# Официален вестник C 97/28 ф

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 97 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6528 февруари 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 97

Издание на български език

Информация и известия

Година 6528 февруари 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г. |
| 2022/C 97/01 | Резолюция относно работната програма на Европейската комисия за 2022 г. и политическите приоритети на Европейския комитет на регионите за 2022 г. | 1 |
| 2022/C 97/02 | Резолюция на Европейския комитет на регионите относно предложението за Европейска година на младежта | 7 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г. |
| 2022/C 97/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество | 10 |
| 2022/C 97/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски план за борба с рака | 17 |
| 2022/C 97/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост | 21 |
| 2022/C 97/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Изкореняване на бездомничеството в Европейския съюз: местната и регионалната гледна точка | 26 |
| 2022/C 97/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС за биологичното земеделие | 30 |
| 2022/C 97/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Устойчива синя икономика и аквакултури | 36 |
| 2022/C 97/09 | Становище на Европейския комитет на регионите — Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа | 43 |
| 2022/C 97/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2020 г. | 50 |
| 2022/C 97/11 | Становище на Европейския комитет на регионите — Измерението, свързано с равенството между половете, в структурните фондове и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г., с акцент върху подготовката на оперативните програми | 56 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г.

2022/C 97/01

Резолюция относно работната програма на Европейската комисия за 2022 г. и политическите приоритети на Европейския комитет на регионите за 2022 г.

1

2022/C 97/02

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно предложението за Европейска година на младежта

7

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г.

2022/C 97/03

Становище на Европейския комитет на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество

10

2022/C 97/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски план за борба с рака

17

2022/C 97/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост

21

2022/C 97/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Изкореняване на бездомничеството в Европейския съюз: местната и регионалната гледна точка

26

2022/C 97/07

Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС за биологичното земеделие

30

2022/C 97/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Устойчива синя икономика и аквакултури

36

2022/C 97/09

Становище на Европейския комитет на регионите — Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа

43

2022/C 97/10

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2020 г.

50

2022/C 97/11

Становище на Европейския комитет на регионите — Измерението, свързано с равенството между половете, в структурните фондове и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г., с акцент върху подготовката на оперативните програми

56

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г. |
| 2022/C 97/12 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски подход към изкуствения интелект — Законодателен акт за изкуствения интелект (преразгледано становище) | 60 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г.

2022/C 97/12

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски подход към изкуствения интелект — Законодателен акт за изкуствения интелект (преразгледано становище)

60

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г.

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/1

---

Резолюция относно работната програма на Европейската комисия за 2022 г. и политическите приоритети на Европейския комитет на регионите за 2022 г.

(2022/C 97/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид:

| — | работната програма на Европейската комисия за 2022 г.; |
| --- | --- |

—

работната програма на Европейската комисия за 2022 г.;

| — | Протокола за сътрудничество с Европейската комисия от февруари 2012 г.; |
| --- | --- |

—

Протокола за сътрудничество с Европейската комисия от февруари 2012 г.;

| — | резолюцията на КР относно приоритетите му за периода 2020—2025 г. (1); |
| --- | --- |

—

резолюцията на КР относно приоритетите му за периода 2020—2025 г. (1);

| — | резолюцията на КР относно предложенията му с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2022 г. (2); и |
| --- | --- |

—

резолюцията на КР относно предложенията му с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2022 г. (2); и

| — | резолюцията на КР относно Годишния регионален и местен барометър на ЕС за 2021 г. (3); |
| --- | --- |

—

резолюцията на КР относно Годишния регионален и местен барометър на ЕС за 2021 г. (3);

| 1. | призовава Европейския парламент, Съвета и Комисията да вземат предвид изложените в настоящата резолюция виждания и предложения в съвместната декларация относно законодателните приоритети на ЕС за 2022 г., и изразява готовност да допринесе за нейното изпълнение; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня ангажимента на Комисията да предприеме последващи действия във връзка с предложенията, формулирани в резултат на Конференцията за бъдещето на Европа. Счита, че интерактивната многоезична цифрова платформа и гражданските панели са възможен инструмент за общоевропейски механизъм за постоянен диалог с гражданите, и е готов да поеме ключова роля в този процес; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства Европейската година на младежта през 2022 г. и се ангажира да си сътрудничи тясно с другите институции на ЕС и всички съответни заинтересовани страни за насърчаване на участието на младежта на всички равнища; |
| --- | --- |

3.

Доближаване на Европа до хората

| 4. | отново призовава Комисията да включи регионалното и местното измерение в обхвата на законодателните и незаконодателните мерки, очертани в Плана за действие за европейската демокрация, и изтъква колко е важно да се съхрани почтеността на местните и регионалните избори и да се предоставят правомощия на местните общности в борбата срещу дискриминацията и дезинформацията; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отправя искане бъдещата законодателна инициатива за защита на свободата на медиите да вземе под внимание положението на местните и регионалните медии; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подкрепя поставения от Комисията акцент върху гарантирането на ефективно прилагане на принципите на правовата държава, включително принципа на върховенство на правото на ЕС, като предпоставка за равни права и правна сигурност при изпълнението на общите политики; |
| --- | --- |

6.

| 7. | изтъква необходимостта да се продължат усилията за постигане на Съюз на равенство, включително като се предложат нови мерки за предотвратяване и борба с насилието над жени, и поради това очаква да бъде включен в създаването на нов междуинституционален орган на ЕС по етика; |
| --- | --- |

7.

| 8. | е изцяло ангажиран с прилагането на концепцията за „активна субсидиарност“ и отново призовава за систематично използване на таблицата за оценка на субсидиарността в предложенията на Комисията; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подкрепя намерението да се намали административната тежест за гражданите и предприятията чрез подхода на отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови. Очаква все пак този процес да бъде в съответствие с икономическите, социалните и екологичните стандарти на ЕС и да се базира на основан на доказателства подход и оценка на цената на бездействието; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отново призовава за преразглеждане на междуинституционалното споразумение, както и на неговите насоки и инструментариум, като в тях се включи многостепенното измерение на европейския законодателен процес, както беше предложено от Работната група по въпросите на субсидиарността; |
| --- | --- |

10.

| 11. | в този контекст приветства ангажимента на Комисията за укрепване на оценките на териториалното въздействие и проверките на въздействието върху селските райони с оглед на това нуждите и спецификите на различните територии в ЕС да бъдат отчитани в по-голяма степен. КР посочва, че е необходимо да се вземат предвид и граничните региони. Поради това КР призовава Комисията да гарантира, че оценките на въздействието от етапа на създаване и оценките на въздействието включват оценка на потенциалното териториално диференцирано въздействие на всяка законодателна инициатива; освен това подкрепя плановете ѝ да организира мащабна конференция за по-доброто регулиране през 2022 г., като обърне специално внимание на местното и регионалното измерение, както беше направено в платформата „Готови за бъдещето“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава нарастващото значение на прогнозирането като политически инструмент за изготвяне на основани на факти дългосрочни перспективи в много области на политиката, в които местните и регионалните власти носят ключови отговорности, като например икономическата подкрепа, демографията, мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и приспособяване към него, образованието, здравеопазването, уменията или инфраструктурата. Поради това отново заявява своя ангажимент да подкрепя Комисията при картографирането на капацитета за прогнозиране на местно и регионално равнище, така че да се вземе предвид местният и регионалният опит, по-специално в годишния доклад за стратегическите перспективи; |
| --- | --- |

12.

Изграждане на устойчиви общности

| 13. | отправя искане за систематично организиране на многостепенни платформи и диалози с цел осигуряване на структурирано и приобщаващо участие на местните и регионалните власти в планирането и изпълнението на инициативите по линия на Зеления пакт; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава огромните териториални предизвикателства на екологичния преход, в това число в транспортния сектор, признава специфичното положение на регионите с развито автомобилостроене и призовава за многостепенен диалог за справедлив преход в автомобилния сектор; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ще продължи да подпомага прилагането на дългосрочна визия за селските райони и прехода към по-екологосъобразно, по-интелигентно и устойчиво селско стопанство. Изготвянето на програма за селските райони следва да положи основите за въвеждането на механизъм за управление на селските райони, като същевременно защитава местната идентичност и характеристики, и да зададе ясни количествени показатели за селското измерение в рамките на европейския семестър; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подкрепя приоритизирането на амбицията за нулево замърсяване, с цел да се защитят хората и екосистемите, и очаква местните и регионалните власти да бъдат взети предвид в предстоящия пакет за нулево замърсяване, по-специално чрез създаването на платформа на заинтересованите страни по темата и набор от показатели за регионите в ЕС; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава предстоящите предложения относно пластмасите и кръговата икономика да вземат предвид приноса, който вече е предоставен в съответните становища на КР, включително акцента върху правомощията на местните и регионалните власти за събиране и управление на отпадъците; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава Комисията да продължи да насърчава използването на космически технологии и наличието на данни на местно равнище с цел борба с изменението на климата, насърчаване на енергийния преход, опазване на околната среда и прилагане на Зеления пакт; |
| --- | --- |

18.

| 19. | очаква преразглеждането на Директивата относно енергийните характеристики на сградите с оглед на пълното прилагане на вълната на саниране и призовава Комисията да доразвие настоящото засилено сътрудничество с КР; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отново заявява, че за да се гарантира успехът на Европейския зелен пакт, е необходим задълбочен преглед на Регламента относно управлението на Енергийния съюз, който да бъде обвързан с Програмата на ООН до 2030 г. и рамката на ЦУР, както и със структурното прилагане на многостепенно управление чрез систематични многостепенни диалози по Зеления пакт; |
| --- | --- |

20.

| 21. | приветства инструментариума за управление на колебанията на цените на енергията и призовава да се започне със засилени действия за борба с енергийната бедност и уязвимостта спрямо изменението на климата; |
| --- | --- |

21.

| 22. | приветства признаването на неразривната връзка между кризите в областта на климата и биологичното разнообразие и настоява Европейската комисия да продължи да насърчава многостепенното управление в ЕС и в световен мащаб въз основа на Декларацията от Единбург, по-специално на предстоящите 15-а конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и 27-а конференция на страните по РКООНИК; призовава за изготвяне на законодателен акт за океаните, който да включва местните и регионалните власти в опазването на морската среда; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава за укрепване на изпълнението на стратегията на ЕС за адаптиране към изменението на климата въз основа на мисията за адаптиране към изменението на климата и Механизма на ЕС за подкрепа на политиките за адаптация; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства амбицията на Комисията за постигане на целите, определени в Цифровия компас за 2030 г., и призовава за интегриране на цифровото сближаване като допълнително измерение наред с икономическото, социалното и териториалното сближаване в рамките на политиките на ЕС; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изразява съжаление във връзка с липсата на съответни показатели на местно и регионално равнище за мониторинг на целите на цифровото десетилетие до 2030 г.; с оглед на това настоява да бъдат разработени такива показатели; |
| --- | --- |

25.

| 26. | приветства ангажимента на Комисията за приемане на европейски законодателен акт за чиповете като възможност да се разгледа силната зависимост на ЕС от доставките на съвременни технологии от трети държави; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приветства обявената правна инициатива за инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации. Призовава Европейската комисия да гарантира, че водещата роля на МРВ е отразена в нейното предложение, особено що се отнася до усилията за справяне със смущенията на единния пазар на територии, които разчитат на силни трансгранични вериги на доставки и обмен; |
| --- | --- |

27.

| 28. | приветства намерението на Комисията да преразгледа политиката на ЕС в областта на конкуренцията. Подчертава, че при евентуално преразглеждане на определянето на пазара трябва внимателно да се прецени до каква степен това ще се отрази на икономическия баланс между различните региони на ЕС, както и на МСП и потребителите; |
| --- | --- |

28.

| 29. | изразява съжаление, че в работната програма на Комисията не се предвиждат действия за посрещане на фундаменталните промени, които Зеленият пакт, цифровизацията и декарбонизацията ще внесат в европейската промишленост. Поради това препоръчва на Комисията да обвърже по-тясно бъдещата си промишлена политика с концепцията за ориентиране към бъдещето и да вземе предвид поуките, извлечени от конкурентоспособните регионални екосистеми, значението на главните базови технологии и необходимостта от постигане на баланс между конкурентоспособността и отворената стратегическа автономност; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава значението на защитата на основните права на гражданите в бъдещите регламенти на ЕС относно изкуствения интелект (ИИ), както и на засилването на етичните изисквания при внедряването на високорисков ИИ; във връзка с това приветства обществената консултация на Европейската комисия относно адаптирането на правилата за гражданска отговорност към специфичните предизвикателства на цифровата ера и изкуствения интелект (4) и очаква, че това ще доведе до актуализирана рамка, насочена към осигуряване на правна защита на потребителите за вреди, причинени от приложения с ИИ; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ангажира се да работи за създаването на пълноценен Европейски здравен съюз, който да е в съответствие с принципа на субсидиарност, и призовава за по-ясна роля на Европейския парламент и регионите в бъдещия Европейски орган за готовност и реакция при извънредни здравни ситуации (HERA), както и в европейското пространство на здравни данни; отправя изрично искане местните и регионалните власти да бъдат включени в планирането и изпълнението на извънредни мерки при здравни кризи като част от предложението за HERA, както и в рамките на проекта за регламент относно сериозните трансгранични заплахи за здравето; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава Комисията да вземе предвид ролята на местните и регионалните власти в областта на профилактиката на раковите заболявания; изразява готовност да даде становището си относно предстоящата препоръка за скрининга и да бъде част от процеса на изпълнение; |
| --- | --- |

32.

| 33. | отново отправя препоръките, съдържащи се в неговото становище относно Новия пакт за миграцията и убежището. Обща миграционна политика, основана на солидарност и гарантираща ефикасно управление на миграционните потоци, както се изисква от Договорите, може да бъде постигната само с участието на всички равнища на управление, включително на местното и регионалното равнище; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отново изтъква необходимостта от функциониращо Шенгенско пространство без вътрешни граници; подкрепя усилията на държавите членки и Комисията за защита на външните граници на ЕС при същевременно спазване на принципите на правовата държава и зачитане на правата на човека; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава институциите на ЕС да подкрепят финансово държавите членки, които защитават успешно външните граници на ЕС; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава необходимостта от по-добра координация, сътрудничество и обмен на ключова информация между местните и регионалните власти, държавите членки и правоприлагащите органи с цел ефективно справяне с трансграничните престъпления, и по-специално с тероризма и организираната престъпност; |
| --- | --- |

36.

| 37. | очаква Комисията да предприеме последващи действия във връзка с искането на КР за задълбочаване в териториален план на отношенията между Обединеното кралство и ЕС. КР ще допринесе за улесняването и развитието на териториалното сътрудничество с децентрализираните нации и местните и регионалните власти в Обединеното кралство, включително извън институционалната рамка на Споразумението за търговия и сътрудничество; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Комисията да започне да оказва постоянна и структурирана подкрепа на партньорското сътрудничество между местните власти в Западните Балкани и техните партньори в ЕС, по-специално чрез съвместните консултативни комитети с Черна гора, Северна Македония и Сърбия, и работна група „Западни Балкани“ на КР. Приветства възобновяването на стратегическата подкрепа по линия на TAIEX за местните власти в Западните Балкани; |
| --- | --- |

38.

| 39. | приветства трайния ангажимент на Комисията към Източното партньорство (ИП) и по-специално приемането на предложението на КР за създаване на Академия за публична администрация към Източното партньорство; |
| --- | --- |

39.

| 40. | отново заявява, че в рамките на подновеното партньорство с държавите от южното съседство всички институции на ЕС следва да разглеждат местните и регионалните власти като ключови партньори за устойчиво развитие, така че да се даде нов тласък на реформите за децентрализация; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава Комисията да признае приноса, който местните и регионалните власти могат да окажат за мира и просперитета в трети държави с инициативи като тази от Никозия, която е конкретен пример за партньорско сътрудничество; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава за ясен план за дългосрочен ангажимент и финансово укрепване на Механизма за гражданска защита на ЕС и неговите инструменти по отношение както на предотвратяването и готовността при бедствия, така и на колективния капацитет за реагиране при извънредни ситуации. Освен това настоятелно призовава Комисията да включи регионалния и местния опит в областта на управлението на бедствия в наскоро създадената Мрежа на Съюза за знания в областта на гражданската защита; |
| --- | --- |

42.

Сближаването — наша основна ценност

| 43. | подчертава решаващата роля на политиката на сближаване и с оглед на това отправя искане да се даде възможност на градовете и регионите да се възползват максимално от NextGenerationEU, с цел да се консолидират дългосрочните и устойчивите инвестиции, които те планират в рамките на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

43.

| 44. | призовава Комисията да докладва за участието на МРВ във фазата на изпълнение на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) в своя доклад за преглед на прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), който трябва да бъде представен до юли 2022 г. (член 16 от Регламента за МВУ). Призовава за цялостно зачитане на принципа на партньорство и за прилагането му в рамките на Фонда за справедлив преход (ФСП) и Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), както и за бързо одобрение на всички НПВУ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | приветства решението на Комисията да поднови прегледа на икономическото управление и счита, че е настъпил моментът да се преосмисли фискалната рамка на ЕС, за да не се допусне отново публичните инвестиции и обществените услуги да се превърнат в променлива величина; |
| --- | --- |

45.

| 46. | изразява съжаление, че Комисията не възнамерява да удължи срока на ставката на съфинансиране в размер на 100 % с още една година и да увеличи прага de minimis в рамките на Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса — плюс, предвид бюджетните ограничения, с които регионалните и местните власти все още се сблъскват; |
| --- | --- |

46.

| 47. | приветства решението за подновяване на стратегическото партньорство на ЕС с най-отдалечените региони, за да се отчете надлежно въздействието на епидемията от COVID и да се адаптира подкрепата от ЕС; |
| --- | --- |

47.

| 48. | изразява загриженост относно бавния процес на одобряване на споразуменията за партньорство в държавите членки с оглед на слабото усвояване на наличните структурни фондове и предлага тясно сътрудничество между регионите и институциите на ЕС за ускоряване на процеса на одобрение, включително на оперативните програми; |
| --- | --- |

48.

| 49. | отправя искане към Комисията да създаде, в допълнение към съществуващия уебсайт за връзки с инвеститорите, специален уебпортал за емисиите на европейски облигации, който да съдържа пълни обобщени данни за всички предлагани на пазара облигации и полици в рамките на NextGenerationEU и екосъобразните облигации по NextGenerationEU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | подчертава необходимостта от рамка за политиките на ЕС, която да даде възможност за ефективно въвеждане и управление на трансгранични обществени услуги; призовава също и за по-стабилна правна рамка, за да се осигури подкрепа за сътрудничеството между регионалните и местните участници в граничните региони на ЕС при гарантиране на минимални стандарти за трансгранично сътрудничество в случай на кризи, за да се поддържа достатъчно равнище на обществените услуги; |
| --- | --- |

50.

| 51. | изразява съжаление, че в работната програма на Комисията не са отразени няколко мерки от планираната за 2022 г. Стратегия за устойчива и интелигентна мобилност, по-специално относно комбинирания транспорт, речните информационни услуги и ефективността на международния железопътен транспорт. Приветства обаче включването на „мултимодалните цифрови услуги за мобилност“ в работната програма и подчертава, че колективният обществен транспорт, който в много случаи се организира пряко от МРВ като услуга от общ икономически интерес, трябва да бъде в основата на тази инициатива; |
| --- | --- |

51.

| 52. | отново изтъква необходимостта от бързо прилагане на Европейския стълб на социалните права и показателите „отвъд БВП“ за измерване на икономическия, социалния и екологичния напредък, с цел да се улесни преходът към устойчива икономика на благосъстоянието; |
| --- | --- |

52.

| 53. | очаква с нетърпение препоръката относно минималния доход като стъпка към изкореняването на бедността в ЕС и като така необходимо последващо действие във връзка с Директивата относно адекватните минимални работни заплати; |
| --- | --- |

53.

| 54. | приветства създаването на Европейската платформа за борба с бездомничеството като първа стъпка в отговор на исканията, отправяни от КР през годините, за по-ефективна политика в тази област; |
| --- | --- |

54.

| 55. | настоятелно призовава Комисията да вземе надлежно предвид неотдавнашните становища на КР относно лицата, полагащи грижи, и услугите за полагане на грижи в предстоящата европейска стратегия за полагането на грижи; |
| --- | --- |

55.

| 56. | очаква с интерес пакета на Комисията за образованието и подчертава, че е важно да се гарантират полезни взаимодействия и съгласуваност с бъдещите инициативи за подобряване на цифровите умения; |
| --- | --- |

56.

| 57. | приветства предложената програма ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve — стреми се, учи, овладей, постигай) и изтъква необходимостта да се гарантира, че отпуснатите за програмата ресурси отговарят на големия брой млади хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение (NEET) в ЕС; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подчертава необходимостта европейското научноизследователско пространство да се превърне в реалност, като се окаже подкрепа на регионалните иновационни екосистеми чрез стратегически и координиран подход на всички равнища на управление, и очаква разработването на концепцията за регионални центрове в рамките на ЕНП съвместно с Комисията; |
| --- | --- |

58.

| 59. | подкрепя осъществяването на мисии по линия на „Хоризонт“ като смела стъпка напред в усилията за посрещане на обществените предизвикателства, но изтъква и необходимостта от ефективна система на многостепенно управление, която да съчетава мисиите със стратегии за местно и регионално развитие, мерки за възстановяване след COVID и финансиране за иновации по линия на структурните фондове; |
| --- | --- |

59.

| 60. | изразява съжаление, че в работната програма не се споменава интелигентната специализация, която е ключова концепция за преодоляване на разпръснатия характер на различните програми и политики за насърчаване на иновациите; |
| --- | --- |

60.

| 61. | изразява съжаление, че в работната програма на Комисията за 2022 г. не се споменава предложението му за нова европейска стратегия за туризма за периода 2030—2050 г.; призовава Комисията да представи нова амбициозна визия за устойчив туризъм, като вземе предвид както въздействието на COVID-19, така и екологосъобразното и цифровото възстановяване; |
| --- | --- |

61.

| 62. | възлага на своя председател да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, словенското, френското и чешкото председателство на Съвета на ЕС и председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

62.

Брюксел, 1 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA

1

(2)  COR-2021-02507-00-00-RES-TRA

2

(3)  COR-2021-03857-00-00-RES-TRA

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12979-Civil-liability-adapting-liability-rules-to-the-digital-age-and-artificial-intelligence/public-consultation_bg.

