jų gaminami subalansuoti vynai, pasižymintys intensyviais, šioms veislėms būdingais raudonųjų uogų aromatais. Veislių „Merlot“, „Cabernet Sauvignon“, „Grenache Rouge“ ir „Cabernet Franc“ vynuogės ima nokti antroje rugpjūčio pusėje, o veislių „Syrah“, „Limnio“, „Agiorgitiko“, „Xinomavro“ ir „Hamburg Muscat“ vynuogės sunoksta per pirmąsias 10 rugsėjo dienų.

Iš „Merlot“ veislės vynuogių gaminamiems vynams būdinga didelė alkoholio koncentracija, švelnūs taninai ir vyšnių bei aviečių kvapai, o vynui, gaminamam iš „Cabernet Franc“ veislės vynuogių, kurios sunoksta vėliau, būdingas gerai subalansuotas, sodrus skonis, tamsi spalva ir jis tinkamas ilgam brandinimui. „Cabernet Franc“ vynuogės suteikia vynui aštrių ir specifinių aromatų (be įprasto saldžiųjų paprikų aromato, jam dažniausiai dar būdingas smulkių raudonųjų uogų aromatas), jis pakankamai sodraus ir intensyvaus skonio, o bendras antocianinų kiekis jame ypač didelis.

Iš „Agiorgitiko“ veislės vynuogių gaminamam vynui būdinga didelė alkoholio koncentracija, švelnūs vyšnių, šokolado ir prieskonių aromatai, taip pat galimybė brandinti vidutinės trukmės ar ilgą laikotarpį.

„Hamburg Muscat“ veislės vynuogės suteikia vynui intensyvų, šiai veislei būdingą aromatą, kuris primena rožių kvapą. Jos auginamos derlingiausiuose ir giliausiuose dirvožemiuose, kuriuose geriausios sąlygos vystytis vynuogių juslinėms savybėms, taip pat tinkamai spalvai, dydžiui ir kvapui.

3.   Priežastiniai ryšiai: likeriniai ir vytintų vynuogių vynai

Atono kalno vietovėje gaminami likeriniai ir vytintų vynuogių vynai yra unikalūs dėl dirvožemio ir ypač dėl vietovei būdingų klimato sąlygų, kartu sukuriančių idealią aplinką. Šių vynų gamyba šiuo metu sudaro 10–15 proc. visos vyno gamybos vietovėje.

Šiems vynams gaminti gali būti naudojamos kelios veislės, priklausomai nuo juslinių savybių, kurių savo produkte siekia vyno gamintojai. Dažniausiai naudojamos labai aromatingos veislės, kaip antai „Malagouzia“ ir „Hamburg Muscat“, o tradiciškai – tokios raudonųjų vynuogių veislės, kaip „Merlot“, „Limnio“, „Xinomavro“ ir „Grenache Rouge“, todėl gaminamiems likeriniams arba vytintų vynuogių vynams būdinga karamelės ar net raudona spalva, intensyvus poskonis ir kompleksiškas džiovintų vaisių ir saldžių prieskonių aromatas.

Su šiais vynais dalyvaujama nacionaliniuose ir tarptautiniuose vyno konkursuose.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nukrypti leidžiančios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas

1999 m. spalio 20 d. Bendro ministerijų sprendimo Nr. 392169 dėl bendrųjų termino „Vietos vynas“ naudojimo stalo vyno apraše taisyklių (1999 m. lapkričio 8 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 1985), su pakeitimais, padarytais 2007 m. rugpjūčio 29 d. Bendru ministerijų sprendimu Nr. 321813, 4 straipsnio c punkte nustatyta:

„Terminą „Vietos vynas“ galima vartoti kartu su geografine provincijos, nomo arba už nomą mažesnės vyno gamybos vietovės nuoroda tada, kai stalo vynas gaminamas tame nome arba gretimuose nomuose veikiančiose vyno gamyklose.“

Nukrypti leidžiančios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nustatytas ES teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas

2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 5 straipsnio 1 dalis.

