# Úřední věstník C 122/2022

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 122 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6517. března 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 122

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6517. března 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2022/C 122/01 | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Bulharsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Chorvatsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Lichtenštejnsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Maďarsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí na Slovensku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/16) | 28 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2022/C 122/01

Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/10)

1

2022/C 122/02

Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/11)

9

2022/C 122/03

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Bulharsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/12)

15

2022/C 122/04

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Chorvatsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/13)

18

2022/C 122/05

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Lichtenštejnsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/14)

22

2022/C 122/06

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Maďarsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/15)

25

2022/C 122/07

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí na Slovensku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/16)

28

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 122/08 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 122/08

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA |
| 2022/C 122/10 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 13. ledna 2022 k návrhu na změnu nařízení (EU) č. 575/2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky v souvislosti s řešením krize (CON/2022/3) | 33 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

2022/C 122/10

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 13. ledna 2022 k návrhu na změnu nařízení (EU) č. 575/2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky v souvislosti s řešením krize (CON/2022/3)

33

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 122/11 | Směnné kurzy vůči euru — 16. března 2022 | 35 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 122/11

Směnné kurzy vůči euru — 16. března 2022

35

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 122/12 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 36 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2022/C 122/13 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 38 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2022/C 122/12

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

36

JINÉ AKTY

Evropská komise

2022/C 122/13

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/10)

(2022/C 122/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b) a d) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj může kromě toho posilovat zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj může kromě toho posilovat zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou.

| (2) | Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Zpětná vazba mezi cenami obytných nemovitostí a úvěry může navíc mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek. |
| --- | --- |

(2)

Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Zpětná vazba mezi cenami obytných nemovitostí a úvěry může navíc mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

| (3) | Zranitelná místa související s obytnými nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností nebo oddlužení ze strany věřitelů, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zranitelná místa související s obytnými nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností nebo oddlužení ze strany věřitelů, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (4) | Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 (3), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu. |
| --- | --- |

(4)

Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 (3), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.

| (5) | Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik ve vztahu k novým úvěrům na bydlení. |
| --- | --- |

(5)

Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik ve vztahu k novým úvěrům na bydlení.

| (6) | V roce 2019 provedla Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru (EHP) (6). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování pěti zemím, včetně Německa (7). |
| --- | --- |

(6)

V roce 2019 provedla Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru (EHP) (6). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování pěti zemím, včetně Německa (7).

| (7) | V roce 2019 spočívala hlavní zranitelná místa zjištěná v německém sektoru obytných nemovitostí v podstatném nadhodnocení cen obytných nemovitostí v městských oblastech, spojeném s plošnou a rychlou dynamikou cen obytných nemovitostí, jakož i v určitých náznacích uvolnění úvěrových standardů pro úvěry na bydlení, i když se tak dělo v kontextu celkové nejistoty z důvodu významných mezer v údajích. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2019 spočívala hlavní zranitelná místa zjištěná v německém sektoru obytných nemovitostí v podstatném nadhodnocení cen obytných nemovitostí v městských oblastech, spojeném s plošnou a rychlou dynamikou cen obytných nemovitostí, jakož i v určitých náznacích uvolnění úvěrových standardů pro úvěry na bydlení, i když se tak dělo v kontextu celkové nejistoty z důvodu významných mezer v údajích.

| (8) | ESRB nedávno dokončila další systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. Výsledky tohoto hodnocení dokládají, že některé ze zemí, jimž bylo v září 2019 adresováno specifické varování, přijaly další opatření k řešení příslušných zranitelných míst. Česká republika zejména přijala právní rámec pro opatření týkající se dlužníka, Německo vytvořilo právní základ pro shromažďování údajů o úvěrových standardech pro nové úvěry na bydlení určené domácnostem, Francie aktivovala limity pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), Island zpřísnil limity poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a Norsko zpřísnilo sazbu své kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika. Vzhledem k nárůstu zranitelných míst však opatření přijatá některými z těchto zemí nebyla ze strany ESRB vyhodnocena jako dostatečná. |
| --- | --- |

(8)

ESRB nedávno dokončila další systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. Výsledky tohoto hodnocení dokládají, že některé ze zemí, jimž bylo v září 2019 adresováno specifické varování, přijaly další opatření k řešení příslušných zranitelných míst. Česká republika zejména přijala právní rámec pro opatření týkající se dlužníka, Německo vytvořilo právní základ pro shromažďování údajů o úvěrových standardech pro nové úvěry na bydlení určené domácnostem, Francie aktivovala limity pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), Island zpřísnil limity poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a Norsko zpřísnilo sazbu své kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika. Vzhledem k nárůstu zranitelných míst však opatření přijatá některými z těchto zemí nebyla ze strany ESRB vyhodnocena jako dostatečná.

| (9) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(9)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (10) | Pokud jde o Německo, z výše zmíněného nedávného hodnocení vyplynulo, že i přes to, že zde byl v roce 2017 zaveden právní rámec pro nástroje týkající se dlužníka, který zahrnuje omezený soubor opatření (horní hranice poměru LTV a požadavek na amortizaci), žádná z těchto opatření nebyla aktivována s cílem řešit akumulaci střednědobých zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí. ESRB bere na vědomí skutečnost, že podle aktuálně platného právního rámce nebyly splněny podmínky pro aktivaci stávajících opatření týkajících se dlužníka. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o Německo, z výše zmíněného nedávného hodnocení vyplynulo, že i přes to, že zde byl v roce 2017 zaveden právní rámec pro nástroje týkající se dlužníka, který zahrnuje omezený soubor opatření (horní hranice poměru LTV a požadavek na amortizaci), žádná z těchto opatření nebyla aktivována s cílem řešit akumulaci střednědobých zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí. ESRB bere na vědomí skutečnost, že podle aktuálně platného právního rámce nebyly splněny podmínky pro aktivaci stávajících opatření týkajících se dlužníka.

| (11) | Z hodnocení ESRB rovněž vyplývá, že růst cen obytných nemovitostí již zasáhl plošněji městské i venkovské oblasti. Stávající odhady proto poukazují na značné a dále rostoucí nadhodnocení cen obytných nemovitostí v Německu. Komplexní analýze zranitelných míst v současné době brání nedostatek podrobných údajů o úvěrových standardech pro úvěry na bydlení, ačkoli v podobě vnitrostátního předpisu o shromažďování údajů týkajících se úvěrů na bydlení, který vstoupil v platnost v roce 2021, byla přijata opatření, která zajistí shromažďování příslušných údajů od roku 2023. Z dostupných údajů za poslední období vyplývají nejednoznačné informace o vývoji úvěrových standardů pro úvěry na bydlení. Zatímco z průzkumu bankovních úvěrů v eurozóně vyplývá, že v průběhu roku 2020 došlo k dalšímu zpřísnění podmínek úvěrů na bydlení, alternativní zdroj údajů ze soukromého sektoru (8) naznačuje, že v roce 2020 dále vzrostl podíl žádostí o úvěr s vysokým poměrem LTV. Jiný alternativní zdroj údajů ze soukromého sektoru, který mají k dispozici německé orgány a který vychází ze skutečných transakcí a představuje část souhrnného trhu, pak potvrzuje, že v posledním desetiletí skutečně došlo k určitému nárůstu poměrů LTV. Naproti tomu v souladu se zmíněným průzkumem bankovních úvěrů poměry LTV v důsledku aktuální krize klesají. Z relevantních údajů rovněž vyplývá, že poměry DSTI a doby splatnosti v první polovině druhého desetiletí klesly a ve druhé polovině dekády opět vzrostly. Naproti tomu poměry dluhu k příjmům (DTI) od roku 2009 stabilně rostou. |
| --- | --- |

(11)

Z hodnocení ESRB rovněž vyplývá, že růst cen obytných nemovitostí již zasáhl plošněji městské i venkovské oblasti. Stávající odhady proto poukazují na značné a dále rostoucí nadhodnocení cen obytných nemovitostí v Německu. Komplexní analýze zranitelných míst v současné době brání nedostatek podrobných údajů o úvěrových standardech pro úvěry na bydlení, ačkoli v podobě vnitrostátního předpisu o shromažďování údajů týkajících se úvěrů na bydlení, který vstoupil v platnost v roce 2021, byla přijata opatření, která zajistí shromažďování příslušných údajů od roku 2023. Z dostupných údajů za poslední období vyplývají nejednoznačné informace o vývoji úvěrových standardů pro úvěry na bydlení. Zatímco z průzkumu bankovních úvěrů v eurozóně vyplývá, že v průběhu roku 2020 došlo k dalšímu zpřísnění podmínek úvěrů na bydlení, alternativní zdroj údajů ze soukromého sektoru (8) naznačuje, že v roce 2020 dále vzrostl podíl žádostí o úvěr s vysokým poměrem LTV. Jiný alternativní zdroj údajů ze soukromého sektoru, který mají k dispozici německé orgány a který vychází ze skutečných transakcí a představuje část souhrnného trhu, pak potvrzuje, že v posledním desetiletí skutečně došlo k určitému nárůstu poměrů LTV. Naproti tomu v souladu se zmíněným průzkumem bankovních úvěrů poměry LTV v důsledku aktuální krize klesají. Z relevantních údajů rovněž vyplývá, že poměry DSTI a doby splatnosti v první polovině druhého desetiletí klesly a ve druhé polovině dekády opět vzrostly. Naproti tomu poměry dluhu k příjmům (DTI) od roku 2009 stabilně rostou.

| (12) | Kromě toho Německo poté, co v reakci na koronavirovou krizi snížilo sazbu své proticyklické kapitálové rezervy, již dále nevyužilo opatření týkající se kapitálu k řešení stávajících zranitelných míst vyplývajících ze sektoru obytných nemovitostí a k posílení finanční stability. |
| --- | --- |

(12)

Kromě toho Německo poté, co v reakci na koronavirovou krizi snížilo sazbu své proticyklické kapitálové rezervy, již dále nevyužilo opatření týkající se kapitálu k řešení stávajících zranitelných míst vyplývajících ze sektoru obytných nemovitostí a k posílení finanční stability.

| (13) | Ve světle tohoto posledního vývoje, a zejména s ohledem na důkazy o nadhodnocení cen obytných nemovitostí, dospěla ESRB k závěru, že k řešení zranitelných míst německého sektoru obytných nemovitostí je třeba aktivovat opatření týkající se dlužníka. Německé orgány by proto měly neprodleně aktivovat právně závazný – nebo pokud to německé právní předpisy neumožňují, pak právně nezávazný – limit poměru LTV a zajistit tak řádné úvěrové standardy bránící nadhodnocování cen obytných nemovitostí. Opatření týkající se kapitálu, jako je aktivace proticyklické kapitálové rezervy nebo sektorové kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, by zároveň jako doplněk k opatření týkajícímu se poměru LTV zvýšila odolnost německého bankovního sektoru vůči zranitelným místům v sektoru obytných nemovitostí, která se již mohla akumulovat s ohledem na převládající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a nejistotu ohledně úvěrových standardů pro hypoteční úvěry poskytnuté v posledních letech. Kromě toho by vhodná kombinace s právně závaznými nebo, pokud to německé právní předpisy neumožňují, právně nezávaznými nástroji týkajícími se příjmů mohla zvýšit účinnost limitu poměru LTV při řešení případných zranitelných míst spojených s financováním obytných nemovitostí. Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka je proto třeba doplnit o nástroje týkající se příjmů a odpovídajícím způsobem jej upravit tak, aby umožňoval včas aktivovat opatření týkající se dlužníka a zabránit tak nárůstu zranitelných míst, |
| --- | --- |

(13)

Ve světle tohoto posledního vývoje, a zejména s ohledem na důkazy o nadhodnocení cen obytných nemovitostí, dospěla ESRB k závěru, že k řešení zranitelných míst německého sektoru obytných nemovitostí je třeba aktivovat opatření týkající se dlužníka. Německé orgány by proto měly neprodleně aktivovat právně závazný – nebo pokud to německé právní předpisy neumožňují, pak právně nezávazný – limit poměru LTV a zajistit tak řádné úvěrové standardy bránící nadhodnocování cen obytných nemovitostí. Opatření týkající se kapitálu, jako je aktivace proticyklické kapitálové rezervy nebo sektorové kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, by zároveň jako doplněk k opatření týkajícímu se poměru LTV zvýšila odolnost německého bankovního sektoru vůči zranitelným místům v sektoru obytných nemovitostí, která se již mohla akumulovat s ohledem na převládající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a nejistotu ohledně úvěrových standardů pro hypoteční úvěry poskytnuté v posledních letech. Kromě toho by vhodná kombinace s právně závaznými nebo, pokud to německé právní předpisy neumožňují, právně nezávaznými nástroji týkajícími se příjmů mohla zvýšit účinnost limitu poměru LTV při řešení případných zranitelných míst spojených s financováním obytných nemovitostí. Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka je proto třeba doplnit o nástroje týkající se příjmů a odpovídajícím způsobem jej upravit tak, aby umožňoval včas aktivovat opatření týkající se dlužníka a zabránit tak nárůstu zranitelných míst,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ODDÍL 1

DOPORUČENÍ

Doporučení A – Limit pro poměr LTV

Doporučuje se, aby příslušné orgány stanovily právně závazný limit pro poměr LTV a omezily tak zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Není-li to podle německého práva možné, doporučuje se, aby příslušné orgány řešily stanovené cíle aktivací právně nezávazného limitu pro poměr LTV.

Doporučení B – Aktivace opatření týkajících se kapitálu

Doporučuje se, aby příslušné orgány aktivovaly vhodná opatření týkající se kapitálu s cílem zajistit odolnost úvěrových institucí povolených v Německu a doplnit limit pro poměr LTV podle doporučení A, a omezily tak zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu.

Doporučení C – Právní rámec pro opatření týkající se dlužníka ve vztahu k sektoru obytných nemovitostí

Doporučuje, aby příslušné orgány zajistily, že stávající právní rámec pro opatření týkající se dlužníka bude zahrnovat alespoň tato právně závazná opatření týkající se dlužníka:

| a) | limity platné pro poměr DTI a limity platné pro poměr DSTI; |
| --- | --- |

a)

limity platné pro poměr DTI a limity platné pro poměr DSTI;

| b) | limity platné pro poměr LTV; |
| --- | --- |

b)

limity platné pro poměr LTV;

| c) | limity platné pro dobu splatnosti; a |
| --- | --- |

c)

limity platné pro dobu splatnosti; a

| d) | požadavky na amortizaci. |
| --- | --- |

d)

požadavky na amortizaci.

Doporučení D – Sledování zranitelných míst a aktivace opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem

| 1. | Doporučuje se, aby příslušné orgány podrobně sledovaly zranitelná místa související se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Doporučuje se, aby příslušné orgány na základě výsledků sledování prováděného na základě dílčího doporučení D.1 a s cílem zamezit nadměrné akumulaci úvěrového rizika aktivovaly právně závazná opatření týkající se dlužníka, která souvisejí s příjmem, jako jsou limity poměru DTI nebo poměru DSTI. Není-li to podle německého práva možné, doporučuje se, aby příslušné orgány řešily stanovené cíle aktivací právně nezávazných opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem. |
| --- | --- |

2.

ODDÍL 2

PROVÁDĚNÍ

1.   Definice

| 1. | Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:






  a) | „příslušnými orgány“ se rozumí orgány pověřené v Německu úpravou právního rámce pro opatření týkající se dlužníka, aktivací opatření týkajících se dlužníka, sledováním systémových rizik nebo aktivací opatření týkajících se kapitálu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„příslušnými orgány“ se rozumí orgány pověřené v Německu úpravou právního rámce pro opatření týkající se dlužníka, aktivací opatření týkajících se dlužníka, sledováním systémových rizik nebo aktivací opatření týkajících se kapitálu;

| b) | „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

b)

„poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

| c) | „opatřeními týkajícími se kapitálu“ se rozumí jakékoli požadavky na kapitál uložené úvěrové instituci k předcházení systémovému riziku nebo jeho zmírňování ve smyslu čl. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010, mimo jiné podle článků 124, 164 nebo 458 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo kapitoly 4 hlavy VII směrnice (EU) 2013/36, jako je proticyklická kapitálová rezerva nebo sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika; |
| --- | --- |

c)

„opatřeními týkajícími se kapitálu“ se rozumí jakékoli požadavky na kapitál uložené úvěrové instituci k předcházení systémovému riziku nebo jeho zmírňování ve smyslu čl. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010, mimo jiné podle článků 124, 164 nebo 458 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo kapitoly 4 hlavy VII směrnice (EU) 2013/36, jako je proticyklická kapitálová rezerva nebo sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika;

| d) | „úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

„úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013;

| e) | „opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumí makroobezřetnostní opatření zaměřená na dlužníky, včetně limitů poměru LTV, poměru DTI, poměru DSTI a doby splatnosti a požadavků na amortizaci; |
| --- | --- |

e)

„opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumí makroobezřetnostní opatření zaměřená na dlužníky, včetně limitů poměru LTV, poměru DTI, poměru DSTI a doby splatnosti a požadavků na amortizaci;

| f) | „poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

f)

„poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| g) | „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

g)

„poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| h) | „obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období; |
| --- | --- |

h)

„obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období;

| i) | „splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

i)

„splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru;

| j) | „požadavky na amortizaci“ se rozumí opatření související se splátkovým kalendářem úvěru. |
| --- | --- |

j)

„požadavky na amortizaci“ se rozumí opatření související se splátkovým kalendářem úvěru.

2.   Prováděcí kritéria

| 1. | Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:






  a) | je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A, B, C a D; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A, B, C a D;

| b) | při aktivaci opatření týkajících se dlužníka nebo opatření týkajících se kapitálu podle doporučení A, B a D by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy; |
| --- | --- |

b)

při aktivaci opatření týkajících se dlužníka nebo opatření týkajících se kapitálu podle doporučení A, B a D by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

| c) | zvláštní kritéria pro soulad s tímto doporučením jsou uvedena v příloze. |
| --- | --- |

c)

zvláštní kritéria pro soulad s tímto doporučením jsou uvedena v příloze.

| 2. | Adresáti se vyzývají, aby informovali Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:






  a) | informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

| b) | hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (9), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením; |
| --- | --- |

b)

hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (9), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

| c) | podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení. |
| --- | --- |

c)

podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

3.   Časový rámec pro návazné kroky

V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo odůvodnit případnou nečinnost. Adresáti jsou povinni tyto informace předložit v souladu s tímto časovým rámcem:

| 1. | Doporučení A

  Adresáti doporučení A se vyzývají, aby do 30. června 2023 a do 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli v souvislosti se stanovením limitu pro poměr LTV s cílem omezit zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva. |
| --- | --- |

1.

Doporučení A

Adresáti doporučení A se vyzývají, aby do 30. června 2023 a do 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli v souvislosti se stanovením limitu pro poměr LTV s cílem omezit zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

| 2. | Doporučení B

  Adresáti doporučení B se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva. |
| --- | --- |

2.

Doporučení B

Adresáti doporučení B se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

| 3. | Doporučení C

  Adresáti doporučení C se vyzývají, aby do 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB konečnou zprávu o provádění doporučení C, včetně prohlášení o tom, který orgán či orgány jsou odpovědné za rozhodnutí aktivovat a provést opatření týkající se dlužníka vymezená v tomto doporučení. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva. |
| --- | --- |

3.

Doporučení C

Adresáti doporučení C se vyzývají, aby do 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB konečnou zprávu o provádění doporučení C, včetně prohlášení o tom, který orgán či orgány jsou odpovědné za rozhodnutí aktivovat a provést opatření týkající se dlužníka vymezená v tomto doporučení. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

| 4. | Doporučení D

  Adresáti doporučení D se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o sledování zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu, a o krocích, které podnikli k řešení těchto zranitelných míst. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva. |
| --- | --- |

4.

Doporučení D

Adresáti doporučení D se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o sledování zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu, a o krocích, které podnikli k řešení těchto zranitelných míst. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

4.   Sledování a hodnocení

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | napomáhat adresátům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv a poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

napomáhat adresátům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv a poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

| b) | ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresátů doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě. |
| --- | --- |

b)

ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresátů doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě.

| 2. | Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění sdělená adresáty tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho adresát řádně nezdůvodnil svou nečinnost. |
| --- | --- |

2.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013, o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (Úř. věst. C 170, 15.6.2013, p. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Viz „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, září 2019, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Varování Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2019/11 ze dne 27. června 2019 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu (Úř. věst. C 366, 30.10.2019, s. 45)

7

(8)  Informace poskytnuté platformou pro zprostředkování úvěrů, jež však nemusí být plně reprezentativní pro německý hypoteční trh.

8

(9)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

PŘÍLOHA

SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S DOPORUČENÍM

Doporučení A – Limit pro poměr LTV

Pro soulad s doporučením A se uplatňují tato kritéria.

| 1. | Při aktivaci limitu pro poměr výše úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) by adresáti doporučení měli usilovat o to, aby zamezili významnému či vzrůstajícímu podílu nových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi, které by mohly v případě nesplácení úvěrů ve spojení s klesající cenou obytných nemovitostí, v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu dluhu nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí vést k úvěrovým ztrátám. |
| --- | --- |

1.