4

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/7

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно предложението за Европейска година на младежта

Внесена от групите на ЕНП, ПЕС, Renew Europe, ЕКР, ЕА и Зелените

(2022/C 97/02)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ,

| — | като взе предвид предложението на Европейската комисия за Решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на младежта (2022 г.) (1), |
| --- | --- |

—

като взе предвид предложението на Европейската комисия за Решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на младежта (2022 г.) (1),

| 1. | приветства предложението на Европейската комисия за определянето на 2022 г. за „Европейска година на младежта“ и подкрепя общите цели на предложението, които са насочени към насърчаване на участието на младите хора в демократичния и гражданския живот и подпомагане на развитието на таланти и личностното, социалното и професионалното развитие на младите хора в един в по-голяма степен екологичен, цифровизиран и приобщаващ Съюз; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че 2022 г. като Европейска година на младежта следва да бъде възможност за насърчаване на участието на младежта в демократичния живот с оглед на укрепването на демокрацията на участието и на представителната демокрация не само чрез информирането на младите хора за политиките, които ги засягат, но и чрез включването им в тяхното разработване, ръководство и изпълнение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | за тази цел подчертава необходимостта от включване на младите хора в процеса на вземане на решения на европейско, национално, регионално и местно равнище, включително относно политиките, свързани с екологичния и цифровия преход, където се усещат различия между поколенията. Особено внимание следва да се обърне на „стъкления таван“, възпрепятстващ същественото участие на младите хора в политическия живот; в този контекст подчертава ключовата роля на местните и регионалните власти за насърчаване на участието на младежта в местната демокрация или чрез подкрепа за местните младежки организации, младежки съвети и младежки парламенти; |
| --- | --- |

3.

| 4. | във връзка с това подчертава значението на Конференцията за бъдещето на Европа като средство за насърчаване на европейската идентичност и гражданство въз основа на общи ценности и за намаляване на демократичния дефицит в ЕС; призовава Европейския парламент, Съвета на ЕС и Европейската комисия да гарантират, че изцяло се отчита приносът на младите хора, получен чрез различни канали като Срещата на европейската младеж (EYE2021); |
| --- | --- |

4.

| 5. | счита, че за да се гарантира дълготрайно наследство на Европейската година на младежта и като се отчита междусекторният характер на политиката за младежта, допълнителна цел на Европейската година следва да бъде интегрирането на младежкото измерение във всички области на политиката на ЕС на европейско, национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

5.

| 6. | изразява готовност да укрепи допълнително програмата за млади политици на изборни длъжности в собствената си работа и да споделя най-добрите примери от тази програма с други заинтересовани страни; в това отношение посочва, че местните диалози на КР са ефективен инструмент за подобряване на откритата двупосочна комуникация с гражданите, по-специално с младите хора, относно политическия дневен ред на ЕС и за представяне на техните мнения пред лицата, отговорни за вземането на решения на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приветства значението, което се отдава на приобщаването, и признава, че целите на Европейската година на младежта могат да бъдат постигнати само като се отчитат потребностите и стремежите на всички млади хора в тяхното многообразие и с цел да се осигурят равни възможности. Сред тях са младите хора от селските, периферните и по-слабо развитите региони, както и социално разнообразни или уязвими групи, независимо дали въз основа на социално-икономически произход, пол, раса, религия, сексуална ориентация, произход или увреждане; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че Европейската година не бива да се ограничава до младите хора от 27-те държави — членки на ЕС, а следва да включва и млади мигранти и млади хора от държавите, обхванати от процеса на разширяване; |
| --- | --- |

8.

| 9. | смята, че Европейската година следва да даде импулс за укрепване на солидарността между поколенията с цел по-голямо социално, икономическо и териториално сближаване и по-приобщаващи общества; за тази цел подчертава нарастващите демографски промени, съпътствани от значителни териториални различия, дължащи се, наред с другото, на изтичането на мозъци и привличането на мозъци. Европейската година следва да разгледа твърде значителното въздействие на тези промени върху младите хора, когато става въпрос за солидарността между поколенията и професионалния живот, както и разделението между градските и селските райони; |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че за младите хора кризата, предизвикана от COVID-19, доведе до значителен спад в областта на образованието, заетостта, психичното здраве и финансовите доходи; призовава по време на Европейската година да бъдат положени повече усилия за справяне с младежката безработица и несигурните условия на труд за младите хора, включително неплатените стажове, както и за достъпа до жилищно настаняване и за създаване на нови и достойни работни места за тях, като същевременно се обърне внимание на ключовия въпрос за уменията, съобразени с бъдещето; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава значението на включването на местните и регионалните органи, както и на други заинтересовани страни, включително частния сектор и органите от третия сектор, в изпълнението на мерки за гарантиране на интеграцията на младите хора на пазара на труда; счита, че в системите за образование и обучение следва да се съчетават по-добре компетентностите на младите хора с потребностите на пазара на труда, като младите хора бъдат улеснявани в придобиването на уменията и ресурсите, необходими за тяхното овластяване и за включването им в този процес; подчертава необходимостта да се гарантира това, особено за трансграничните пространства; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава да се обърне специално внимание на младежкото предприемачество чрез подкрепа за младите предприемачи, включително чрез улеснен достъп до финансиране, с особен акцент върху малките и средните предприятия и стартиращите предприятия, тъй като те често се сблъскват с трудности в това отношение, и чрез мерки за насърчаване на предприятията да наемат млади хора, както и на обучението; припомня значението на образованието от ранна възраст в областта на предприемачеството, иновациите, критичното мислене, вземането на решения, устойчивостта на несигурност, лидерството, сътрудничеството, приемането на успеха и неуспеха, наред с други ценности и умения; |
| --- | --- |

12.

| 13. | очаква Европейската година да се превърне в крайъгълен камък за постигането на целта, определена в плана за действие на Европейския стълб на социалните права, а именно намаляване на броя на децата, изложени на риск от бедност или социално изключване, с пет милиона до 2030 г., както и да се насърчи прилагането на Европейската гаранция за децата, чрез която държавите членки да гарантират ефективен и свободен достъп до образование и грижи в ранна детска възраст, до образователни и училищни дейности, до най-малко едно здравословно хранене в учебен ден и до здравеопазване, както и до здравословно хранене и подходящо жилищно настаняване; |
| --- | --- |

13.

| 14. | посочва изключителното значение на европейските инвестиции в образованието и културата, както и в гражданското образование и медийната грамотност, като последната е от ключово значение за предоставянето на възможности на младите хора да се ориентират безопасно в информацията в социалните медии, а и не само, както и да противодействат на дезинформацията. В съответствие с горепосоченото е необходимо да се инвестира на европейско равнище в научни изследвания, провеждани от млади хора; |
| --- | --- |

14.

| 15. | потвърждава волята си — като последващо действие във връзка с Европейската година на железопътния транспорт, да работи с Европейската комисия, за да доразвие инициативата DiscoverEU и да я направи по-приобщаваща в географско отношение, да подкрепи регионалните схеми, вдъхновени от DiscoverEU, и да я обвърже с културни прояви и възможности, предлагани в европейските градове и региони; |
| --- | --- |

15.

| 16. | приветства ангажимента на Европейската комисия да предприеме проучвания и изследвания относно положението на младите хора в ЕС; подчертава, че чрез тези усилия следва да се преодолее липсата на данни за младите хора на местно и регионално равнище, което е важно предизвикателство за капацитета на регионалните и местните органи за правилно разработване и прилагане на ефективни, съобразени с местните условия политики за младежта; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства предложението за свикване на заседания на националните координатори, определени от държавите членки за организиране на провеждането на Европейската година на младежта, и предлага КР да бъде включен в тях като наблюдател; |
| --- | --- |

17.

| 18. | приветства препоръките, изготвени от младите политици на изборна длъжност в КР относно Европейската година на младежта, и приканва Европейската комисия да ги вземе предвид във възможно най-голяма степен по време на етапите на разработване и изпълнение на дейностите и инициативите, включени в Европейската година на младежта; |
| --- | --- |

18.

| 19. | признава, че наградата „Европейска столица на младежта“ е инициатива, която предоставя възможности на младите хора, като напълно признава тяхната роля, и повишава осведомеността относно техните потребности и стремежи на европейско и местно равнище; поради това счита, че следва да се търси взаимно допълване между Европейската столица на младежта и Европейската година на младежта, за да се подсили тяхната взаимна ефективност и обхват; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че при разпределението на бюджета на Европейската комисия за Европейската година на младежта (2022 г.) следва да бъдат предвидени значителни кредити от програми на ЕС, различни от „Еразъм+“ и Европейския корпус за солидарност, без да се излага на риск изпълнението на съществуващите проекти. Освен това местните и регионалните власти следва да имат достъп до възможности за финансиране на проекти, насочени към подкрепа на местни младежки инициативи, през 2022 г. и след това; |
| --- | --- |

20.

| 21. | настоятелно призовава Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз бързо да постигнат споразумение относно Европейската година на младежта, за да се даде възможност дейностите да започнат още през януари 2022 г.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | възлага на своя председател да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, словенското, френското и чешкото председателство на Съвета на ЕС и председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

22.

Брюксел, 2 декември 2021 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2021) 634 final.

1

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г.

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/10

---

Становище на Европейския комитет на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество

(2022/C 97/03)

| Докладчик: | Piero Mauro ZANIN (IT/ЕНП), председател и член на Регионалния съвет на Friuli-Venezia Giulia |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество
  Брюксел, 29.4.2021 г.
  COM(2021) 219 final |

Докладчик:

Piero Mauro ZANIN (IT/ЕНП), председател и член на Регионалния съвет на Friuli-Venezia Giulia

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество

Брюксел, 29.4.2021 г.

COM(2021) 219 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Подпомагане на възстановяването на ЕС чрез по-добро регулиране

| 1. | подчертава, че системата на ЕС за по-добро регулиране е считана от ОИСР за един от най-напредналите регулаторни подходи в света, може да доведе до качествено законодателство, съобразено с бъдещето, и е на висотата на основните предизвикателства, свързани с прехода към зелена икономика, с цифровия и със социалния преход. |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява съгласие, че е необходимо законодателството на ЕС да създава добавена стойност, да свежда административните тежести до минимум и да ги поддържа съразмерни с целите на съответния нормативен акт, да бъде ясно и прозрачно и да е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че е с основно значение системата за „по-добро регулиране“ да включва измерението на многостепенното управление в Европейския съюз, тъй като европейското законодателство се прилага от държавите членки, регионите и местните власти: без участието на всички равнища на управление, които отговарят за прилагането на стандартите на ЕС, не може да има качествено законодателство, което да е в състояние да постига общите цели. Във връзка с това препоръчва Европейската комисия да даде приоритет на сътрудничеството с регионалните и местните власти (МРВ), особено с тези, които имат законодателни правомощия, през целия цикъл на политиката, въз основа на метода на работа на многостепенното управление; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Отбелязва, че демократично избраните МРВ все още имат ограничено влияние върху определянето на законодателството на ЕС, което трябва да прилагат: на тях и на КР, в качеството си на техен институционален представител на равнище ЕС, трябва да бъде призната по-голяма роля в европейската система на управление. |
| --- | --- |

4.

| 5. | оценява положително факта, че Комисията укрепва ролята си на пазителка на договорите, че се съсредоточава върху осигуряването на по-ефективно прилагане на правото на ЕС и за целта възнамерява да направи повече в това отношение и предлага подкрепа на държавите членки, регионите и общините за ефективно и правилно прилагане на правото на ЕС. По-значителното и по-ефективното прилагане ще допринесе и за изпълнението на програмата за по-добро регулиране; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава Комисията да проучи начините за по-тясно включване на регионалните парламенти в процеса на изготвяне на политиките на ЕС, като използва предвидения в Договорите механизъм за ранно предупреждение, така че те да могат да дадат реален положителен принос за развитието на активната субсидиарност (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че е настъпил моментът за обединяване на силите, за да се изготвят по-добри закони с подход „отдолу нагоре“, като се подобряват и доближават един до друг инструментите за по-добро регулиране, много от които вече са в ръцете на регионите, така че те да бъдат съвместими и да включват най-добри практики и налични данни; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства намерението на Европейската комисия да включи в по-голяма степен гражданите в изготвянето на европейските политики чрез консултации, но я насърчава да надгради за тази цел и капацитета на МРВ и КР за установяване, обобщаване и предаване на безпокойствата на гражданите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява съгласие, че политическите действия трябва да се основават на задълбочени анализи и научни доказателства, така че тяхното икономическо, социално, свързано с пола и екологично въздействие, наред с други, да може да се оценява систематично; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подкрепя намерението на Комисията да интегрира целите за устойчиво развитие (ЦУР) в процесите на вземане на решения и изготвянето на политиките на ЕС, включително чрез подобряване на анализа и оповестяването на предложения относно устойчивото развитие. Отбелязва, че изпълнението на ЦУР не трябва да бъде възпрепятствано от административна и регулаторна тежест и трябва да отчита в еднаква степен икономическите, социалните, свързаните с пола и екологичните измерения на устойчивото развитие. Настоятелно призовава държавите-членки и МРВ да постъпват по същия начин; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява съгласие, че принципът за ненанасяне на значителни вреди трябва да се прилага във всички области в съответствие с дългосрочната стратегия на ЕС до 2050 г. (2) и Програмата до 2030 г. (3); призовава в процеса на планирането и управлението на ресурсите да бъдат включени МРВ, тъй като те са първи изпълнители на политиките в областта на околната среда, климата, социалните и енергийните политики. Припомня становището на КР относно Европейски законодателен акт за климата (4) и препоръчва да се вземе предвид цената на бездействието, което може да има значителни последици в дългосрочен план, които да не се почувстват веднага; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Комисията, държавите членки и местните и регионалните власти да приемат съвместими законодателства, които да могат да премахнат пречките и бюрократичните трудности, които чрез забавяне на възстановяването подкопават благосъстоянието на гражданите. призовава Комисията да подкрепя регионите, особено трансграничните и по-слабо развитите, при насърчаването на общо законодателство, като се основава на съществуващия опит в сътрудничеството между граничните и уязвимите територии, като например тези на Европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС); |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава институциите на ЕС, държавите членки и МРВ да изпълнят своята част от препоръките на Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“ (5). призовава за актуализиране на същите препоръки с оглед на поуките, извлечени от пандемията, както и на целите на екологичния и цифровия и социалния преход и на изграждането на по-справедливи и по-устойчиви икономики и общества в рамките на Next Generation EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава и за преразглеждане на Междуинституционалното споразумение (МИС), както и неговите насоки и инструментариум, като в тях се включи многостепенното измерение на европейския законодателен процес, както беше предложено от Работната група по въпросите на субсидиарността (6). Подчертава значението на извършването на действия за повишаване на осведомеността относно използването на по-добро регулиране сред държавите членки и МРВ, особено сред тези със законодателни правомощия. Настоява за максимални усилия по отношение на езиковия аспект, споделянето на терминология и точния превод, които са от решаващо значение за постигането на общите цели на МИС на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

14.

Общ ангажимент

| 15. | изразява съгласие, че не може да има качествено законодателство, без да се вземат предвид постиженията на предишното законодателство. Посочва, че много региони са включили клаузи за оценка в своите собствени закони, за да гарантират наличието на данни относно въздействието на законодателството. Признава, че споделянето на данни, събрани в общ регистър на вноските, е отговорност на всички европейски, национални, регионални и местни институции; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва ползата от създаването на общ законодателен портал и препоръчва той да бъде популяризиран чрез комуникационни инициативи във всички държави членки; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че институционалните уебсайтове на МРВ могат да допринесат за по-широкото популяризиране на обществените консултации на Комисията чрез разпространяване на покани за представяне на мнения и при необходимост насърчаване на стабилни мрежи от лица за контакт с цел събиране на искания и информация от страна на крайните потребители, чийто принос е от решаващо значение за постигането на целите за растеж и развитие; |
| --- | --- |

17.

По-добра комуникация със заинтересованите страни и широката общественост

| 18. | приветства намерението на Европейската комисия да подобри допълнително консултациите и да ги направи по-целенасочени, по-ясни и по-лесни за ползване, включително чрез по-балансирани, структурирани, по-малко технически и лесни за разбиране въпросници. Оценява срещата на обществените консултации и пътни карти в единна „Покана за представяне на доказателства на портала Споделете мнението си“. Подчертава, че въпросниците трябва да бъдат преведени едновременно на всички езици на ЕС, за да бъде възможно участието на заинтересованите страни навсякъде и на всички равнища; |
| --- | --- |

18.

| 19. | предлага, предвид специфичните им особености, МРВ да бъдат по-често обект на целеви консултации. препоръчва Комисията да се консултира с КР при разработването на открити консултации и пътни карти за предложения, които засягат значително поднационалните равнища на управление, и да включи МРВ чрез КР в децентрализирана и систематична информационна кампания относно годишните работни програми на Европейската комисия; |
| --- | --- |

19.

| 20. | счита, че Конференцията за бъдещето на Европа представлява отлична възможност за диалог с гражданите. Припомня становището си относно „Местните и регионалните власти в постоянния диалог с гражданите“ и отново заявява, че Конференцията за бъдещето на Европа би трябвало да бъде разглеждана като възможност за преосмисляне и реформиране на начина, по който ЕС работи и се възприема от своите граждани (7). Отново потвърждава необходимостта КР да бъде ключов участник в Конференцията за бъдещето на Европа и да се засили ролята на МРВ, по-специално на тези със законодателни правомощия, в демократичното функциониране на Съюза и териториалното измерение на европейските политики; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава необходимостта от насърчаване на участието на гражданите в изготвянето на политиките на ЕС. Във връзка с това припомня своето предложение за създаване на общоевропейска мрежа за диалог, основана на доброволното участие на гражданите (CitizEN), която, ако бъде изпитана по време на Конференцията за бъдещето на Европа, би могла да въведе структурен механизъм, който да гарантира, че гражданите са надлежно информирани и ангажирани и да насърчи техния дългосрочен политически ангажимент; |
| --- | --- |

21.

По-голяма прозрачност

| 22. | препоръчва възможно най-голяма прозрачност на законодателния процес, като се гарантира, че гражданите имат пълен достъп до наличните данни, мнения, проучвания и оценки, извършени за всяко законодателно предложение; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че достъпът на КР до избрани документи от тристранни срещи, при условие че вече е изготвил или изготвя становище по въпросното предложение съгласно член 307 от ДФЕС, би бил от основно значение, за да се прецени дали промените, обсъждани по време на тези заседания, са уместни от регионална или местна гледна точка и дали изискват ново становище. Този достъп би позволил на КР да изпълнява ролята си на консултативен орган и би гарантирал ефективността или полезното действие на разпоредбите на Договорите, отнасящи се до КР; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава Комисията да създаде връзки между базите данни, регистрите, архивите и порталите, включително MIDAS, чрез специални инициативи за комуникация и обучение и за тяхното опознаване от обществеността, включително чрез КР и сдруженията на МРВ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | приветства намерението на Комисията за подобряване на обществените консултации и обработването на обратната информация от тези консултации. Понастоящем не е ясно как Комисията дава приоритет на индивидуалните отговори на консултациите, което би било необходимо за демократичната прозрачност в съответната област; Във всеки случай, при представянето на законодателните си предложения Комисията следва да вземе предвид по-специално приноса на регионалните публични администрации с правомощия в областите, предмет на консултацията; |
| --- | --- |

25.

Нови инструменти за допълнително опростяване и намаляване на тежестта

| 26. | изразява съгласие, че е време да се обърне повече внимание на въздействието на законодателството по отношение на финансовите разходи и тежестите за местните и регионалните власти, хората, семействата и предприятията, особено микропредприятията, малките и средните предприятия, които представляват гръбнакът на европейската икономическа структура; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава Европейската комисия, когато прилага подхода на отмяна на предишни тежести, при който тя предлага новите тежести, произтичащи от законодателните предложения, да се компенсират чрез еквивалентно намаляване на съществуващите тежести в същата област, за да се гарантира, че първоначалната оценка на въздействието и следващите такива включват оценка на потенциалното териториално диференцирано въздействие на всяка законодателна инициатива. Очаква, че при прилагането на този подход ще се запазят целите на законодателството и високите икономически, социални и екологични стандарти на ЕС. Освен това очаква, че методологиите, използвани за измерване и намаляване на тежестта ще разчитат на основан на обективни данни подход за компенсиране на административните тежести и цената на липсата на действия, така че по-късно те да могат да се превърнат в общо достояние на създателите на политики на всички равнища и да съпътстват законодателните предложения през целия процес на тяхното приемане, докато не бъдат приложени на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че новите европейски законодателни инициативи би трябвало да генерират добавена стойност за ЕС, и освен това счита, че би било от решаващо значение да се гарантира, че предложените мерки и задължения са прости и могат да се прилагат ефективно и ефикасно, за да се постигнат договорените цели на политиката. Призовава за по-голяма прозрачност и отчетност и за намаляване на административната тежест за предприятията, особено за малките и средните предприятия (МСП). Подчертава, че ЕС би трябвало да приеме цел за намаляване на цялостната тежест за предприятията, свързана с регулаторната уредба на ЕС; |
| --- | --- |

28.

| 29. | посочва, че вследствие на „Small Business Act“ някои държави членки и региони вече са въвели методологии за оценка на тежестите, които законодателството създава за предприятията; насърчава обмена на най-добри практики относно компенсаторните мерки, инструментите, методологиите и събраните данни; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че с оглед на намаляването на тежестите и опростяването на процесите е от съществено значение да се инвестира в приемането на цифрови решения, които са в състояние да модернизират системите на публичните администрации, като ги адаптират към скоростта и нуждите на производствените сектори. |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава Комисията и държавите членки да подкрепят предприятията, особено микро-, малките и средните предприятия, в инвестициите, включително по отношение на обученията, повишаването на квалификацията и преквалификацията, необходими за спазване на стандартите, изисквани от европейското законодателство в сектора; |
| --- | --- |

31.

| 32. | признава необходимостта от преразглеждане и опростяване на нормативната уредба, при което да се отстранят препятствията при прилагането на законодателството, включително на трансгранично равнище, и законите да станат по-ефективни, прозрачни и разбираеми за крайните потребители, били те граждани или предприятия. Поради това приветства работата, извършена в рамките на годишното изследване относно тежестта за 2020 г., което, в съответствие с Междуинституционалното споразумение от 2016 г. за по-добро законотворчество, отразява мерките, предприети за намаляване на тежестта и опростяване на законодателството; |
| --- | --- |

32.

| 33. | споделя целта, която беше залегнала още в Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) и която понастоящем се подкрепя от създаването на платформата Готови за бъдещето (Fit4F); оценява засилената роля на КР в платформата с трима представители в правителствената група, която отчасти отговаря на опасенията на КР, свързани с управлението и ефективността на предишната платформа REFIT и на ReghHub (Мрежа от регионални центрове за преглед на изпълнението на политиките на ЕС); отново изразява подкрепата си за платформата Fit4F и ангажимента си за засилване на сътрудничеството с Европейската комисия; припомня, че КР е в добра позиция системно да събира информация от МРВ чрез своите членове, мрежи и други целеви инициативи, като например RegHub (8); |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава добавената стойност, която RegHub осигурява, като провежда консултации със заинтересованите страни за разработването на европейска база данни относно последиците от прилагането на законодателството на ЕС. Посочва, че RegHub насърчава и прилагането на законодателството на ЕС чрез разпространяване на информация и създаване на благоприятна среда за обмен на най-добри практики и също за оценката на напредъка и резултатите. Отбелязва, че за да се осигури приемственост и последователност при опростяването, би било полезно мрежата RegHub да се активира по отношение на директиви и регламенти, които вече са били консултирани и преразгледани в подкрепа на тяхното прилагане. Призовава Комисията да разгледа дългосрочната финансова подкрепа за развитието и консолидирането на RegHub като инструмент за по-добро регулиране; |
| --- | --- |

34.

| 35. | счита, че е от съществено значение да се разшири във възможно най-голяма степен участието на регионите, провинциите и градовете в RegHub и призовава държавите членки да използват мрежата за въвеждане на системи за събиране на данни и информация от територията. |
| --- | --- |

35.