Papildomos su vyno ženklinimu susijusios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

A.   Konkretiems gamybos metodams pavadinti vartojami terminai

2005 m. birželio 9 d. Ministro sprendimo Nr. 280557, kuriuo nustatomas vynų su aukščiausios kokybės saugomos kilmės vietos nuoroda ir vietos vynų nuoroda brandinimo, ilgo brandinimo ir teikimo rinkai laikas ir ženklinant tokius vynus vartojami terminai, susiję su jų gamybos arba paruošimo metodais (2005 m. birželio 15 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 818), 3 ir 4 straipsniuose pateikiamos sąlygos dėl šių terminų vartojimo:

| — | „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (jaunas vynas); |
| --- | --- |

—

„ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (jaunas vynas);

| — | „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (brandinimas statinėse arba brandinta statinėse); |
| --- | --- |

—

„ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (brandinimas statinėse arba brandinta statinėse);

| — | „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ilgai brandinta statinėse arba ilgas brandinimas statinėse); |
| --- | --- |

—

„ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ilgai brandinta statinėse arba ilgas brandinimas statinėse);

| — | „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (fermentuota ir brandinta statinėse arba fermentavimas ir brandinimas statinėse); |
| --- | --- |

—

„ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (fermentuota ir brandinta statinėse arba fermentavimas ir brandinimas statinėse);

| — | „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (fermentavimas statinėse arba fermentuota statinėse). |
| --- | --- |

—

„ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (fermentavimas statinėse arba fermentuota statinėse).

B.   Vynuogių derliaus metų nurodymas etiketėje

Jei ženklinant vyną vartojami terminai „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (jaunas vynas), vadovaujantis 2005 m. birželio 9 d. Ministro sprendimo Nr. 280557, kuriuo nustatomas vynų su aukščiausios kokybės saugomos kilmės vietos nuoroda ir vietos vynų nuoroda brandinimo, ilgo brandinimo ir teikimo rinkai laikas ir ženklinant tokius vynus vartojami terminai, susiję su jų gamybos arba paruošimo metodais (2005 m. birželio 15 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 818), 1 straipsnio 2 dalimi, privaloma nurodyti vynuogių derliaus metus.

C.   Tradiciniai terminai

| — | Tradiciniai terminai nustatyti 2002 m. vasario 7 d. Ministro sprendimu Nr. 235309 dėl vyno gamyboje vartojamų tradicinių terminų, susijusių su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, patvirtinimo (Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 179/19–2002). |
| --- | --- |

—

Tradiciniai terminai nustatyti 2002 m. vasario 7 d. Ministro sprendimu Nr. 235309 dėl vyno gamyboje vartojamų tradicinių terminų, susijusių su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, patvirtinimo (Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 179/19–2002).

Pagal minėtą Ministro sprendimą tradiciniai terminai, kurie gali būti vartojami ženklinant SGN „Άγιο Όρος / Agio Oros“ žymimus vynus, yra šie:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (baltasis vynas iš baltųjų vynuogių), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de noir (baltasis vynas iš raudonųjų vynuogių), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ arba ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de gris (baltasis vynas iš rausvųjų arba pilkųjų vynuogių), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ / kokineli (Kokineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (vynas iš kalvose esančių vietovių), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de coteaux (vynas iš šlaituose esančių vietovių).

| — | Tradiciniai terminai pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 112 straipsnį, susiję su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda. |
| --- | --- |

—

Tradiciniai terminai pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 112 straipsnį, susiję su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda.

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 113 straipsniu ir kaip apibrėžta ir užregistruota elektroninėje duomenų bazėje „e-ambrosia“, SGN žymimo vyno „Άγιο Όρος / Agio Oros“ atveju gali būti vartojami ir saugomi šie tradiciniai terminai, jei laikomasi atitinkamų ES ir nacionalinės teisės aktų sąlygų:

terminas Τοπικός Οίνος (vietos vynas), vietoje SGN;

terminai Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπέλι (Ampeli), Αμπελώνας (ες) (Ampelonas(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Κάβα (Cava), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Ktima), Μετόχι (Metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Πύργος (Pyrgos) ir Νάμα (Nama), vartojami saldžiųjų vynų, vytintų vynuogių vynų ir likerinių vynų atveju.

Produkto specifikacijos nuoroda

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/TEXNIKOI%20FAKELOI%20OINON%20POP-PGE%20ENGLISH/PGI%202/prodiagrafi_PGEAgio_Oros_201221.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---