Při aktivaci limitu pro poměr výše úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) by adresáti doporučení měli usilovat o to, aby zamezili významnému či vzrůstajícímu podílu nových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi, které by mohly v případě nesplácení úvěrů ve spojení s klesající cenou obytných nemovitostí, v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu dluhu nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí vést k úvěrovým ztrátám.

| 2. | Adresáti by měli využít jedno či více opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato opatření vztahovala na úvěry poskytované všemi typy věřitelů, fyzickým osobám jako dlužníkům a – v rozsahu, který bude považován za nezbytný – všem ostatním typům dlužníků. |
| --- | --- |

2.

Adresáti by měli využít jedno či více opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato opatření vztahovala na úvěry poskytované všemi typy věřitelů, fyzickým osobám jako dlužníkům a – v rozsahu, který bude považován za nezbytný – všem ostatním typům dlužníků.

| 3. | Před aktivací limitu pro poměr LTV by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření. |
| --- | --- |

3.

Před aktivací limitu pro poměr LTV by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

| 4. | Po aktivaci limitu pro poměr LTV může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí další zpřísnění těchto opatření týkajících se dlužníka nebo aktivace dalších takových opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst. |
| --- | --- |

4.

Po aktivaci limitu pro poměr LTV může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí další zpřísnění těchto opatření týkajících se dlužníka nebo aktivace dalších takových opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

| 5. | Při aktivaci či nastavování limitu pro poměr LTV by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti v konečném důsledku ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů. |
| --- | --- |

5.

Při aktivaci či nastavování limitu pro poměr LTV by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti v konečném důsledku ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů.

Doporučení B – Aktivace opatření týkajících se kapitálu

Pro soulad s doporučením B se uplatňují tato kritéria.

| 1. | Při aktivaci opatření týkajících se kapitálu by adresáti měli usilovat o to, aby zajistili odolnost úvěrových institucí povolených v Německu s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení. |
| --- | --- |

1.

Při aktivaci opatření týkajících se kapitálu by adresáti měli usilovat o to, aby zajistili odolnost úvěrových institucí povolených v Německu s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení.

| 2. | Před aktivací opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit, zda by aktivace těchto opatření byla přiměřená. |
| --- | --- |

2.

Před aktivací opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit, zda by aktivace těchto opatření byla přiměřená.

| 3. | Po aktivaci opatření týkajících se kapitálu může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst. |
| --- | --- |

3.

Po aktivaci opatření týkajících se kapitálu může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

Doporučení C – Právní rámec pro opatření týkající se dlužníka ve vztahu k sektoru obytných nemovitostí

Pro soulad s doporučením C se uplatňují tato kritéria.

| 1. | Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka by měl zajišťovat, aby:






  a) | limity platné pro poměr dluhu k příjmům (DTI) a pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) i limity splatnosti platily pro všechny úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů, tak aby se zamezilo obcházení těchto limitů, přičemž tyto limity by měly být uplatňovány především na fyzické osoby jako dlužníky, ale také na všechny ostatní typy dlužníků, pokud takové rozšíření působnosti vyplývá ze struktur financování s cílem zamezit obcházení těchto limitů; |
| --- | --- | --- |

1.

Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka by měl zajišťovat, aby:

a)

limity platné pro poměr dluhu k příjmům (DTI) a pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) i limity splatnosti platily pro všechny úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů, tak aby se zamezilo obcházení těchto limitů, přičemž tyto limity by měly být uplatňovány především na fyzické osoby jako dlužníky, ale také na všechny ostatní typy dlužníků, pokud takové rozšíření působnosti vyplývá ze struktur financování s cílem zamezit obcházení těchto limitů;

| b) | německé vnitrostátní orgány, které jsou pověřeny aktivací opatření týkajících se dlužníka, byly schopny veškerá právně závazná opatření týkající se dlužníka aktivovat účinně a preventivně, a aby těmto orgánům byla dána nezbytná flexibilita za účelem přijetí takových opatření, která budou vycházet z identifikovaných zranitelných míst. |
| --- | --- |

b)

německé vnitrostátní orgány, které jsou pověřeny aktivací opatření týkajících se dlužníka, byly schopny veškerá právně závazná opatření týkající se dlužníka aktivovat účinně a preventivně, a aby těmto orgánům byla dána nezbytná flexibilita za účelem přijetí takových opatření, která budou vycházet z identifikovaných zranitelných míst.

| 2. | Změny německého právního rámce pro opatření týkající se dlužníka by měly platit nejpozději od 1. června 2024. |
| --- | --- |

2.

Změny německého právního rámce pro opatření týkající se dlužníka by měly platit nejpozději od 1. června 2024.

Doporučení D – Sledování zranitelných míst a aktivace opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem

Pro soulad s dílčím doporučením D.1 se uplatňují tato kritéria.

Při sledování zranitelných míst spojených se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu by adresáti měli sledovat podíl dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry, ačkoli jim hrozí, že nebudou schopni své dluhy řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhů nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.

Pro soulad s dílčím doporučením D.2 se uplatňují tato kritéria.

| 1. | Při aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by adresáti měli usilovat o to, aby zamezili významnému nebo zvyšujícímu se podílu dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry, ačkoli jim hrozí, že nebudou schopni své dluhy řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhů nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

1.

Při aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by adresáti měli usilovat o to, aby zamezili významnému nebo zvyšujícímu se podílu dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry, ačkoli jim hrozí, že nebudou schopni své dluhy řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhů nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.

| 2. | Adresáti by měli využit jedno či více opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato opatření vztahovala na úvěry poskytované všemi typy věřitelů, fyzickým osobám jako dlužníkům a – v rozsahu, který bude považován za nezbytný – všem ostatním typům dlužníků. |
| --- | --- |

2.

Adresáti by měli využit jedno či více opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato opatření vztahovala na úvěry poskytované všemi typy věřitelů, fyzickým osobám jako dlužníkům a – v rozsahu, který bude považován za nezbytný – všem ostatním typům dlužníků.

| 3. | Před aktivací opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření. |
| --- | --- |

3.

Před aktivací opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

| 4. | Po aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších opatření týkajících se dlužníka. To závisí na výběru aktivovaných opatření, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst. |
| --- | --- |

4.

Po aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších opatření týkajících se dlužníka. To závisí na výběru aktivovaných opatření, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

| 5. | Při aktivaci či nastavování opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti v konečném důsledku ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů. |
| --- | --- |

5.

Při aktivaci či nastavování opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti v konečném důsledku ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů.

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/9

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/11)

(2022/C 122/02)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b) a d) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj kromě toho posiluje silná zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj kromě toho posiluje silná zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou.

| (2) | Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahou procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší hodnoty zajištění dále podporují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek. |
| --- | --- |

(2)

Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahou procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší hodnoty zajištění dále podporují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

| (3) | Zranitelná místa související s obytnými nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zranitelná místa související s obytnými nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (4) | Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 (3), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu. |
| --- | --- |

(4)

Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 (3), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.

| (5) | Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik. |
| --- | --- |

(5)

Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik.

| (6) | V roce 2016 provedla Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celé Unie (6). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování osmi zemím, včetně Rakouska (7). |
| --- | --- |

(6)

V roce 2016 provedla Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celé Unie (6). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování osmi zemím, včetně Rakouska (7).

| (7) | V roce 2016 spočívala hlavní zranitelná místa zjištěná na rakouském trhu obytných nemovitostí v rychlém růstu cen těchto nemovitostí a hypotečních úvěrů a v riziku dalšího uvolnění úvěrových standardů. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2016 spočívala hlavní zranitelná místa zjištěná na rakouském trhu obytných nemovitostí v rychlém růstu cen těchto nemovitostí a hypotečních úvěrů a v riziku dalšího uvolnění úvěrových standardů.

| (8) | Od roku 2018 používají rakouské vnitrostátní orgány k zajištění obezřetného poskytování úvěrů komunikační nástroje, s podporou posílených makroobezřetnostních činností dohledu. Ve své následné zprávě o zemích, kterým bylo v roce 2016 vydáno varování ohledně zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí ve střednědobém horizontu (8), ESRB konstatovala, že opatření zavedená rakouskými vnitrostátními orgány mohou účinně řešit hlavní vznikající zranitelná místa. Zároveň však uvedla, že v roce 2017 byla rakouským vnitrostátním orgánům svěřena pravomoc zavést právně závazná opatření týkající se dlužníka, jež mohou být uplatněna, pokud dojde k urychlení vzniku zranitelných míst. |
| --- | --- |

(8)

Od roku 2018 používají rakouské vnitrostátní orgány k zajištění obezřetného poskytování úvěrů komunikační nástroje, s podporou posílených makroobezřetnostních činností dohledu. Ve své následné zprávě o zemích, kterým bylo v roce 2016 vydáno varování ohledně zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí ve střednědobém horizontu (8), ESRB konstatovala, že opatření zavedená rakouskými vnitrostátními orgány mohou účinně řešit hlavní vznikající zranitelná místa. Zároveň však uvedla, že v roce 2017 byla rakouským vnitrostátním orgánům svěřena pravomoc zavést právně závazná opatření týkající se dlužníka, jež mohou být uplatněna, pokud dojde k urychlení vzniku zranitelných míst.

| (9) | ESRB nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru. V této souvislosti ESRB identifikovala určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která nebyla dostatečně vyřešena. |
| --- | --- |

(9)

ESRB nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru. V této souvislosti ESRB identifikovala určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která nebyla dostatečně vyřešena.

| (10) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(10)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (11) | Pokud jde o Rakousko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že po období mírného růstu došlo ke zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí, který předstihl růst reálných příjmů domácností. Kromě toho se trvale zvyšuje objem úvěrů domácnostem. Hodnocení ESRB rovněž ukazuje, že od září 2019 růst reálných cen nemovitostí v prvním čtvrtletí roku 2021 zrychlil, přičemž předstihl růst reálných disponibilních příjmů za stejné období. V souladu s tímto vývojem došlo podle odhadů Oesterreichische Nationalbank v prvním čtvrtletí roku 2021 k dalšímu nárůstu nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Od roku 2019 se stále zvyšuje také reálný růst úvěrů na bydlení poskytovaných domácnostem. Ve sdělení rakouské Rady pro stabilitu finančních trhů z června 2021 (9) se uvádí, že se v poslední době i nadále zvyšovaly úvěrové standardy pro hypoteční úvěry ve smyslu poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) oproti pětiletému průměru a že úvěry se zvýšenými hodnotami těchto poměrů představovaly podstatnou část všech úvěrů. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o Rakousko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že po období mírného růstu došlo ke zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí, který předstihl růst reálných příjmů domácností. Kromě toho se trvale zvyšuje objem úvěrů domácnostem. Hodnocení ESRB rovněž ukazuje, že od září 2019 růst reálných cen nemovitostí v prvním čtvrtletí roku 2021 zrychlil, přičemž předstihl růst reálných disponibilních příjmů za stejné období. V souladu s tímto vývojem došlo podle odhadů Oesterreichische Nationalbank v prvním čtvrtletí roku 2021 k dalšímu nárůstu nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Od roku 2019 se stále zvyšuje také reálný růst úvěrů na bydlení poskytovaných domácnostem. Ve sdělení rakouské Rady pro stabilitu finančních trhů z června 2021 (9) se uvádí, že se v poslední době i nadále zvyšovaly úvěrové standardy pro hypoteční úvěry ve smyslu poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) oproti pětiletému průměru a že úvěry se zvýšenými hodnotami těchto poměrů představovaly podstatnou část všech úvěrů.

| (12) | Stávající nastavení politických nástrojů se považuje jen za částečně přiměřené a postačující k řešení nárůstu zranitelných míst. Rakousko navíc nevyužívá k řešení stávajících zranitelných míst a posílení finanční stability opatření týkající se kapitálu. Zranitelná místa zjištěná v Rakousku v sektoru obytných nemovitostí rovněž nebyla plně zohledněna v rizikových vahách pro hypoteční úvěry používaných úvěrovými institucemi, které při výpočtu kapitálových požadavků uplatňují přístup založený na interním ratingu (IRB). |
| --- | --- |

(12)

Stávající nastavení politických nástrojů se považuje jen za částečně přiměřené a postačující k řešení nárůstu zranitelných míst. Rakousko navíc nevyužívá k řešení stávajících zranitelných míst a posílení finanční stability opatření týkající se kapitálu. Zranitelná místa zjištěná v Rakousku v sektoru obytných nemovitostí rovněž nebyla plně zohledněna v rizikových vahách pro hypoteční úvěry používaných úvěrovými institucemi, které při výpočtu kapitálových požadavků uplatňují přístup založený na interním ratingu (IRB).

| (13) | S ohledem na tento nedávný vývoj dospěla ESRB k závěru, že aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka by zvýšila účinnost opatření, která již byla zavedena za účelem řádného řešení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu. Budou-li taková závazná opatření týkající se dlužníka vyhodnocena jako nedostatečně účinná k řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu, je třeba zvážit zavedení opatření týkajících se kapitálu, jako jsou nástroje zaměřené na zvýšení rizikových vah IRB pro expozice v oblasti obytných nemovitostí, sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika nebo proticyklická kapitálová rezerva. Tato opatření by zlepšila odolnost rakouského bankovního sektoru vůči rizikům, jež se případně mohla akumulovat, jako je například přetrvávající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a do určité míry uvolněné úvěrové standardy pro hypoteční úvěry poskytované v posledních letech, |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na tento nedávný vývoj dospěla ESRB k závěru, že aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka by zvýšila účinnost opatření, která již byla zavedena za účelem řádného řešení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu. Budou-li taková závazná opatření týkající se dlužníka vyhodnocena jako nedostatečně účinná k řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu, je třeba zvážit zavedení opatření týkajících se kapitálu, jako jsou nástroje zaměřené na zvýšení rizikových vah IRB pro expozice v oblasti obytných nemovitostí, sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika nebo proticyklická kapitálová rezerva. Tato opatření by zlepšila odolnost rakouského bankovního sektoru vůči rizikům, jež se případně mohla akumulovat, jako je například přetrvávající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a do určité míry uvolněné úvěrové standardy pro hypoteční úvěry poskytované v posledních letech,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ODDÍL 1

DOPORUČENÍ

Doporučení A – Aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka

Doporučuje se, aby příslušné orgány aktivovaly právně závazná opatření týkající se dlužníka a omezily tak zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí v Rakousku, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu.

Doporučení B – Aktivace nebo zpřísnění opatření týkajících se kapitálu

Doporučuje se, aby příslušné orgány aktivovaly nebo zpřísnily opatření týkající se kapitálu s cílem zajistit odolnost úvěrových institucí povolených v Rakousku a doplnit opatření týkající se dlužníka, a omezily tak zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí v Rakousku, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu, budou-li případně taková závazná opatření týkající se dlužníka vyhodnocena jako nedostatečně účinná k řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu.

ODDÍL 2

PROVÁDĚNÍ

1.   Definice

| 1. | Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:






  a) | „příslušnými orgány“ se rozumí orgány pověřené v Rakousku aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka nebo opatření týkajících se kapitálu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„příslušnými orgány“ se rozumí orgány pověřené v Rakousku aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka nebo opatření týkajících se kapitálu;

| b) | „opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumí makroobezřetnostní opatření zaměřená na dlužníky, včetně limitů poměru LTV, poměru dluhu k příjmům (DTI), poměru DSTI a doby splatnosti a požadavků na amortizaci; |
| --- | --- |

b)

„opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumí makroobezřetnostní opatření zaměřená na dlužníky, včetně limitů poměru LTV, poměru dluhu k příjmům (DTI), poměru DSTI a doby splatnosti a požadavků na amortizaci;

| c) | „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

c)

„poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

| d) | „poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

d)

„poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| e) | „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

e)

„poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

| f) | „obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období; |
| --- | --- |

f)

„obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období;

| g) | „splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru; |
| --- | --- |

g)

„splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru;

| h) | „požadavky na amortizaci“ se rozumí opatření související se splátkovým kalendářem úvěru; |
| --- | --- |

h)

„požadavky na amortizaci“ se rozumí opatření související se splátkovým kalendářem úvěru;

| i) | „opatřeními týkajícími se kapitálu“ se rozumí jakékoli požadavky na kapitál uložené úvěrové instituci k předcházení systémovému riziku nebo jeho zmírňování ve smyslu čl. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010, mimo jiné podle článků 124, 164 nebo 458 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo kapitoly 4 hlavy VII směrnice (EU) 2013/36, jako je proticyklická kapitálová rezerva nebo sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika; |
| --- | --- |

i)

„opatřeními týkajícími se kapitálu“ se rozumí jakékoli požadavky na kapitál uložené úvěrové instituci k předcházení systémovému riziku nebo jeho zmírňování ve smyslu čl. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010, mimo jiné podle článků 124, 164 nebo 458 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo kapitoly 4 hlavy VII směrnice (EU) 2013/36, jako je proticyklická kapitálová rezerva nebo sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika;

| j) | „úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

j)

„úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013.

2.   Prováděcí kritéria

| 1. | Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:






  a) | je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A a B; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A a B;

| b) | při aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka a/nebo opatření týkajících se kapitálu by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy; |
| --- | --- |

b)

při aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka a/nebo opatření týkajících se kapitálu by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

| c) | zvláštní kritéria pro soulad s tímto doporučením jsou uvedena v příloze. |
| --- | --- |

c)

zvláštní kritéria pro soulad s tímto doporučením jsou uvedena v příloze.

| 2. | Adresáti se vyzývají, aby informovali Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:






  a) | informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

| b) | hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (10), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením; |
| --- | --- |

b)

hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (10), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

| c) | podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení. |
| --- | --- |

c)

podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

3.   Časový rámec pro návazné kroky

V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo odůvodnit případnou nečinnost. Adresáti jsou povinni tyto informace předložit v souladu s tímto časovým rámcem:

| 1. | Doporučení A







  a) | Adresáti doporučení A se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB předložili zprávu o všech krocích, které podnikli k aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva. |
| --- | --- | --- |

1.

Doporučení A

a)

Adresáti doporučení A se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB předložili zprávu o všech krocích, které podnikli k aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

| 2. | Doporučení B

  Adresáti doporučení B se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva. |
| --- | --- |

2.

Doporučení B

Adresáti doporučení B se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

4.   Sledování a hodnocení

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | napomáhat adresátům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv a poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

napomáhat adresátům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv a poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

| b) | ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresátů doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě. |
| --- | --- |

b)

ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresátů doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě.

| 2. | Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění sdělená adresáty tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho adresát řádně nezdůvodnil svou nečinnost. |
| --- | --- |

2.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (Úř. věst. C 170, 15.6.2013, p. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Viz „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, listopad 2016, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Varování Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/05 ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Viz „Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector“, ESRB, září 2019, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu.

8

(9)  Tisková zpráva z 28. zasedání Rady pro stabilitu finančních trhů (FMSG), k dispozici na internetových stránkách FMSG na adrese https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

10

---

PŘÍLOHA

SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S DOPORUČENÍM

Doporučení A – Aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka

Pro soulad s doporučením A se uplatňují tato kritéria.

| 1. | Při aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka by se adresáti měli snažit zamezit významnému či zvyšujícímu se podílu:






  a) | nových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi, které by mohly v případě nesplácení těchto úvěrů ve spojení se snížením cen obytných nemovitostí vést k úvěrovým ztrátám; |
| --- | --- | --- |

1.

Při aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka by se adresáti měli snažit zamezit významnému či zvyšujícímu se podílu:

a)

nových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi, které by mohly v případě nesplácení těchto úvěrů ve spojení se snížením cen obytných nemovitostí vést k úvěrovým ztrátám;

| b) | dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry a u nichž existuje značné riziko, že nebudou schopni svůj dluh řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhu nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

b)

dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry a u nichž existuje značné riziko, že nebudou schopni svůj dluh řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhu nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.

| 2. | Adresáti by měli využít jedno či více právně závazných opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato právně závazná opatření týkající se dlužníka vztahovala na úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů. |
| --- | --- |

2.

Adresáti by měli využít jedno či více právně závazných opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato právně závazná opatření týkající se dlužníka vztahovala na úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů.

| 3. | Před aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka by mělo být posouzeno postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření. |
| --- | --- |

3.

Před aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka by mělo být posouzeno postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

| 4. | Před aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka by adresáti měli k určení vhodného nastavení a zavádění těchto opatření zohlednit volbu a nastavení již zavedených opatření týkajících se dlužníka, a zajistit tak vyšší účinnost omezování zranitelných míst zjištěných v Rakousku. |
| --- | --- |

4.