Подобряване на нашите инструменти

| 36. | счита, че поуките, извлечени от пандемията, включват необходимостта от събиране, по възможност предварително, на сигнали за бъдещи явления, като се гарантира бърза реакция, която да може да парира поне най-опустошителните последици; отбелязва, че е важно създателите на политики да разполагат с изчерпателни и актуални научни данни, за да формулират стратегии, които отговарят на предизвикателствата. отново изтъква необходимостта от тясно и непрекъснато сътрудничество с научната и изследователската общност; |
| --- | --- |

36.

| 37. | изразява надежда, че методологията за интегриране на стратегическото прогнозиране в изготвянето на политиките ще бъде уточнена в инструментариума на местните и регионалните власти, като се вземе предвид местната и регионалната гледна точка. Припомня, че МРВ и КР са в добра позиция да допринесат за стратегическото прогнозиране; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Комисията да приеме приноса на КР за създаването на общия законодателен портал, включително становища, оценки на териториалното въздействие (ОТВ), доклади на RegHub, проучвания и документация относно законодателни предложения и преразглеждания. Освен това отправя искане да може да участва в техническите подобрения на портала Споделете мнението си, за да допринесе за по-доброто разбиране на местните особености и да улесни достъпа на МРВ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява надежда, че Европейската комисия ще направи по-ясен териториалния характер на въздействието на политиките, като преразгледа насоките за по-добро регулиране и актуализира инструментариума по отношение на инструментите и методологиите, като определи въздействието като цяло и на ВИТ в частност и ги направи достатъчно гъвкави, така че да могат да се използват в различен контекст и на всички равнища; |
| --- | --- |

39.

| 40. | припомня, че понятия като оценка на въздействието върху селските райони, оценки на въздействието върху градовете и трансгранични оценки на въздействието са част от по-широката концепция за оценка на териториалното въздействие и че концептуалната диференциация не бива да бъде в противоречие с целта за разработване на политики, основани на конкретни данни и предназначени за определена територия; |
| --- | --- |

40.

| 41. | приветства непрекъснатите усилия на Европейската комисия (и по-специално на Съвместния изследователски център и ГД „Регионална и селищна политика“) и на програмата за ЕГТС ESPON за по-нататъшно разработване на методологични инструменти за оценка на териториалното въздействие. Препоръчва, дори когато пълна ОТВ не е възможна или не е подходяща, да се извършват други видове оценки на въздействието на най-ниското териториално равнище, позволено от съществуващите статистически данни; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отново заявява, че „териториалната слепота“ оказва отрицателно въздействие върху качеството на изготвянето на политиките. Липсата на достатъчно данни на поднационално равнище при изготвянето на много важни индекси и рамки за оценяване (като индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI) — рамката за оценяване на социалните ситуации) и липсата или недостатъчното качество на анализа на поднационалните прогнози от страна на европейските институции могат да имат неблагоприятно и трайно въздействие върху Съюза като цяло, върху духа на сближаване между териториите и върху живота на отделните граждани. Поради това насоките и инструментариумът за МИС трябва да дават ясни сигнали и да предоставят полезни инструменти, за да се гарантира, че ОТВ се използват широко през целия цикъл на политиката, като се гарантира, че и други оценки на въздействието (социални, икономически, екологични или други) също се извършват на поднационално равнище; |
| --- | --- |

42.

| 43. | призовава за по-голямо участие на МРВ, с цел да се предоставят данни и информация за ОТВ, които са трудни за достъп на европейско равнище. Призовава Европейската комисия да предоставя информация на МРВ чрез КР и RegHub относно начините за използване на различните модели, разработени от ESPON, за извършване на оценки на териториалното въздействие. Това ще насърчи култура на оценяване и на основани на конкретни данни и предназначени за определена територия политики, включително по време на транспонирането и прилагането, въз основа на метода на работа на многостепенното управление; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава необходимостта от обосноваване на евентуалната липса на оценка на въздействието на законодателно предложение, особено в случай на предложения с потенциално териториално въздействие; |
| --- | --- |

44.

| 45. | изразява съгласие с препоръките на работната група (9) за активно разбиране на субсидиарността, тъй като вземането на решения на най-близкото до гражданите равнище спомага за повишаване на видимостта на действията и демократичната легитимност на Съюза. призовава Комисията при разглеждането на субсидиарността да вземе предвид съществуващите форми на децентрализация в ЕС, включително данъчното облагане, тъй като това наблюдение трябва да се основава на разделението на правомощията между различните равнища на управление; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава съзаконодателите и държавите членки да използват системно мрежата за субсидиарност. насърчава регионалните парламенти да използват мрежата за проверка на спазването на принципа на субсидиарност от законодателните предложения на ЕС съгласно Протокол No 2 към ДФЕС.; |
| --- | --- |

46.

| 47. | Настоятелно призовава Комисията и държавите членки, с цел постигане на целите на екологичния и цифровия преход, да включат МРВ на всеки етап от процеса на вземане на решения, както на европейско равнище, в предварителните и последващите консултации и оценки — така и на национално равнище — в разработването на политики, законодателство и изготвянето и изпълнението на планове и програми и политически инструменти, които оказват въздействие върху градовете и регионите, с цел да се гарантира съгласуваност на действията. В съответствие с препоръките на работната група (10) препоръчва: актуализиране на условията за участие на регионите в изпълнението на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПР) и целите на Зеления пакт, въз основа на метода на работа на многостепенното управление с оглед на екологичния, цифровия и социално справедливия преход; |
| --- | --- |

47.

| 48. | приветства усилията за повишаване на качеството на оценките чрез независими одити и приветства създаването на Регулаторен комитет за одит (CCN) (11), който, поради постоянния си характер, новия състав и разширяването на мандата, да надхвърля отчасти загрижеността, изразена от КР по отношение на неговата ефективност. Отново призовава за включването на постоянен член, назначен от КР, в CCN. Призовава Европейската комисия да предостави на разположение проектооценките и оценките на въздействието, представени на CCN, с цел по-добро оценяване и по-добро насочване на приноса на КР към програмата „Учене през целия живот“. Прикани CCN да обмисли използването на докладите за изпълнение на RegHub като инструмент за разглеждане на законодателни предложения и посочва, че КР е готов да засили сътрудничеството си с CCN; |
| --- | --- |

48.

Ключовата роля на правоприлагането

| 49. | Поемане на ангажимент за обединение на всички свои инструменти и методологии за събиране и анализ на териториални данни в един единен пакет за по-добро регулиране, за да включи консултациите на RegHub, като по този начин създаде по-силни връзки с набора от инструменти на Комисията за по-добро регулиране и инструментите, разработени от Службата на ЕП за парламентарни изследвания. Насърчава Комисията и държавите членки да разширят обхвата на предвидените в нея мерки за подкрепа, така че той да включва и МРВ във връзка с транспонирането на директивите, изпълнението на регламентите и правилното прилагане на правилата на ЕС; |
| --- | --- |

49.

| 50. | Препоръчва МРВ, в съответствие с вече посоченото от Работната група по въпросите на субсидиарността (12), да си сътрудничат при изготвянето на националните планове за изпълнение, които могат да имат добавена стойност в сравнение с тези на Европейската комисия. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Изразява съгласие с Комисията относно необходимостта от повишаване на осведомеността сред държавите членки и регионите относно явлението „свръхрегулиране“ и, ако допълнителни правила при прилагането на европейското законодателство бъдат определени на национално равнище като абсолютно необходими, препоръчва неговото идентифициране чрез актове за транспониране или свързани с него документи, в съответствие с условията на Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество (13). Освен това препоръчва да се избягва така нареченото „свръхрегулиране“ особено при изпълнението на програми със споделено управление и национални правила за възлагане на обществени поръчки , за да се предотврати прекомерното регулиране. |
| --- | --- |

51.

Брюксел, 1 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Становище „По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни“, CdR 2579/ 2019.

1

(2)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_bg.

2

(3)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/sustainable-development-goals_bg.

3

(4)  https://cor.europa.eu/BG/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1361-2020.

4

(5)  Доклад на Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“,, https://ec.europa.eu/info/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_bg.

5

(6)  Препоръка 8.

6

(7)  Становище на КР относно „Местните и регионалните власти в постоянния диалог с гражданите“, https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-4989-2019.

7

(8)  Мрежа от регионални центрове за преглед на изпълнението на политиките на ЕС https://cor.europa.eu/bg/engage/Pages/network-regional-hubs-implementation-assessment.aspx.

8

(9)  Доклад на Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“,, https://ec.europa.eu/info/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_bg.

9

(10)  Препоръка 4.

10

(11)  Становище относно „Програма на ЕС за по-добро регулиране“, https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-4129-2015.

11

(12)  Препоръка 5 на Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“.

12

(13)  Параграф 43 от договора.

13

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/17

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски план за борба с рака

(2022/C 97/04)

| Докладчик: | Birgitta SACRÉDEUS (SE/EНП), член на Регионалния съвет на регион Даларна |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Европейски план за борба с рака
  COM(2021) 44 final |

Докладчик:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/EНП), член на Регионалния съвет на регион Даларна

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Европейски план за борба с рака

COM(2021) 44 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | КР припомня своята декларирана цел „да отдаде приоритет на здравеопазването на европейско равнище и подкрепа за регионалните и местните органи в борбата с рака и епидемиите от заболявания при трансграничното сътрудничество в областта на здравеопазването и в модернизирането на здравните системи“ (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че въпреки че държавите членки носят основната отговорност за здравната политика, ЕС може да допълва и да подкрепя националните мерки и да приема законодателство в определени области, като същевременно се съобразява с принципа на субсидиарност и пропорционалност и също така взема предвид различните съществуващи здравни структури и национални предпочитания във всяка държава членка; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че здравната политика остава основна задача на държавите членки. Въпреки това в рамките на дебатите на равнище ЕС в контекста на Конференцията за бъдещето на Европа следва да се обсъдят компетенциите в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

3.

| 4. | призовава институциите на ЕС да се погрижат в правната рамка за бъдещия Европейски здравен съюз да се отчита отговорността на местните и регионалните власти за общественото здраве, тъй като 19 от 27-те държави членки са избрали да предоставят на местните и регионалните власти основната отговорност за здравеопазването. Същевременно здравните стратегии на държавите членки трябва да отразяват специфичните нужди на регионите и да подкрепят в максимална степен усилията на местните и регионалните власти за подобряване на здравеопазването; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че ракът без съмнение представлява огромна заплаха за гражданите и системите на здравеопазване в ЕС, като през 2020 г. 2,7 милиона души са диагностицирани с рак, а 1,3 милиона души са починали от рак (по оценки на Съвместния изследователски център, 2020 г.), като подчертава по-специално очакваното застаряване на населението в ЕС и в резултат на това увеличаването на броя на пациентите, диагностицирани с рак, тъй като раковите заболявания се срещат по-често при хората в напреднала възраст; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва опасността кризата с COVID-19 да бъде последвана от ракова криза, тъй като кризата с COVID-19 доведе до значителен спад в скрининга, диагностицирането и лечението на раковите заболявания, влошавайки положението на много хора и натрупвайки изоставане в диагностиката, което още дълго време ще води до голям процент на случаите на ракови заболявания. Според проучването, проведено от Организацията на европейските институти за борба с рака (OECI), броят на пациентите с рак, които са получили лечение, е намалял с 1,5 милиона и поради пандемията не са извършени 100 милиона онкологични скрининга. Около един милион пациенти с рак не са могли да бъдат диагностицирани, а всеки втори пациенти с рак в Европа не е получил необходимата хирургична интервенция или химиотерапия. Един на всеки пет от тях все още очаква такова лечение; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава за дебат относно начините за подобряване на знанията на гражданите в областта на здравеопазването, така че да може да се избегне или намали излагането на рискови фактори и пациентите да могат да правят оптимален избор по отношение на профилактиката, диагностиката и алтернативите на лечението, да съдействат за своето собствено лечение и да развиват възможностите си да водят независим живот; смята, че участието на местните и регионалните власти в този дебат е от съществено значение, за да се повиши здравната грамотност на хората в ЕС; |
| --- | --- |

7.

Европейски план за борба с рака

| 8. | подкрепя решително подхода, възприет от Европейската комисия в Европейския план за борба с рака, който има за цел да разгледа целия цикъл на заболяването — от профилактиката, ранното откриване, диагностиката и лечението, обръщайки специално внимание на уязвимото население, като хората в напреднала възраст, до качеството на живот на болните и преживелите рак пациенти; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава значението на плана за борба с рака като важна стратегия за справяне с предизвикателството на увеличения брой ракови заболявания и за прилагане и предлагане на профилактика, целяща отстраняване или смекчаване на вредата, ранно откриване, диагностика и лечение, както и за подобряване на качеството на живот на раково болните и на преживелите рак лица; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приветства залегналата в Европейския план за борба с рака цел възможностите за обмен на медицински и научни данни и на цифровизацията да се използват по най-добрия възможен начин; приветства също така факта, че бъдещото европейско пространство на здравни данни ще позволи както на пациентите с рак, така и на доставчиците на здравно обслужване, да получават безопасен трансграничен достъп в ЕС до електронни здравни данни с цел профилактика и лечение. Държавите членки трябва да гарантират наличието на тези данни и на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава също така, че е важно да се стимулира изготвянето на стратегия за палиативни грижи, в която да бъдат предвидени мултидисциплинарни грижи, включващи подкрепа и грижи не само за засегнатото лице, но и за болногледачите или членовете на семейството, които живеят с него. За пациентите в детска възраст, диагностицирани с рак, когато развитието на болестта може да компрометира качеството и продължителността на живота, грижата следва да бъде поета от професионални кадри със специална подготовка; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подкрепя инициативата на Комисията за създаване на център за знания относно раковите заболявания, за да се улесни координацията на равнището на ЕС на научните и технологичните инициативи срещу рака, като например събирането на данни чрез националните регистри на раковите заболявания, възможността за пациентите с рак да имат достъп до своите здравни данни и да ги предават, или използването на изкуствен интелект (ИИ) за подобряване на качеството на превенцията на ракови заболявания; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че центърът за знания е похвална инициатива, която обаче следва да бъде разширена, за да обхване координацията на редките терапии и лечението на редките ракови заболявания, както и адаптацията на лечението при възрастни лица с рак в стратегия за персонализирано здравеопазване, в основата на което е човекът, а не само характеристиките на тумора; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че превенцията и диагностиката на раковите заболявания трябва да бъдат в центъра на европейския план за борба с рака, като се има предвид, че според СЗО 30—50 % от раковите заболявания и много смъртни случаи биха могли да бъдат предотвратени чрез по-ранна диагностика и по-добри грижи за раково болните пациенти; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изтъква значението на мерките, които подчертават ползите от здравословния начин на живот и справянето с ключови рискови фактори като тютюнопушенето, вредната консумация на алкохол, затлъстяването и липсата на физическа активност, замърсяването на околната среда и експозицията на канцерогенни вещества, както и на радиация и на различни инфекции. Подкрепя също мерките, които подчертават ползите от здравословния начин на живот и намаляват вредите; |
| --- | --- |

15.

| 16. | смята, че мерките за повишаване на осведомеността относно експозицията на замърсяването на околната среда и канцерогенните агенти трябва да бъдат координирани с Плана за действие на ЕС „Път към здравословна планета за всички — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“ (COM(2021) 400 final) и със „Стратегия за устойчивост в областта на химикалите. Към нетоксична околна среда“ (COM(2020) 667 final) с оглед на развитието на полезни взаимодействия за постигане на целите на плана; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че икономиката заедно с местните и регионални власти играят важна роля за насърчаването на здравословен начин на живот и за намаляването на експозицията на замърсена околна среда и на канцерогенни агенти; |
| --- | --- |

17.

| 18. | приветства факта, че Комисията планира мерки за създаване на „поколение, неупотребяващо тютюн“, и призовава за определянето на подобни цели за намаляване на консумацията на алкохол; подкрепя предложението за задължително обявяване на хранителните стойности на продуктите за консумация, както и за изписване на предупреждения върху етикетите на алкохолните напитки; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава за по-тясно сътрудничество между здравните и социалните служби, особено на местно и регионално равнище, с цел повишаване на осведомеността на хората относно здравословния начин на живот и предоставянето на хората на информация за това как да намалят риска от ракови заболявания. Понастоящем само 3 % от бюджетите за здравеопазване са предназначени за насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства кампанията HealthyLifestyle4All, стартирана през 2021 г. Тя насърчава физическата активност и здравословното хранене и ще допринесе за постигането на целите на програмата за борба с рака, както и за „Десетилетието на остаряването в добро здраве“, предложено от СЗО, което понастоящем е в ход; |
| --- | --- |

20.

| 21. | приветства целта на Комисията за засилване на кампаниите за ваксинация на момичета и момчета срещу човешкия папиломавирус (HPV) чрез повишаването на осведомеността; насърчава задължителното предлагане на ваксиниране срещу HPV както на момчетата, така и на момичетата, тъй като това може драстично да намали случаите на рак на шийката на матката и някои видове рак на устата, гърлото и ларинкса; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че целевото ранно откриване на рака на гърдата, на червата и на шийката на матката е похвално. При все това, ако научните данни или анализът на разходите и ползите предлагат основания за това, следва да се обмисли възможно най-скоро възможността този целеви скрининг да обхване и други ракови заболявания, като рак на простатата и рак на белите дробове. Важно е не само ракът да се диагностицира на възможно най-ранен етап, но и да се изгради добре функционираща инфраструктура и верига на доставки; |
| --- | --- |

22.

| 23. | обръща внимание на големите разлики в заболеваемостта и смъртността от рак между държавите членки и вътре в тях и подчертава, че всички хора, независимо от мястото им на пребиваване, следва да имат еднакво право на експертни грижи, диагностика и лечение, както и равен достъп до лекарства; |
| --- | --- |

23.

| 24. | критикува липсата на регионално дезагрегирани данни за заболеваемостта и смъртността от рак, необходими за установяване на тенденциите и/или преодоляване на неравенствата в профилактиката и лечението на ракови заболявания; призовава Комисията да стартира възможно най-скоро планирания регистър на неравенствата по отношение на рака за подобряване на профилактиката и лечението на рака; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава държавите членки да преразгледат протичането на терапията на раковите заболявания в рамките на своите системи на здравеопазване, за да намалят неравенството по отношение на достъпа, покриването на разходите, възстановяването на разходите, здравноосигурителните вноски и доплащанията; |
| --- | --- |

25.

| 26. | обръща внимание на системата на „стандартизирана терапия“, която беше въведена като най-добра практика в някои държави членки (напр. Швеция и Дания) с цел ускоряване на диагностицирането и започването на лечението; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приветства засиления акцент върху научните изследвания в областта на рака и връзката между стратегията и научноизследователската мисия в областта на рака в рамките на програмата „Хоризонт Европа“. Целта е да се използва потенциалът на цифровизацията и новите инструменти, като например европейската инициатива за образна диагностика при ракови заболявания или разширената Европейска информационна система за раковите заболявания, за да се спасят човешки животи; |
| --- | --- |

27.

| 28. | посочва потенциала на персонализираната медицина, ориентирана не само към молекулярните особености на тумора, но и към особеностите на човека с тумор, чрез бърз напредък в научните изследвания и иновациите, които дават възможност за адаптирани иновативни методи за диагностика и лечение и стратегии за профилактика на рака, които да са по-добре адаптирани към отделните пациенти и видове рак; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приветства създаването на мрежа на ЕС от онкологични центрове за високи постижения, която да улеснява трансграничното сътрудничество и мобилността на пациентите, да подобрява достъпа до диагностика и лечение с гарантирано качество и улеснява обучението, научните изследвания и клиничните изпитвания; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава държавите членки да насърчават акредитацията на поне един онкологичен център на държава членка в съответствие със стандарта на ОИСР; |
| --- | --- |

30.

| 31. | предлага в Директивата за трансграничното здравно обслужване да се предвидят препоръки за стандарти за трансгранични профилактични прегледи, образна диагностика и лечение на рак в друга държава членка, различна от тази на местопребиваване; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че недостигът на лекарства отдавна представлява проблем на здравеопазването и че той се изостри по време на пандемията от COVID-19; посочва, в контекста на гарантирането на доставките на основни лекарства или иновации, че съществува спешна необходимост от мерки за насърчаване на наличността на генерични и биоподобни лекарства (2); |
| --- | --- |

32.