Před aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka by adresáti měli k určení vhodného nastavení a zavádění těchto opatření zohlednit volbu a nastavení již zavedených opatření týkajících se dlužníka, a zajistit tak vyšší účinnost omezování zranitelných míst zjištěných v Rakousku.

| 5. | Po aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka může být za účelem řešení zranitelných míst v Rakousku zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se dlužníka, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst. |
| --- | --- |

5.

Po aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka může být za účelem řešení zranitelných míst v Rakousku zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se dlužníka, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

| 6. | Při aktivaci či nastavování právně závazných opatření týkajících se dlužníka by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů, tj. úvěry poskytované společnostem zajišťujícím bytovou výstavbu by měly být považovány za zadlužení domácností. |
| --- | --- |

6.

Při aktivaci či nastavování právně závazných opatření týkajících se dlužníka by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů, tj. úvěry poskytované společnostem zajišťujícím bytovou výstavbu by měly být považovány za zadlužení domácností.

Doporučení B – Aktivace nebo zpřísnění opatření týkajících se kapitálu

Pro soulad s doporučením B se uplatňují tato kritéria.

| 1. | Při aktivaci dalších nebo zpřísnění stávajících opatření týkajících se kapitálu by adresáti měli usilovat o to, aby zajistili odolnost úvěrových institucí povolených v Rakousku s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení. |
| --- | --- |

1.

Při aktivaci dalších nebo zpřísnění stávajících opatření týkajících se kapitálu by adresáti měli usilovat o to, aby zajistili odolnost úvěrových institucí povolených v Rakousku s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení.

| 2. | Před aktivací dalších nebo zpřísněním stávajících opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu a dostatečnost právně závazných opatření týkajících se dlužníka, která byla aktivována v souladu s doporučením A, při řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu, s cílem určit, zda by bylo přiměřené aktivovat nebo zpřísnit opatření týkající se kapitálu. |
| --- | --- |

2.

Před aktivací dalších nebo zpřísněním stávajících opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu a dostatečnost právně závazných opatření týkajících se dlužníka, která byla aktivována v souladu s doporučením A, při řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu, s cílem určit, zda by bylo přiměřené aktivovat nebo zpřísnit opatření týkající se kapitálu.

| 3. | Po aktivaci dalších opatření týkajících se kapitálu nebo zpřísnění stávajících opatření může být za účelem řešení zranitelných míst zjištěných v Rakousku zapotřebí tato opatření dále zpřísnit nebo aktivovat další makroobezřetnostní opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst. |
| --- | --- |

3.

Po aktivaci dalších opatření týkajících se kapitálu nebo zpřísnění stávajících opatření může být za účelem řešení zranitelných míst zjištěných v Rakousku zapotřebí tato opatření dále zpřísnit nebo aktivovat další makroobezřetnostní opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/15

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Bulharsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/12)

(2022/C 122/03)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. c) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu. |
| --- | --- |

(1)

Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu.

| (2) | Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (3) | Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité. |
| --- | --- |

(3)

Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité.

| (4) | I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém. |
| --- | --- |

(4)

I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém.

| (5) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(5)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (6) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP.

| (7) | Pokud jde o Bulharsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:






  a. | Ceny nemovitostí v Bulharsku v posledních dvou letech mírně rostly, a to do poloviny roku 2020 průměrně meziročně o 3,5 %. Od té doby růst reálných cen obytných nemovitostí zrychlil na přibližně 7 % v polovině roku 2021, což odráží i vlivy srovnávací základny vyplývající z nižšího růstu cen obytných nemovitostí v první polovině roku 2020. Z odhadů, jež sestavila Bulharská národní banka, vyplývá, že ceny obytných nemovitostí byly ke konci roku 2020 mírně nadhodnoceny. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pokud jde o Bulharsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:

a.

Ceny nemovitostí v Bulharsku v posledních dvou letech mírně rostly, a to do poloviny roku 2020 průměrně meziročně o 3,5 %. Od té doby růst reálných cen obytných nemovitostí zrychlil na přibližně 7 % v polovině roku 2021, což odráží i vlivy srovnávací základny vyplývající z nižšího růstu cen obytných nemovitostí v první polovině roku 2020. Z odhadů, jež sestavila Bulharská národní banka, vyplývá, že ceny obytných nemovitostí byly ke konci roku 2020 mírně nadhodnoceny.

| b. | Zároveň došlo v Bulharsku v posledních letech k výraznému zrychlení ročního růstu úvěrů domácnostem na bydlení, přičemž v srpnu 2021 dosáhl tento růst v reálných hodnotách 13 %. |
| --- | --- |

b.

Zároveň došlo v Bulharsku v posledních letech k výraznému zrychlení ročního růstu úvěrů domácnostem na bydlení, přičemž v srpnu 2021 dosáhl tento růst v reálných hodnotách 13 %.

| c. | Podle Evropského orgánu pro bankovnictví dosahovala míra úvěrů v selhání v bulharském sektoru obytných nemovitostí ve druhém čtvrtletí roku 2021 hodnoty 5,3 % (3). Důležitým zmírňujícím faktorem je ale zároveň vysoký ukazatel krytí u těchto úvěrů (48,1 %, oproti 25,7 % pro Unii jako celek). |
| --- | --- |

c.

Podle Evropského orgánu pro bankovnictví dosahovala míra úvěrů v selhání v bulharském sektoru obytných nemovitostí ve druhém čtvrtletí roku 2021 hodnoty 5,3 % (3). Důležitým zmírňujícím faktorem je ale zároveň vysoký ukazatel krytí u těchto úvěrů (48,1 %, oproti 25,7 % pro Unii jako celek).

| d. | Vzhledem k výše uvedenému je zadluženost domácností v Bulharsku na relativně nízké úrovni, i když v průběhu pandemie COVID-19 došlo k určitému nárůstu. Kromě toho je zde velmi nízký podíl vlastníků obytných nemovitostí zatížených hypotékou. Bulharsko má proto relativně nízký stav hypotečních úvěrů, odpovídající celkem 27 % HDP (tj. včetně podnikových úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi), v porovnání s 52 % pro Unii jako celek v roce 2020. Velká většina úvěrů má však proměnlivé úrokové sazby, a domácnosti jsou tak vystaveny potenciálně významným změnám těchto sazeb. |
| --- | --- |

d.

Vzhledem k výše uvedenému je zadluženost domácností v Bulharsku na relativně nízké úrovni, i když v průběhu pandemie COVID-19 došlo k určitému nárůstu. Kromě toho je zde velmi nízký podíl vlastníků obytných nemovitostí zatížených hypotékou. Bulharsko má proto relativně nízký stav hypotečních úvěrů, odpovídající celkem 27 % HDP (tj. včetně podnikových úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi), v porovnání s 52 % pro Unii jako celek v roce 2020. Velká většina úvěrů má však proměnlivé úrokové sazby, a domácnosti jsou tak vystaveny potenciálně významným změnám těchto sazeb.

| e. | Banky působící v Bulharsku zároveň disponují relativně vysokým objemem kapitálu, přičemž kapitálový poměr tier 1 dosahoval v prosinci 2020 úrovně 24 %. Pokud by tedy došlo k dalšímu nárůstu zranitelných míst spojených s trhem obytných nemovitostí, vysoká absorpční kapacita bankovního sektoru by byla faktorem zmírňujícím možnou akumulaci rizik pro finanční stabilitu. Dalším specifickým aspektem bankovního sektoru je převládající využívání standardizovaného přístupu pro expozice úvěrového rizika, který zmírňuje možná rizika spojená s obytnými nemovitostmi. Podíl rizikově vážených aktiv k celkovým aktivům se nadále pohybuje nad 50 %. Efektivní riziková váha bank využívajících standardizovaný přístup pro úvěry na obytné nemovitosti pro domácnosti činí 48 %, zatímco efektivní riziková váha bank využívajících interní ratingy je 25 %. |
| --- | --- |

e.

Banky působící v Bulharsku zároveň disponují relativně vysokým objemem kapitálu, přičemž kapitálový poměr tier 1 dosahoval v prosinci 2020 úrovně 24 %. Pokud by tedy došlo k dalšímu nárůstu zranitelných míst spojených s trhem obytných nemovitostí, vysoká absorpční kapacita bankovního sektoru by byla faktorem zmírňujícím možnou akumulaci rizik pro finanční stabilitu. Dalším specifickým aspektem bankovního sektoru je převládající využívání standardizovaného přístupu pro expozice úvěrového rizika, který zmírňuje možná rizika spojená s obytnými nemovitostmi. Podíl rizikově vážených aktiv k celkovým aktivům se nadále pohybuje nad 50 %. Efektivní riziková váha bank využívajících standardizovaný přístup pro úvěry na obytné nemovitosti pro domácnosti činí 48 %, zatímco efektivní riziková váha bank využívajících interní ratingy je 25 %.

| f. | V celkovém srovnání se zeměmi Unie lze konstatovat, že ačkoli je podíl hypotečních úvěrů v portfoliích bank omezený a nízká je i aktuálně úroveň zadlužení domácností, příznivé podmínky pro hypoteční financování by nicméně mohly ve střednědobém horizontu představovat riziko vzniku spirály mezi cenami obytných nemovitostí a hypotečními úvěry. Rostoucí ceny obytných nemovitostí na jedné straně znamenají, že se zvyšuje hodnota zajištění pro úvěry na nemovitosti, a to následně umožňuje vyšší míru zadluženosti na straně dlužníků. Na druhou stranu je růst cen obytných nemovitostí zpravidla doprovázen pozitivním makroekonomickým vývojem, který může vést k uvolnění úvěrových standardů, jimiž se řídí poskytovatelé úvěrů. Rostoucí nabídka úvěrů na financování nemovitostí může zároveň představovat další tlak na růst cen obytných nemovitostí. Ve střednědobém horizontu by taková spirála mohla vést ke vzniku úvěrově stimulované cenové bubliny v sektoru obytných nemovitostí a nadměrné zadluženosti domácností. |
| --- | --- |

f.

V celkovém srovnání se zeměmi Unie lze konstatovat, že ačkoli je podíl hypotečních úvěrů v portfoliích bank omezený a nízká je i aktuálně úroveň zadlužení domácností, příznivé podmínky pro hypoteční financování by nicméně mohly ve střednědobém horizontu představovat riziko vzniku spirály mezi cenami obytných nemovitostí a hypotečními úvěry. Rostoucí ceny obytných nemovitostí na jedné straně znamenají, že se zvyšuje hodnota zajištění pro úvěry na nemovitosti, a to následně umožňuje vyšší míru zadluženosti na straně dlužníků. Na druhou stranu je růst cen obytných nemovitostí zpravidla doprovázen pozitivním makroekonomickým vývojem, který může vést k uvolnění úvěrových standardů, jimiž se řídí poskytovatelé úvěrů. Rostoucí nabídka úvěrů na financování nemovitostí může zároveň představovat další tlak na růst cen obytných nemovitostí. Ve střednědobém horizontu by taková spirála mohla vést ke vzniku úvěrově stimulované cenové bubliny v sektoru obytných nemovitostí a nadměrné zadluženosti domácností.

| g. | ESRB uznává, že Bulharsko zavedlo několik opatření, která zmírňují stávající zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí. Konkrétně kladná sazba proticyklické kapitálové rezervy je přiměřeným nástrojem k řešení zranitelných míst souvisejících s rychlým růstem úvěrů, který je plošný napříč sektory, a ke zvýšení odolnosti bankovního sektoru. V září 2021 bylo rozhodnuto, že sazba proticyklické kapitálové rezervy bude s účinností od 1. října 2022 zvýšena z 0,5 % na 1 %. ESRB rovněž konstatuje, že v Bulharsku byl v roce 2019 zaveden právní rámec pro opatření týkající se dlužníka a že v souladu s článkem 124 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4) se u bank, které se řídí standardizovaným přístupem, použije pro hypoteční úvěry s relativně vyššími poměry úvěru k hodnotě nemovitosti minimální úroveň rizikové váhy. Části expozice zajištěné zástavním právem k obytným nemovitostem, která nepřesahuje 70 % hodnoty zajištění, je přidělena váha 35 %. |
| --- | --- |

g.

ESRB uznává, že Bulharsko zavedlo několik opatření, která zmírňují stávající zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí. Konkrétně kladná sazba proticyklické kapitálové rezervy je přiměřeným nástrojem k řešení zranitelných míst souvisejících s rychlým růstem úvěrů, který je plošný napříč sektory, a ke zvýšení odolnosti bankovního sektoru. V září 2021 bylo rozhodnuto, že sazba proticyklické kapitálové rezervy bude s účinností od 1. října 2022 zvýšena z 0,5 % na 1 %. ESRB rovněž konstatuje, že v Bulharsku byl v roce 2019 zaveden právní rámec pro opatření týkající se dlužníka a že v souladu s článkem 124 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4) se u bank, které se řídí standardizovaným přístupem, použije pro hypoteční úvěry s relativně vyššími poměry úvěru k hodnotě nemovitosti minimální úroveň rizikové váhy. Části expozice zajištěné zástavním právem k obytným nemovitostem, která nepřesahuje 70 % hodnoty zajištění, je přidělena váha 35 %.

| h. | Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Kromě aktuálně uplatňovaných opatření týkajících se kapitálu by bylo vhodné zavést opatření týkající se dlužníka, aby bylo možné preventivně zasáhnout proti možnému vytvoření spirály mezi cenami obytných nemovitostí a hypotečními úvěry. |
| --- | --- |

h.

Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Kromě aktuálně uplatňovaných opatření týkajících se kapitálu by bylo vhodné zavést opatření týkající se dlužníka, aby bylo možné preventivně zasáhnout proti možnému vytvoření spirály mezi cenami obytných nemovitostí a hypotečními úvěry.

| (8) | Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Bulharska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy, |
| --- | --- |

(8)

Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Bulharska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Bulharsku určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska má ESRB za to, že hlavní zranitelná místa spočívají ve vysokém růstu hypotečních úvěrů, známkách nadhodnocení cen obytných nemovitostí a neexistenci opatření týkajících se dlužníka, která by mohla zmírnit nárůst rizik souvisejících se sektorem obytných nemovitostí.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Přehled ukazatelů rizik Evropského orgánu pro bankovnictví, k dispozici na adrese: https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/risk-dashboard

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/18

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Chorvatsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/13)

(2022/C 122/04)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. c) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu. |
| --- | --- |

(1)

Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu.

| (2) | Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (3) | Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité. |
| --- | --- |

(3)

Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité.

| (4) | I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém. |
| --- | --- |

(4)

I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém.

| (5) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(5)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (6) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP.

| (7) | Pokud jde o Chorvatsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:






  a. | Po delším období korekce a slabšího růstu došlo na začátku roku 2019 ke zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí meziročně na 8 %. Od vypuknutí pandemie COVID-19 je patrná silná dynamika cen obytných nemovitostí. Podle odhadů Hrvatska narodna banka se ceny obytných nemovitostí stále více odchylují od svých dlouhodobých základů. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pokud jde o Chorvatsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:

a.

Po delším období korekce a slabšího růstu došlo na začátku roku 2019 ke zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí meziročně na 8 %. Od vypuknutí pandemie COVID-19 je patrná silná dynamika cen obytných nemovitostí. Podle odhadů Hrvatska narodna banka se ceny obytných nemovitostí stále více odchylují od svých dlouhodobých základů.

| b. | Vývoj cen obytných nemovitostí ovlivňuje celá řada faktorů na straně poptávky i nabídky, a to v různé míře pro jednotlivé regiony Chorvatska. Zaprvé, v některých regionech tvoří významnou část poptávky po bydlení zahraniční zájemci (podle Hrvatska narodna banka celkově přibližně 10 %). Ačkoli po vypuknutí pandemie COVID-19 se všeobecná transakční aktivita pohybovala na nižších hodnotách, podíl zahraničních zájemců zůstal podle Hrvatska narodna banka na předkrizové úrovni. Zadruhé, Chorvatsko zasáhla v roce 2020 dvě zemětřesení, jež obě způsobila škody na obydlích v oblasti Záhřebu. Tyto události odhalily určité nedostatky ve standardech kvality obydlí, která byla postavena do 60. let 20. století, tj. předtím, než byly v Chorvatsku zavedeny normy odolnosti staveb vůči seismické aktivitě. Relativně nižší míra likvidity některých z těchto obydlí může v konečném důsledku vést k omezení obchodovaného fondu obytných nemovitostí, což by následně mohlo způsobit nárůst obecné cenové úrovně těchto nemovitostí. Postupné opravy poškozených obydlí, jejichž náklady byly v roce 2020 odhadnuty na 23 % hrubého domácího produktu (HDP), mohou zároveň vést ke zvýšení cen obytných nemovitostí v důsledku intenzivnější stavební činnosti a jejího pozitivního dopadu na hospodářství. Konečně v roce 2020 rozšířila chorvatská vláda program dotací na bydlení, který byl zaveden ke konci roku 2017 a který nabízí vyšší dotace v méně rozvinutých oblastech, na osoby, které pořizují svou první nemovitost. |
| --- | --- |

b.

Vývoj cen obytných nemovitostí ovlivňuje celá řada faktorů na straně poptávky i nabídky, a to v různé míře pro jednotlivé regiony Chorvatska. Zaprvé, v některých regionech tvoří významnou část poptávky po bydlení zahraniční zájemci (podle Hrvatska narodna banka celkově přibližně 10 %). Ačkoli po vypuknutí pandemie COVID-19 se všeobecná transakční aktivita pohybovala na nižších hodnotách, podíl zahraničních zájemců zůstal podle Hrvatska narodna banka na předkrizové úrovni. Zadruhé, Chorvatsko zasáhla v roce 2020 dvě zemětřesení, jež obě způsobila škody na obydlích v oblasti Záhřebu. Tyto události odhalily určité nedostatky ve standardech kvality obydlí, která byla postavena do 60. let 20. století, tj. předtím, než byly v Chorvatsku zavedeny normy odolnosti staveb vůči seismické aktivitě. Relativně nižší míra likvidity některých z těchto obydlí může v konečném důsledku vést k omezení obchodovaného fondu obytných nemovitostí, což by následně mohlo způsobit nárůst obecné cenové úrovně těchto nemovitostí. Postupné opravy poškozených obydlí, jejichž náklady byly v roce 2020 odhadnuty na 23 % hrubého domácího produktu (HDP), mohou zároveň vést ke zvýšení cen obytných nemovitostí v důsledku intenzivnější stavební činnosti a jejího pozitivního dopadu na hospodářství. Konečně v roce 2020 rozšířila chorvatská vláda program dotací na bydlení, který byl zaveden ke konci roku 2017 a který nabízí vyšší dotace v méně rozvinutých oblastech, na osoby, které pořizují svou první nemovitost.

| c. | Ačkoli podle Hrvatska narodna banka je pouze přibližně polovina transakcí v oblasti bydlení financována formou bankovních úvěrů, ve druhé polovině roku 2019 a zejména v průběhu roku 2020 zrychlil růst reálných hypotečních úvěrů. Mezi lednem a srpnem 2021 dosahoval v průměru přibližně 7,5 %. Tato dynamika je do určité míry stimulována programem státních dotací na bydlení, přičemž podíl dotovaných úvěrů vzrostl z 18 % v roce 2019 na 35 % v roce 2020. |
| --- | --- |

c.

Ačkoli podle Hrvatska narodna banka je pouze přibližně polovina transakcí v oblasti bydlení financována formou bankovních úvěrů, ve druhé polovině roku 2019 a zejména v průběhu roku 2020 zrychlil růst reálných hypotečních úvěrů. Mezi lednem a srpnem 2021 dosahoval v průměru přibližně 7,5 %. Tato dynamika je do určité míry stimulována programem státních dotací na bydlení, přičemž podíl dotovaných úvěrů vzrostl z 18 % v roce 2019 na 35 % v roce 2020.

| d. | Z nového průzkumu standardů hypotečních úvěrů, který provedla Hrvatska narodna banka, vyplývá, že u značného podílu nových úvěrů činil v první polovině roku 2021 poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) více než 90 %. Mnohé z těchto úvěrů byly státem dotované úvěry, u nichž se poměr LTV pohyboval zpravidla mezi 90 % a 100 %. Přibližně 10 % nových úvěrů mělo poměr LTV vyšší než 100 %. Přibližně jedna čtvrtina nových úvěrů byla rovněž poskytnuta s poměrem nákladů na obsluhu úvěru k příjmům (LSTI) nad 40 %. Kromě toho u některých z těchto nových úvěrů činil rovněž poměr LTV více než 90 %. V první polovině roku 2021 navíc přesahovala doba splatnosti některých nových úvěrů 30 let. |
| --- | --- |

d.