| 33. | приветства предложението да се проучи възможността за промяна на предназначението на лекарства, но във връзка с това подчертава необходимостта от осигуряване на достатъчно клинични доказателства за ефикасността на лекарствата и безопасността на пациентите, като се имат предвид други резултати, които са особено важни при възрастните пациенти, освен преживяемостта. Това е важно не само за пациентите, но също така и за сектора на здравеопазването и за организациите, които предоставят финансиране, за да може да се формира мнение относно използването на новите терапии; отбелязва, че достъпните цени на лекарствата са предпоставка пациентите да получат необходимото медикаментозно лечение и здравните системи да останат устойчиви в дългосрочен план; |
| --- | --- |

33.

| 34. | предлага да се проучи възможността за разширяване на общата система на ЕС за възлагане на обществени поръчки, с цел провеждане на съвместни преговори относно цените и за създаване на стратегически резерв за противоракови лекарства. При това следва да се вземат предвид различните нужди на държавите членки и регионите, както и различните социално-икономически обстоятелства; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава за „право да бъдеш забравен“ в европейското законодателство. Медицинската история на раково болните и преживелите рак не следва да се регистрира от банките и застрахователните дружества, така че раково болните пациенти и преживелите рак лица да имат справедлив достъп до финансови услуги; |
| --- | --- |

35.

| 36. | приветства предложението за „карта с чип за преживели рак лица“ и за ефикасни и устойчиви мрежи за грижа и наблюдение за възрастните пациенти, преживели рак, с цел подобряване на комуникацията и/или координацията между медицинския персонал и пациентите, особено по отношение на собствения опит на пациентите; |
| --- | --- |

36.

| 37. | посочва, че много хора продължават да страдат от физически и психически проблеми, по-специално функционалното и когнитивното влошаване, което могат да почувстват възрастните хора, болни от рак, във връзка с неговото лечение, дълго време след диагностицирането и първоначалното лечение на рака. Поради това е важно да се разбере как отделният човек реагира на лечението според своята степен на уязвимост, поради което е изключително важно да бъдат разработени модели за грижа за възрастните, болни от рак, в рамките на които да се насърчава цялостната им оценка и използването на инструменти, позволяващи оценка на техните основни способности. Важно е също така да се разбере как терапията влияе върху психичното здраве, за да се повиши ефективността на здравеопазването и рехабилитацията, и да може да се адаптира към всички области на това знание; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава, че подкрепата и грижите за раково болните посредством полагане на неофициални грижи от страна на родители и членове на семейството, е необходима, но също така тежка. Поради това следва да се предвидят мерки за социално подпомагане на местно равнище с цел подобряване на равновесието между професионалния и личния живот на лицата, полагащи неформални грижи; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава всички инициативи, насочени към роднините, по-специално членовете на семейството, да включват грижи за децата и да вземат предвид положението и специалните нужди на братята и сестрите в съответствие с Конвенцията на ООН за правата на детето; |
| --- | --- |

39.

| 40. | приветства факта, че Комисията поставя акцента върху рака в детска възраст, какъвто би трябвало да се постави и върху рака при хора в напреднала възраст, който има различни особености, подобно на този в детска възраст. Планът за борба с рака обаче трябва да бъде допълнен от инициативи, които насърчават разработването на регистри за последващи действия с гарантирано качество в държавите — членки на ЕС. Важно е също така да се гарантира, че надзорни органи като Европейската агенция по лекарствата (EMA) могат постоянно да получават данни за ефикасността и нежеланите реакции на лекарствата; |
| --- | --- |

40.

| 41. | счита, че предложеното проучване относно възрастните хора, преживели рак, следва също така да установи условията и пречките, които възпрепятстват преживелите рак млади хора да се завърнат в училищата и университетите и да навлязат на пазара на труда. Инициативите за повторно навлизане на пазара на труда следва също така да вземат предвид младите хора, преживели ракови заболявания; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава за стратегии за справяне с предизвикателствата, свързани със здравната грамотност, особено по отношение на раковите заболявания и рисковите фактори за появата им, тъй като разпространението на ракови заболявания ще се увеличи поради демографските промени, наред с други фактори. Стратегиите могат да бъдат свързани с различни подходи, като създаването на здравословна среда, или с наличието на привлекателни работодатели, с намирането на нови решения, форми на сътрудничество, методи и технологии на работа и устойчиви условия на труд. |
| --- | --- |

42.

Брюксел, 1 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 131.

1

(2)  https://webapi2016.COR.europa.eu/v1/documents/cor-2020-05525-00-00-ac-tra-bg.docx/content.

2

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/21

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост

(2022/C 97/05)

| Докладчик: | Rob JONKMAN (NL/ЕКР), член на Изпълнителния съвет на Опстерланд |
| --- | --- |

Докладчик:

Rob JONKMAN (NL/ЕКР), член на Изпълнителния съвет на Опстерланд

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | приветства Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) като амбициозен и навременен инструмент, за да може ЕС да излезе по-силен от кризата, предизвикана от COVID-19, и да ускори екологичния и цифровия преход. Комитетът подкрепя становището на Европейската комисия, че повечето държави членки са постигнали добри резултати при изготвянето на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) за относително кратък период от време; |
| --- | --- |

1.

| 2. | съзнава, че НПВУ в редица държави членки са само част от по-широки национални планове за възстановяване и посочва необходимостта от повече обмен на опит и от цялостен подход на европейско равнище, за да се излезе от кризата и да стане икономиката на ЕС по-издръжлива и по-устойчива за в бъдеще; |
| --- | --- |

2.

| 3. | предупреждава, че като механизъм за управление на фонда (известен като „Механизма“) европейският семестър остава централизирано действие, което се осъществява „от горе надолу“ и не е подходящ за инструмент, насочен към укрепването на икономическото, социалното и териториалното сближаване; отбелязва, че в този процес от голямо значение е доброто изпълнение на НПВУ, обективността и прозрачността при разпределението на средствата и в тясно партньорство с местните и регионалните власти, социалните партньори и НПО, въз основа на принципа на субсидиарност, многостепенното управление, интегрирания подход и подхода „от долу нагоре“. Колкото по-голяма е ангажираността в дадена държава членка, толкова по-голяма е вероятността за успешно изпълнение на НПВУ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че местните и регионалните власти (МРВ) от самото начало на избухването на пандемията са в челните редици на борбата с кризата, свързана с COVID-19, и нейните социално-икономически последици, както чрез собствени мерки на политиките, така и чрез изпълнението и прилагането на решения, взети от националните правителства; |
| --- | --- |

4.

| 5. | привлича вниманието върху факта, че за много общини и региони кризата с COVID-19 доведе до намаляване на приходите и увеличаване на разходите. По този начин се повтаря ситуацията по време на кредитната криза (2008—2011 г.). Равнището на инвестициите на МРВ все още не се е върнало на равнището преди тази икономическа и финансова криза; |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня, че МРВ, които отговарят за една трета от всички публични разходи и повече от половината от публичните инвестиции в ЕС (1), често разполагат с правомощия, предоставени от учредителните норми на държавите в някои области на политики от съществено значение за Механизма за възстановяване и устойчивост. Особено важно е местните и регионалните власти да участват пряко в изготвянето и изпълнението на НПВУ, като осъществят успешно реформите и инвестициите, които са от тяхна компетентност в съответствие със степента на икономическа, фискална и финансова автономност, произтичаща от тяхната национална правна рамка и принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

6.

Участие на местните и регионалните власти в подготовката на НПВУ

| 7. | отбелязва, че проучвания (2) на КР, Центъра за европейска политика, Фондация „Конрад Аденауер“ и CPMR показаха, че МРВ са участвали в недостатъчна степен в подготовката на плановете за възстановяване и устойчивост и в повечето случаи не може да бъде установена степента, в която техният принос е бил включен в плановете; |
| --- | --- |

7.

| 8. | заключава, че в резултат на това картината на степента на участие на местните и регионалните власти в подготовката на НПВУ е много разнообразна и че, въпреки че в някои държави членки с МРВ или техните сдружения са били проведени официални консултации във връзка с проектоплановете, като цяло не е ясно по какъв начин са били проведени консултациите на практика и как този децентрализиран принос е бил взет предвид в плановете; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява съжаление също така, че подготовката на НПВУ в повечето държави членки е процес „от горе надолу“, който носи риск от централизиране на важни публични инвестиции и застрашава крайния успех на Механизма за възстановяване и устойчивост. Това е в противоречие със значението на многостепенното управление, принципа на субсидиарност и процеса на децентрализация на правомощията, който протича през последните десетилетия в много държави членки, не на последно място по отношение на програмите по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ); |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че начините, по които са били изготвени НПВУ и привлечени за участие МРВ, не насърчават ангажираността с плановете за възстановяване. Извлечените в миналото поуки от европейския семестър показват, че много от специфичните за всяка държава препоръки не са били последвани поради липсата на ясен подход и ангажираност; посочва, че това се дължи и на липсата на признаване на ролята на местните и регионалните власти в европейския семестър; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява разочарованието си, че като цяло не са предприети подходящи последващи действия във връзка със становището на Комитета относно прякото участие на МРВ и като органи — партньори, в изготвянето на НПВУ (3). Изразява съжаление, че при подготовката на плановете също така е последван само частично призивът в съображение 34 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, в което се подчертава значението на участието на МРВ в изготвянето и изпълнението на плановете за възстановяване. Процесите на подготовка на НПВУ поставят под въпрос и спазването на принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

11.

| 12. | припомня, че най-отдалечените региони са специфичен случай и на тях трябва да се обърне специално внимание в рамките на европейския семестър, както беше признато от Европейската комисия; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отново заявява, че МРВ, в качеството си на публични органи, са най-близо до своите граждани и предприятия и поради това са най-добре запознати с техните потребности, проблеми и амбиции. В крайна сметка те отговарят за изпълнението на местно равнище на повечето национални стратегии, които обикновено се формулират като спуснати отгоре и следователно не отговарят на местните потребности. Освен това МРВ предоставят по-голямата част от обществените услуги на своите жители и предприятия и инвестират в области на политика, които са обхванати в плановете за възстановяване. Ето защо икономическото и социалното възстановяване, както и екологичният и цифровият преход — по-специално цифровизацията на публичната администрация — могат да успеят само ако МРВ участват пряко в изготвянето и изпълнението на НПВУ. Без структурното участие на МРВ, политическото равнище, което е най-близо до гражданите, ще бъде изключено, така че няма да могат да бъдат постигнати определените ключови етапи и цели. Поради това се предлага МРВ или националните сдружения, които представляват МРВ, да бъдат включени в комисиите за планиране, както и да участват в преговорите с Европейската комисия; |
| --- | --- |

13.

| 14. | заключава също така, че в повечето НПВУ изобщо не се упоменава приносът за постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР), докато ЕС вече е решил, че неговите политики по принцип би трябвало да допринасят за това. Поради това предлага Европейската комисия да определи ясни показатели, които трябва да бъдат следвани от държавите членки; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че държавите членки и институциите на ЕС трябва стриктно да прилагат и спазват принципа за ненанасяне на значителни вреди във всички инвестиции и реформи, по-специално устойчивите инвестиции, допринасящи за целите в областта на климата и биологичното разнообразие; настоява Комисията да гарантира, че е налице система за докладване и че териториалното измерение и експертният опит на МРВ се вземат предвид в оценката, тъй като оценяването на всяка мярка се извършва на национално равнище; |
| --- | --- |

15.

Участие на местните и регионалните власти в изпълнението на НПВУ

| 16. | посочва, с оглед на горепосоченото, че изпълнението на НПВУ на местно и регионално равнище е от решаващо значение и призовава Комисията да насърчава държавите членки да включват активно и структурно местните и регионалните власти в този процес и да представят насоки за тази цел; |
| --- | --- |

16.

| 17. | във връзка с това изтъква, че решаващата роля на МРВ не се ограничава само до изпълнението на плановете за възстановяване, но и в по-нататъшното планиране и оценка на НПВУ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава европейските сдружения като Съвета на европейските общини и региони (CEMR), Евроградове и Конференцията на периферните морски региони (CPMR) (4) съвместно с Комитета да продължат да информират местните и регионалните власти и техните сдружения относно (изпълнението на) НПВУ и ролята, която МРВ могат да играят за това; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава държавите членки да определят ролята на местните и регионалните власти в изпълнението, по-нататъшното планиране и оценката на плановете за възстановяване в сключените с Европейската комисия споразумения относно оперативните договорености (в съответствие с член 20, параграф 6 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост) и индивидуалните правни задължения на държавите членки относно финансовите вноски (в съответствие с член 23 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост), като се вземат предвид конституционните отношения и разделението на правомощията в държавите членки, най-вече с оглед на това, че в някои държави членки част от изпълнението Механизма за възстановяване и устойчивост е в правомощията на поднационалните власти. В своите доклади относно изпълнението на Механизма за възстановяване и устойчивост държавите членки би трябвало да включат раздел относно участието на МРВ, в съответствие със съображение 34 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че наборът от показатели за измерване на напредъка, и предоставянето на информация при изпълнението на НПВУ, следва да влезе в действие на 31 декември 2021 г., както е определено в член 30 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, че той служи за основа за диалога за възстановяване и устойчивост и следва да взема предвид местните и регионалните интереси; призовава Европейската комисия да гарантира, че „териториалното измерение“ и ролята на МРВ са правилно отразени в двугодишната таблица с показатели. За да се гарантира приобщаващ процес на наблюдение и обективен подход към изпълнението, от съществено значение е разбирането на целите, постигани на местно и регионално равнище, без това да води до прекомерна административна тежест за МРВ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава Европейската комисия да продължи да изисква от държавите членки да вземат предвид специфичните особености на всички типове региони при изпълнението на своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да се даде възможност за ориентирано към местните условия изпълнение на НПВУ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | приветства включването на „диалози за възстановяване и устойчивост“ в Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост. Комитетът би желал да насочи вниманието на Европейския парламент към правото, в съответствие с член 26 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, да кани Комисията на всеки два месеца да представя състоянието на възстановяването, плановете на държавите членки и напредъка в изпълнението; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава Европейската комисия да се консултира редовно с държавите членки и регионите и да гарантира, че при изпълнението на НПВУ се спазват в във възможно най-голяма степен всички изисквания и принципи, по-специално принципите на субсидиарност и на многостепенно управление, и че те служат като отправна точка при обсъжданията на шестмесечните доклади за напредъка; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава Парламента и Комисията, с оглед на значението на участието на местното и регионалното равнище в изпълнението на НПВУ, систематично да включват Европейския комитет на регионите в „диалозите за възстановяване и устойчивост“ с цел насърчаване на диалога между всички институции на ЕС и консултативни органи, за да се гарантират надлежно регионалното и местното измерение; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава 27-те членове и техните заместници в съвместната работна група ECON-BUDG на Европейския парламент относно прегледа на Механизма за възстановяване и устойчивост да изпълняват пълноценно надзорната си роля при изпълнението на плановете за възстановяване и да включват редовно Комитета и други представители на МРВ в тези диалози. Подчертава, че Комитетът може също така да използва експертния опит на своята работна група по въпросите на Зеления пакт и платформата по въпросите на широколентовия достъп, за да подкрепи мониторинга на ключовите екологични и цифрови цели; |
| --- | --- |

25.

Териториално сближаване

| 26. | приветства включването на Механизма за възстановяване и устойчивост в икономическото, социалното и териториалното сближаване чрез правното основание в член 175 от ДФЕС, както и включването на сближаването като един от стълбовете, определени в член 3 от окончателния регламент; |
| --- | --- |

26.

| 27. | застъпва виждането, че държавите членки би трябвало да включат МРВ в анализа на разходите и ползите на публичните инвестиции и реформи в рамките на МВУ в областта на сближаването, устойчивостта и цифровизацията и да изпълняват схемите за финансиране по МВУ при споделено или пряко управление, когато е приложимо; |
| --- | --- |

27.

| 28. | настоява, че е от съществено значение прилагането на Регламента за МВУ да се осъществява при пълно зачитане на член 4, параграф 2 от ДЕС, принципите на предоставена компетентност, обективност, недискриминация и равно третиране. Подчертава, че както беше договорено в заключенията на Европейския съвет от декември 2020 г., бюджетът на Съюза (включително Next Generation EU) трябва да бъде защитен срещу всякакъв вид измами, корупция и конфликт на интереси, за да се защитят доброто финансово управление и финансовите интереси на Съюза; |
| --- | --- |

28.

| 29. | стига обаче до заключението, че териториалното сближаване се разглежда само до определена степен в НПВУ. Някои НПВУ предоставят информация на местно и регионално равнище и разглеждат социални, цифрови и екологични въпроси от териториална гледна точка. Териториалният подход обаче не присъства систематично всички области на политика; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че причините за това са възприетият от повечето НПВУ подход „от горе надолу“ н недостатъчното участие на местните и регионалните власти и поради това настоятелно призовава Комисията и държавите членки да зачитат и прилагат принципа на партньорство, залегнал в Европейския кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове; |
| --- | --- |

30.

| 31. | заявява, че централизираният подход пренебрегва териториалните различия както с оглед на предизвикателствата, така и с оглед на възможностите. В резултат на това НПВУ могат да бъдат по-малко ефективни и да имат по-малко въздействие от желаното. Това излага регионите, които вече изоставаха в развитието си преди избухването на пандемията, на риск от още по-големи различия в развитието по отношение на заетостта, образователното равнище, подкрепата за предприятията, цифровизацията, мобилността или други ключови области на политика; |
| --- | --- |

31.

| 32. | отбелязва освен това, че поради недостатъчното включване на МРВ в подготовката на НПВУ възниква рискът да не постигнати потенциалните синергии с политиката на сближаване. Съществува риск от припокриване на инвестициите по линия на плановете за възстановяване и програмите по ЕСИФ, което създава конкуренция между плановете за възстановяване и програмите по ЕСИФ. Фактът, че НПВУ не изискват национално съфинансиране и са предмет на специален режим за държавна помощ е в ущърб на програмите по ЕСИФ. Целите на политиката на сближаване за намаляване на различията между регионите и на изоставането на най-необлагодетелстваните райони не бива да бъдат излагани на риск; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изразява своето учудване от факта, че до момента липсва ясна координация между НПВУ и програмите по ЕСИФ, тъй като това е задължение съгласно член 17 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост. Ето защо Комитетът призовава Комисията да обърне внимание на това в споразуменията, които сключва с държавите членки относно НПВУ. Синергията между НПВУ и програмите по ЕСИФ би трябвало също така да бъде включена в годишните доклади на Комисията относно изпълнението на Механизма за възстановяване и устойчивост и в контрола, упражняван от Парламента; |
| --- | --- |

33.

| 34. | обръща внимание и на съгласуването с другите програми, финансирани от NextGenEU (напр. REACT-EU). Ефективното изпълнение от страна на МРВ е възпрепятствано от различните срокове за изпълнение на програмите за възстановяване и от липсата на съгласуваност между съществуващите и новите програми на ЕС, финансирани от NextGenEU, във връзка с амбициите за екологичен и цифров преход; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отбелязва освен това, че в НПВУ почти не се упоменават други европейски програми (напр. Механизмът за свързване на Европа — МСЕ), което означава, че все още съществува необходимост от по-нататъшна координация на НПВУ с тези програми на ЕС; |
| --- | --- |

35.

Административен капацитет

| 36. | подчертава, че макар административният капацитет в много НПВУ да е обект на реформи в рамките на специфичните за всяка държава препоръки, някои държави членки не обръщат достатъчно внимание на укрепването на административния капацитет на местно и регионално равнище; посочва по-специално, че административният капацитет на много МРВ следва да бъде укрепен, като се има предвид по-специално многообразието от европейски програми и възможности за финансова подкрепа; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че за да се гарантира добро изпълнение на НПВУ и адекватно равнище на усвояване на средства от Механизма за възстановяване и устойчивост, държавите членки, ако е приложимо в тясно сътрудничество с местните и регионалните власти, могат да улеснят създаването и/или разширяването на административния капацитет на местните и регионалните власти и по този начин да постигнат ефективно използване на публичните средства чрез съвместното разработване и подкрепяне на механизми за координиране на политиките, сътрудничество, прехвърляне на информация и системи за специфично и продължаващо обучение; |
| --- | --- |

37.

| 38. | поради това счита, че трябва да се улесни достъпът до инструмента за техническа подкрепа (ИТП), за да се подпомогнат местните и регионалните власти, особено в по-слабо развитите региони, които са изправени пред най-голям недостиг на капацитет, което ги възпира да използват по най-добрия начин подкрепата от Механизма за възстановяване и устойчивост при осъществяването на инвестиции и реформи; |
| --- | --- |

38.

Европейски семестър

| 39. | посочва, че МРВ като органи — партньори на правителствата,играят важна роля чрез инвестиции, реформи и законодателство за осъществяването на реформите, извършвани със средства от НПВУ, въз основа на специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър; насърчава Европейската комисия в сътрудничество с КР да оповестява публично и да споделя добри практики и опит относно участието на МРВ в европейския семестър; |
| --- | --- |

39.

| 40. | приканва Европейската комисия да подкрепя активно местните и регионалните власти, които в миналото са срещали проблеми при усвояването на средства от ЕС, да се справят с тези проблеми, така че НПВУ да могат да се бъдат изпълнени успешно в целия Европейски съюз; |
| --- | --- |

40.

| 41. | затова повтаря призива си от предходни становища (5) за кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти в рамките на европейския семестър. Този кодекс е по-спешен и необходим от всякога, за да стане семестърът по-прозрачен, приобщаващ и демократичен, но също и по-ефективен, като се привлекат за участие местните и регионалните власти. Това повишава ангажираността на местно и регионално равнище, като по този начин се подобрява осъществяването на желаните реформи в държавите членки; |
| --- | --- |

41.

| 42. | заключава, че с кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейския семестър щеше да се избегне подходът „от горе надолу“ при подготовката на НПВУ. Прякото участие на МРВ като органи — партньори щеше да даде възможност целта за икономическо, социално и териториално сближаване да залегне по-добре в НПВУ; |
| --- | --- |

42.

| 43. | привлича отново вниманието на Комисията към нейното съобщение относно субсидиарността от 23 октомври 2018 г. (6), в което се признава, наред с другото, че местните и регионалните власти се различават от другите заинтересовани страни, тъй като те са на преден план в прилагането на правото на Съюза, и „че в много случаи има възможност становищата на националните и регионалните парламенти и на местните и регионалните органи да бъдат по-добре отразени (...) по време на законодателната процедура“; приканва Европейската комисия да подобри участието си в бъдеще; |
| --- | --- |

43.

| 44. | заключава също така, че що се отнася до териториалното измерение на европейския семестър Комисията е предприела стъпки за включване на повече регионални елементи в специфичните за всяка държава препоръки и за установяване на връзка с програмите по европейските структурни и инвестиционни фондове. Затова според Комитета изготвянето на кодекс за поведение, който да придаде официален характер на участието на местните и регионалните власти в европейския семестър, е логична и необходима стъпка; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава държавите членки в своите годишни национални програми за реформи (НПР) в контекста на европейския семестър в бъдеще най-малкото да докладват относно консултациите си с местните и регионалните органи и заинтересованите страни, в съответствие с член 18, параграф 4, буква р) от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, и да описват подробно конкретното въздействие на тези консултации; |
| --- | --- |

45.

| 46. | счита, че за добро изпълнение на НПВУ с редовното участие на МРВ е необходима задълбочена реформа на европейския семестър не само в светлината на поуките, извлечени от подготовката на НПВУ, но и с цел те да се превърнат в истински инструмент за дългосрочните цели на ЕС, било то в рамките на „Подготвени за цел 55“, цифровия преход, постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР) до 2030 г. и на неутралност по отношение на климата до 2050 г. |
| --- | --- |

46.