Z nového průzkumu standardů hypotečních úvěrů, který provedla Hrvatska narodna banka, vyplývá, že u značného podílu nových úvěrů činil v první polovině roku 2021 poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) více než 90 %. Mnohé z těchto úvěrů byly státem dotované úvěry, u nichž se poměr LTV pohyboval zpravidla mezi 90 % a 100 %. Přibližně 10 % nových úvěrů mělo poměr LTV vyšší než 100 %. Přibližně jedna čtvrtina nových úvěrů byla rovněž poskytnuta s poměrem nákladů na obsluhu úvěru k příjmům (LSTI) nad 40 %. Kromě toho u některých z těchto nových úvěrů činil rovněž poměr LTV více než 90 %. V první polovině roku 2021 navíc přesahovala doba splatnosti některých nových úvěrů 30 let.

| e. | Na základě těchto skutečností mají banky působící v Chorvatsku relativně vysoké úrovně kapitálu ve srovnání s bankami působícími ve zbytku Unie. Průměrný kapitálový poměr tier 1 dosáhl v prosinci 2020 hodnoty 25 %. Průměrné rizikové váhy pro hypoteční úvěry v rámci přístupu založeného na interním ratingu (IRB) pro výpočet kapitálových požadavků činily v červnu 2021 38 %. Podíl těchto úvěrů představoval v Chorvatsku přibližně 12 % trhu. Většina úvěrových institucí se řídí standardizovaným přístupem a k tomu, aby přidělily expozicím v sektoru obytných nemovitostí preferenční rizikové váhy přípustné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3), musí tyto expozice splňovat přísnější kritéria stanovená v článku 124 uvedeného nařízení. V červnu 2021 činily průměrné rizikové váhy pro úvěrové instituce uplatňující standardizovaný přístup 42 %. |
| --- | --- |

e.

Na základě těchto skutečností mají banky působící v Chorvatsku relativně vysoké úrovně kapitálu ve srovnání s bankami působícími ve zbytku Unie. Průměrný kapitálový poměr tier 1 dosáhl v prosinci 2020 hodnoty 25 %. Průměrné rizikové váhy pro hypoteční úvěry v rámci přístupu založeného na interním ratingu (IRB) pro výpočet kapitálových požadavků činily v červnu 2021 38 %. Podíl těchto úvěrů představoval v Chorvatsku přibližně 12 % trhu. Většina úvěrových institucí se řídí standardizovaným přístupem a k tomu, aby přidělily expozicím v sektoru obytných nemovitostí preferenční rizikové váhy přípustné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3), musí tyto expozice splňovat přísnější kritéria stanovená v článku 124 uvedeného nařízení. V červnu 2021 činily průměrné rizikové váhy pro úvěrové instituce uplatňující standardizovaný přístup 42 %.

| f. | Zároveň je v Chorvatsku ve srovnání s ostatními zeměmi Unie relativně nízká zadluženost domácností. V průběhu roku 2020 úvěry pro domácnosti v reálných hodnotách rostly, avšak nižším tempem než úvěry na bydlení. To bylo důsledkem propadu všeobecné důvěry spotřebitelů, jenž vedl k poklesu zájmu o obecné spotřebitelské úvěry, zatímco poptávku po úvěrech na nemovitosti udržovaly státní dotační programy pro hypoteční úvěry. Dalším určujícím faktorem může být pokles úrokových sazeb u úvěrů pro domácnosti. Podle Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) byl ve druhé polovině roku 2020 pozorován mírný nárůst podílu úvěrů v selhání u úvěrů pro domácnosti a zejména u hypotečních úvěrů. V prvním čtvrtletí roku 2021 zůstal podíl úvěrů v selhání u úvěrů pro domácnosti celkově nezměněn (5,9 %) a u hypotečních úvěrů mírně poklesl (na 3,6 %). |
| --- | --- |

f.

Zároveň je v Chorvatsku ve srovnání s ostatními zeměmi Unie relativně nízká zadluženost domácností. V průběhu roku 2020 úvěry pro domácnosti v reálných hodnotách rostly, avšak nižším tempem než úvěry na bydlení. To bylo důsledkem propadu všeobecné důvěry spotřebitelů, jenž vedl k poklesu zájmu o obecné spotřebitelské úvěry, zatímco poptávku po úvěrech na nemovitosti udržovaly státní dotační programy pro hypoteční úvěry. Dalším určujícím faktorem může být pokles úrokových sazeb u úvěrů pro domácnosti. Podle Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) byl ve druhé polovině roku 2020 pozorován mírný nárůst podílu úvěrů v selhání u úvěrů pro domácnosti a zejména u hypotečních úvěrů. V prvním čtvrtletí roku 2021 zůstal podíl úvěrů v selhání u úvěrů pro domácnosti celkově nezměněn (5,9 %) a u hypotečních úvěrů mírně poklesl (na 3,6 %).

| g. | Ve srovnání s ostatními členskými státy je sice podíl hypotečních úvěrů v portfoliích bank v Chorvatsku omezený, zadluženost domácností je relativně nízká, kapitalizace bankovního sektoru je na poměrně vysoké úrovni a významná část poptávky po bydlení není financována z bankovních úvěrů, ale příznivé podmínky a případně uvolněné úvěrové standardy pro hypoteční úvěry by mohly ve střednědobém horizontu představovat riziko vzniku spirály mezi cenami obytných nemovitostí a hypotečními úvěry. Rostoucí ceny obytných nemovitostí na jedné straně způsobují, že se zvyšuje hodnota zajištění pro úvěry na nemovitosti, a to následně umožňuje vyšší míru zadlužení na straně dlužníků. Na druhou stranu je růst cen obytných nemovitostí zpravidla doprovázen pozitivním makroekonomickým vývojem, který může poskytovatele úvěrů vést k uvolnění úvěrových standardů v důsledku obecného optimismu na trhu. Rostoucí nabídka úvěrů na financování nemovitostí může zároveň vyvíjet další tlak na růst cen obytných nemovitostí. Ze střednědobého hlediska by taková spirála mohla vést ke vzniku úvěrově stimulované cenové bubliny v sektoru obytných nemovitostí, a to i přesto, že významná část poptávky po bydlení je v současné době financována z jiných zdrojů, než jsou tuzemské bankovní úvěry. Úvěrová dynamika by zejména mohla být i nadále poháněna dotacemi na hypoteční úvěry podporovanými chorvatskou vládou. |
| --- | --- |

g.

Ve srovnání s ostatními členskými státy je sice podíl hypotečních úvěrů v portfoliích bank v Chorvatsku omezený, zadluženost domácností je relativně nízká, kapitalizace bankovního sektoru je na poměrně vysoké úrovni a významná část poptávky po bydlení není financována z bankovních úvěrů, ale příznivé podmínky a případně uvolněné úvěrové standardy pro hypoteční úvěry by mohly ve střednědobém horizontu představovat riziko vzniku spirály mezi cenami obytných nemovitostí a hypotečními úvěry. Rostoucí ceny obytných nemovitostí na jedné straně způsobují, že se zvyšuje hodnota zajištění pro úvěry na nemovitosti, a to následně umožňuje vyšší míru zadlužení na straně dlužníků. Na druhou stranu je růst cen obytných nemovitostí zpravidla doprovázen pozitivním makroekonomickým vývojem, který může poskytovatele úvěrů vést k uvolnění úvěrových standardů v důsledku obecného optimismu na trhu. Rostoucí nabídka úvěrů na financování nemovitostí může zároveň vyvíjet další tlak na růst cen obytných nemovitostí. Ze střednědobého hlediska by taková spirála mohla vést ke vzniku úvěrově stimulované cenové bubliny v sektoru obytných nemovitostí, a to i přesto, že významná část poptávky po bydlení je v současné době financována z jiných zdrojů, než jsou tuzemské bankovní úvěry. Úvěrová dynamika by zejména mohla být i nadále poháněna dotacemi na hypoteční úvěry podporovanými chorvatskou vládou.

| h. | ESRB konstatuje, že v Chorvatsku byla zavedena řada opatření ke zmírnění stávajících zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí – zejména opatření upravené v článku 124 nařízení (EU) č. 575/2013, jakož i další opatření týkající se kapitálu (např. kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika) přispívají k relativně vysoké kapitalizaci bankovního sektoru ve srovnání s ostatními členskými státy. Tím se tlumí možnost potenciálního naplnění rizik v sektoru obytných nemovitostí. Také nepřímý limit poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), který byl zaveden v souladu s obecnými pokyny EBA k posouzení úvěruschopnosti a obecnými pokyny EBA k prodlení a realizaci zástavy, slouží do určité míry jako obrana proti nadměrnému zatížení dlužníků obsluhou dluhu. ESRB rovněž konstatuje, že právní rámec opatření týkajících se dlužníka zavedený v roce 2020 podstatným způsobem rozšířil v Chorvatsku soubor dostupných nástrojů makroobezřetnostní politiky a že podrobné shromažďování údajů o úvěrových standardech, které bylo zavedeno ke konci roku 2020, umožňuje účinné sledování rizik vyplývajících z trhu obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

h.

ESRB konstatuje, že v Chorvatsku byla zavedena řada opatření ke zmírnění stávajících zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí – zejména opatření upravené v článku 124 nařízení (EU) č. 575/2013, jakož i další opatření týkající se kapitálu (např. kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika) přispívají k relativně vysoké kapitalizaci bankovního sektoru ve srovnání s ostatními členskými státy. Tím se tlumí možnost potenciálního naplnění rizik v sektoru obytných nemovitostí. Také nepřímý limit poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), který byl zaveden v souladu s obecnými pokyny EBA k posouzení úvěruschopnosti a obecnými pokyny EBA k prodlení a realizaci zástavy, slouží do určité míry jako obrana proti nadměrnému zatížení dlužníků obsluhou dluhu. ESRB rovněž konstatuje, že právní rámec opatření týkajících se dlužníka zavedený v roce 2020 podstatným způsobem rozšířil v Chorvatsku soubor dostupných nástrojů makroobezřetnostní politiky a že podrobné shromažďování údajů o úvěrových standardech, které bylo zavedeno ke konci roku 2020, umožňuje účinné sledování rizik vyplývajících z trhu obytných nemovitostí.

| i. | Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Z hlediska budoucího vývoje by stávající makroobezřetnostní opatření týkající se hypotečních úvěrů mohlo vhodně doplnit – i navzdory relativně vysoké kapitalizaci bankovního sektoru – zavedení explicitních opatření týkajících se dlužníka jako preventivního kroku proti možnému nárůstu spirály mezi cenami obytných nemovitostí a úvěry, který by mohlo způsobit uvolnění úvěrových standardů a státní dotace na hypoteční úvěry. Makroobezřetnostní politika by současně mohla být doplněna širšími politickými opatřeními zaměřenými na řešení faktorů, jež umožňují nebo podporují zvyšování zadluženosti domácností, a sice státní dotace na hypoteční úvěry, s cílem podpořit stávající makroobezřetnostní opatření v účinném a efektivním řešení zbývajících zranitelných míst zjištěných na chorvatském trhu obytných nemovitostí, aniž by vznikly nadměrné náklady pro chorvatskou reálnou ekonomiku a finanční systém. |
| --- | --- |

i.

Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Z hlediska budoucího vývoje by stávající makroobezřetnostní opatření týkající se hypotečních úvěrů mohlo vhodně doplnit – i navzdory relativně vysoké kapitalizaci bankovního sektoru – zavedení explicitních opatření týkajících se dlužníka jako preventivního kroku proti možnému nárůstu spirály mezi cenami obytných nemovitostí a úvěry, který by mohlo způsobit uvolnění úvěrových standardů a státní dotace na hypoteční úvěry. Makroobezřetnostní politika by současně mohla být doplněna širšími politickými opatřeními zaměřenými na řešení faktorů, jež umožňují nebo podporují zvyšování zadluženosti domácností, a sice státní dotace na hypoteční úvěry, s cílem podpořit stávající makroobezřetnostní opatření v účinném a efektivním řešení zbývajících zranitelných míst zjištěných na chorvatském trhu obytných nemovitostí, aniž by vznikly nadměrné náklady pro chorvatskou reálnou ekonomiku a finanční systém.

| (8) | Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Chorvatska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy, |
| --- | --- |

(8)

Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Chorvatska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Chorvatsku určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska má ESRB za to, že hlavní zranitelná místa spočívají v rychlém růstu úvěrů domácnostem a možných známkách nadhodnocení cen obytných nemovitostí, při neexistenci explicitních opatření týkajících se dlužníka, která by mohla zmírnit nárůst rizik souvisejících se sektorem obytných nemovitostí.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/22

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Lichtenštejnsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/14)

(2022/C 122/05)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na přílohu IX této dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. c) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu. |
| --- | --- |

(1)

Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu.

| (2) | Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (3) | Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité. |
| --- | --- |

(3)

Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité.

| (4) | I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém. |
| --- | --- |

(4)

I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém.

| (5) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(5)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (6) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP.

| (7) | Pokud jde o Lichtenštejnsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:






  a. | Podle odhadů Úřadu pro dohled nad finančním trhem (Financial Market Authority – FMA) dosáhla zadluženost domácností v Lichtenštejnsku v roce 2020 hodnoty 226 % (4) disponibilního příjmu a 120 % hrubého domácího produktu (HDP), čímž se Lichtenštejnsko řadí mezi země s nejvyšší mírou zadluženosti domácností v EHP. Zadluženost domácností začala navíc nedávno vykazovat růstový trend. K akumulaci zadluženosti domácností mohly kromě příznivých nákladů na dluhové financování vést i vnímané daňové stimuly (5). Z analýzy, kterou provedl FMA, vyplývá, že zadlužení je nerovnoměrně rozloženo napříč domácnostmi, když podle daňových statistik 14 % domácností vykazuje dluhy v rozmezí od 500 000 do 1 mil. CHF a 9 % domácností má dluh přesahující 1 milion CHF. Kromě toho je zde relativně vysoký podíl domácností s poměrem dluhu k příjmům (DTI) nad hodnotou pět, což naznačuje, že vyšší dluh domácnosti není vždy spojen s vyššími příjmy. Pozitivnější je, že rizika spojená se zadlužeností domácností významně zmírňuje vysoký podíl hypoték s pevnou úrokovou sazbou. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pokud jde o Lichtenštejnsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:

a.

Podle odhadů Úřadu pro dohled nad finančním trhem (Financial Market Authority – FMA) dosáhla zadluženost domácností v Lichtenštejnsku v roce 2020 hodnoty 226 % (4) disponibilního příjmu a 120 % hrubého domácího produktu (HDP), čímž se Lichtenštejnsko řadí mezi země s nejvyšší mírou zadluženosti domácností v EHP. Zadluženost domácností začala navíc nedávno vykazovat růstový trend. K akumulaci zadluženosti domácností mohly kromě příznivých nákladů na dluhové financování vést i vnímané daňové stimuly (5). Z analýzy, kterou provedl FMA, vyplývá, že zadlužení je nerovnoměrně rozloženo napříč domácnostmi, když podle daňových statistik 14 % domácností vykazuje dluhy v rozmezí od 500 000 do 1 mil. CHF a 9 % domácností má dluh přesahující 1 milion CHF. Kromě toho je zde relativně vysoký podíl domácností s poměrem dluhu k příjmům (DTI) nad hodnotou pět, což naznačuje, že vyšší dluh domácnosti není vždy spojen s vyššími příjmy. Pozitivnější je, že rizika spojená se zadlužeností domácností významně zmírňuje vysoký podíl hypoték s pevnou úrokovou sazbou.

| b. | Dynamika trhu s bydlením zůstává v posledních letech mírná. Vzhledem k právním omezením pořizování nemovitostí (6) je transakční aktivita v Lichtenštejnsku typicky na nízké úrovni. Orgány veřejné moci nezveřejňují žádné cenové indexy. Podle FMA nicméně cenové údaje získané ze znaleckých posudků naznačují pouze mírný nárůst cen pozemků a bytů. Stejně tak byla v posledních letech relativně stabilní i stavební a transakční aktivita. |
| --- | --- |

b.

Dynamika trhu s bydlením zůstává v posledních letech mírná. Vzhledem k právním omezením pořizování nemovitostí (6) je transakční aktivita v Lichtenštejnsku typicky na nízké úrovni. Orgány veřejné moci nezveřejňují žádné cenové indexy. Podle FMA nicméně cenové údaje získané ze znaleckých posudků naznačují pouze mírný nárůst cen pozemků a bytů. Stejně tak byla v posledních letech relativně stabilní i stavební a transakční aktivita.

| c. | Podle FMA vykazoval růst hypotečních úvěrů (včetně úvěrů na obytné a jiné nemovitosti poskytovaných tuzemskými bankami v měnové oblasti švýcarského franku) v poslední době klesající trend a dosahoval v roce 2019 nominální hodnoty 0,7 % (oproti 8,8 % v roce 2010), přičemž v roce 2020 došlo k mírnému nárůstu na 2,5 %. Roční růst tuzemských úvěrů na obytné nemovitosti byl ještě slabší a činil v roce 2020 1,1 %. |
| --- | --- |

c.

Podle FMA vykazoval růst hypotečních úvěrů (včetně úvěrů na obytné a jiné nemovitosti poskytovaných tuzemskými bankami v měnové oblasti švýcarského franku) v poslední době klesající trend a dosahoval v roce 2019 nominální hodnoty 0,7 % (oproti 8,8 % v roce 2010), přičemž v roce 2020 došlo k mírnému nárůstu na 2,5 %. Roční růst tuzemských úvěrů na obytné nemovitosti byl ještě slabší a činil v roce 2020 1,1 %.

| d. | FMA má za to, že při poskytování hypotečních úvěrů je uplatňován relativně obezřetný přístup, pokud jde o poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV), přičemž v letech 2019 a 2020 byl jen u zanedbatelného podílu stávajících a nových hypoték zaznamenán poměr LTV vyšší než 80 %. Banky jsou rovněž povinny vykazovat úvěry jako „výjimky z platných zásad“, pokud neuplatňují v daném případě své vnitřní předpisy ohledně cenové dostupnosti hypoték. V praxi banky ověřují, zda by zvýšení úrokové sazby na 4,5 % nebo 5 % vedlo ke vzniku zátěže obsluhou dluhu přesahující třetinu příjmů domácností. Vzhledem k současnému prostředí charakterizovanému nízkými úrokovými sazbami a vzhledem k historii nízkých úrokových sazeb v měnové oblasti švýcarského franku je zátěž spojená se splněním těchto požadavků dosti vysoká. Ke konci roku 2020 však do této kategorie „výjimek z platných zásad“ spadalo přibližně 23 % všech úvěrů na obytné nemovitosti v Lichtenštejnsku. |
| --- | --- |

d.

FMA má za to, že při poskytování hypotečních úvěrů je uplatňován relativně obezřetný přístup, pokud jde o poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV), přičemž v letech 2019 a 2020 byl jen u zanedbatelného podílu stávajících a nových hypoték zaznamenán poměr LTV vyšší než 80 %. Banky jsou rovněž povinny vykazovat úvěry jako „výjimky z platných zásad“, pokud neuplatňují v daném případě své vnitřní předpisy ohledně cenové dostupnosti hypoték. V praxi banky ověřují, zda by zvýšení úrokové sazby na 4,5 % nebo 5 % vedlo ke vzniku zátěže obsluhou dluhu přesahující třetinu příjmů domácností. Vzhledem k současnému prostředí charakterizovanému nízkými úrokovými sazbami a vzhledem k historii nízkých úrokových sazeb v měnové oblasti švýcarského franku je zátěž spojená se splněním těchto požadavků dosti vysoká. Ke konci roku 2020 však do této kategorie „výjimek z platných zásad“ spadalo přibližně 23 % všech úvěrů na obytné nemovitosti v Lichtenštejnsku.

| e. | Celkový objem tuzemských úvěrů na obytné nemovitosti činil v roce 2020 přibližně 85 % HDP, což je jeden z nejvyšších poměrů v EHP. Velikost lichtenštejnského bankovního sektoru však odpovídá zhruba patnáctinásobku HDP tohoto státu, což znamená, že ačkoli pro některé lichtenštejnské banky jsou hypoteční úvěry zdrojem příjmů, tuzemské úvěry nejsou z hlediska ziskovosti a solventnosti bank působících v Lichtenštejnsku nijak zásadní položkou, neboť tyto banky se zaměřují především na privátní bankovní služby. Zároveň je lichtenštejnský bankovní sektor dobře kapitalizován, přičemž v červnu 2021 činil kapitálový poměr kmenového kapitálu tier 1 (CET1) 22,3 %. Kromě toho je bankovní sektor v Lichtenštejnsku charakteristický velmi kvalitními ukazateli likvidity, s extrémně nízkým poměrem úvěrů k vkladům ve výši 65 %, a z toho vyplývajícím nízkým rizikem financování. |
| --- | --- |

e.