Брюксел, 1 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ОИСР, Key data on Local and Regional Governments in the European Union (brochure), 2018 г. (Основни данни за органите на местното и регионалното самоуправление в Европейския съюз). Документът е достъпен на: https://www.oecd.org/regional/EU-Local-government-key-data.pdf.

1

(2)  Център за европейска политика и Фондация „Конрад Аденауер“ Европа: Discussion Paper: National Recovery & Resilience Plans: Empowering the green and digital transitions? (Документ за обсъждане: Национални планове за възстановяване и устойчивост: овластяване на екологичния и цифровия преход?) (април 2021 г.).

2

Проучване на КР от Alessandro Valenza, Anda Iacob, Clarissa Amichetti, Pietro Celotti (t33 Srl), Sabine Zillmer (Spatial Foresight) и Jacek Kotrasinski: Regional and local authorities and the National Recovery & Resilience Plans (Регионалните и местните власти в националните планове за възстановяване и устойчивост) (юни 2021 г.), достъпно на: https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Regional%20and%20local%20authorities%20and%20the%20National%20Recovery%20and%20Resilience%20Plans/NRRPs_study.pdf.

Анализ на CPMR относно националните планове за възстановяване и устойчивост — техническа бележка (юни 2021 г.)

(3)  Становище на Комитета на регионите: План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа (COR-2020-03381).

3

(4)  CEMR: Съвет на европейските общини и региони (https://www.ccre.org).

4

Евроградове (https://eurocities.eu).

CPMR: Конференция на периферните морски региони (https://cpmr.org/).

(5)  Становище на Комитета на регионите: План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа (октомври 2020 г., COR-2020-03381).

5

Становище на Комитета на регионите относно „Европейският семестър и политиката на сближаване: структурни реформи, насочени към дългосрочни инвестиции“ (април 2019 г., COR-2018-05504).

Становище на Комитета на регионите относно „Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти“ (май 2017 г., COR-2016-05386).

(6)  COM(2018) 703 final.

6

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/26

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Изкореняване на бездомничеството в Европейския съюз: местната и регионалната гледна точка

(2022/C 97/06)

| Докладчик: | Mikko AALTONEN (FI/ПЕС), член на местна асамблея: Градски съвет на Тампере |
| --- | --- |

Докладчик:

Mikko AALTONEN (FI/ПЕС), член на местна асамблея: Градски съвет на Тампере

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Контекст и отправни точки

| 1. | отбелязва, че бездомничеството вероятно е най-сериозното проявление на социалното изключване в Европа. Това е неотложен обществен проблем, който изисква по-голямо внимание от страна на създателите на политики на всички равнища, имащи отношение към въпроса, включително на местно, регионално, национално и европейско равнище; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че бездомничеството е проблем във всички държави — членки на ЕС. Обхватът и естеството на бездомничеството са различни, но нито една държава членка не е успяла да разреши проблема с него; |
| --- | --- |

2.

| 3. | посочва, че бездомничеството е динамична реалност, която засяга не само хората, живеещи на улицата. За бездомни би следвало да се считат и хората, живеещи в приюти или места, които не са предназначени за жилища, хората, които предстои да напуснат дадена институция, както и тези, които разполагат с недостатъчни финансови ресурси и/или разчитат на временен подслон у приятели или роднини. Свеждането на сложната реалност на бездомничеството до улично бездомничество води само до некачествена политическа. Важно е да се прави разлика между ситуации на пълно бездомничество и ситуации, в които съществува мрежа за минимална подкрепа, тъй като действията трябва да бъдат съобразени с различни обстоятелства, за да се оптимизира ефективността на политическите намеси; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва със загриженост, че изтласкване на обитателите на уязвимите квартали и замяната им с по-заможни, краткосрочното отдаване на жилища под наем на туристи в градовете и финансиализацията — в съчетание с последиците от световната финансова и икономическа криза от последните десетилетия — доведоха до ситуация, в която предлагането на жилища на достъпни цени намаля значително, по-специално в разрастващите се градове и метрополни области (без подценяване на предизвикателствата, пред които се изправени по-малките градове и селските райони), като по този начин се изостри проблемът с бездомничеството. Поради това са необходими повече инвестиции и по-добра рамка за инвестиции в жилища на достъпни цени като ключов инструмент за предотвратяване на бездомничеството; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че бездомничеството е проблем с много измерения, който засяга най-различни хора що се отнася до нуждаещите се от внимание различни групи (жени, млади хора, деца, имигранти и търсещи убежище и др.), живеещи в уязвими и несигурни условия. Причините и факторите, водещи до бездомничество, са многобройни и сред тях има както структурни като липса на жилища на достъпни цени, безработица, пропуски в обхвата на системата за социална закрила, дискриминация и недостатъци в миграционните политики, така и лични като лошо психично здраве, зависимости и проблеми с взаимоотношенията. Всяка ефективна политика трябва да се справи с многоизмерния характер на бездомничеството; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че според оценки на европейската неправителствена организация FEANTSA през 2019 г. най-малко 700 000 души са спали всяка нощ на улицата или в приют, което представлява увеличение със 70 % за 10 години. Комитетът е силно обезпокоен от бързо нарастващия брой на бездомните в ЕС в последно време; |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че бездомничеството представлява нарушение на правата на човека, като например правото на жилище, залегнало в преразгледаната Европейска социална харта на Съвета на Европа. Бездомничеството може също да бъде нарушение на няколко граждански и политически права, като например правото на защита срещу нечовешко и унизително отношение и правото на личен и семеен живот, а в някои случаи дори на правото на живот; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства факта, че бездомничеството постепенно се превръща в приоритет на социалната политика в Европа и на международно равнище. Няколко международни организации като ООН и ОИСР, както и институциите на ЕС, наскоро работиха по въпросите на бездомничеството. Комитетът приветства това международно внимание и се надява, че то ще помогне на държавите — членки на ЕС, да подобрят още повече начина, по който се справят с бездомничеството; |
| --- | --- |

8.

| 9. | посочва факта, че пандемията от COVID-19 доказа, че бездомничеството има аспект, свързан с общественото здраве. По-специално бездомните хора в приютите са по-склонни да бъдат заразени, да бъдат хоспитализирани и да умрат вследствие на инфекция поради условията им на живот и здравословното им състояние; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че проблемът с бездомничеството може да бъде решен, ако се прилага по устойчив и систематичен начин комбинация от целенасочени и координирани мерки за профилактика. Тази комбинация от политики би трябвало да включва тясно сътрудничество между службите за социално подпомагане и жилищно настаняване, съвместно със съдебната система, и решения, свързани с жилищното настаняване, като например подхода „Жилище преди всичко“; Такива решения за жилищно настаняване, насочени към справяне с лошите жилищни условия и насърчаване на социалното приобщаване на лицата и семействата със социално-икономически затруднения, биха могли да бъдат оптимизирани чрез иновативни форми на жилищно настаняване, финансирани чрез публично-частни инвестиции и инвестиции от третия сектор. Има достатъчно доказателства, за да се заключи, че управлението на бездомничеството само чрез системата на приютите е неефикасно, неефективно и скъпо; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява съгласие, че „решенията, насочени към жилищното настаняване, следва да се разглеждат като право, а не да зависят от поведенчески реакции и/или постижения“ (1). Същевременно осигуряването на настаняване следва да бъде част от цялостен подход, който гарантира предоставянето на структурни както и персонализирани услуги за подкрепа, които да помагат на хората да преодолеят бездомничеството и ефективно да отстраняват първопричините за него на индивидуална основа. Тясното сътрудничество между социалните и здравните услуги е от решаващо значение, не на последно място в контекста на пандемията. Комитетът подчертава, че е важно да се постави акцент и върху превенцията, като се въведат конкретни мерки, които помагат на най-уязвимите и изложени на риск лица да станат бездомни; |
| --- | --- |

11.

| 12. | твърди, че актуалните статистически данни за профила и естеството на бездомничеството са от съществено значение за изготвянето на добри политики и предоставянето на услуги. Комитетът изразява съжаление, че няма официални данни на ЕС относно бездомничеството и призовава за спешни действия за коригиране на това положение; |
| --- | --- |

12.

| 13. | предлага, при липсата на европейско определение за бездомничество, държавите членки и институциите на ЕС да използват като рамково определение класификацията ETHOS, която обхваща липсата на покрив, бездомничеството, несигурните или неподходящи жилищни условия. Това би улеснило европейското сътрудничество; |
| --- | --- |

13.

| 14. | припомня призива си за отделяне на специално внимание и на проблема с бездомничеството сред младите ЛГБТИК лица, за повишаване на осведомеността и насърчаване на младежките центрове за грижи и приютите в местните общности (2); |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че местните и регионалните власти са ключови участници в борбата срещу бездомничеството, но те често не разполагат с ключови политически лостове и финансова подкрепа, за да бъдат ефективни. Поради това политиките в областта на бездомничеството следва да включват всички равнища на управление, имащи отношение към въпроса; |
| --- | --- |

15.

| 16. | посочва, че устойчивият и системен подход „Жилище преди всичко“ може да бъде основата за успешно справяне с бездомничеството, какъвто беше случаят в държавите — членки на ЕС, като например Финландия; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства Европейската платформа за борба с бездомничеството, която беше стартирана от Европейската комисия и португалското председателство на ЕС през юни 2021 г. Комитетът категорично подкрепя включването на платформата в плана за действие на ЕС относно прилагането на Европейския стълб на социалните права, въпреки че „във връзка с това изразява съжаление, че планът за действие не определя количествена цел за борба срещу бездомничеството“ (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | освен това подкрепя призива на държавните и правителствените ръководители за справяне с бездомничеството като приоритет на социалната политика на ЕС във всички усилия за борба със социалното изключване и борба с бедността, както е посочено в Декларацията от Порто от май 2021 г.; |
| --- | --- |

18.

Препоръки на Европейския комитет на регионите

| 19. | призовава Европейската комисия да играе активна роля в координирането на платформата и да предостави достатъчно ресурси на ЕС, за да се гарантира ефективно управление и видимо въздействие на политиката. Комитетът очаква активното участие в платформата на държавите членки чрез всичките им равнища на управление, включително местните и регионалните власти, както и техните усилия, с които да сложат край на бездомничеството до 2030 г., както е посочено в Лисабонската декларация относно Европейската платформа за борба с бездомничеството и в съответствие с Програмата на ООН до 2030 г. относно целите за устойчиво развитие. Следва да се отбележи, че проблемът с бездомничеството подкопава постигането на няколко цели за устойчиво развитие, а именно цели 1, 2, 3, 6, 8, 10 и 11, в които се призовава за междусекторни политики за ефективно справяне с него; |
| --- | --- |

19.

| 20. | поема ангажимент да играе активна роля в платформата, също и като член на Управителния съвет, като предава информация за предизвикателствата, пред които са изправени местните и регионалните власти в борбата срещу бездомничеството. Настоятелно призовава за тази цел платформата изцяло да признае ролята на местните и регионалните власти и да улесни пълноценното им участие в това начинание; |
| --- | --- |

20.

| 21. | предлага в бъдещата си работа по политиките да се вземат предвид интересите и тревогите на бездомните хора и да се интегрират свързаните с платформата дейности в работните програми на съответните комисии като SEDEC. Комитетът би могъл редовно да организира европейска конференция относно местните и регионалните политики за борба с бездомничеството, които попадат в обхвата на неговата компетентност; |
| --- | --- |

21.

| 22. | предлага FEANTSA да има важна роля в координацията и/или управлението на платформата, тъй като тя е единственият европейски транснационален център за знания и практики в Европа и нейният експертен опит е широко признат и вече използван в разработването на политиката за борба срещу бездомничеството както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки. Техният експертен опит ще бъде от решаващо значение за превръщането на платформата от идея в реалност; |
| --- | --- |

22.

| 23. | вижда четири важни направления за дейност на платформата: улесняване на транснационалния обмен и взаимното обучение; насърчаване на достъпа до финансиране от ЕС и на възможностите за финансиране; събиране на данни и мониторинг на напредъка на политиката; идентифициране на обещаващи иновации, като например програмата „Жилище преди всичко“ и подпомагане на тяхното разгръщане; |
| --- | --- |

23.

| 24. | предлага „Жилище преди всичко“ да се превърне в приоритетна тема за платформата, като се има предвид бързо нарастващият интерес сред различните заинтересовани страни, като например националните правителства и местните органи, НПО и доставчиците на жилища. Комитетът счита, че „Жилище преди всичко“, задължително допълнено от висококачествени услуги за социално подпомагане, за да се помогне на хората да се справят с личните предизвикателства, следва да доведе до системна промяна в начина, по който се подхожда към бездомничеството, а не просто да се насърчава на равнище проект; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава Европейската комисия да гарантира силен акцент върху бездомничеството във всички съответни политически инициативи на ЕС, като например гаранцията на ЕС за децата, стратегията на ЕС за хората с увреждания, стратегията на ЕС за ЛГБТ, стратегията на ЕС за равенство между половете, рамката на ЕС за ромите, гаранцията на ЕС за младежта, плана за действие за социалната икономика, програмата „ЕС в подкрепа на здравето“, Пакта на ЕС за миграцията и инициативата на ЕС за жилища на достъпни цени; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава държавите членки да използват безпрецедентните възможности за финансиране от ЕС за справяне с бездомничеството, особено свързаните с ЕСФ+, ЕФРР и Механизма за възстановяване и устойчивост. Комисията следва активно да насърчава използването на структурните фондове заедно с управляващите органи, местните и регионалните власти и третия сектор. Комитетът призовава Европейската инвестиционна банка да подкрепя местните и регионалните власти при разработването на инвестиционни предложения, които биха могли да бъдат финансирани по програмата InvestEU като част от Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава Комисията да продължи да развива транснационалното сътрудничество между градовете и местните и регионалните власти и да се възползва от вече извършената работа по отношение на бездомничеството в рамките на програмата URBACT и инициативата за иновативни действия за градско развитие (Инициатива UIA); |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава държавите членки и Комисията да поставят по-силен акцент върху бездомничеството в процеса на Европейския семестър и да разгледат възможността за издаване на специфични за всяка държава препоръки относно бездомничеството за държавите членки, в които бездомничеството се е превърнало в социална извънредна ситуация; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава Съвета на Европа, в съответствие с член 31 от (преразгледаната) Европейска социална харта (4), да обърне специално внимание на извънредната ситуация, свързана с бездомничеството, и съответните агенции на ЕС да обмислят инициирането на дейности по отношение на това явление, като има предвид опустошителното му въздействие върху хората и социалната тъкан. По-специално се отправя искане за участието на: Агенцията за основните права, тъй като бездомничеството е сред онези нарушения на правата на човека в Европа, които изискват най-неотложни действия; Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд, тъй като бездомничеството е най-крайната форма на лош стандарт на живот; Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, тъй като бездомните хора са непропорционално засегнати от инфекциозни заболявания; Европейския орган по труда, тъй като в редица държави — членки на ЕС, бездомничеството сред гражданите на ЕС, които са мобилни поради работа или служебни задължения, е растящ проблем; Европейския център за мониторинг на наркотици и наркомании, тъй като бездомничеството може да бъде причина за или последица от пристрастяването; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава държавите членки и Комисията да включат в своите политики разработването и финансирането на социални иновации, прилагани по отношение на жилищното настаняване, както е предвидено в Ръководството на Европейската комисия за социални иновации, като едно от средствата за предотвратяване на бездомничеството; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава всички държави членки да разработят национални стратегии за борба с бездомничеството при консултации с регионалните и местните власти, като за основа се използва силен подход, основан на жилищното настаняване и мястото, за да се подходи ефективно към специфичните предизвикателства, пред които са изправени различни градове и региони. Комитетът приканва Комисията да изготви европейски инструментариум в подкрепа на държавите членки при стратегическото им планиране; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава местните и регионалните власти в ЕС незабавно да сложат край на криминализирането и наказването на хората, които спят на улицата, в съответствие със съдебната практика в областта на правата на човека и в съответствие с искането на Европейския парламент. |
| --- | --- |

32.

Брюксел, 2 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  „Fighting homelessness and housing exclusion in Europe — A study of national policies“ (Борба с бездомничеството и изключването от жилищно настаняване в Европа — проучване на националните политики), Европейска мрежа за социална политика (2019 г.) (https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=21629&langId=en).

1

(2)  SEDEC-VII/015, Становище на КР относно „Съюз на равенство: Стратегия за равенство на ЛГБТИК (2020—2025 г.)“.

2

(3)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „Прилагане на Европейския стълб на социалните права от местна и регионална гледна точка“ (COR-2021-01127).

3

„Прилагане на Европейския стълб на социалните права от местна и регионална гледна точка“

(4)  Член 31, параграф 2: предотвратяване и намаляване на бездомничеството с цел постепенното му елиминиране; https://www.coe.int/en/web/european-social-charter).

4

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/30

---

Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС за биологичното земеделие

(2022/C 97/07)

| Докладчик: | Uroš BREŽAN (SL/Зелени), кмет на Толмин |
| --- | --- |

Докладчик:

Uroš BREŽAN (SL/Зелени), кмет на Толмин

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства плана за действие на ЕС в областта на биологичното земеделие и подкрепя всеобхватния му подход, структуриран в три направления, насочен към стимулиране на търсенето и производството и към подобряване на приноса на биологичното земеделие за преодоляването на предизвикателствата, свързани с устойчивостта и околната среда; |
| --- | --- |

1.

| 2. | счита, че благодарение на положителното си въздействие върху околната среда и климата по отношение на подобряването на секвестирането на въглерод и на състоянието на почвите, опазването на биологичното разнообразие и хуманното отношение към животните биологичното земеделие ще допринесе за постигането на целите на Европейския зелен пакт, на стратегията на ЕС „От фермата до трапезата“ и на стратегията за биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

2.

| 3. | сред тези цели приветства амбициозната цел на равнище ЕС на стратегията „От фермата до трапезата“ до 2030 г. 25 % от земеделската земя да бъде обработвана по правилата на биологичното земеделие, като въздействието на стратегията следва да бъде оценено от Комисията. Предлага да се определят обвързващи национални цели, за да се вземат предвид многообразните форми на селското стопанство в различните европейски страни и техните региони; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява съжаление относно факта, че ОСП не е в пълно съответствие с целите на Плана за действие на ЕС в областта на биологичното земеделие, Зеления пакт и стратегиите на ЕС „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие и не може да стимулира достатъчно земеделските стопани, които полагат допълнителни усилия да извършат екологичния преход в своите стопанства, например като използват земята си за биологично земеделие; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства факта, че осемте категории мерки за развитие на селските райони, предложени за новата ОСП за периода 2023—2027 г., включват плащания за задължения в сферата на околната среда, климата и управлението. Този вид мерки са задължителни за държавите членки, които ще трябва да заделят най-малко 30 % от средствата по ЕЗФРСР за мерки, свързани с цели в областта на околната среда и климата. Тази категория включва и биологичното земеделие, което така ще може да бъде финансирано чрез екосхеми, чрез ангажименти за агроекология и климат по втория стълб или и по двата начина; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че предизвикателството до 2030 г. 25 % от земеделската земя да бъде обработвана по правилата на биологичното земеделие трябва да бъде в съответствие с производствената реалност на регионите и да бъде решено чрез прилагани по подходящ начин на европейско, национално, регионално и местно равнище политически инструменти в подкрепа на балансираното развитие както на биологичното производство, така и на търсенето на биологични продукти; |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че усилията трябва да бъдат насочи, наред с другото, към стимулиране на предлагането, като същевременно се насърчава търсенето на биологични продукти чрез повишаване на осведомеността относно ползите от тях и доверието на потребителите в логото за биологично производство; |
| --- | --- |

7.

| 8. | би приветствал по-конкретни мерки и подкрепа при разработването на мерки за биологично земеделие в селските райони, които имат за цел да насърчават по-равен достъп и еднакви доходи между жените и мъжете в сектора и да насърчават и привличат млади земеделски стопани; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява съжаление относно липсата на специален и специфичен бюджет за всяка инициатива и призовава за тази цел последователно да се използват различните налични финансови инструменти в подкрепа на изпълнението на плана за действие на равнище ЕС и на национално равнище, а именно LEADER/ВОМР, политиката на ЕС за насърчаване и програмата „Хоризонт Европа“. Освен това призовава и за по-добро финансиране на този план за действие от допълващи европейски, национални, регионални и местни фондове; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава случая с най-отдалечените региони, които, поради специфичните си особености, са изправени пред сериозни ограничения в развитието на биологичното производство, което трябва да бъде надлежно взето предвид чрез прилагането на специфични мерки, придружени от увеличено финансиране; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява задоволство във връзка с намерението на Европейската комисия да организира ежегоден „Ден на биологичното производство“ за целия ЕС; |
| --- | --- |

11.

| 12. | одобрява предложението за включване на дейности за мониторинг и оценка от самото начало, за оценка на изпълнението на плана за действие, за засилено събиране на пазарни данни и за разширяване на анализите на обсерваториите на пазара на ЕС, така че да бъдат включени и биологичните продукти; |
| --- | --- |

12.

| 13. | настоятелно призовава държавите членки да приемат национални планове за действие в областта на биологичното производство с цел преодоляване на специфичните предизвикателства на национално и местно равнище. Плановете следва да бъдат резултат от открит и демократичен процес на консултации при подход „от долу нагоре“, включващ всички заинтересовани страни, по-специално земеделските стопани и сдруженията в областта на биологичното земеделие, местните и регионалните власти (МРВ), представителите на потребителите и сектора на хотелиерството и ресторантьорството; |
| --- | --- |

13.

| 14. | приветства факта, че в плана за действие в областта на биологичното земеделие за първи път се упоменава „реалната цена на храните“ и че Комисията възнамерява да посвети проучване на този въпрос, който е от основно значение за подпомагане на прехода към по-справедлива и устойчива продоволствена система. Проучването следва да спомогне за признаването на стойността на биологичното земеделие за генерирането на обществени блага; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че остатъчните вещества от пестициди присъстват почти навсякъде в околната среда и потенциално засягат и биологичните продукти. Тъй като занимаващите се с биологично производство земеделски стопани гарантират високи екологични стандарти в производството, те не трябва да бъдат обременявани с рискове, за които не носят отговорност. Във връзка с това КР посочва, че прилагането на подход на нулева толерантност към остатъчните вещества от пестициди в биологичните продукти би навредило значително на сектора; |
| --- | --- |

15.

| 16. | предлага, с цел преодоляване на този проблем, Европейската комисия:






  — | да предложи инициативи, насочени към опростяване на одобрението на активни вещества и продукти за растителна защита, подходящи за биологично земеделие, когато те са безопасни за природата, околната среда и хората, като обърне специално внимание на производството в най-отдалечените региони, по-голямата част от което има обем и характеристики, различни от тези на континенталното земеделие; |
| --- | --- | --- |

16.

—

да предложи инициативи, насочени към опростяване на одобрението на активни вещества и продукти за растителна защита, подходящи за биологично земеделие, когато те са безопасни за природата, околната среда и хората, като обърне специално внимание на производството в най-отдалечените региони, по-голямата част от което има обем и характеристики, различни от тези на континенталното земеделие;

| — | да насърчава по-нататъшното хармонизиране на подходите при установяването на остатъчни вещества от пестициди, като взема предвид всички предимства и недостатъци на различните подходи, възприети от държавите членки; |
| --- | --- |

—

да насърчава по-нататъшното хармонизиране на подходите при установяването на остатъчни вещества от пестициди, като взема предвид всички предимства и недостатъци на различните подходи, възприети от държавите членки;

| — | да насърчава проучването и научните изследвания върху нови форми на третиране, съвместими с биологичното производство; |
| --- | --- |

—

да насърчава проучването и научните изследвания върху нови форми на третиране, съвместими с биологичното производство;

| 17. | насърчава държавите членки да проучат начини за прилагането на принципа „замърсителят плаща“, за да се даде възможност на земеделските стопани, занимаващи се с биологично производство, да получават обезщетение за пропуснати ползи в резултат на случайно замърсяване на техните биологични продукти; |
| --- | --- |

17.

Ролята на местните и регионалните власти в изпълнението и оценката на плана за действие

| 18. | посочва, че МРВ са в най-добра позиция да познават и да отговорят на реалните потребности на местните биологични сектори; затова, за да се постигнат целите на новия план за действие в областта на биологичното производство, те следва да участват активно както в изпълнението, така и в оценката на неговите действия; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че МРВ играят ключова роля за структурирането на сектора на биологичното производство по отношение на производството, логистиката и търговията, като улесняват създаването на структурирано сътрудничество между производителите и потребителите, повишават осведомеността на местно равнище, информират потребителите за положителното въздействие на биологичното земеделие и разработват образователни програми за предучилищните и училищните заведения; |
| --- | --- |

19.

| 20. | посочва, че МРВ отдавна участват в подпомагането на развитието на биологичното земеделие, по-специално чрез управлението и прилагането на регионални програми за развитие на селските райони; |
| --- | --- |

20.

| 21. | изразява съжаление във връзка с ограниченото участие на МРВ в изпълнението на предишния план за действие за биологичното земеделие, който не успя да постигне своите цели, както показа средносрочният преглед, извършен от Европейския комитет на регионите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | настоятелно призовава Европейската комисия да създаде платформа за наблюдение и оценка на изпълнението на плана за действие, която да обедини всички заинтересовани страни, по-специално представители на МРВ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че що се отнася до участието на МРВ, е необходим съобразен с местните условия подход в съответствие с предписанията на Териториалната програма до 2030 г., за да се отговори на различните потребности на селските, крайградските и градските райони в цяла Европа; |
| --- | --- |

23.

| 24. | препоръчва МРВ да осигурят координация и добро управление на всички административни равнища. От ключово значение са подкрепата за междусекторни действия на местно равнище, както и участието на всички местни заинтересовани страни, свързани със сектора на биологичното производство; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава Комисията да наблегне в по-голяма степен на опазването на водните ресурси и призовава за обмен на опит с цел насърчаване на МРВ да прилагат тези добри практики; |
| --- | --- |

25.

Насърчаване на потреблението

| 26. | приветства признаването на „биообластите“ като успешен инструмент за развитие на селските райони и изразява задоволство във връзка с намерението на Комисията да подкрепи тяхното развитие и въвеждане в рамките на държавите членки; |
| --- | --- |

26.

| 27. | препоръчва Комисията да включи МРВ в изпълнението на тази инициатива; |
| --- | --- |

27.

| 28. | посочва, че „биообластите“ са чудесна възможност за МРВ да подкрепят развитието на устойчиви продоволствени системи, опирайки се на сътрудничество между земеделските стопани, гражданите/потребителите, местните публични администрации, сдруженията и търговските, туристическите и културните предприятия, които действат в съответствие с принципите и методите на биологично производство и потребление; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че интегрираният и многофункционален подход на „биообластите“ носи също така големи ползи по отношение на екологичната, икономическата и социалната устойчивост; |
| --- | --- |

29.

| 30. | поради това призовава МРВ да се включат в създаването на „биообласти“, като подкрепят разработването на инициативи „от долу нагоре“, които могат да допринесат за развитието на селските райони и за увеличаване на потреблението на местни биологични продукти; |
| --- | --- |

30.

| 31. | препоръчва Европейската комисия да приеме обща рамка и насоки на равнището на ЕС, за да се гарантира хармонизирано въвеждане на „биообластите“ на равнището на държавите членки, като следи за запазването на техния интегриран и многофункционален характер, както и на специфичните им характеристики, за да се гарантира успешното им навлизане; |
| --- | --- |

31.

| 32. | препоръчва Европейската комисия да създаде мрежа от „биообласти“ на равнището на ЕС с цел предоставяне на подкрепа и общи услуги за всички „биообластите“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | препоръчва МРВ да насърчават местното потребление на биологични продукти със собствена, национална и европейска финансова подкрепа за местните пазари и директните продажби, както и чрез информационни и комуникационни кампании относно съществуващите пазари и оператори, регистрирани за директни продажби; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава хранителните и екологичните ползи от консумацията на биологични храни и призовава да се разгледа въпросът за тяхната достъпност, както от финансова гледна точка, така и по отношение на наличието на биологични продукти в места за продажба, които са леснодостъпни за потребителите, за да се даде възможност на всички потребители да купуват биологични храни; |
| --- | --- |

34.

| 35. | приветства увеличаването на бюджета на ЕС за насърчаване на биологични продукти и призовава Комисията да го запази през следващите години; |
| --- | --- |

35.

| 36. | във връзка с настоящото преразглеждане на политиката на ЕС за насърчаване препоръчва Комисията да даде приоритет на биологичните продукти, произведени в ЕС — от селскостопанските суровини до преработването; |
| --- | --- |

36.

| 37. | предлага лека промяна на логото на ЕС за биологично производство, като под зеленото листо се добавят думите „ЕС био“ и се предвиди възможността на посочване на района на производство, за да се повиши разпознаваемостта от страна на потребителите; |
| --- | --- |

37.

| 38. | приветства предложението за разглеждане на варианти за етикетиране във връзка с хуманното отношение към животните в рамките на стратегията „От фермата до трапезата“ и призовава той да бъде стимулиран, тъй като счита, че ясното, стандартизирано и задължително етикетиране на метода на отглеждане би могло да насърчи потребителите да купуват биологични продукти; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява задоволство във връзка с намерението на Комисията да популяризира столовите с биологични продукти, да анализира прилагането и да увеличи използването на критериите за екологосъобразни обществени поръчки (ЕОП) и приветства целта за определяне на минимални задължителни критерии за възлагане на обществени поръчки за храни, произведени по устойчив начин, с цел насърчаване на здравословен и устойчив начин на хранене. Може евентуално да се наложи преразглеждане на правната рамка за обществените поръчки, за да могат публичните органи да увеличат търсенето на храни, произведени в близост до потребителите; следва да се осигури специално внимание и подкрепа за развитието на къси вериги на доставки в най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

39.

| 40. | предлага училищата и образователните институции да предлагат на учениците биологични продукти, което би допринесло за здравословни хранителни навици от ранна възраст и следователно би улеснило повишаването на осведомеността относно значението на местните, традиционните и здравословните храни; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава ролята на МРВ за насърчаване на по-широкото навлизане на местни и регионални биологични продукти в обществените поръчки за храни, приноса им за колективната информираност и образование, както и за повишаване на осведомеността и доверието на потребителите в биологичното производство. Чрез обществените поръчки МРВ могат да развиват дългосрочни партньорства със своите местни производители на биологични продукти и да насърчават традиционните земеделски стопани да преминат към биологично производство; |
| --- | --- |

41.

| 42. | посочва също така, че МРВ са изправени пред няколко пречки пред снабдяването на обществените столови с местни и регионални биологични продукти: логистични пречки, по-специално липсата на подходящи помещения; структурни пречки, като например необходимостта от структуриране на пазара и укрепване на веригата на доставки, за да се постигне баланс между местното предлагане и търсене; и липсата на човешки и технически ресурси; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отбелязва необходимостта от силна политическа ангажираност на национално и регионално равнище, за да се насърчи подходящото навлизане на биологичните храни в обществените и частните столови, заведенията за обществено хранене и ресторантите; |
| --- | --- |

43.

| 44. | предлага да се разработят общи критерии на равнище ЕС, които да служат като най-добра практика, за да се установят съответните правила за инспекции на обществените столови; |
| --- | --- |

44.

| 45. | отбелязва, че увеличаването на търсенето насърчава развитието на регионалното производство и поради това призовава за етикетиране на столовите и ресторантите както в публичния, така и в частния сектор, с посочване на минималните проценти здравословни, екологични съответно произведени в близост до потребителите хранителни продукти, използвани в производствените процеси; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава държавите членки и МРВ да направят проверка на своето законодателство в областта на обществените поръчки и бюджета, за да гарантират, че биологичните продукти, използвани в обществените столови, са сертифицирани; |
| --- | --- |

46.

| 47. | отчита факта, че МРВ все още не са запознати с възможностите, предлагани в рамките на екологосъобразните обществени поръчки, и ги насърчава да преодолеят пречката, свързана с ценовия критерий, и да използват критерии за устойчивост; |
| --- | --- |

47.

| 48. | предлага разработването на обща за ЕС платформа за производителите на биологични продукти от държавите членки, която би улеснила обмена на добри практики, разбирането на нормативната уредба на ЕС, обученията, проявите и възможностите за партньорство по проекти; |
| --- | --- |

48.

| 49. | за тази цел изтъква, че е важно да се осигури подходяща програма за обучение и изграждане на капацитет както за възлагащите органи (национални, регионални и местни), така и за производителите и преработвателите на биологични продукти, за да се преодолеят структурните и логистичните пречки и да се насърчи използването на критериите за екологосъобразни обществени поръчки; |
| --- | --- |

49.

Стимулиране на производството

| 50. | отбелязва, че през 2019 г. площта на ЕС за биологично земеделие е била около 9 %, като само 64 % от сертифицираните биологични площи са получавали помощи за биологично земеделие (1); |
| --- | --- |

50.

| 51. | посочва, че биологичното земеделие е недостатъчно финансирано в настоящата ОСП; като се има предвид, че 8 % от общата земеделска земя в ЕС се използва за биологично земеделие, субсидиите за биологично земеделие представляват едва 1,5 % от общия европейски бюджет за земеделие. Специално внимание и подкрепа следва да бъдат насочени към развитието на малките селски райони, по-слабо развитите региони, в които селскостопанските дейности представляват основният икономически сектор; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава, че за да се утрои площта за биологично земеделие в ЕС до 2030 г., е необходимо от три- до петкратно увеличение на разходите на ОСП за биологично земеделие, което означава, че до 15 % от разходите по ОСП следва да бъдат предназначени за сектора на биологичното земеделие (2); |
| --- | --- |

52.

| 53. | отбелязва със съжаление обаче, че постигнатото споразумение относно следващата ОСП не е достатъчно амбициозно по отношение на финансовата подкрепа за биологичното земеделие; |
| --- | --- |

53.

| 54. | отбелязва със загриженост, че, като се имат предвид целите на равнище ЕС, които трябва да бъдат постигнати по отношение на биологичното земеделие, някои от наличните национални стратегически планове по ОСП не успяват да осигурят подходящи субсидии за занимаващите се с биологично производство земеделски стопани в сравнение с предходния програмен период; |
| --- | --- |

54.

| 55. | препоръчва държавите членки и МРВ да предоставят приоритетна и адекватна финансова подкрепа за посрещане на специфичните нужди на регионалния и местния сектор на биологичното производство в своите стратегически планове; |
| --- | --- |

55.

| 56. | препоръчва на Комисията да извърши задълбочена оценка на националните стратегически планове, представени от държавите членки, за да следи дали те ще допринесат за постигането на целта 25 % от земеделската земя да бъде използвана за биологично земеделие до 2030 г.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подкрепя подхода в рамките на новата ОСП да се оценяват специфичните обстоятелства и потребности на държавите членки, и по-специално трудните условия на производство в най-отдалечените региони, по отношение на растежа на сектора на биологичното производство и да се гарантира, че държавите членки използват по най-добрия начин възможностите, предлагани от новата ОСП за подпомагане на националния сектор на биологичното производство. Комисията следва да обърне особено внимание на подкрепата на онези държави членки/региони, които изостават, като същевременно предостави допълнителни насоки за онези, които вече са постигнали целта от 25 %. Всяка държава членка следва да допринесе за постигането на общата цел до 2030 г.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | препоръчва държавите членки и МРВ да застъпят в по-голяма степен биологичното земеделие в областта на обучението и селскостопанските факултети, както и да разработят учебни материали и обучение в областта на биологичното земеделие, като обърнат внимание на нуждите на първичното производство, както и на преработката и трансформацията; |
| --- | --- |

58.

| 59. | препоръчва МРВ да ускорят степента на преминаване към биологично земеделие, като предоставят подкрепа и консултации за създаването, преобразуването или прехвърлянето на стопанства, които избират биологично земеделие; |
| --- | --- |

59.

| 60. | подчертава значението на развиването на биологичната селскостопанска промишленост на регионално и местно равнище за консолидирането на растежа на първичното производство. Насърчаването на късите вериги за доставка на храни може да бъде от полза както за занимаващите се с биологично производство земеделски стопани, така и за потребителите: то води до намаляване на транспортните разходи и увеличаване на устойчивостта, като същевременно развива икономиката на селските райони, добавяйки стойност в района на производство; |
| --- | --- |

60.

| 61. | поради това препоръчва държавите членки и МРВ да включат конкретни мерки за операторите, участващи в преработката и предлагането на пазара на биологични храни, с цел да се улесни хармоничното развитие на производството и да се създаде благоприятна среда за късите вериги на доставки във всички региони. В съответствие с това Комитетът предлага:






  — | насърчаване на дребномащабните агропромишлени предприятия, свързани със стопанството; |
| --- | --- | --- |

61.

—

насърчаване на дребномащабните агропромишлени предприятия, свързани със стопанството;

| — | увеличаване на мобилните съоръжения за преработка за малките стопанства (кланици, преработвателни предприятия, мелници и др.) и насърчаване на споделеното използване на съоръжения за преработка на местно равнище, за да се преодолеят правните пречки, създадени от стандартите за здраве и безопасност и стандартите по отношение на здравето на животните; |
| --- | --- |

—

увеличаване на мобилните съоръжения за преработка за малките стопанства (кланици, преработвателни предприятия, мелници и др.) и насърчаване на споделеното използване на съоръжения за преработка на местно равнище, за да се преодолеят правните пречки, създадени от стандартите за здраве и безопасност и стандартите по отношение на здравето на животните;

| — | насърчаване на участието на земеделските кооперации в маркетинга и преработката на биологични продукти, включително участието в обществени поръчки за храни; |
| --- | --- |

—

насърчаване на участието на земеделските кооперации в маркетинга и преработката на биологични продукти, включително участието в обществени поръчки за храни;

| 62. | изтъква значението на икономическата организация, ефективните инструменти за регулиране на пазара и финансирането на организациите на производителите за постигането на целта от 25 %. Например на производителите би трябвало да бъде дадена минимална цена, надвишаваща средната производствена цена на биологичното земеделие, за да им се гарантира стабилен минимален доход. В случай на дисбаланс на пазара, когато ръстът на търсенето не позволява да се поеме ръста на предлагането, Комисията би трябвало да бъде оправомощена да задейства специалния механизъм за публична интервенция за биологични продукти; |
| --- | --- |

62.

| 63. | отбелязва, че нарастващата нелоялна конкуренция от страна на биологични продукти от държави извън ЕС би могла да отслаби сектора и препоръчва Европейската комисия да гарантира справедлива, балансирана и прозрачна търговия; настоява за реципрочност на задълженията и правилата за биологично производство на продукти, внасяни в ЕС, за да се гарантира равно третиране и ефективна защита на европейските потребители. Поради същите причини горепосоченото следва да се прилага и за аквакултурите, за да се разшири опазването на околната среда и устойчивото управление на океаните и моретата, така че да обхване и държави извън ЕС; |
| --- | --- |

63.

| 64. | препоръчва Европейската комисия да подкрепи създаването на обща платформа на ЕС, която би улеснила възможностите за внос и износ на местните земеделски стопани, занимаващи се с биологично земеделие, чрез разработване на услуги за онлайн продажби в ЕС и предлагане на подкрепа за логистиката и насърчаване на успешните партньорства в тази област; |
| --- | --- |

64.

| 65. | препоръчва държавите членки да въведат система бонус-малус в екосхемите на новата ОСП, както се посочва в предходното му становище относно агроекологията; |
| --- | --- |

65.

| 66. | отбелязва, че новият Регламент на ЕС относно биологичното производство ще се прилага от 1 януари 2022 г. и ще доведе до значителни промени в някои сектори на биологичното производство. За да се гарантира успешното прилагане, от решаващо значение е да се постигне баланс между хармонизацията на равнището на ЕС и адаптирането на регионално равнище, без отклоняване от принципите на биологичното производство; |
| --- | --- |

66.

| 67. | в резултат на това призовава Комисията да наблюдава въздействието на новия регламент, за да реагира ефективно на евентуални трудности, причинени от прилагането на новите правила; |
| --- | --- |

67.

| 68. | признава големия интерес и потенциала на прехода към биологично производство в животновъдния сектор; |
| --- | --- |

68.

| 69. | приветства намерението на Комисията за укрепване на биологичната аквакултура. Секторът е изправен пред ожесточена конкуренция от държави извън ЕС, тъй като ЕС внася почти 80 % от рибата, консумирана на вътрешния пазар (3); |
| --- | --- |

69.

| 70. | поради това препоръчва Комисията да осигури адекватна подкрепа и увеличаване на финансирането за научни изследвания и иновации за секторите на биологичното земеделие, животновъдство и аквакултури в ЕС, за да се преодолее липсата на подходящи влагани ресурси, а именно сертифицирани биологични семена, биологични протеини и фуражни добавки като витамин Б, и да се намали зависимостта от вноса; |
| --- | --- |

70.

| 71. | приветства предложението на Комисията за увеличаване на финансирането на научни изследвания и иновации в областта на биологичното земеделие в рамките на „Хоризонт Европа“, и подчертава по-специално значението на отправянето на отделни покани за представяне на предложения и бюджети за биологичното производство. |
| --- | --- |

71.

Брюксел, 2 декември 2021 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  IFOAM Organics Europe.

1

(2)  Пак там.

2

(3)  Становища на COPA-Cogeca относно „План за действие за развитието на биологичното производство“.