Celkový objem tuzemských úvěrů na obytné nemovitosti činil v roce 2020 přibližně 85 % HDP, což je jeden z nejvyšších poměrů v EHP. Velikost lichtenštejnského bankovního sektoru však odpovídá zhruba patnáctinásobku HDP tohoto státu, což znamená, že ačkoli pro některé lichtenštejnské banky jsou hypoteční úvěry zdrojem příjmů, tuzemské úvěry nejsou z hlediska ziskovosti a solventnosti bank působících v Lichtenštejnsku nijak zásadní položkou, neboť tyto banky se zaměřují především na privátní bankovní služby. Zároveň je lichtenštejnský bankovní sektor dobře kapitalizován, přičemž v červnu 2021 činil kapitálový poměr kmenového kapitálu tier 1 (CET1) 22,3 %. Kromě toho je bankovní sektor v Lichtenštejnsku charakteristický velmi kvalitními ukazateli likvidity, s extrémně nízkým poměrem úvěrů k vkladům ve výši 65 %, a z toho vyplývajícím nízkým rizikem financování.

| f. | Vzhledem ke konzervativním poměrům LTV u tuzemských hypotečních úvěrů, jejich omezenému podílu v portfoliích bank a vysoké kapitalizaci bankovního sektoru jsou v současnosti v Lichtenštejnsku omezena přímá rizika pro finanční stabilitu vyplývající ze sektoru obytných nemovitostí. Lichtenštejnský trh práce sice prokázal svou odolnost v obdobích recese během posledních desetiletí a majetek domácností zůstává na relativně vysoké úrovni, vzhledem k již tak vysoké a nadále se zvyšující míře zadlužení domácností je však sektor domácností zranitelný vůči neočekávaným makroekonomickým otřesům. Pokud dojde ke zvýšení nezaměstnanosti a/nebo ke snížení příjmu domácností, může být pro některé domácnosti obtížnější splácet své dluhy, než je tomu v současnosti. Budou-li domácnosti nuceny snižovat spotřebu, aby mohly splácet svůj dluh, mohou související negativní dopady na příjem a majetek domácností posílit prvotní makroekonomické otřesy. To by mohlo vést ke vzniku druhotných účinků a ke zvýšení rizik pro úvěrové instituce a finanční systém (7). |
| --- | --- |

f.

Vzhledem ke konzervativním poměrům LTV u tuzemských hypotečních úvěrů, jejich omezenému podílu v portfoliích bank a vysoké kapitalizaci bankovního sektoru jsou v současnosti v Lichtenštejnsku omezena přímá rizika pro finanční stabilitu vyplývající ze sektoru obytných nemovitostí. Lichtenštejnský trh práce sice prokázal svou odolnost v obdobích recese během posledních desetiletí a majetek domácností zůstává na relativně vysoké úrovni, vzhledem k již tak vysoké a nadále se zvyšující míře zadlužení domácností je však sektor domácností zranitelný vůči neočekávaným makroekonomickým otřesům. Pokud dojde ke zvýšení nezaměstnanosti a/nebo ke snížení příjmu domácností, může být pro některé domácnosti obtížnější splácet své dluhy, než je tomu v současnosti. Budou-li domácnosti nuceny snižovat spotřebu, aby mohly splácet svůj dluh, mohou související negativní dopady na příjem a majetek domácností posílit prvotní makroekonomické otřesy. To by mohlo vést ke vzniku druhotných účinků a ke zvýšení rizik pro úvěrové instituce a finanční systém (7).

| g. | ESRB konstatuje, že Lichtenštejnsko zavedlo několik opatření směřujících ke zmírnění současných zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí, a to zejména limit 80 % pro poměr LTV, požadavek na amortizaci hypoték k dosažení poměru LTV nepřesahujícího 66 % během prvních 20 let splácení úvěru a zvýšené rizikové váhy pro hypotéky v případě bank uplatňujících standardizovaný přístup pro výpočet kapitálových požadavků (8). FMA provádí zároveň doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (9). Očekává se, že nové údaje, které budou k dispozici ve druhé polovině roku 2022, dále zlepší analýzu zranitelných míst lichtenštejnského sektoru obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

g.

ESRB konstatuje, že Lichtenštejnsko zavedlo několik opatření směřujících ke zmírnění současných zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí, a to zejména limit 80 % pro poměr LTV, požadavek na amortizaci hypoték k dosažení poměru LTV nepřesahujícího 66 % během prvních 20 let splácení úvěru a zvýšené rizikové váhy pro hypotéky v případě bank uplatňujících standardizovaný přístup pro výpočet kapitálových požadavků (8). FMA provádí zároveň doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (9). Očekává se, že nové údaje, které budou k dispozici ve druhé polovině roku 2022, dále zlepší analýzu zranitelných míst lichtenštejnského sektoru obytných nemovitostí.

| h. | Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Vzhledem k již vysoké a nadále rostoucí úrovni zadluženosti domácností a také značnému podílu domácností, které jsou zranitelné vůči neočekávaným negativním otřesům, je třeba stávající limit poměrů LTV doplnit o opatření týkající se dlužníka, která souvisejí s příjmy, a zamezit tak další akumulaci zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí. Za tímto účelem může být nezbytné vytvořit právní základ pro nástroje týkající se dlužníka a poskytnout tak vnitrostátním orgánům dostatečnou flexibilitu při řešení zranitelných míst lichtenštejnského sektoru obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

h.

Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Vzhledem k již vysoké a nadále rostoucí úrovni zadluženosti domácností a také značnému podílu domácností, které jsou zranitelné vůči neočekávaným negativním otřesům, je třeba stávající limit poměrů LTV doplnit o opatření týkající se dlužníka, která souvisejí s příjmy, a zamezit tak další akumulaci zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí. Za tímto účelem může být nezbytné vytvořit právní základ pro nástroje týkající se dlužníka a poskytnout tak vnitrostátním orgánům dostatečnou flexibilitu při řešení zranitelných míst lichtenštejnského sektoru obytných nemovitostí.

| (8) | Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Lichtenštejnska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy, |
| --- | --- |

(8)

Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Lichtenštejnska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Lichtenštejnsku určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska má ESRB za to, že hlavní zranitelná místa spočívají ve vysoké a nadále rostoucí zadluženosti domácností ve spojení s neexistencí opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmy, jež by zmírnila další akumulaci rizik souvisejících s odvětvím obytných nemovitostí.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  Poměry dluhu k příjmům a dluhu k HDP v Lichtenštejnsku jsou jen přibližně srovnatelné s ostatními státy EHP. Disponibilní příjem se v Lichtenštejnsku počítá jako rozdíl mezi celkovými zdanitelnými příjmy a daní z majetku a příjmů. Dále je údaj o celkové výši dluhu domácností založen na daňových statistikách a dluh není definován na konsolidovaném základě (tj. jsou zahrnuty i úvěry v rámci sektoru domácností či dokonce v rámci rodiny). Tento definiční problém dále navyšuje hlavní údaj v porovnání s ostatními státy EHP.

4

(5)  Základ daně pro domácnosti zahrnuje zejména hypotetický výnos z čistého majetku (v současnosti stanovený na 4 %), který je připočten k ročnímu příjmům. Ke snížení svého čistého majetku si mohou domácnosti ponechat hypotéku namísto jejího splacení. V praxi je však daňová motivace v tomto směru relativně slabá, zejména s ohledem na úrokovou sazbu pro neamortizovaný dluh, který je stále třeba splatit.

5

(6)  V Lichtenštejnsku platí omezení pro pořizování obytných nemovitostí, pokud není dán legitimní zájem, například ve vztahu ke stávající nemovitosti. Přibližně polovina transakcí s nemovitostmi v Lichtenštejnsku nemá podobu koupě, ale směny, darování nebo dědictví.

6

(7)  Je však třeba uvést, že takové procyklické účinky poklesu v rámci finančního cyklu by byly v Lichtenštejnsku výrazně slabší než v ostatních zemích EHP, neboť tuzemská poptávka hraje v extrémně malém a otevřeném hospodářství Lichtenštejnska relativně nepodstatnou roli. Dokonce i výrazný nárůst míry úspor domácností by tak měl zanedbatelný vliv na poptávku, čímž by byl omezen dopad na širší hospodářství.

7

(8)  Všechny banky v Lichtenštejnsku uplatňují standardizovaný přístup pro výpočet kapitálových požadavků.

8

(9)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (ESRB/2016/14) (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/25

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Maďarsku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/15)

(2022/C 122/06)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika, (1) a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. c) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu. |
| --- | --- |

(1)

Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu.

| (2) | Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (3) | Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité. |
| --- | --- |

(3)

Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité.

| (4) | I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém. |
| --- | --- |

(4)

I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém.

| (5) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(5)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (6) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP.

| (7) | Pokud jde o Maďarsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:






  a. | Mezi lety 2015 až 2019 byl meziroční růst cen nemovitostí téměř 10 % i více, a zejména výrazný byl v Budapešti. Podle odhadů Magyar Nemzeti Bank (MNB) vedla tato dynamika k významnému nadhodnocení cen, a to nejvíce o 18 % v Budapešti a o 3 % celostátně ve třetím čtvrtletí roku 2019. Z údajů MNB vyplývá, že v různých částech země se cenový vývoj výrazně lišil. V Budapešti, na jedné straně, začal růst reálných cen obytných nemovitostí koncem roku 2019 zpomalovat, v roce 2020 ceny stagnovaly či dokonce mírně klesaly, a v první polovině roku 2021 následoval jejich mírný růst. Na druhé straně, v jiných oblastech růst cen zrychlil až na dvojcifernou hodnotu, a to zejména v menších obcích a venkovských oblastech, kde měly domácnosti nárok na státní dotaci na bydlení. Do budoucna bude důležitým faktorem pro vývoj cen obytných nemovitostí v Budapešti obnovení mezinárodního cestovního ruchu. Celostátně by další využívání různých státních dotačních programů (3) mohlo zvýšit poptávkový tlak na ceny obytných nemovitostí, ovšem zvýhodněná sazba daně z přidané hodnoty pro novou výstavbu (4) může zároveň ve střednědobém horizontu ulevit napětí na straně nabídky. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pokud jde o Maďarsko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:

a.

Mezi lety 2015 až 2019 byl meziroční růst cen nemovitostí téměř 10 % i více, a zejména výrazný byl v Budapešti. Podle odhadů Magyar Nemzeti Bank (MNB) vedla tato dynamika k významnému nadhodnocení cen, a to nejvíce o 18 % v Budapešti a o 3 % celostátně ve třetím čtvrtletí roku 2019. Z údajů MNB vyplývá, že v různých částech země se cenový vývoj výrazně lišil. V Budapešti, na jedné straně, začal růst reálných cen obytných nemovitostí koncem roku 2019 zpomalovat, v roce 2020 ceny stagnovaly či dokonce mírně klesaly, a v první polovině roku 2021 následoval jejich mírný růst. Na druhé straně, v jiných oblastech růst cen zrychlil až na dvojcifernou hodnotu, a to zejména v menších obcích a venkovských oblastech, kde měly domácnosti nárok na státní dotaci na bydlení. Do budoucna bude důležitým faktorem pro vývoj cen obytných nemovitostí v Budapešti obnovení mezinárodního cestovního ruchu. Celostátně by další využívání různých státních dotačních programů (3) mohlo zvýšit poptávkový tlak na ceny obytných nemovitostí, ovšem zvýhodněná sazba daně z přidané hodnoty pro novou výstavbu (4) může zároveň ve střednědobém horizontu ulevit napětí na straně nabídky.

| b. | Hypoteční úvěry od poloviny roku 2018 výrazně rostou, přičemž reálné míry meziročního růstu přesahují 5 % nebo se této úrovni blíží. Ačkoli podle odhadů MNB byla v roce 2020 pouze polovina transakcí v oblasti bydlení uskutečněna formou bankovních úvěrů, reálný meziroční růst hypotečních úvěrů v období mezi lednem a srpnem 2021 zrychlil v průměru na 6,8 %. Reálný růst úvěrů pro domácnosti dosahoval přitom meziročně v průměru 10 %. Míra tohoto růstu sice přesáhla reálný růst hypotečních úvěrů, jeho motorem je ale nárůst úvěrů na podporu porodnosti a také podíl úvěrů domácnostem, pro něž bylo stanoveno moratorium na splácení (31 % z celkového objemu úvěrů v sektoru obytných nemovitostí a 42 % způsobilých úvěrů v sektoru obytných nemovitostí bylo v červnu 2021 v moratoriu a nebyly tedy spláceny). Bez vlivu tohoto moratoria dosáhl podle odhadů MNB v první polovině roku 2021 reálný roční růst hypotečních úvěrů hodnoty 0,7 % a reálný růst úvěrů domácnostem 2,7 %. K růstu úvěrů domácnostem přispěla také široká škála státních dotačních programů, včetně dodatečného státního dotačního programu zavedeného na začátku roku 2021 (5). |
| --- | --- |

b.

Hypoteční úvěry od poloviny roku 2018 výrazně rostou, přičemž reálné míry meziročního růstu přesahují 5 % nebo se této úrovni blíží. Ačkoli podle odhadů MNB byla v roce 2020 pouze polovina transakcí v oblasti bydlení uskutečněna formou bankovních úvěrů, reálný meziroční růst hypotečních úvěrů v období mezi lednem a srpnem 2021 zrychlil v průměru na 6,8 %. Reálný růst úvěrů pro domácnosti dosahoval přitom meziročně v průměru 10 %. Míra tohoto růstu sice přesáhla reálný růst hypotečních úvěrů, jeho motorem je ale nárůst úvěrů na podporu porodnosti a také podíl úvěrů domácnostem, pro něž bylo stanoveno moratorium na splácení (31 % z celkového objemu úvěrů v sektoru obytných nemovitostí a 42 % způsobilých úvěrů v sektoru obytných nemovitostí bylo v červnu 2021 v moratoriu a nebyly tedy spláceny). Bez vlivu tohoto moratoria dosáhl podle odhadů MNB v první polovině roku 2021 reálný roční růst hypotečních úvěrů hodnoty 0,7 % a reálný růst úvěrů domácnostem 2,7 %. K růstu úvěrů domácnostem přispěla také široká škála státních dotačních programů, včetně dodatečného státního dotačního programu zavedeného na začátku roku 2021 (5).

| c. | Hypoteční úvěry poskytnuté před rokem 2008 měly velmi vysoké poměry úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV), v první polovině roku 2021 však u 90 % všech úvěrů již byl poměr LTV méně než 80 %. To je do určité míry výsledkem rychlého růstu cen obytných nemovitostí a amortizace starých úvěrů. Kromě toho je poměr LTV pro nové úvěry od roku 2015 omezen hodnotou 80 %. Co se však týče poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), přibližně 22 % stávajících a téměř 25 % nových hypotečních úvěrů (vyjádřeno objemem) v první polovině roku 2021 vykazovalo poměr DSTI mezi 40 % a 60 %. To je částečně důsledkem vyšších limitů pro poměr DSTI u dlužníků s vysokými příjmy, jejichž podíl na nových úvěrech roste: v první polovině roku 2021 mělo přibližně 60 % nových úvěrů na bydlení nárok na vyšší, 60 % limit poměru DSTI (s čistým měsíčním příjmem dlužníků nad prahovou hodnotou 500 000 HUF) a 5 % nových úvěrů na bydlení mělo poměr DSTI nad 50 %. Ačkoli se splatnost nových úvěrů mírně prodlužuje, podle MNB z relevantních údajů nevyplývá, že by delší doba splatnosti byla častěji využívána k obcházení stávajících limitů poměru DSTI. |
| --- | --- |

c.

Hypoteční úvěry poskytnuté před rokem 2008 měly velmi vysoké poměry úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV), v první polovině roku 2021 však u 90 % všech úvěrů již byl poměr LTV méně než 80 %. To je do určité míry výsledkem rychlého růstu cen obytných nemovitostí a amortizace starých úvěrů. Kromě toho je poměr LTV pro nové úvěry od roku 2015 omezen hodnotou 80 %. Co se však týče poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), přibližně 22 % stávajících a téměř 25 % nových hypotečních úvěrů (vyjádřeno objemem) v první polovině roku 2021 vykazovalo poměr DSTI mezi 40 % a 60 %. To je částečně důsledkem vyšších limitů pro poměr DSTI u dlužníků s vysokými příjmy, jejichž podíl na nových úvěrech roste: v první polovině roku 2021 mělo přibližně 60 % nových úvěrů na bydlení nárok na vyšší, 60 % limit poměru DSTI (s čistým měsíčním příjmem dlužníků nad prahovou hodnotou 500 000 HUF) a 5 % nových úvěrů na bydlení mělo poměr DSTI nad 50 %. Ačkoli se splatnost nových úvěrů mírně prodlužuje, podle MNB z relevantních údajů nevyplývá, že by delší doba splatnosti byla častěji využívána k obcházení stávajících limitů poměru DSTI.

| d. | Poté, co MNB v roce 2017 zavedla certifikační známku, se u úvěrů pro domácnosti častěji využívají pevné úrokové sazby. To je možné pouze u úvěrů na bydlení s dobou fixace úrokové sazby nejméně pět let. Rozšíření úvěrů na bydlení s delší dobou fixace úrokové sazby dále podpořily nižší limity pro poměr DSTI platné od října 2018 u hypotečních úvěrů s dobou fixace úrokové sazbou kratší než 10 let. V únoru 2021 mělo přibližně 75 % nových úvěrů dobu fixace 10 let a 25 % nových úvěrů dobu fixace 5 let. Vztaženo k celkovému stavu úvěrů však úvěry s dobou fixace kratší než jeden rok stále představovaly téměř 40 % poskytnutých úvěrů, i když tento poměr postupně klesá. |
| --- | --- |

d.

Poté, co MNB v roce 2017 zavedla certifikační známku, se u úvěrů pro domácnosti častěji využívají pevné úrokové sazby. To je možné pouze u úvěrů na bydlení s dobou fixace úrokové sazby nejméně pět let. Rozšíření úvěrů na bydlení s delší dobou fixace úrokové sazby dále podpořily nižší limity pro poměr DSTI platné od října 2018 u hypotečních úvěrů s dobou fixace úrokové sazbou kratší než 10 let. V únoru 2021 mělo přibližně 75 % nových úvěrů dobu fixace 10 let a 25 % nových úvěrů dobu fixace 5 let. Vztaženo k celkovému stavu úvěrů však úvěry s dobou fixace kratší než jeden rok stále představovaly téměř 40 % poskytnutých úvěrů, i když tento poměr postupně klesá.

| e. | Moratorium na splácení úvěrů v souvislosti s pandemií COVID-19 bylo nedávno prodlouženo až do června 2022. Došlo však ke zpřísnění podmínek pro toto moratorium a objem úvěrů domácnostem, na které se nadále vztahuje moratorium, představuje přibližně 5 % celkového portfolia nesplacených úvěrů pro domácnosti. Podle analýzy MNB představují úvěry domácnostem podléhající dřívějšímu a širšímu moratoriu u dlužníků zaměstnaných ve zranitelných odvětvích přibližně 10 % všech nesplacených úvěrů. |
| --- | --- |

e.

Moratorium na splácení úvěrů v souvislosti s pandemií COVID-19 bylo nedávno prodlouženo až do června 2022. Došlo však ke zpřísnění podmínek pro toto moratorium a objem úvěrů domácnostem, na které se nadále vztahuje moratorium, představuje přibližně 5 % celkového portfolia nesplacených úvěrů pro domácnosti. Podle analýzy MNB představují úvěry domácnostem podléhající dřívějšímu a širšímu moratoriu u dlužníků zaměstnaných ve zranitelných odvětvích přibližně 10 % všech nesplacených úvěrů.

| f. | ESRB bere na vědomí makroobezřetnostní opatření, která Maďarsko zavedlo ke zmírnění stávajících zranitelných míst v sektoru nemovitostí, a to konkrétně limity pro poměry LTV a DSTI. ESRB dále konstatuje, že banky vzaly řádně v potaz nárůst úvěrového rizika v důsledku prodloužení zmíněného moratoria, když některé z úvěrů klasifikovaly jako úvěry stupně 2. |
| --- | --- |

f.

ESRB bere na vědomí makroobezřetnostní opatření, která Maďarsko zavedlo ke zmírnění stávajících zranitelných míst v sektoru nemovitostí, a to konkrétně limity pro poměry LTV a DSTI. ESRB dále konstatuje, že banky vzaly řádně v potaz nárůst úvěrového rizika v důsledku prodloužení zmíněného moratoria, když některé z úvěrů klasifikovaly jako úvěry stupně 2.

| g. | Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Pokud by zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí dále narůstala, k jejich zmírnění by přispělo zpřísnění limitu pro poměr DSTI, společně s limitem pro dobu splatnosti a/nebo zavedením kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika nebo proticyklické kapitálové rezervy. Makroobezřetnostní politika by však mohla být doplněna rozsáhlejším opatřeními, která by byla zaměřena na zmírnění či odstranění faktorů, jež usnadňují či podporují zvyšování zadluženosti domácností nebo nerovnoměrnou dostupnost bydlení. Tato opatření by měla podporovat stávající makroobezřetnostní opatření s cílem účinně a účelně vyřešit zbývající zranitelná místa, která byla identifikována na trhu obytných nemovitostí v Maďarsku, aniž by tím maďarské reálné ekonomice a finančnímu systému vznikly nadměrné náklady. Státní dotace a podpůrné úvěry mohou v Maďarsku přispět k posílení poptávky po vlastním bydlení, což by vzhledem k nedostatečně nabídce bydlení vedlo k vyššímu nadhodnocení cen obytných nemovitostí a také vyššímu zadlužení domácností. Další politické nástroje by proto mohly zahrnovat eliminaci stimulů k vyššímu zadlužení domácností, a to zejména státních dotací a podpor pro úvěry, a zajištění odpovídající nabídky bydlení a efektivního trhu s nájemním bydlením. V nadcházejících čtvrtletích by bylo vhodné, aby vnitrostátní orgány nadále sledovaly kvalitu úvěrů pro domácnosti podléhajících moratoriu na splácení a zajistily přiměřené rezervy na očekávané ztráty. |
| --- | --- |

g.

Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za částečně přiměřené a částečně postačující. Pokud by zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí dále narůstala, k jejich zmírnění by přispělo zpřísnění limitu pro poměr DSTI, společně s limitem pro dobu splatnosti a/nebo zavedením kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika nebo proticyklické kapitálové rezervy. Makroobezřetnostní politika by však mohla být doplněna rozsáhlejším opatřeními, která by byla zaměřena na zmírnění či odstranění faktorů, jež usnadňují či podporují zvyšování zadluženosti domácností nebo nerovnoměrnou dostupnost bydlení. Tato opatření by měla podporovat stávající makroobezřetnostní opatření s cílem účinně a účelně vyřešit zbývající zranitelná místa, která byla identifikována na trhu obytných nemovitostí v Maďarsku, aniž by tím maďarské reálné ekonomice a finančnímu systému vznikly nadměrné náklady. Státní dotace a podpůrné úvěry mohou v Maďarsku přispět k posílení poptávky po vlastním bydlení, což by vzhledem k nedostatečně nabídce bydlení vedlo k vyššímu nadhodnocení cen obytných nemovitostí a také vyššímu zadlužení domácností. Další politické nástroje by proto mohly zahrnovat eliminaci stimulů k vyššímu zadlužení domácností, a to zejména státních dotací a podpor pro úvěry, a zajištění odpovídající nabídky bydlení a efektivního trhu s nájemním bydlením. V nadcházejících čtvrtletích by bylo vhodné, aby vnitrostátní orgány nadále sledovaly kvalitu úvěrů pro domácnosti podléhajících moratoriu na splácení a zajistily přiměřené rezervy na očekávané ztráty.

| (8) | Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Maďarska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy, |
| --- | --- |

(8)

Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Maďarska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí v Maďarsku určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska má ESRB za to, že hlavní zranitelná místa spočívají v rostoucím riziku nadhodnocení cen obytných nemovitostí spojeném s rychlým nárůstem objemu poskytovaných hypotečních úvěrů a úvěrů pro domácnosti spolu se souborem zranitelných míst souvisejících s dlužníky, kteří vykazují vysoké náklady na obsluhu dluhu.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Dotace na pořízení bydlení a úvěry na podporu porodnosti, které jsou bezúročné a nejsou nijak účelově vázané.

3

(4)  Zvýhodněná sazba daně z přidané hodnoty pro novou výstavbu byla znovu zavedena v lednu 2021 a vztahuje se na obydlí dokončená do roku 2026 (se stavebním povolením vydaným do roku 2022).

4

(5)  Tento dodatečný státní dotační program nabízí fiskální podporu domácnostem, kteří se již účastní programu dotací na pořízení bydlení.

5

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/28

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. prosince 2021

ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí na Slovensku ve střednědobém horizontu

(ESRB/2021/16)

(2022/C 122/07)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. c) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu. |
| --- | --- |

(1)

Bydlení je klíčovým sektorem reálné ekonomiky a představuje podstatnou část bohatství domácností i bankovních úvěrů. Obytné nemovitosti tvoří velkou část aktiv domácností a úvěry na bydlení obvykle představují velkou část rozvah bank. Výstavba obytných nemovitostí je kromě toho typickým významným prvkem reálné ekonomiky, neboť je zdrojem zaměstnanosti, investic a růstu.

| (2) | Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Minulé finanční krize a zkušenosti z mnoha zemí ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na celé hospodářství v dané zemi, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Účinky na finanční stabilitu mohou být přímé i nepřímé. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických a finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky se týkají úprav ve spotřebě domácností, jež mají další dopady na reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

| (3) | Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité. |
| --- | --- |

(3)

Trhy nemovitostí jsou náchylné k cyklickému vývoji. Nadměrné riskování, nadměrné zadlužování a nesprávně nastavené pobídky v průběhu konjunktury cyklu nemovitostí mohou mít závažné negativní dopady na finanční stabilitu i reálnou ekonomiku. S ohledem na význam, který obytné nemovitosti mají pro finanční a makroekonomickou stabilitu, je využití makroobezřetnostní politiky, jež je rovněž prostředkem ke zmírnění systémového rizika, k zamezení vzniku zranitelných míst na trzích obytných nemovitostí obzvláště důležité.

| (4) | I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém. |
| --- | --- |

(4)

I když významnou úlohu při zesilování zranitelných míst, která byla identifikována na trzích s obytnými nemovitostmi v zemích Evropského hospodářského prostoru (EHP), hrají cyklické faktory, jsou tato zranitelná místa posilována rovněž faktory strukturálními. Mezi tyto strukturální faktory může patřit nedostatečná nabídka bydlení, jež vytváří tlak na růst cen nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost, a jiná veřejnoprávní opatření, která mohou domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. S ohledem na to, že tyto faktory přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, mohou stávající makroobezřetnostní opatření při účinném a efektivním řešení zranitelných míst, která se vyskytují na trzích obytných nemovitostí v jednotlivých zemích, doplnit a podpořit opatření z jiných oblastí politiky, aniž by tím vznikaly nadměrné náklady pro reálnou ekonomiku a finanční systém.

| (5) | Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

(5)

Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

| (6) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP.

| (7) | Pokud jde o Slovensko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:






  a. | Reálné ceny obytných nemovitostí na Slovensku v posledních pěti letech neustále rostly. I přes zpřísnění právně závazného limitu pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti došlo od začátku roku 2019 ke zrychlení růstu cen obytných nemovitostí. Během pandemie COVID-19 růst cen dále zrychloval a reálné meziroční zvýšení cen obytných nemovitostí dosáhlo ve druhém čtvrtletí roku 2021 téměř 16 %, což je druhá nejvyšší míra v Unii. Cenová dostupnost bydlení navíc postupně klesá, protože ceny obytných nemovitostí rostou rychleji než příjmy domácností. Metriky nadhodnocení ukazují nárůst rizika nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Cenovou dynamiku udržuje hospodářství ve fázi expanze, nízké úrokové sazby, vyšší úspory domácností a silná poptávka domácností po novém bydlení, při současném nedostatku nabídky. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pokud jde o Slovensko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že:

a.

Reálné ceny obytných nemovitostí na Slovensku v posledních pěti letech neustále rostly. I přes zpřísnění právně závazného limitu pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti došlo od začátku roku 2019 ke zrychlení růstu cen obytných nemovitostí. Během pandemie COVID-19 růst cen dále zrychloval a reálné meziroční zvýšení cen obytných nemovitostí dosáhlo ve druhém čtvrtletí roku 2021 téměř 16 %, což je druhá nejvyšší míra v Unii. Cenová dostupnost bydlení navíc postupně klesá, protože ceny obytných nemovitostí rostou rychleji než příjmy domácností. Metriky nadhodnocení ukazují nárůst rizika nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Cenovou dynamiku udržuje hospodářství ve fázi expanze, nízké úrokové sazby, vyšší úspory domácností a silná poptávka domácností po novém bydlení, při současném nedostatku nabídky.

| b. | Růst hypotečních úvěrů na Slovensku patří v posledních třech letech navzdory politickým opatřením mezi nejvyšší v Unii, a nezastavily jej ani otřesy spojené s pandemií COVID-19. Slovenský hypoteční trh se vyznačuje nízkými úrokovými sazbami, silnou poptávkou po hypotékách, kterou dále posilují rostoucí ceny obytných nemovitostí, a silnou konkurencí mezi věřiteli. Slovenský bankovní sektor je navíc charakteristický jednou z nejvyšších expozic vůči realitnímu trhu v zemích EHP. |
| --- | --- |

b.

Růst hypotečních úvěrů na Slovensku patří v posledních třech letech navzdory politickým opatřením mezi nejvyšší v Unii, a nezastavily jej ani otřesy spojené s pandemií COVID-19. Slovenský hypoteční trh se vyznačuje nízkými úrokovými sazbami, silnou poptávkou po hypotékách, kterou dále posilují rostoucí ceny obytných nemovitostí, a silnou konkurencí mezi věřiteli. Slovenský bankovní sektor je navíc charakteristický jednou z nejvyšších expozic vůči realitnímu trhu v zemích EHP.

| c. | V posledních letech vzrostla v důsledku intenzivních úvěrových aktivit zadluženost slovenských domácností. Po letech dvojciferného růstu reálné zadluženosti domácností se tempo růstu zpomalilo a v roce 2020 se stabilizovalo přibližně na 4 %. Navzdory tomuto zpomalení, k němuž došlo i v důsledku opatření makroobezřetnostní politiky (zavedení limitu pro poměr dluhu k příjmům a zpřísnění limitu pro poměr obsluhy dluhu k příjmům), patří růst zadluženosti domácností stále mezi nejvyšší v Unii a vedl i k nárůstu poměru dluhu k HDP. Ačkoli domácnosti po celou dobu pandemie COVID-19 snižovaly svou spotřebu, jejich poptávka po úvěrech na bydlení byla i nadále vysoká. Ve skutečnosti se nedávno zvýšila míra refinancování hypotečních úvěrů, které je často spojeno s navýšením původní částky jistiny. Další zranitelné místo souvisí s tím, že splatnost významné části úvěrů přesahuje důchodový věk dlužníka. Tento vývoj i příslušná zranitelná místa je třeba do budoucna pečlivě sledovat. |
| --- | --- |

c.

V posledních letech vzrostla v důsledku intenzivních úvěrových aktivit zadluženost slovenských domácností. Po letech dvojciferného růstu reálné zadluženosti domácností se tempo růstu zpomalilo a v roce 2020 se stabilizovalo přibližně na 4 %. Navzdory tomuto zpomalení, k němuž došlo i v důsledku opatření makroobezřetnostní politiky (zavedení limitu pro poměr dluhu k příjmům a zpřísnění limitu pro poměr obsluhy dluhu k příjmům), patří růst zadluženosti domácností stále mezi nejvyšší v Unii a vedl i k nárůstu poměru dluhu k HDP. Ačkoli domácnosti po celou dobu pandemie COVID-19 snižovaly svou spotřebu, jejich poptávka po úvěrech na bydlení byla i nadále vysoká. Ve skutečnosti se nedávno zvýšila míra refinancování hypotečních úvěrů, které je často spojeno s navýšením původní částky jistiny. Další zranitelné místo souvisí s tím, že splatnost významné části úvěrů přesahuje důchodový věk dlužníka. Tento vývoj i příslušná zranitelná místa je třeba do budoucna pečlivě sledovat.

| d. | Vznik výše uvedených zranitelných míst lze přičítat i celé řadě strukturálních faktorů, jako je příznivý daňový režim, pokud jde o trh s nemovitostmi, či omezená funkčnost trhu s nájemním bydlením. |
| --- | --- |

d.

Vznik výše uvedených zranitelných míst lze přičítat i celé řadě strukturálních faktorů, jako je příznivý daňový režim, pokud jde o trh s nemovitostmi, či omezená funkčnost trhu s nájemním bydlením.

| e. | ESRB konstatuje, že Slovensko zavedlo několik opatření směřujících ke zmírnění stávajících zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí, a to zejména komplexní soubor opatření týkajících se dlužníka, jejichž cílem je vhodným způsobem řešit příslušná rizika spojená s hypotečními úvěry a zranitelností dlužníků. Kladná sazba proticyklické kapitálové rezervy je navíc přiměřeným nástrojem k řešení zranitelných míst souvisejících s rychlým růstem úvěrů, který je plošný napříč sektory, a ke zvýšení odolnosti bankovního sektoru. |
| --- | --- |

e.

ESRB konstatuje, že Slovensko zavedlo několik opatření směřujících ke zmírnění stávajících zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí, a to zejména komplexní soubor opatření týkajících se dlužníka, jejichž cílem je vhodným způsobem řešit příslušná rizika spojená s hypotečními úvěry a zranitelností dlužníků. Kladná sazba proticyklické kapitálové rezervy je navíc přiměřeným nástrojem k řešení zranitelných míst souvisejících s rychlým růstem úvěrů, který je plošný napříč sektory, a ke zvýšení odolnosti bankovního sektoru.

| f. | Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za přiměřené a částečně postačující. Vzhledem k pokračujícímu nárůstu určitých zranitelných míst by bylo vhodné upravit stávající opatření týkající se dlužníka. Pokud by i nadále trvala kumulace cyklických rizik nebo pokud by se prohloubily strukturální zranitelnosti, mohly by slovenské orgány zvážit obnovení proticyklické kapitálové rezervy nebo zavedení sektorové kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika s cílem dále zvýšit odolnost vůči rizikům v sektoru obytných nemovitostí. Další možností, jak zvýšit odolnost bankovního sektoru, je aktivovat minimální úroveň rizikové váhy pro expozice v sektoru obytných nemovitostí založené na interním ratingu podle článku 458 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3). Kromě makroobezřetnostních opatření by zdroje systémových rizik souvisejících se slovenským sektorem obytných nemovitostí mohly omezit úpravy příznivého daňového režimu pro tento sektor, a také opatření ke zlepšení fungování trhu s nájemním bydlením. |
| --- | --- |

f.

Z hlediska budoucího vývoje a s přihlédnutím ke střednědobému výhledu rizika se stávající nastavení makroobezřetnostní politiky považuje za přiměřené a částečně postačující. Vzhledem k pokračujícímu nárůstu určitých zranitelných míst by bylo vhodné upravit stávající opatření týkající se dlužníka. Pokud by i nadále trvala kumulace cyklických rizik nebo pokud by se prohloubily strukturální zranitelnosti, mohly by slovenské orgány zvážit obnovení proticyklické kapitálové rezervy nebo zavedení sektorové kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika s cílem dále zvýšit odolnost vůči rizikům v sektoru obytných nemovitostí. Další možností, jak zvýšit odolnost bankovního sektoru, je aktivovat minimální úroveň rizikové váhy pro expozice v sektoru obytných nemovitostí založené na interním ratingu podle článku 458 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3). Kromě makroobezřetnostních opatření by zdroje systémových rizik souvisejících se slovenským sektorem obytných nemovitostí mohly omezit úpravy příznivého daňového režimu pro tento sektor, a také opatření ke zlepšení fungování trhu s nájemním bydlením.

| (8) | Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Slovenska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy, |
| --- | --- |

(8)

Při aktivaci opatření k řešení identifikovaných zranitelných míst by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Slovenska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ESRB identifikovala v sektoru obytných nemovitostí na Slovensku určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Z makroobezřetnostního hlediska má ESRB za to, že hlavní zranitelná místa spočívají v rostoucím riziku nadhodnocení cen obytných nemovitostí spojeném s vysokou mírou růstu cen těchto nemovitostí, a také v rostoucí zadluženosti domácností spolu s oblastmi rizik spojených s rostoucí zadlužeností domácností a poskytováním hypotečních úvěrů.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/31

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 122/08)

Dne 7. prosince 2021 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32021M10447. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32021M10447. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/32

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 122/09)

Dne 24. února 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10589. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10589. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/33

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 13. ledna 2022

k návrhu na změnu nařízení (EU) č. 575/2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky v souvislosti s řešením krize

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Úvod a právní základ

Dne 29. listopadu 2021 obdržela Evropská centrální banka (ECB) žádosti Rady Evropské unie a Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2014/59/EU, pokud jde o obezřetnostní přístup ke skupinám globálních systémově významných institucí se strategií řešení krize ve více subjektech a metodiku nepřímého upisování nástrojů způsobilých pro splnění minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky (1) (dále jen „navrhované nařízení“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která mají vliv na úkoly ECB týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy a na to, jak Evropský systém centrálních bank přispívá k řádnému provádění opatření v oblasti stability finančního systému ve smyslu v čl. 127 odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

ECB bere na vědomí, že navrhované nařízení sestává z technických úprav s cílem uvést do praxe podstatná legislativní rozhodnutí provedená prostřednictvím posledních změn směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (2) (dále jen „směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank“), které ECB posoudila ve svém stanovisku k úpravám rámce Unie pro řízení krizí (3).

ECB podporuje navrhované nařízení, které zajišťuje lepší soulad mezi ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4) (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích“) a ustanoveními směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank poté, co vstoupil v platnost revidovaný rámec pro celkovou kapacitu pro absorpci ztrát (TLAC) a minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky (MREL). ECB též podporuje navrhované nařízení, neboť zajišťuje lepší sladění regulačního přístupu ke globálním systémově významným institucím (G-SVI) se strategií řešení krize ve více subjektech, včetně skupin s dceřinými společnostmi registrovanými ve třetích zemích, s postupem uvedeným ve standardu TLAC.

Do budoucna ECB vyzývá legislativní orgány Unie, aby sledovaly a posuzovaly provádění těchto změn nařízení o kapitálových požadavcích se zřetelem na výše uvedené cíle, konkrétně aby posoudily interakci směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a nařízení o kapitálových požadavcích a aby zabránily tomu, aby globální systémově významné banky a G-SVI využívaly regulatorní arbitráže mezi strategií řešení krize v jednom subjektu a strategií řešení krize ve více subjektech podle cílové úrovně MREL nebo TLAC.

Navrhují se některé drobné technické úpravy s cílem vyjasnit výklad právního textu nebo zajistit jednotnost terminologie používané v nařízení. Konkrétní pozměňovací návrhy jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách EUR-Lex.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 13. ledna 2022.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 665 final.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

2

(3)  Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 8. listopadu 2017 k úpravám rámce Unie pro řízení krizí (CON/2017/47) (Úř. věst. C 314, 31.1.2018, s. 17).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/35

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

16. března 2022

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0994 |
| JPY | japonský jen | 130,05 |
| DKK | dánská koruna | 7,4412 |
| GBP | britská libra | 0,83988 |
| SEK | švédská koruna | 10,4205 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0336 |
| ISK | islandská koruna | 143,50 |
| NOK | norská koruna | 9,7988 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,687 |
| HUF | maďarský forint | 371,18 |
| PLN | polský zlotý | 4,6765 |
| RON | rumunský lei | 4,9473 |
| TRY | turecká lira | 16,1783 |
| AUD | australský dolar | 1,5165 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3967 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5996 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6168 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4966 |
| KRW | jihokorejský won | 1 353,77 |
| ZAR | jihoafrický rand | 16,5574 |
| CNY | čínský juan | 6,9817 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5725 |
| IDR | indonéská rupie | 15 690,36 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6147 |
| PHP | filipínské peso | 57,433 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 36,681 |
| BRL | brazilský real | 5,6523 |
| MXN | mexické peso | 22,8540 |
| INR | indická rupie | 83,7805 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0994

JPY

japonský jen

130,05

DKK

dánská koruna

7,4412

GBP

britská libra

0,83988

SEK

švédská koruna

10,4205

CHF

švýcarský frank

1,0336

ISK

islandská koruna

143,50

NOK

norská koruna

9,7988

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,687

HUF

maďarský forint

371,18

PLN

polský zlotý

4,6765

RON

rumunský lei

4,9473

TRY

turecká lira

16,1783

AUD

australský dolar

1,5165

CAD

kanadský dolar

1,3967

HKD

hongkongský dolar

8,5996

NZD

novozélandský dolar

1,6168

SGD

singapurský dolar

1,4966

KRW

jihokorejský won

1 353,77

ZAR

jihoafrický rand

16,5574

CNY

čínský juan

6,9817

HRK

chorvatská kuna

7,5725

IDR

indonéská rupie

15 690,36

MYR

malajsijský ringgit

4,6147

PHP

filipínské peso

57,433

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

36,681

BRL

brazilský real

5,6523

MXN

mexické peso

22,8540

INR

indická rupie

83,7805

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/36

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 122/12)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada),

| — | Transurban Holdings Limited („Transurban“, Austrálie), |
| --- | --- |

—

Transurban Holdings Limited („Transurban“, Austrálie),

| — | AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper“, Austrálie), |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper“, Austrálie),

| — | Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments“, Kanada),

| — | Tawreed Investments Limited („Tawreed“, Kajmanské ostrovy), kontrolovaného podnikem Abu Dhabi Investment Authority („ADIA“, Spojené arabské emiráty), |
| --- | --- |

—

Tawreed Investments Limited („Tawreed“, Kajmanské ostrovy), kontrolovaného podnikem Abu Dhabi Investment Authority („ADIA“, Spojené arabské emiráty),

| — | WestConnex („WCX“, Austrálie). |
| --- | --- |

—

WestConnex („WCX“, Austrálie).