3

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/36

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Устойчива синя икономика и аквакултури

(2022/C 97/08)

| Докладчик: | Bronius MARKAUSKAS (LT/EA), кмет на община Клайпеда |
| --- | --- |

Докладчик:

Bronius MARKAUSKAS (LT/EA), кмет на община Клайпеда

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

Устойчива синя икономика

| 1. | приветства съобщението на Европейската комисия относно „Нов подход за устойчива синя икономика в ЕС — Трансформиране на синята икономика на ЕС за устойчиво бъдеще“, в което се излага цялостната визия на Комисията и се определя стратегия за устойчива синя икономика в морските сектори и отрасли. Във връзка с това приветства промяната на концепцията за „син растеж“ на „синя икономика“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | споделя схващането, че целите на Зеления пакт и преходът към по-устойчива и екологична икономика не могат да бъдат постигнати без синята икономика. Изпълнението на целите на Зеления пакт и устойчивото развитие във всички сектори изисква радикални промени, за да се намали въздействието на човешката дейност върху моретата и океаните и да се защитят ресурсите и биологичното разнообразие. Тези промени трябва да бъдат съвместими с икономическата и социалната устойчивост на дейностите, свързани с морето; |
| --- | --- |

2.

| 3. | поради това се застъпва за идеята за по-добра свързаност между екологосъобразните и сините политики. Океаните са един от основните източници на биологично разнообразие в света. Те представляват над 90 % от обитаемото пространство на планетата и поглъщат около 26 % от антропогенните емисии на въглероден диоксид, както и над 90 % от излишната топлина в атмосферата годишно. В многобройни проучвания се изтъква жизненоважната роля на морското биологично разнообразие за здравето на планетата и социалното благополучие. |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че жизнеспособните океани са предпоставка за процъфтяваща синя икономика и че тази синя икономика трябва да функционира в екологични граници съгласно концепцията за ограниченията на планетата. Поради това, за да се постигнат целите на стратегическата програма на ЕС, устойчивото управление на океаните и моретата следва да бъде ключов приоритет и да се осъществява въз основа на знания, повишаване на осведомеността и трансгранично сътрудничество. Обменът на актуални данни и преследването на общи цели също са от значение; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че синята икономика оказва значително социално и икономическо въздействие не само върху крайбрежните и морските региони, но и върху Европейския съюз като цяло, и може да гарантира екологосъобразно и приобщаващо възстановяване от пандемията от COVID-19, особено в най-засегнатите сектори като туризма и рибарството. В много държави синята икономика оказва огромно положително въздействие върху БВП; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че енергията от възобновяеми източници в морето може да играе важна роля за повишаване на надеждността и сигурността на енергийните доставки. Използването на такава енергия, при условие че е съвместимо с вече съществуващите дейности и е съобразено с морските местообитания, би намалило зависимостта на държавите от изкопаеми горива, би допринесло за смекчаване на последиците от изменението на климата и би насърчило създаването на нови качествени работни места, особено в европейските крайбрежни региони, където безработицата често е висока; |
| --- | --- |

6.

| 7. | изтъква приноса на секторите на морската промишленост за енергийния преход и борбата с изменението на климата, особено посредством сектора на енергията от възобновяеми източници, декарбонизацията на морския транспорт и кръговата икономика, включително рециклирането на пластмасите от океаните; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня по-специално, че през последните 20 години емисиите от морския транспорт са се увеличили с почти 32 %. Развитието на устойчива корабостроителна промишленост би могло да допринесе значително за постигането на целите на ЕС в областта на климата. Във връзка с това подкрепя целите на Европейската комисия за потенциално намаляване на емисиите на SO2 и NOx от международното корабоплаване съответно с 80 % и 20 % в рамките на десет години. Изключително важно е обаче да бъдат взети предвид нуждите на най-отдалечените региони, които поради отдалечеността и силната им зависимост от въздушния и морския транспорт, гарантиращи тяхната свързаност и снабдяване, се нуждаят от мерки, адаптирани към техните структурни условия; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изтъква факта, за да се опазват и създават висококачествени устойчиви работни места, особено в корабостроенето, е необходимо да се защити Европа от нелоялната конкуренция, която унищожава индустриалната ѝ тъкан; |
| --- | --- |

9.

| 10. | насърчава прилагането на хоризонтален подход към секторите на морската промишленост, който да включва всички морски дейности — било то традиционни или нови, граждански или военни, и да отчита сериозните хоризонтални предизвикателства на екологичния и цифровия преход и на Четвъртата индустриална революция; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства намерението на Европейската комисия да създаде син форум за обединяване на знания и опит, създаване на полезни взаимодействия, намиране на творчески решения и насърчаване на развитието на сектора, като освен това се формулират предложения за координиране на използването на финансовите средства в тази област; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва липсата на конструктивен подход от страна на националните правителства към развитието на морската икономика. В повечето крайбрежни държави подкрепата за тази икономика е само на хартия, а в националните планове и стратегии за интелигентна специализация не се обръща достатъчно внимание на морската икономика, финансовата подкрепа е недостатъчна, а правилата и критериите за предоставянето им са твърде сложни; |
| --- | --- |

12.

Аквакултури

| 13. | отбелязва, че аквакултурите се превърнаха напоследък във важна област от синята икономика. Това е сектор, който има значителен потенциал както за икономиката, така и за опазването на околната среда; освен това този сектор има потенциал да създава работни места, да предлага нови възможности за икономическо развитие за хората в крайбрежните и селските райони, както и че някои практики от сектора на аквакултурите, като например фермите за миди, допринасят за смекчаване на последиците от изменението на климата и за опазване на екосистемите чрез използване на практики със слабо въздействие; |
| --- | --- |

13.

| 14. | приветства съобщението на Комисията относно стратегическите насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите в ЕС и подчертава важния принос на аквакултурите за посрещане на предизвикателството за осигуряване на висококачествени храни и гарантиране на снабдяването в разрастващия се пазар на морски и сладководни продукти, стига това да не оказва отрицателно въздействие върху дивите рибни запаси и да насърчава прилагането на Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“ и развитието на устойчива синя икономика; |
| --- | --- |

14.

| 15. | приветства представянето на стратегията за хуманно отношение към животните, по-специално определянето на проверими показатели, предвиждането на обучение за производителите, научните изследвания в областта на специфични за отделните видове параметри на хуманното отношение към животните и диверсификацията, за да се излезе от монокултурите; подчертава, че сега държавите членки трябва да актуализират националните си планове в съответствие с новите насоки; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава значението на конкретните цели, определени в стратегията „От фермата до трапезата“ за аквакултурите, по-специално по отношение на намаляването на продажбите на антимикробни средства и значителното разрастване на биологичното отглеждане на аквакултури; приветства намерението на Комисията да предприеме мерки за намаляване с 50 % до 2030 г. на общите продажби на антимикробни средства за селскостопански животни и аквакултури; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че стратегиите на ЕС и други правни документи съдържат насоки и препоръки за развитието на сектора, но посочва, че местните и регионалните власти, които нямат изключителни правомощия в тази област, не разполагат с по-подробен анализ въз основа на практически знания, по-точни данни и конкретни мерки за това как и по какъв начин трябва да се развиват аквакултурите; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава, че устойчивото развитие е най-важното условие за развитието на аквакултурите; затова призовава за ясно определение на понятието „устойчива аквакултура“, като се вземат предвид екологичните, социалните и икономическите критерии. Дългосрочният стратегически подход към устойчивия растеж на сектора на аквакултурите в ЕС би допринесъл за възстановяването на сектора след кризата с COVID-19 и би гарантирал дългосрочна устойчивост и издръжливост; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отново заявява, че аквакултурите би трябвало да бъдат признати за конкретна област на политиката, при което да се предвиди достатъчно финансиране, за да се осигури допълнение на традиционния риболов; отбелязва, че Европейският фонд за морско дело, рибарство и аквакултури от дълги години предоставя средства за насърчаване на устойчиви дейности в сектора на аквакултурите и преработката и предлагането на пазара на продукти от аквакултури; счита също така, че трябва да се насърчава биологичното отглеждане на аквакултури чрез подкрепа на местните пазари за европейски продукти от аквакултури и намаляване на административната тежест, която възпрепятства ефективното развитие на сектора; следва да се утвърдят и общи насоки за разумния достъп до пространство за тяхното развитие, по-специално до крайбрежните райони, като тези насоки трябва да бъдат съвместими с други политики, като политиката в областта на околната среда; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства призива на Комисията към държавите — членки на ЕС, да включат увеличаването на биологичното производство на аквакултури в своите национални стратегически планове за аквакултурите и да заделят част от ресурсите на Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури за тази цел; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отново изтъква необходимостта от ускоряване на прехода към устойчиво рибовъдство наред с промените в селското стопанство, тъй като рибарството и аквакултурите са важни елементи на устойчивите продоволствени системи; подкрепя също така целта за насърчаване на екологосъобразния риболов, възстановяване на рибните популации и опазване на морските екосистеми чрез укрепване на устойчивите в екологичен план, икономически и социално жизнеспособни и конкурентни риболовни дейности; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава за правно обвързващи цели на ЕС за възстановяване и опазване на морското биологично разнообразие и за възстановяване на увредените екосистеми; местните и регионалните власти могат да помогнат за идентифицирането и определянето на нови защитени морски зони заедно с държавите членки, Комисията и Европейската агенция за околна среда; |
| --- | --- |

22.

Финансова подкрепа, инвестиции

| 23. | посочва, че устойчивите инвестиции са от решаващо значение за успешното развитие на синята икономика. Важно е да се създадат благоприятни рамкови условия, които улесняват и стимулират публичните и частните инвестиции в развитието на тази икономика. Необходимо е да се финансират иновациите, включително цифровите, и разработването на нови продукти, да се инвестира в иновативни технологии и интелигентни решения и да се подкрепят новите технологии, като например енергията от възобновяеми източници в морето, секторите на морската промишленост или биопредприятията от синята икономика, така че да могат да се развиват в рамките на границите на планетата; |
| --- | --- |

23.

| 24. | настоятелно призовава Европейската комисия, по отношение на устойчивите инвестиции в морския сектор и по-специално секторите на морската промишленост, да използва в по-голяма степен регионите, техните стратегии за интелигентна специализация и икономически екосистеми за създаване на общоевропейски мрежи за сътрудничество, които са в състояние да се конкурират с международните участници. Тези мрежи, под названието „European Sea Tech“, следва да могат да отговарят на поканите за представяне на предложения, предложени от Европейската комисия за разработване и финансиране на първите фази на техните високорискови проекти; |
| --- | --- |

24.

| 25. | препраща към искането, изложено в предходно становище на Комитета относно синия растеж, а именно че 10 % от проектите по рамковата програма за научни изследвания и иновации би трябвало да допринасят значително за предизвикателствата, свързани с изследвания в областта на морското дело и корабоплаването; |
| --- | --- |

25.

| 26. | припомня заявеното от Комисията в съобщението относно нов подход към устойчива синя икономика в ЕС, че в Европейския зелен пакт се поема ангажимент да се обърне специално внимание на ролята на най-отдалечените региони на ЕС; призовава Комисията да изпълни този ангажимент, като изготви конкретен план за действие с предвидени финансови ресурси; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изразява съжаление, че потенциалът на синята икономика, включително потенциалният ѝ голям принос за постигането на целите на Зеления пакт, не е взет под внимание в достатъчна степен при прегледа на плановете за възстановяване, финансирани от Next Generation EU, като например прякото финансиране на европейско равнище на структурни проекти и рискови проекти и създаването на регионални платформи за инвестиции; |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че концепцията за устойчиви инвестиции трябва да се разбира като изискваща съвместни усилия, както от страна на бизнеса, така и на националните правителства, по отношение на технологичния напредък и научните изследвания, за да се инвестира в проекти, които съчетават социални, икономически и екологични ползи. В тази област сътрудничеството между науката и бизнеса е от особено значение; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приветства плановете на Комисията за засилване на сътрудничеството с европейските финансови институции с цел насърчаване на публичните и частните инвестиции и обръща внимание на значението на платформата BlueInvest и на ресурсите, предвидени за фондовете на ЕС и конкретните програми от бюджета на ЕС за развитието на сектора, и предлага да се оцени възможността за създаване на единен фонд или инструмент, който да служи за координиран достъп до фондовете; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства призива на Комисията към държавите членки да включат инвестициите в една устойчива синя икономика в своите национални планове за устойчивост и възстановяване и в националните оперативни програми на различните фондове на ЕС; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че е особено важно да се насърчава използването на иновативни финансови инструменти в развитието на устойчиви аквакултури, да се подкрепят инвестициите в авангардни технологии, да се създават благоприятни условия за участие на частния сектор и да се разпределят средства за научни изследвания и технологично развитие с цел насърчаване на диверсификацията и иновациите в устойчиви аквакултури; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за преразглеждане на правилата за предоставяне на финансова помощ от страна на ЕС и застъпва схващането, че иновациите и създаването на стойност, както и най-важно прилагането на устойчиви решения, би трябвало да бъдат основните критерии за предоставяне на подкрепа; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че е необходимо да се проучи възможността за класифициране на аквакултурите със слабо въздействие като екологични, включително и в рециркулационни системи, и да се предоставя финансова подкрепа за по-нататъшното им развитие, ако отговарят на съответните критерии за потребление на енергия и ресурси, за хуманно отношение към животните и за устойчиво рециклиране на отпадъците. Понастоящем за аквакултурите е трудно да се възползват от фондовете на ЕС, въпреки че на практика е доказано, че използваните иновативни технологии позволяват да се отговори на най-високите екологични изисквания в техническите процеси (напр. генерираните отпадъци, като например утайките, могат да се използват в селското стопанство, отпадъчните води се почистват и използват повторно по най-високите стандарти и т.н.); |
| --- | --- |

33.

| 34. | отбелязва, че финансовите въпроси са особено важни за малките държави с по-малко инвестиции, по-нисък БВП и по-ограничени възможности за иновации, и отбелязва, че би било целесъобразно да се направи оценка на нуждите на малките държави и да се приемат специални схеми за подпомагане; |
| --- | --- |

34.

Ролята на местните и регионалните власти

| 35. | подчертава важната роля на местните и регионалните власти в прехода към зелена икономика. Чрез активно участие във вземането на решения и ефективно управление на кохезионните фондове и фондовете за иновации в областта на околната среда регионалните правителства биха могли да допринесат значително за постигането на целите на Зеления пакт; |
| --- | --- |

35.

| 36. | изразява съжаление, че в повечето държави регионалните правителства не участват в разработването и прилагането на националните политики и че съществува централизиран подход, при който най-високото равнище определя потребностите и взема решения, без да се консултира с регионите относно развитието на морската икономика; поради това призовава Европейската комисия и националните правителства да третират местните и регионалните власти като равноправни партньори на централното равнище при прилагането на допълнителни мерки в тази област; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отправя отново призива си към Европейската комисия да представи на държавите членки предложение за правила относно начина, по който местните и регионалните власти би трябвало да бъдат включени в определянето, разработването, планирането и управлението на мерките, и да им предостави по-ясно определени и по-големи правомощия. По-голямото участие на местните власти би осигурило по-добро развитие на устойчива синя икономика чрез разработване на динамични и устойчиви екосистеми на синята икономика, насърчаване на иновациите, прилагане на интелигентни решения и създаване на работни места; |
| --- | --- |

37.

| 38. | приветства намерението на Европейската комисия да подкрепи крайбрежните градове и региони в управлението на екологичната и цифровата трансформация на местно равнище и при пълноценното използване на средствата и стимулите, предоставяни от ЕС, чрез разработване на пакет за подкрепа на възстановяването („План за местни зелени пактове“) и стратегически насоки (напр. инициативата „Предизвикателството на интелигентните градове“); |
| --- | --- |

38.

| 39. | предлага да бъде създадена нормативна и бюджетна рамка, която да стимулира формулирането и разработването на регионални и местни стратегии за синя икономика, включващи многообразието от дейности в тази област, като се прилага принципът на съгласуваност между тях, по-специално с вече съществуващите. По-специално, следва да намерят отражение важното значение на технологичните промени, свързани с морските индустрии и производството на енергия, както и добиването на качествен морски протеин като елемент на глобална конкурентоспособност; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че местните и регионалните власти играят важна роля в развитието на европейските аквакултури. В областта на рибарството местните и регионалните власти често отговарят за процедурата по издаване на разрешения и за управлението и предоставянето на подкрепа на малките и средните предприятия, извършващи дейност на тяхна територия, като натрупват значителен опит в тези области, който е важно да бъде признат, координиран и използван поради близостта им до сектора; |
| --- | --- |

40.

| 41. | счита, че местните власти би трябвало да участват в по-голяма степен в определянето на политиката в областта на аквакултурите, и отново заявява, че регионите се нуждаят от ясни насоки за устойчивото развитие на аквакултурите на ЕС и от конкретен план за действие; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изразява съжаление във връзка с намаляването на бюджета на Interreg за териториално сътрудничество, тъй като той би могъл да стимулира сътрудничеството между крайбрежните региони и островите с общи нужди в рамките на един и същ морски басейн за разработване на стратегии за адаптиране и общи подходи във връзка с управлението на крайбрежните зони, инвестиции в устойчиви брегови укрепления и адаптиране на крайбрежните икономически дейности. Счита, обаче, че в условията на намален бюджет ефективността на политиките беше подобрена и чрез отваряне за пилотни действия, инвестиции и чрез координация с програми с пряко управление, които предлагат на сектора възможност да се възползва от нови идеи; |
| --- | --- |

42.

| 43. | във връзка с това призовава, когато е възможно и в зависимост от желанието на местните и регионалните власти, за интегриране на стратегиите за морските басейни, които са необходими референтни рамки. Те представляват един от елементите, които би трябвало да се вземат предвид при изготвянето на стратегиите за интелигентна специализация и планирането на европейските фондове; |
| --- | --- |

43.

| 44. | счита, че е от решаващо значение да се преследва целта за пристанища с нулеви емисии, както е посочено в стратегията за устойчива и интелигентна мобилност, представена от Европейската комисия, и предлага пристанищата да бъдат изцяло признати като платформи на синята икономика и лостове за развитие за морската промишленост; |
| --- | --- |

44.

Морско пространствено планиране, значение на пристанищата

| 45. | отбелязва, че развитието на устойчива синя икономика, включително на аквакултурите, риболова и улова на миди и ракообразни, е възможно само ако са налице съответни райони и предприятията имат достъп до води. Достъпът до райони, в които икономическите дейности са възможни, както и достъпът до водите продължават да са основно предизвикателство за развитието на европейските аквакултури. Поради това е изключително важно да се гарантира подходящо морско пространствено планиране чрез координация и участие на съответните заинтересовани страни на възможно най-ранен етап; |
| --- | --- |

45.

| 46. | отново оправя призива си да се изготвят предложения за планиране на морските пространства и за създаване на защитени морски зони и екологични коридори в съответствие със Стратегията за биологичното разнообразие, за обръщане на процеса на загуба на биологично разнообразие, допринасяне за смекчаване на изменението на климата и постигане на устойчивост по отношение на него, като същевременно се реализират значителни финансови и социални ползи, с цел балансиране между използването на рибните ресурси и капацитета на морето да ги възпроизвежда; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава за правно обвързващи цели на ЕС за възстановяване и съхраняване на морското биологично разнообразие и морските екосистеми; местните и регионалните власти могат да помогнат за идентифицирането и определянето на допълнителни защитени морски зони; |
| --- | --- |

47.

| 48. | припомня важната роля на пристанищата, особено в отдалечените региони, както и най-отдалечените региони, за развитието и насърчаването на синята икономика, управлението на кръговата икономика и прилагането на екологосъобразни решения, които спомагат за постигането на целите на Зеления пакт; |
| --- | --- |

48.

| 49. | счита, например, че по време на екологичния преход е налице спешна необходимост от засилване на подкрепата за инвестиции в пристанищата за доставките на втечнен природен газ за кораби и в по-общ план за инфраструктурата, допринасяща за намаляване на екологичния отпечатък на корабите (електрическа връзка между борда и кея въз основа на технологии с ниски емисии); |
| --- | --- |

49.

| 50. | накрая, призовава развитието на производството на зелен водород в пристанищата да бъде по-добре подкрепено и интегрирано в енергийната политика на Европейския съюз и във водородните коридори, които са в процес на разгръщане; |
| --- | --- |

50.

| 51. | припомня, че при популяризирането на синята икономика и разработването на стратегии в тази област важна роля могат да имат пристанищата, заради извършваните в тях разнообразни дейности, свързани с морето; |
| --- | --- |

51.

| 52. | смята, че пристанищата, като важни връзки в транспортните и икономическите вериги между държавите, би трябвало в бъдеще да се превърнат в енергийни центрове, които използват едновременно възобновяеми енергийни източници и нисковъглеродни системи, като по този начин допринасят за развитието на кръговата икономика, а с това подобряват условията на живот на хората, живеещи в пристанищните райони. Ето защо е необходимо да продължи да се развива инфраструктурата на морските пристанища и да се усвоят нови зони, подходящи за товарни дейности и потенциално нови морски дейности (например разположени в морето вятърни турбини, устойчиви аквакултури); |
| --- | --- |

52.

Намаляване на административната тежест, подобряване на конкурентоспособността

| 53. | изразява съжаление, че ефективното развитие на аквакултурите и на други дейности, свързани с морето, е възпрепятствано от редица вътрешни проблеми, като например прекалено дълги и сложни процедури за издаване на разрешения и ограничен достъп до водите и районите, където са възможни икономически дейности. Сложността на процедурите за издаване на разрешения и липсата на прозрачност представляват пречки пред цялостното развитие на европейските аквакултури, поради което следва да се опростят и изяснят приложимите нормативни уредби, като се внесе съгласуваност между тях; |
| --- | --- |

53.

| 54. | предлага възможно най-скоро да се създаде единно звено за контакт за разрешенията за аквакултури, за да се ускори процесът на издаване на разрешения и да се улесни комуникацията между заинтересованите страни и различните органи на различните равнища; препоръчва също така въвеждането на модули за обучение за местните органи за издаване на разрешения, за да се ускори прилагането на правилата на ЕС; |
| --- | --- |

54.

| 55. | отбелязва, че за да се засили конкурентоспособността и устойчивостта на аквакултурите, от съществено значение е да се спазват стандартите за хуманно отношение към животните, здраве и опазване на климата и да се предоставя на потребителите точна и достатъчна информация върху етикетите; |
| --- | --- |

55.

| 56. | посочва, че в предходни становища вече е предлагал въвеждането на европейски знак за екомаркировка; отново отправя това предложение и отново подчертава, че екомаркировката и ефикасната система за сертифициране ще играят важна роля за увеличаване на стойността и потреблението на продуктите от аквакултури в ЕС; поставянето на ясна задължителна маркировка за метода на развъждане, метода на улов и работните условия ще даде възможност на производителите да получат признание за подобренията в практиките си, а на потребителите — да вземат информирано решение; подчертава, че критериите за такава екомаркировка следва да са по-високи от настоящите правни изисквания. Тази маркировка би могла да се приложи и по отношение на риболова, който се осъществява в съответствие с нормативната уредба за опазване и управление, действайки като елемент за законна дейност, съобразена с морската среда и устойчивостта на ресурсите; |
| --- | --- |

56.

| 57. | призовава бъдещият механизъм за въглеродна корекция по границите да обхваща и продуктите от риболов и аквакултури, за да се гарантират еднакви условия на конкуренция между различните продукти, продавани в рамките на вътрешния пазар, без да се засягат евентуалните специални мерки за дерогация за най-отдалечените региони въз основа на член 349 от ДФЕС. Призовава Европейската комисия да предложи законодателство за предотвратяване на вноса на продукти, свързани с нарушения на правата на човека, и да въведе по-ефективни правила, за да се гарантира, че рибата, която навлиза на пазара на ЕС, отговаря на високи социални и екологични стандарти, които са еквивалентни на европейските. С тази разпоредба се гарантира защитата на европейските потребители и задължението за опазване на околната среда и устойчиво управление на океаните и моретата се прилага и за държави извън ЕС. На равнището на ЕС и на национално равнище подкрепата трябва да се предоставя приоритетно на местните производители и късите вериги на доставки. Само така може да се гарантира ефективното развитие на аквакултурите, на улова на миди и ракообразни и на риболова, особено на крайбрежния, дребномащабен риболов, в бъдеще; |
| --- | --- |

57.

| 58. | препоръчва диверсификация на аквакултурите, с особен акцент върху отглеждането на водорасли, чиито продукти трябва не само да бъдат предназначени за консумация от човека и животните, но и да могат да се използват за определени промишлени производствени процеси или производство на енергия и да допринасят за развитието на устойчиви дейности, тъй като не е необходим фураж и не се генерират отпадъци. Препоръчва също така да се изтъкне стойността на системите за интегрирана аквакултура, които дават възможност за създаване на кръгови икономически модели в рамките на производствената верига; |
| --- | --- |

58.