Podniky CDPQ, Transurban, AustralianSuper, CPP Investments a Tawreed získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem WCX.

Spojení se uskutečňuje na základě smlouvy či jiným způsobem.

2.

| — | CDPQ je dlouhodobým institucionálním investorem, který spravuje finanční prostředky určené především na veřejné a poloveřejné důchodové a pojistné plány v provincii Québec a investuje především do infrastrukturních aktiv, |
| --- | --- |

—

CDPQ je dlouhodobým institucionálním investorem, který spravuje finanční prostředky určené především na veřejné a poloveřejné důchodové a pojistné plány v provincii Québec a investuje především do infrastrukturních aktiv,

| — | Transurban je provozovatelem v oblasti mýtného, který spravuje a rozvíjí městské sítě zpoplatněných silnic v Austrálii, Kanadě a Spojených státech, |
| --- | --- |

—

Transurban je provozovatelem v oblasti mýtného, který spravuje a rozvíjí městské sítě zpoplatněných silnic v Austrálii, Kanadě a Spojených státech,

| — | AustralianSuper je největším australským veřejným odvětvovým penzijním fondem s celosvětovou investiční činností, |
| --- | --- |

—

AustralianSuper je největším australským veřejným odvětvovým penzijním fondem s celosvětovou investiční činností,

| — | CPP Investments je organizací pro správu investic, která investuje finanční prostředky, jež na ni převedl Canada Pension Plan, a to zejména do kapitálu veřejně obchodovaných a soukromých společností, nemovitostí, infrastruktury a investic s pevnými výnosy, |
| --- | --- |

—

CPP Investments je organizací pro správu investic, která investuje finanční prostředky, jež na ni převedl Canada Pension Plan, a to zejména do kapitálu veřejně obchodovaných a soukromých společností, nemovitostí, infrastruktury a investic s pevnými výnosy,

| — | Tawreed vlastní investice do infrastruktury a spravuje globální investiční portfolio. Adia, mateřská společnost podniku Tawreed, je vládní subjekt vlastněný emirátem Abú Dhabí, který spravuje diverzifikované globální investiční portfolio, |
| --- | --- |

—

Tawreed vlastní investice do infrastruktury a spravuje globální investiční portfolio. Adia, mateřská společnost podniku Tawreed, je vládní subjekt vlastněný emirátem Abú Dhabí, který spravuje diverzifikované globální investiční portfolio,

| — | WCX se zabývá rozvojem, údržbou a provozem zpoplatněných silnic v Sydney v Novém Jižním Walesu. |
| --- | --- |

—

WCX se zabývá rozvojem, údržbou a provozem zpoplatněných silnic v Sydney v Novém Jižním Walesu.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 17.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 122/38

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2022/C 122/13)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU NEBO CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„PIMIENTO DE GERNIKA“ / „GERNIKAKO PIPERRA“

EU č.: PGI-ES-0673-AM01- 22. února 2016

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Název: Comité Profesional „Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika“ (Odborná komise pro „Gernikako Piperra“ neboli „Pimiento de Gernika“)

Adresa: Torre Muntsaratz, Bo Muntsaratz, 17-A, 48220 Abadiño (Bizkaia).

Tel. +32 946030330; Fax +34 946063953

Složení: producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )

2.   Členský stát nebo Třetí Země

Španělsko

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| ☐ | Název produktu |
| --- | --- |

☐

Název produktu

| ☒ | Popis produktu |
| --- | --- |

☒

Popis produktu

| ☒ | Zeměpisná oblast |
| --- | --- |

☒

Zeměpisná oblast

| ☒ | Důkaz původu |
| --- | --- |

☒

Důkaz původu

| ☒ | Metoda produkce |
| --- | --- |

☒

Metoda produkce

| ☒ | Souvislost |
| --- | --- |

☒

Souvislost

| ☐ | Označování |
| --- | --- |

☐

Označování

| ☐ | Jiná [uveďte] |
| --- | --- |

☐

Jiná [uveďte]

4.   Druh změny (změn)

| ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

| ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny)

Úplný popis a zvláštní důvody pro každou změnu:

Navrhované změny jsou motivovány potřebou uvést specifikaci produktu do souladu se současnými podmínkami a zajistit přežití této plodiny a zároveň zachovat kvalitu a vlastnosti konečného produktu, aniž by došlo k oslabení vazby mezi produktem a životním prostředím.

POPIS PRODUKTU

V odstavci pojednávajícím o vlastnostech produktu uvedeném v části obsahující popis produktu (oddíl B) se navrhuje vypustit maximální rozdíl v délce tolerovaný v každém balení, který činí 2 cm, neboť již pouhá skutečnost, že je u paprik „Pimiento de Gernika“ definována délka (od 6 do 9 cm), zajišťuje jednotnost požadovanou v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 543/2011. Vzhledem k tomu, že se jedná o nezralé papriky, které se tudíž vyznačují „malým“ průměrem a délkou, nepodléhá jejich obchodní balení ustanovení obchodní normy pro sladké papriky, která u protáhlých sladkých paprik vyžaduje dostatečně jednotnou délku.

Maximální dvoucentimetrový rozdíl v délce tolerovaný u každého balení ostatně není charakteristickým znakem samotné papriky, nýbrž obchodním požadavkem.

Tato změna se týká bodu 3.2 jednotného dokumentu.

Znění:

„Délka od 6 do 9 cm. Maximální rozdíl v délce, který je tolerován v jednotlivých baleních, činí 2 cm.“

se nahrazuje tímto:

„Délka od 6 do 9 cm.“

ZEMĚPISNÁ OBLAST

Navrhuje se, aby byl tento oddíl pozměněn odstraněním zmínky o oblasti balení, neboť balení samo o sobě není fází produkce uvedené plodiny, přičemž veškeré ostatní požadavky na produkci, které mají vliv na jakost produktu, zůstávají v platnosti.

To se týká bodu 3.5 jednotného dokumentu, z něhož se vypouštějí tyto věty: „Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název:“, „Oblast zpracování a balení je shodná s oblastí produkce“, „Účelem požadavku, aby zpracování a balení paprik probíhalo v oblasti produkce, je chránit dobrou pověst zeměpisného označení, a zaručit tak nejen pravost produktu, ale i úroveň jeho kvality a jeho vlastností.“

DOKLAD O PŮVODU

Navrhuje se změnit čtvrtý odstavec vzhledem k tomu, že jedním z faktorů zaručujících původ produktu je osivo, jehož pravost je zajištěna tím, že jej mohou získat pouze producenti registrovaní v rámci CHZO. To znamená, že původ a pravost produktů s chráněným zeměpisným označením nejsou zaručeny genetickým (DNA) nebo fyzikálně-chemickým testováním, nýbrž sledovatelností osiva.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

Znění:

„Základním faktorem zaručujícím původ, jakost a sledovatelnost produktu je systém kontroly a certifikace. Skládá se z těchto procesů:

Registrovaní producenti jsou zásobeni osivem prostřednictvím sdružení pěstitelů. Registrované podniky mohou pěstovat pouze odrůdy povolené pro tento druh papriky. Aby byly zaručeny jeho původ a pravost, podléhá produkt genetickému (DNA) a fyzikálně-chemickému testování prováděnému kontrolním subjektem.“

se nahrazuje tímto:

„Základním faktorem zaručujícím původ, jakost a sledovatelnost produktu je systém kontroly a certifikace osiva. Skládá se z těchto procesů:

Registrovaní producenti jsou zásobeni certifikovaným osivem. Registrované podniky mohou pěstovat pouze odrůdy povolené pro tento druh papriky. Kontrolní subjekt vyžaduje potvrzení o nákupu, které prokazuje původ a pravost certifikovaného osiva.“

V oddíle E popisujícím metodu produkce se první odstavec, který se týká pravosti certifikovaného osiva a který zní takto:

„Sdružení pěstitelů vybírají své vlastní osivo pocházející z pravých šlechtitelských linií a dodávají je podnikům, které jsou registrovány pod zeměpisným označením a nacházejí se v oblasti, na niž se toto chráněné zeměpisné označení vztahuje. Aby byl zaručen původ a pravost produktu, sdružení pěstitelů na celý proces dohlížejí a vlastní kontrolu provádějí i registrovaní pěstitelé, přičemž kromě tohoto sledování kontrolní subjekt zároveň stanoví roční plán auditu.“,

nahrazuje tímto:

„Podniky registrované pod chráněným zeměpisným označením a umístěné v oblasti, na niž se toto označení vztahuje, musí zaručovat původ a pravost produktu, a to prostřednictvím sledovatelnosti certifikovaného osiva a prostřednictvím vlastní kontroly prováděné registrovanými pěstiteli. Kromě toho kontrolní subjekt stanoví roční plán auditu.“

METODA PRODUKCE

Navrhovaná změna tohoto oddílu je motivována potřebou uvést specifikaci produktu do souladu se současnými podmínkami a technologickým pokrokem. Proto se navrhuje umožnit druhý pěstební cyklus, stanovit maximální hustotu výsadby, změnit četnost sklizně a povolit strojní balení a možnost pěstování plodiny v substrátu.

Navrhuje se nahradit třetí, pátý, třináctý a devatenáctý odstavec tohoto oddílu ve specifikaci produktu takto:

| 1. | Třetí odstavec oddílu E specifikace produktu
  Zavádí se možnost druhého pěstebního cyklu, a to vzhledem ke skutečnosti, že pěstitelé vždy pracují s mladými rostlinami, díky čemuž lze udržet jakost produktu po celé období uvádění na trh. Takto rozvržené pěstování této plodiny je v souladu s tradičními pěstitelskými postupy v této oblasti.
  Co se týká hustoty výsadby, je pro zajištění kvality produktu užitečná pouze horní mez. Nižší hustota nezpůsobuje ztrátu kvality.
  Tato změna se týká bodu 3.4 jednotného dokumentu.
  Stávající znění:
  „Volný výsev se provádí v dubnu až květnu, zatímco výsev ve sklenících nebo ve fóliovnících probíhá o něco dříve, a to v průběhu února, března a dubna. Volně pěstované papriky se začínají sklízet v červnu a skleníkové plody v polovině dubna. Sklizeň probíhá hlavně v období od dubna do listopadu. Hustota výsevu je tři až čtyři sazenice na metr čtvereční.“
  se nahrazuje tímto:
  „Volný výsev se provádí v dubnu až květnu, zatímco výsev ve sklenících nebo ve fóliovnících probíhá o něco dříve, a to v průběhu února, března a dubna; v červnu je možné zahájit druhý pěstební cyklus. Volně pěstované papriky se začínají sklízet v červnu a skleníkové plody v polovině dubna. Sklizeň probíhá hlavně v období od dubna do listopadu. Hustota výsevu je maximálně čtyři sazenice na metr čtvereční.“ |
| --- | --- |

1.

Třetí odstavec oddílu E specifikace produktu

Zavádí se možnost druhého pěstebního cyklu, a to vzhledem ke skutečnosti, že pěstitelé vždy pracují s mladými rostlinami, díky čemuž lze udržet jakost produktu po celé období uvádění na trh. Takto rozvržené pěstování této plodiny je v souladu s tradičními pěstitelskými postupy v této oblasti.

Co se týká hustoty výsadby, je pro zajištění kvality produktu užitečná pouze horní mez. Nižší hustota nezpůsobuje ztrátu kvality.

Stávající znění:

„Volný výsev se provádí v dubnu až květnu, zatímco výsev ve sklenících nebo ve fóliovnících probíhá o něco dříve, a to v průběhu února, března a dubna. Volně pěstované papriky se začínají sklízet v červnu a skleníkové plody v polovině dubna. Sklizeň probíhá hlavně v období od dubna do listopadu. Hustota výsevu je tři až čtyři sazenice na metr čtvereční.“

se nahrazuje tímto:

„Volný výsev se provádí v dubnu až květnu, zatímco výsev ve sklenících nebo ve fóliovnících probíhá o něco dříve, a to v průběhu února, března a dubna; v červnu je možné zahájit druhý pěstební cyklus. Volně pěstované papriky se začínají sklízet v červnu a skleníkové plody v polovině dubna. Sklizeň probíhá hlavně v období od dubna do listopadu. Hustota výsevu je maximálně čtyři sazenice na metr čtvereční.“

| 2. | Pátý odstavec se mění tak, aby zahrnoval možnost pěstování plodiny v substrátu, neboť není vždy nutné, aby se pěstovala v půdě.
  Tato změna se týká bodu 5 jednotného dokumentu.
  Oblasti produkce, které se hodí k pěstování papriky „Pimiento de Gernika“, jsou velmi omezené kvůli terénním podmínkám, rozvoji měst a tlaku na infrastrukturu a typickému uspořádání malých baskických hospodářství. V důsledku toho se plodiny nestřídají příliš často a někdy se střídají příbuzné druhy (rajčata/papriky), což vede k rozvoji patogenních mikroorganismů v půdě, které jsou tak agresivní, že mohou plodinu zničit. Tyto závažné otázky zdraví rostlin ohrožují přežití papriky „Pimiento de Gernika“, plodiny, která je významnou součástí baskického atlantického zemědělství.
  Hlavní choroby plodin, které napadají papriku „Pimiento de Gernika“, souvisejí s půdou, to znamená, že půda (organický materiál, který prošel půdním rozkladem) je jejich hlavním inokulem. Příčinou těchto půdních onemocnění v atlantických klimatických zónách autonomního společenství Baskicko jsou především virové (Potyvirus nebo Tobamovirus) nebo houbové choroby. Houby rodů Fusarium spp. a Phytophthora ssp. jsou pro papriku „Pimiento de Gernika“ potenciálním zdrojem infekce. Podle průzkumu půdy provedeného v roce 2014 se tyto houby vyskytují v 70 % půdy používané pro pěstování papriky „Pimiento de Gernika“. To potvrdila i studie z roku 2015 o odolnosti pálivých papriček a paprik vůči tobamovirům („Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento“), kterou provedl Santiago Larregla.
  Studie z roku 2011, kterou provedli Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla a Carlos Garbisu, „Provádění organických změn a následné mulčování půdy plastovou fólií snižuje u paprik v mírném klimatu výskyt plísně Phytophthora capsici“, Crop Protection 30, s. 1563–1572, určila, že zelené hnojení je jediným způsobem, jak v půdě inaktivovat inokulum, které je zdrojem houbových chorob (oospory Phytophthora capsici). Vzhledem ke klimatickým podmínkám atlantické zóny Baskicka je tato metodika účinná pouze v případě, že se použije na jaře a v létě, což se shoduje s vegetačním obdobím papriky „Pimiento de Gernika“.
  S ohledem na životní prostředí a jeho biologickou rozmanitost se pěstitelé paprik „Pimiento de Gernika“, kteří je pěstují v souladu s přísnými pravidly integrované produkce, jež omezují používání pesticidů, rozhodli pro tuto plodinu používat substráty jako alternativu k půdě.
  Jak dokazují níže uvedené studie, substrát umožňuje kořenovému systému rostliny se uchytit a funguje jako inertní opora pro rostlinu, aniž narušuje příjem živin. Substráty vhodné pro pěstování paprik „Pimiento de Gernika“ jsou inertními substráty, nicméně je možné použít malé procento organické hmoty ke zhutnění. Ani jedna z těchto dvou složek neposkytuje žádný typ makro- nebo mikroživin, které by rostlina mohla asimilovat. Substrát se vyznačuje především nízkou hustotou, která umožňuje průchod vzduchu a vody jeho strukturou.
  Jedná se o tyto studie:






  — | Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P., 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop (Plynné emise z hnojení půdy zvířecím hnojem u skleníkové papriky), Crop Protection 30, s. 412–419. |
| --- | --- | --- |

2.

Pátý odstavec se mění tak, aby zahrnoval možnost pěstování plodiny v substrátu, neboť není vždy nutné, aby se pěstovala v půdě.

Oblasti produkce, které se hodí k pěstování papriky „Pimiento de Gernika“, jsou velmi omezené kvůli terénním podmínkám, rozvoji měst a tlaku na infrastrukturu a typickému uspořádání malých baskických hospodářství. V důsledku toho se plodiny nestřídají příliš často a někdy se střídají příbuzné druhy (rajčata/papriky), což vede k rozvoji patogenních mikroorganismů v půdě, které jsou tak agresivní, že mohou plodinu zničit. Tyto závažné otázky zdraví rostlin ohrožují přežití papriky „Pimiento de Gernika“, plodiny, která je významnou součástí baskického atlantického zemědělství.

Hlavní choroby plodin, které napadají papriku „Pimiento de Gernika“, souvisejí s půdou, to znamená, že půda (organický materiál, který prošel půdním rozkladem) je jejich hlavním inokulem. Příčinou těchto půdních onemocnění v atlantických klimatických zónách autonomního společenství Baskicko jsou především virové (Potyvirus nebo Tobamovirus) nebo houbové choroby. Houby rodů Fusarium spp. a Phytophthora ssp. jsou pro papriku „Pimiento de Gernika“ potenciálním zdrojem infekce. Podle průzkumu půdy provedeného v roce 2014 se tyto houby vyskytují v 70 % půdy používané pro pěstování papriky „Pimiento de Gernika“. To potvrdila i studie z roku 2015 o odolnosti pálivých papriček a paprik vůči tobamovirům („Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento“), kterou provedl Santiago Larregla.

Studie z roku 2011, kterou provedli Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla a Carlos Garbisu, „Provádění organických změn a následné mulčování půdy plastovou fólií snižuje u paprik v mírném klimatu výskyt plísně Phytophthora capsici“, Crop Protection 30, s. 1563–1572, určila, že zelené hnojení je jediným způsobem, jak v půdě inaktivovat inokulum, které je zdrojem houbových chorob (oospory Phytophthora capsici). Vzhledem ke klimatickým podmínkám atlantické zóny Baskicka je tato metodika účinná pouze v případě, že se použije na jaře a v létě, což se shoduje s vegetačním obdobím papriky „Pimiento de Gernika“.

S ohledem na životní prostředí a jeho biologickou rozmanitost se pěstitelé paprik „Pimiento de Gernika“, kteří je pěstují v souladu s přísnými pravidly integrované produkce, jež omezují používání pesticidů, rozhodli pro tuto plodinu používat substráty jako alternativu k půdě.

Jak dokazují níže uvedené studie, substrát umožňuje kořenovému systému rostliny se uchytit a funguje jako inertní opora pro rostlinu, aniž narušuje příjem živin. Substráty vhodné pro pěstování paprik „Pimiento de Gernika“ jsou inertními substráty, nicméně je možné použít malé procento organické hmoty ke zhutnění. Ani jedna z těchto dvou složek neposkytuje žádný typ makro- nebo mikroživin, které by rostlina mohla asimilovat. Substrát se vyznačuje především nízkou hustotou, která umožňuje průchod vzduchu a vody jeho strukturou.

Jedná se o tyto studie:

—

Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P., 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop (Plynné emise z hnojení půdy zvířecím hnojem u skleníkové papriky), Crop Protection 30, s. 412–419.

| — | Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R., 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika (Vliv různých poměrů dusíku a draslíku v živných roztocích na papriku Gernika), Acta Horticulturae 40, s. 475–478. |
| --- | --- |

—

Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R., 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika (Vliv různých poměrů dusíku a draslíku v živných roztocích na papriku Gernika), Acta Horticulturae 40, s. 475–478.

| — | Larregla, S., 2003. Etiología y epidemiología de la „tristeza“ del pimiento en Bizkaia (Etiologie a epidemiologie „smutku“ biskajské papriky). Probíhá výzkum. Disertační práce, Universidad del País Vasco (Univerzita autonomního společenství Baskicko), Leioa. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., 2003. Etiología y epidemiología de la „tristeza“ del pimiento en Bizkaia (Etiologie a epidemiologie „smutku“ biskajské papriky). Probíhá výzkum. Disertační práce, Universidad del País Vasco (Univerzita autonomního společenství Baskicko), Leioa.

| — | Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A., 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Zelené hnojení pomocí organických úprav v rámci prevence únavy půdy a půdních patogenů v chráněných paprikách). In: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management (Organické úpravy a potlačování chorob rostlin v půdě), s. 437–456. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A., 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Zelené hnojení pomocí organických úprav v rámci prevence únavy půdy a půdních patogenů v chráněných paprikách). In: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management (Organické úpravy a potlačování chorob rostlin v půdě), s. 437–456.

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Provádění organických úprav s následným mulčováním plastovou fólií v rámci prevence kořenové hniloby Phytophthora u paprik v severním Španělsku), Acta Horticulturae 883, s. 353–360. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Provádění organických úprav s následným mulčováním plastovou fólií v rámci prevence kořenové hniloby Phytophthora u paprik v severním Španělsku), Acta Horticulturae 883, s. 353–360.

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Opakované zelené hnojení omezuje výskyt hniloby kořenů a krčků papriky způsobené řasovkou Phytophthora a zároveň zlepšuje kvalitu půdy), Spanish Journal of Agricultural Research 10, s. 794–805. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Opakované zelené hnojení omezuje výskyt hniloby kořenů a krčků papriky způsobené řasovkou Phytophthora a zároveň zlepšuje kvalitu půdy), Spanish Journal of Agricultural Research 10, s. 794–805.

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

Z citovaných studií vyplývá, že mezi produkty získanými metodami pěstování v půdě nebo v substrátu nejsou žádné rozdíly.

V souladu s tím je zahrnuta možnost pěstování plodiny v substrátu, protože substrát umožňuje ukotvení kořenového systému rostliny a působí jako inertní opora pro rostlinu, aniž jí narušuje přísun živin. To znamená, že vlastnosti papriky „Pimiento de Gernika“ nejsou nijak ovlivněny.

Stávající znění:

„Pro účely udržení rovnováhy a dostatečné míry výživných látek v půdě i v rostlině je třeba přiměřeně hnojit, přičemž je třeba přihlédnout k pěstování, nutričnímu stavu rostliny, míře úrodnosti půdy a jiným faktorům (voda, organická hmota atd.).“

se nahrazuje tímto:

„Papriku ‚Pimiento de Gernika‘ lze pěstovat v půdě i v substrátu. Pro účely udržení rovnováhy a dostatečné míry výživných látek v půdě i v substrátu je třeba přiměřeně hnojit.

Půda i substrát musí být vždy v souladu s příslušnými právními předpisy o integrované produkci.

Substrát používaný k pěstování se vyznačuje nízkou hustotou (30–150 kg/m3), která umožňuje průchod vzduchu a vody jeho strukturou a působí jako inertní opora pro rostlinu, aniž jí narušuje přísun živin.“

| 3. | Odstavec 13:
  Slovo „denně“ se nahrazuje slovem „často“, jelikož první uvedené slovo by mohlo být vykládáno tak, že sklizeň musí být prováděna každý den. Sklizeň musí probíhat tak často, jak vyžaduje dozrávání plodin; četnost se v průběhu produkčního cyklu mění.
  Kromě toho může docházet k výrazným výkyvům v produkci. Vzhledem k tomu, že se plodiny musí sklízet ručně, může někdy sklizeň trvat déle kvůli nedostatku pracovních sil, jelikož podniky jsou převážně rodinného typu.
  Tato změna se týká bodu 3.5 jednotného dokumentu.
  Stávající znění:
  „Vzhledem k tomu, že plod se sklízí, když má optimální zralost, sklizeň se provádí denně a balení probíhá ve stejný den. Ve výjimečných případech a v době náporů v produkci však může balení probíhat i následující den.“
  se nahrazuje tímto:
  „Vzhledem k tomu, že plod se sklízí, když má optimální zralost, sklizeň se provádí často a balení proto probíhá ve stejný den. Ve výjimečných případech a v době náporů v produkci však může balení probíhat i během několika následujících dní.“ |
| --- | --- |

3.

Odstavec 13:

Slovo „denně“ se nahrazuje slovem „často“, jelikož první uvedené slovo by mohlo být vykládáno tak, že sklizeň musí být prováděna každý den. Sklizeň musí probíhat tak často, jak vyžaduje dozrávání plodin; četnost se v průběhu produkčního cyklu mění.

Kromě toho může docházet k výrazným výkyvům v produkci. Vzhledem k tomu, že se plodiny musí sklízet ručně, může někdy sklizeň trvat déle kvůli nedostatku pracovních sil, jelikož podniky jsou převážně rodinného typu.

Stávající znění:

„Vzhledem k tomu, že plod se sklízí, když má optimální zralost, sklizeň se provádí denně a balení probíhá ve stejný den. Ve výjimečných případech a v době náporů v produkci však může balení probíhat i následující den.“

se nahrazuje tímto:

„Vzhledem k tomu, že plod se sklízí, když má optimální zralost, sklizeň se provádí často a balení proto probíhá ve stejný den. Ve výjimečných případech a v době náporů v produkci však může balení probíhat i během několika následujících dní.“

| 4. | Odstavec 14 a 16:
  Požadavek, aby balení probíhalo v oblasti produkce, je třeba odstranit, protože balení jako takové není fází produkce ani nemá vliv na zajištění kvality a pravosti produktu. Ostatní požadavky na balení, které by mohly ovlivnit konečnou kvalitu výrobku, jsou zachovány.
  Tato změna se týká bodu 3.5 jednotného dokumentu.
  Odstavce 14 a 16, které jsou uvedeny níže a které se týkají požadavku, aby balení probíhalo v oblasti produkce, se zrušují.
  Odstavec 14: „Účelem požadavku, aby zpracování a balení probíhalo v oblasti produkce je chránit dobrou pověst zeměpisného označení, a zaručit tak nejen pravost produktu, ale i úroveň jeho kvality a jeho vlastností.“

  Odstavec 16: „Balení mimo oblast produkce navíc komplikuje úkoly související s kontrolou, což by mohlo mít negativní vliv na kvalitu a zajištění pravosti výrobku.“ |
| --- | --- |

4.

Odstavec 14 a 16:

Požadavek, aby balení probíhalo v oblasti produkce, je třeba odstranit, protože balení jako takové není fází produkce ani nemá vliv na zajištění kvality a pravosti produktu. Ostatní požadavky na balení, které by mohly ovlivnit konečnou kvalitu výrobku, jsou zachovány.

Odstavce 14 a 16, které jsou uvedeny níže a které se týkají požadavku, aby balení probíhalo v oblasti produkce, se zrušují.

Odstavec 14: „Účelem požadavku, aby zpracování a balení probíhalo v oblasti produkce je chránit dobrou pověst zeměpisného označení, a zaručit tak nejen pravost produktu, ale i úroveň jeho kvality a jeho vlastností.“

Odstavec 16: „Balení mimo oblast produkce navíc komplikuje úkoly související s kontrolou, což by mohlo mít negativní vliv na kvalitu a zajištění pravosti výrobku.“

| 5. | Odstavec 19:
  Sběr se musí provádět ručně, protože některé aspekty kvality, jako je například to, aby slupka nebyla příliš silná, lze posoudit pouze ručně. Strojní balení je však povoleno, protože technologický pokrok umožnil šetrné zacházení s produktem a zároveň celý proces urychlil.
  Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.
  Stávající znění:
  „Balení se provádí ručně a vždy s maximální péčí, aby byly zachovány fyzické vlastnosti produktu.“
  se nahrazuje tímto:
  „Sběr se provádí ručně a jak třídění, tak i balení se provádí vždy s maximální péčí, aby byly zachovány fyzické vlastnosti produktu.“ |
| --- | --- |

5.

Odstavec 19:

Sběr se musí provádět ručně, protože některé aspekty kvality, jako je například to, aby slupka nebyla příliš silná, lze posoudit pouze ručně. Strojní balení je však povoleno, protože technologický pokrok umožnil šetrné zacházení s produktem a zároveň celý proces urychlil.

Stávající znění:

„Balení se provádí ručně a vždy s maximální péčí, aby byly zachovány fyzické vlastnosti produktu.“

se nahrazuje tímto:

„Sběr se provádí ručně a jak třídění, tak i balení se provádí vždy s maximální péčí, aby byly zachovány fyzické vlastnosti produktu.“

SOUVISLOST SE ZEMĚPISNOU OBLASTÍ

Tento odstavec musel být upraven tak, aby z něj byly odstraněny odkazy na pěstování v půdě a pod fólií, které nemají vliv na souvislost, neboť ta se zakládá na proslulosti produktu.

Oddíl 5 jednotného dokumentu týkající se souvislosti musel být změněn tak, že bylo z prvního řádku třetího odstavce oddílu 5.1 odstraněno slovo „půda“, z druhé části čtvrtého odstavce oddílu 5.1 slovo „půdy“ a z desátého odstavce oddílu 5.3 slova „v půdě“, a to ze stejných důvodů, které byly uvedeny u změny oddílu F specifikace produktu, tj. doplnění pěstování v substrátu v oddílu „Metoda produkce“, a protože půda a substrát nejsou faktory, které by potvrzovaly souvislost, neboť u produktu „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ je tato souvislost založena na proslulosti produktu.

Druhý prvek odůvodňující souvislost („tradiční postupy“) je zachován, protože tradiční znalosti nezávisejí na používání substrátu.

Paprika „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ je mezi spotřebiteli v Baskicku velmi oblíbená, protože se jedná o plodinu, která se v regionu pěstuje již po staletí a jejíž semena se spolu s pěstitelskými postupy předávají z generace na generaci, a proto je součástí historie Biskajska. Tento systém pěstování a uchovávání semen předávaných z generace na generaci navíc vedl k tomu, že se paprika „Pimiento de Gernika“ přirozeně přizpůsobila svému prostředí, a k vytvoření odrůd s jedinečnými genetickými vlastnostmi (Iker a Derio). Vliv tohoto produktu na gastronomii Baskicka je tak velký, že existuje sdružení „Cofradía del Gernikako Piperra“, které přispívá k šíření pověsti tohoto produktu z venkova do měst.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PIMIENTO DE GERNIKA“ / „GERNIKAKO PIPERRA“

EU č.: PGI-ES-0673-AM01 – 22. února 2016

CHZO (X) CHOP ( )

1.   Název (názvy)

„Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“

2.   Členský stát nebo Třetí Země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Papriky chráněné zeměpisným označením „Gernikako Piperra“ / „Pimiento de Gernika“ jsou plody druhu Capsicum annuum L., které patří k místní odrůdě odrůdového typu Gernika a jsou určeny k lidské spotřebě v čerstvém stavu, jsou sklízeny před dosažením zralosti a konzumují se po tepelné úpravě smažením. V rámci této místní odrůdy byly vybrány různé pododrůdy, z nichž dvě byly zapsány do rejstříku obchodních odrůd pod názvem „Derio“ a „Iker“. Jakákoliv jiná pododrůda této místní odrůdy mající vlastnosti charakterizující odrůdový typ Pimiento de Gernika může být rovněž chráněna zeměpisným označením.

Plod papriky „Pimiento de Gernika“ se vyznačuje svojí sladkostí – neobsahuje žádné nebo jen malé množství kapsaicinu – neboť v přírodních podmínkách Baskicka obvykle není pálivý, má tenkou stěnu (2 až 3 mm silnou*), na podélném řezu má tvar středního až úzkého trojúhelníku, který odpovídá typům C3 a C1 podle klasifikace Pochard (1966).

Tato paprika se upravuje především smažením čerstvých, ještě nezralých plodů, což je v současnosti nejoblíbenější způsob její konzumace. Plody se sklízejí ve stadiu, kdy jsou ještě celé stejnoměrně zelené a před dosažením své konečné velikosti, přičemž jejich délka bez stopky se pohybuje od 6 do 9 cm, šířka od 2 do 3 cm a hmotnost od 10 do 12 gramů. Jejich barva může být středně až tmavě zelená. Jsou úzké a protáhlé. Mají tvar trojúhelníku na podélném řezu a elipsovitý až trojúhelníkovitý tvar na příčném řezu, se dvěma nebo třemi nepříliš výraznými komorami. Mají ostrou špičku a neporušenou, tenkou a dlouhou stopku. Ploché a vyduté tvary nejčastěji převládají v oblasti vrůstání stopky do plodu. Slupka je jemná, nehouževnatá a při konzumaci nevýrazná. Papriky mají hladkou texturu a svěží vzhled. Uvnitř plodu jsou semena perleťové barvy, která nejsou zcela dotvořená.

Odrůdový typ Gernika je také znám jako „paprika choricero“ nebo „biskajská paprika“.

Velká část produkce se konzumuje v čerstvém stavu, před dosažením konečné velikosti.

| (* | Vlastnosti papriky ve zralém stavu) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Papriky musí být vyprodukovány v zeměpisné oblasti.

Pěstují se ve volném výsevu nebo pod fólií. Produkce probíhá za pomoci pěstitelských technik, které jsou nejvhodnější pro optimální růst a zrání papriky. Je zakázáno používat jakékoli produkty nebo pěstitelské postupy, které by mohly mít vliv na kvalitu výrobku.

„Volný výsev se provádí v dubnu až květnu, zatímco výsev ve sklenících nebo ve fóliovnících probíhá o něco dříve, a to v průběhu února, března a dubna; v červnu je možné zahájit druhý pěstební cyklus. Volně pěstované papriky se začínají sklízet v červnu a skleníkové plody v polovině dubna. Sklizeň probíhá hlavně v období od dubna do listopadu. Hustota výsevu je maximálně čtyři sazenice na metr čtvereční.

Papriky jsou ošetřovány jen v míře nezbytně nutné pro získání produktu, přičemž se dává v rámci možností přednost biologickým prostředkům nebo technikám boje proti škůdcům.

Sklizeň se provádí ručně a v několika etapách, přičemž sběr optimálně zralých plodů se provádí tak často, jak je třeba. Provádí se s maximální péčí, aby nedošlo k poškození plodu a byly tak zachovány jeho fyzikální vlastnosti.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Vzhledem k tomu, že plod se sklízí, když má optimální zralost, sklizeň se provádí často a balení probíhá ve stejný den. Ve výjimečných případech a v době náporů v produkci však může balení probíhat i během několika následujících dní.

Jedná se o čerstvý produkt, který lze uchovávat jen po omezenou dobu a u nějž se nedoporučuje chladírenské skladování, nepotřebná přeprava a čekací doby, vzhledem k jejich negativnímu vlivu na kvalitu produktu.

Vzhledem ke zvláštním vlastnostem produktu (uvádění na trh v čerstvém stavu, tenká slupka i dužina, nedozrálý produkt) se jedná o papriku, která je velmi citlivá na náhlé změny teploty a vlhkosti a která rychle dozrává. Proto jakákoliv další manipulace a přeprava nad rámec nezbytně nutné manipulace při balení a přepravě ke konečnému spotřebiteli by znamenala porušení jakostních vlastností produktu.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kromě obecných informací, které stanoví právní předpisy, musí být na štítcích paprik s chráněným zeměpisným označením „Pimiento de Gernika“ nebo „Gernikako Piperra“, uvedeno „Pimiento de Gernika“ nebo „Gernikako Piperra“ a její logo.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast zahrnuje provincie Gipuzkoa a Biskajsko a následující oblasti provincie Álava: oblast „Cantábrica Alavesa“, která zahrnuje obce Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio a Artziniega, a oblast „Estribaciones del Gorbea“, která zahrnuje obce Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano a Aramaio.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1.   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Zeměpisná oblast, která se hodí k produkci, je omezena na atlantickou část Baskicka a vyznačuje se mezotermálním klimatem s mírnými teplotami a velmi častými dešti, bez období sucha a s maximálními srážkami na podzim a v zimě. Jedná se o atlantické klima, které díky vlivu oceánských proudů ve směru ze západu na východ poskytuje této oblasti mnohem teplejší (průměrná roční teplota 13 °C s teplotním rozsahem 11 °C) a vlhčí podnebí, než by odpovídalo této zeměpisné šířce.

Optimální vlhkost vzduchu se pohybuje v rozmezí od 60 do 75 %. Nižší vlhkost vzduchu v kombinaci s obdobím vysokých teplot a silného slunečního záření napomáhají vzniku fyziologických problémů, které snižují obchodní jakost plodů, jako například příliš silná slupka (což znehodnocuje jeho hlavní použití jako papriky na smažení).

Pokud se k těmto přírodním podmínkám připojí příliš suchá půda a velká evapotranspirační vláhová potřeba, mohou nastat dvě fyziologické změny, které zhoršují kvalitu plodů, a to vrcholová hniloba a/nebo občasný výskyt pálivých plodů následkem zvýšení obsahu kapsaicinu.

Klima Baskicka plně vyhovuje agroklimatickým potřebám této papriky. Atlantická část území Baskicka poskytuje paprice požadovanou teplotu, která je nutná pro její normální růst, tj. mírná a ne příliš vysoká, s vyloučením rizika mrazu.

Agroklimatické podmínky vymezené zeměpisné oblasti dodávají této paprice zvláštní jakostní vlastnosti, které ji proslavily a kterým vděčí za svoji pověst, neboť díky nim byly odstraněny nebo sníženy vady, které ji znehodnocují, jako je příliš silná slupka nebo vrcholová hniloba.

5.2.   Specifičnost produktu

„Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ je místní odrůda dobře přizpůsobená agroklimatickým podmínkám atlantické části Baskicka.

Agroklimatické podmínky oblasti produkce dávají této paprice zvláštní vlastnosti, jako je absence pálivosti a jemnost její dužiny, kterými je vyhlášená a známá.

Tento druh papriky je náročný na okolní teplotu. Při teplotách pod 15 °C se její růst zpomalí a při méně než 10 °C se zastaví úplně. Teploty nad 35 °C mohou způsobit opadávání květu a mladých plodů. Optimální vegetativní růst a vytváření plodu probíhá při denní teplotě 25 °C a noční teplotě 18 °C. Při teplotě 1 °C dochází k poškození mrazem. Pro vývoj rostliny je nutná teplota půdy vyšší než 12 °C, pro vývoj kultury je nutná průměrná denní teplota vzduchu 20 °C a pouze mírné rozdíly mezi denními a nočními teplotami.

Její velikost představuje rovněž jednu z jejích zvláštností, neboť předčasná sklizeň papriky zaručuje jemnost dužiny, nevýraznost slupky při konzumaci, šťavnatost a příjemnou chuť.

Je to paprika známá svou výjimečnou chutí a vysokou kvalitou, která se obvykle konzumuje osmažená jako předkrm, příloha nebo hlavní jídlo a je jednou z nejtypičtějších potravin baskické kuchyně.

5.3.   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Vztah mezi vymezenou zeměpisnou oblastí a „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ je založen na proslulosti a pěstitelských postupech se starobylou tradicí, o čemž svědčí mimo jiné i velká obliba, jíž se výrobek těší u spotřebitelů v Baskicku, stejně jako jeho vysoká tržní cena.

Tento produkt je jedním z nejstarších kultivarů Baskicka. Jeho semena spolu s tajemstvím produkce si po staletí předávaly generace mezi sebou a tato paprika je součástí historie Biskajska.

Všichni významní autoři gastronomické literatury Baskicka a někteří další španělští autoři (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere nebo Ignacio Domenech) psali o přednostech tohoto produktu ve svých článcích nebo jej použili v některém ze svých receptů. Používají jej rovněž světoznámí baskičtí šéfkuchaři jako Arguiñano nebo Subijana.

V roce 1998 bylo vytvořeno sdružení, které se věnuje výhradně propagaci „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“: „Cofradía del Gernikako Piperra“. Toto sdružení pořádá různé propagační akce zaměřené na „Pimiento de Gernika“, mezi nimiž je třeba zmínit ochutnávku na tradičním trhu v obci Gernika, která jako její hlavní pěstitelská oblast dala paprice své jméno a kde se každé pondělí koná slavný trh ovoce a zeleniny, na němž tato paprika hraje důležitou roli.

„Gernické poslední pondělí“ je největší zemědělský veletrh Baskicka se 100 000 návštěvníky; koná se vždy poslední pondělí v říjnu. O tomto trhu je zmínka již v zakládací listině města Gernika, která pochází z roku 1366.

Pověst tohoto výrobku také dokládá index proslulosti, který mu byl přidělen v rámci průzkumu trhu společností IKERFEL zaměřeného na uznávané kvalitní produkty; průzkum vycházel z 900 pohovorů zpracovaných kvantitativní metodou, které byly provedeny mezi 16. a 30. červencem 2009 s osobami odpovědnými za nákupy pro domácnost a žijícími v autonomním společenství Baskicko. Podle této studie se „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ může pochlubit indexem naprosté proslulosti (spontánní a navržené), který dosáhl výše 83 % populace autonomního společenství Baskicko.

Jak již bylo uvedeno, vedle reputace výrobku a pěstitelských postupů, má pro kvalitu a specifičnost výrobku zásadní význam klima vymezené zeměpisné oblasti.

Klima zeměpisné oblasti má zároveň teplotní i vlhkostní podmínky, které jsou pro pěstování tohoto druhu papriky nezbytné a zaručují správný vegetativní a reprodukční vývoj.

Je-li tato paprika pěstována v jiných oblastech na jihu Španělska, které mají teplejší podnebí, a v obdobích, kdy jsou teploty vysoké a vlhkost vzduchu nízká, obchodní kvalita plodu klesá, neboť větší část plodů je zasažena výše uvedenými fyziologickými problémy: příliš silnou slupkou, vrcholovou hnilobou a pálivou chutí plodů.

Místní odrůda je přímým výsledkem pozorování a znalostí zemědělců dané oblasti. Odráží vztah k místnímu prostředí a je velmi dobře přizpůsobena podmínkám této oblasti. V průběhu historie dokázal člověk úspěšně uchovat odrůdový typ Pimiento de Gernika, způsob jeho pěstování i jeho zvláštní obchodní využití, které přispěly k zachování originality tohoto typu papriky. Papriky „Pimiento de Gernika“ vděčí za svou osobitost svému dokonalému přizpůsobení oblasti produkce.

Odkaz na zveřejnění specifikace

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---