Сътрудничество, развитие на умения, информация, участие на обществеността

| 59. | изтъква отново, че важно да бъдат включени всички заинтересовани страни от сектора на аквакултурите, риболова и улова на миди и ракообразни, за да се създаде устойчива синя икономика. Сътрудничеството между академичните среди, публичните органи и бизнеса е особено важно: научните познания и ефективните, целенасочени и дългосрочни иновации в икономиката подобряват ефективността на труда и гарантират икономическото развитие и конкурентоспособността; |
| --- | --- |

59.

| 60. | отбелязва необходимостта от укрепване на правомощията на органите в държавите и от преодоляване на недостига на специалисти в морските сектори и секторите на аквакултурите. Поради това Европейският съюз, държавите членки и регионите трябва да си сътрудничат за повишаване на осведомеността и привлекателността на морските професии, подобряване на условията на труд и професионално развитие, развитие на мобилността в Европа за обучаващите се младежи, и предоставяне на възможности за по-нататъшно обучение през целия живот с цел внасяне на морско измерение в съществуващите професии и насочване на традиционните морски професии към нови възможности. По-специално по отношение на обучението ще е налице необходимост от адаптиране и насърчаване на обучението в областта на морското дело и рибарството, така че то да се превърне във фактор в подкрепа на приемствеността между поколенията в областта на риболова, аквакултурите и отглеждането на ракообразни култури; |
| --- | --- |

60.

| 61. | отбелязва липсата на обществено участие в развитието на синята икономика. Устойчивите дългосрочни инвестиции трябва да насърчават прилагането на мултидисциплинарни мерки за опазване на морското биологично разнообразие и за предоставяне на гражданите на нови възможности за доходи. Важно е също така обществеността да участва в прилагането на стратегическите мерки и вземането на решения чрез създаването на местни групи за действие и различни други инициативи; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ангажира се да насърчава и подкрепя местни инициативи за участие (като например местни групи за развитие, създадени от местни общности, местни групи за действие в областта на рибарството и др.), които съчетават възстановяването на морските ресурси с опазването на местния поминък и опазването на традициите и културното наследство на съответния район, както и при диверсификацията и допълването на икономиката, свързана с морето. По този начин би следвало да се създаде стимул и да се признае примерът на местните групи за местно действие в областта на рибарството, които са сближили морския и риболовен сектор с обществото и местните и регионалните администрации с цел стимулиране на синята икономика на тяхна територия; |
| --- | --- |

62.

| 63. | смята, че би трябвало да се обърне повече внимание на информационните кампании на регионално, национално и европейско равнище, които имат за цел, от една страна, да се подобри разбирането на потребителите за продуктите от аквакултури, риболов и улов на миди и ракообразни, ползите от тях и техния принос за сигурността на доставките, продоволствената сигурност и създаването на работни места, както и за дългосрочните екологични ползи от аквакултурите, риболова и улова на миди и ракообразни, и от друга страна — да се допринесе за разпространението на информация относно научните познания за съвместимостта на аквакултурите с морската среда и тяхното опазване. |
| --- | --- |

63.

Брюксел, 2 декември 2021 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/43

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа

(2022/C 97/09)

| Докладчик: | Jeannette BALJEU (NL/ALDE) член на Изпълнителния съвет на провинция Южна Холандия |
| --- | --- |
| Отправен документ: | COM(2021) 350 final |

Докладчик:

Jeannette BALJEU (NL/ALDE) член на Изпълнителния съвет на провинция Южна Холандия

Отправен документ:

COM(2021) 350 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | приветства, като цяло, предложеното от Европейската комисия актуализиране на промишлената стратегия, но ѝ препоръчва да изгради в тази рамка по-тясна връзка с Европейския зелен пакт и неговата цел за неутралност по отношение на климата до 2050 г., като определи конкретни краткосрочни, средносрочни и дългосрочни цели, които промишлеността на ЕС би трябвало да постигне, за да допринесе за осъществяването на тази обща цел; подчертава, че от гледна точка на местните и регионалните власти има някои аспекти, които се нуждаят от допълнителни пояснения и поради тази причина са разгледани в настоящото становище; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства факта, че се поставя акцент върху промишлените екосистеми и технологичното лидерство и подчертава значението на укрепването на ориентираното към местните условия измерение: европейските промишлени екосистеми се състоят от взаимносвързани регионални екосистеми за иновации с динамични стратегии за интелигентна специализация, които се основават на подход „от долу нагоре“ и имат за цел да дадат тласък на регионалните иновации, да допринесат за растежа и просперитета, като помогнат и позволят на регионите да се съсредоточат върху своите силни страни. Платформите и партньорствата за интелигентна специализация вече улесняват ориентираното към местните условия сътрудничество между тези регионални системи за иновации. Те ще бъдат двигателят на устойчивия растеж и възстановяването в Европа чрез ново и засилено стратегическо сътрудничество по веригата за създаване на стойност. Това ще помогне на Европа да придобие стратегическа автономност и регионите и градовете най-накрая ще могат да поемат отговорност за екологичния и цифровия преход на своите промишлени отрасли; |
| --- | --- |

2.

| 3. | във връзка с това приветства по-специално промишления форум, където Комитетът на регионите дава активен принос; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава необходимостта от приобщаваща промишлена стратегия, която създава стойност във всички европейски региони и отчита специфичните характеристики на всички територии, като например най-отдалечените региони; ЕС се нуждае от поток от промишлени иновации за целия ЕС. Освен това промишлената стратегия следва да бъде адаптирана към настоящите потребности на държавите членки въз основа на нуждите за местно и регионално развитие. За тази цел следва да се положат усилия за повишаване на сигурността на доставките, устойчивостта и независимостта чрез диверсифициране на веригите на доставки; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отчита нарастващата загриженост поради неравномерното възстановяване от пандемията в различните европейски региони. ЕС трябва да положи допълнителни усилия за преодоляване на това разделение, като подпомогне предприятията, включително тези от селските и по-слабо развитите райони, цифровизира промишлеността и я направи по-устойчива, и като въведе регулаторна рамка, съобразена с цифровата ера и устойчивостта, прилагайки подходи, насочени не само към промишлените, но и териториални екосистеми, които отчитат териториалното многообразие на ЕС; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че промишлеността ще бъде изправена пред предизвикателства при изпълнението на целите на пакета „Подготвени за цел 55“ и че местните и регионалните власти би трябвало да бъдат включени в дискусиите относно това как може да се гарантира успешното прилагане на инфраструктурните предложения за транспорт, използващ енергия от възобновяеми източници, автономно управление на превозни средства и евентуални мерки за преквалификация; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава необходимостта от укрепване на регионалния екосистемен подход, за да се включат ефективно ключови участници на местно и регионално равнище, като правителства, клъстери и клъстерни организации, социални партньори, както и институции на знанието (включително университети за приложни науки със силна връзка с МСП). Това е от решаващо значение за подобряване на промишлената конкурентоспособност на много отрасли и за насърчаване на отворените иновации. Освен това КР би желал да отправи призив за отделяне на допълнително внимание на двустранното сътрудничество между клъстери, създаването на нови форми на публично-частни партньорства с цел задълбочаване на сътрудничеството между публичния и частния сектор и развитие на клъстери на социалната икономика; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства обявения мониторинг на промишлените тенденции и конкурентоспособността, тъй като Европа трябва да анализира и разгледа заедно стратегическите технологични и промишлени зависимости; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че са необходими по-добри показатели за иновациите, тъй като понастоящем те са съсредоточени върху инвестициите в научноизследователска и развойна дейност (и вложените ресурси) и патентите (което дава частична представа за внедряването на иновациите). Липсва ясна представа за обновяването на икономиката и съответните данни. Като първа стъпка би следвало да се наблюдава видът на направените инвестиции в научноизследователска дейност и иновации. Акцентът следва да се постави по-специално върху онези, които са свързани с технологичните способности, технологичните инфраструктури и конкурентоспособността с оглед на двойния преход към пазарите на бъдещето; |
| --- | --- |

9.

Укрепване на адаптивността на единния пазар

| 10. | подкрепя стремежа към добре функциониращ единен пазар и непрекъснатите усилия за преодоляване на ограниченията и пречките. В това отношение трябва да се обръща особено внимание на условията в граничните региони и техните специфични нужди, по-специално при предоставянето на трансгранични услуги и при свободното движение на работници; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства намерението на Комисията да публикува годишни стратегически доклади и планове за действие относно единния пазар; подчертава значението на разкриването на зависимостите във веригите за създаване на стойност, преди да бъдат въвеждани мерки и ограничения за защита на единния пазар; |
| --- | --- |

11.

| 12. | работната група по въпросите на правоприлагането във връзка с единния пазар (РГПЕП) може да бъде от значение като централен „път“ към постигането на стратегическа автономност. Въпреки това КР би искал също така да подчертае, че една успешна промишлена стратегия следва да отразява и разнообразието на регионалните екосистеми и факта, че пътищата към постигане на стратегическа автономност ще се развиват по различен начин в различните екосистеми; |
| --- | --- |

12.

| 13. | добре функциониращият вътрешен пазар е от решаващо значение за възстановяването след кризата с COVID-19. От първостепенно значение е да се предотвратят ограниченията върху износа от страна на отделните държави членки и да се избегне ново затваряне на границите в рамките на ЕС, какъвто беше случаят в началото на кризата с коронавируса. Промишленият сектор на ЕС подлежи на изискванията, определени в разпоредбите на ЕС, като същевременно трябва да устоява на конкурентите от трети държави, които се ползват до известна степен от по-благоприятни правила за стопанска дейност. . Подчертава значението на установяването на реципрочност по отношение на изискванията към промишлеността в търговските споразумения с трети държави, така че европейската промишленост да се ползва с еднакви условия на конкуренция на международния пазар. Пълното изграждане на вътрешния пазар, включително по отношение на услугите, става все по-неотложно; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че единният пазар следва да се диверсифицира и по отношение на партньорите, продуктите и услугите, така че ЕС да може да си осигурява самостоятелно услугите и продуктите, от които неговите граждани не могат да се лишат. Това също ще повиши неговата адаптивност. Кризата с коронавируса показа, че особено в областта на медицинските изделия е важно да се увеличи производството в Европа и по този начин да се постигне независимост от чуждестранните пазари; |
| --- | --- |

14.

| 15. | счита, че са необходими внимателно разработени правила за държавна помощ на национално, регионално и местно равнище; подчертава значението на лоялната конкуренция в рамките на ЕС и за предотвратяване на преместването на предприятия в рамките на ЕС с държавна помощ; според КР важните проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ) могат да бъдат отличен инструмент за веригите за създаване на стойност, когато пазарът сам по себе си не може да осигури революционни иновации. ВПОИ ще продължат да подкрепят създаването на нови гъвкави форми на публично-частни партньорства. Във връзка с това КР подчертава значението на участието на държавите членки, МСП и местните и регионалните власти (МРВ); |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че е много важно да се проучи ползата от законодателно предложение за регулирането на ключови бизнес услуги, подкрепено от хармонизирани стандарти, тъй като двойният преход означава и нови бизнес модели и преминаване от притежаване на продукти към използване на предоставяни услуги; |
| --- | --- |

16.

| 17. | проявява интерес във връзка с предложението за регламент за справяне с нарушаващите конкуренцията последици от чуждестранните субсидии, който гарантира, че нарушаващи конкуренцията субсидии, предоставяни от правителствата на трети държави на дружества, които желаят да придобият предприятие в ЕС или да участват в процедури за възлагане на обществени поръчки, ще бъдат проверявани и ще се предприемат коригиращи действия по целесъобразност; |
| --- | --- |

17.

| 18. | изтъква, че е важно да се търсят начини за справяне с нарушаващите конкуренцията последици за клъстерите, причинявани от придобиванията на иновативни (нерегистрирани на фондовата борса) дружества, които са от съществено значение за тези клъстери, от страна на подкрепяни от държавата инвеститори; |
| --- | --- |

18.

| 19. | насърчава Европейската комисия да използва принципа на реципрочност в търговските споразумения. На дружества от държави, които не са страни по СДП, няма да бъде позволено да участват в европейски обществени поръчки; |
| --- | --- |

19.

| 20. | потвърждава необходимостта и ползите от трансрегионалното сътрудничество във връзка с тези клъстери; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава важната роля на МРВ за установяването на широкомащабно промишлено сътрудничество между клъстерите с цел укрепване на европейските вериги за създаване на стойност; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава ролята, предвидена за МРВ в правоприлагането в областта на единния пазар и неговото управление като цяло, тъй като техният принос е от ключово значение за ефективното прилагане на правилата на единния пазар; |
| --- | --- |

22.

| 23. | порицава нелоялната конкуренция между европейските клъстери в резултат на държавна помощ, предоставяна от държавите членки или МРВ. Настоятелно призовава да се сведат до минимум разликите в размера на държавната помощ, която местните и регионалните власти могат да предоставят, като се създадат еднакви условия на конкуренция в рамките на Насоките за регионална помощ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства факта, че стандартите се разглеждат като един от основните инструменти за изпълнението на стратегията, но подчертава, че в консултациите във връзка със създаването на тези инструменти следва да бъдат включени всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава значението на лоялната конкуренция в рамките на ЕС и за предотвратяване на преместването на предприятия в рамките на ЕС с държавна помощ. По-специално лоялната конкуренция изисква да се позволи на дружествата да предлагат своите продукти на целия европейски пазар само ако спазват действащите стандарти за опазване на околната среда и за безопасност; |
| --- | --- |

25.

Укрепване на свързаното с МСП измерение в промишлената стратегия

| 26. | приветства годишния доклад на Комисията относно европейските МСП за 2020—2021 г. и изразява съгласие със заключението, че основните пречки пред цифровизирането на дейността на МСП са липсата на необходимите умения и достъпът до финансиране; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приветства признаването на ролята на европейските МСП, както и намерението на Комисията да им помогне да се разраснат и да привличат квалифицирана работна ръка. Това от своя страна изисква благоприятна за бизнеса среда и необходимите инвестиции в уменията и обучението на работниците (напр. вътрешни ИКТ и/или управленски знания), както и достойни условия на труд. КР призовава да се предостави подкрепа на МСП, за да им се помогне да изготвят стратегия или план за действие в областта на цифровите технологии и във връзка с рисковете за платежоспособността на МСП, като се използват финансови инструменти от InvestEU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва, че цифровизацията на МСП може да се различава значително, както в рамките на държавите членки, така и между тях, както и въз основа на местните и регионалните условия. За да се преодолее това цифрово разделение, подкрепата за МСП трябва да бъде приспособима, добре планирана, насочена към специфичните им потребности, основана на местно и регионално устойчиво развитие и със специфична подкрепа за предприятията от селските и по-слабо развитите райони; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава необходимостта от инвестиции в инфраструктури за изпитване и валидиране, като например центрове за изпитвания „Индустрия 4.0“, пилотни фабрики и центрове за цифрови иновации. Това може да помогне на дружествата и особено на МСП да превърнат по-бързо иновациите в продукти, готови за пускане на пазара; |
| --- | --- |

29.

| 30. | предлага да се засили сътрудничеството между Европейския комитет на регионите и Европейската комисия, по-специално с мрежата „Предприемчиви европейски региони“ в подкрепа на предприемачеството и индустриалния преход на местно и регионално равнище. Друга област, в която би могло да се съсредоточи вниманието, е по-доброто регулиране и по-доброто прилагане на политиката на ЕС в рамките на платформата Fit4Future (Готови за бъдещето). Целта би била подобряване на благоприятната за бизнеса среда, като същевременно предприятията се подготвят за бъдещите предизвикателства; |
| --- | --- |

30.

| 31. | приветства създаването на съветници по устойчивостта, които да предоставят специализирани консултации на МСП; |
| --- | --- |

31.

| 32. | приветства проучването на предимствата на законодателно предложение за регулиране на ключови бизнес услуги, подкрепено от хармонизирани стандарти. По-специално КР очаква с интерес обявените стандарти за услугите и подчертава, че те биха могли да спомогнат за преодоляване на трудностите при предоставянето на трансгранични услуги. МРВ са засегнати поради недостатъчните уведомявания (както се посочва в годишния доклад за единния пазар, който придружава съобщението) и поради правната несигурност в резултат на решението на Съда на ЕС от 2018 г. относно устройственото планиране; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изразява съжаление поради факта, че целта за инвестиране на 3 % от БВП в НИРДИ все още далеч не е постигната. Докато някои държави членки постигат това равнище, други са под 1 %. Тези разлики възпрепятстват общия капацитет на ЕС като блок, като го оставят след САЩ, Япония и Китай; |
| --- | --- |

33.

| 34. | вижда в бъдещото изграждане на европейското научноизследователско пространство възможност за създаване на повече полезни взаимодействия между всички равнища на управление в подкрепа на индустриалния преход чрез увеличаване на инвестициите в научни изследвания и ориентирани към местните условия политики в областта на иновациите; |
| --- | --- |

34.

| 35. | двойният преход изисква адаптиране и промяна от страна на промишлеността и нейната работна сила по отношение на една нова реалност; поради това призовава Комисията да включи в своята европейска програма за умения ориентиран към местните условия подход за секторите, засегнати от тези преходи; това включва разработване на стимули за увеличаване на производителността на работната сила чрез използването на съпътстваща технология (като добавена/виртуална реалност) и включване на повторно обучение на работната сила в отраслите, които са силно засегнати от технологичните промени, като автомобилната промишленост; |
| --- | --- |

35.

Добавяне на териториално измерение към промишлените екосистеми

| 36. | приветства специално изготвената оценка на потребностите на 14-те европейски промишлени екосистеми, в която се посочват недостиг на инвестиции и варианти за политическа подкрепа, както и примерното проучване на предизвикателството, свързано с декарбонизацията на стоманодобивния сектор (1); предлага това проучване да бъде допълнено от оценка на развитието на пазара на труда и съответните потребности от умения; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отправя отново призива си за укрепване на ориентираното към местните условия измерение на актуализираната промишлена стратегия на ЕС, за да могат регионите и градовете в качеството си на най-близки до гражданите органи на управление да поемат отговорност за двойния екологичен и цифров преход на своите промишлени отрасли, като се отчита надлежно необходимостта от непрекъснато обучение и повишаване на уменията, от които ще се нуждаят работниците, изложени на риск от изключване в резултат на прехода (2). Особено във фазата на възстановяване, наличието на ориентирана към местните условия промишлена политика е от решаващо значение, тъй като промишлеността и регионалното развитие са тясно свързани; |
| --- | --- |

37.

| 38. | заявява отново, че регионалните и местните власти имат важни правомощия в области на политика, които оказват въздействие върху индустриалното развитие. МРВ могат да мобилизират широк набор от инструменти, които да дадат възможност за изпълнението на цялостна и амбициозна стратегия за промишлената политика на ЕС, насочена към гарантиране на икономическа устойчивост в период на структурни промени; отправя искане към Комисията да включи местното и регионалното равнище в бъдещото разработване на новата промишлена стратегия на ЕС (3); |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава необходимостта от силен социален стълб в индустриалните промени, за да се отговори адекватно на социалните последици от структурните промени и да се даде възможност на регионите, които са особено засегнати от пандемията, да се възстановят в икономическо и социално отношение; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че регионалното измерение може да бъде укрепено най-добре чрез използване на регионалните стратегии за интелигентна специализация като образец за междурегионално сътрудничество; приветства идеята за по-нататъшно развитие на концепцията за интелигентна специализация чрез добавянето на целите на Организацията на обединените нации за устойчиво развитие (ЦУР) като четвърти елемент (S4); |
| --- | --- |

40.

| 41. | вижда голям потенциал в междурегионалното сътрудничество и неговия нов инструмент I3, включително за свързването на регионите, които изпитват най-големи затруднения при осъществяването на двойния преход, с други региони, за да се допринесе за междурегионалните вериги за създаване на стойност и сближаването. Засиленото използване на този инструмент, както и на евентуални допълнителни инструменти, може да подпомогне междурегионалното сътрудничество за укрепване на европейските вериги за създаване на стойност. Европейските мрежи, като например инициативата „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“, могат да подкрепят този процес. КР счита, че е от голямо значение стратегиите за интелигентна специализация да се считат за рамката и инструмента за модернизиране на промишлеността и концепцията за отворени иновации. КР подчертава, че е необходимо регионалните стратегии за научноизследователска дейност за интелигентна специализация (RIS3) да се приведат в съответствие с развитието на пътищата за преход, тъй като стратегиите за интелигентна специализация (S3) са насочени и към подпомагане на ускоряването на двойния преход; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изтъква колко е важно координирането на множеството нови инициативи на ЕС от различни служби на Комисията в подкрепа на промишлената трансформация. Целите, определени в стратегията „Подготвени за цел 55“ за постигане на по-голяма устойчивост, са амбициозни и трябва да бъдат подкрепени от промишлеността чрез конкретни стъпки за постигане на целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. КР предлага да се проведе стратегически диалог, ръководен от Европейската комисия, относно свързването на промишлените екосистеми с регионалните екосистеми за иновации. Целта е да се насърчи многостепенното управление и да се осигури по-добра координация. От ключово значение ще бъде интегрирането на различните инициативи на равнище ЕС на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

42.

Справяне със зависимостите: отворена стратегическа автономност на практика

| 43. | приветства усилията на Европейската комисия за по-нататъшен анализ на стратегическите зависимости и капацитет на ЕС чрез задълбочен преглед на редица стратегически в технологичен и промишлен план области; приветства усилията за определяне на мерки за укрепване на позицията на ЕС в световните вериги за създаване на стойност; отбелязва, че „естествените екосистеми“ обхващат сектори, особено в регионален мащаб, и са част от мрежа. Съществуват европейски „списъци с проекти“ също и под формата на междурегионални вериги за производство и създаване на стойност, които се нуждаят от подкрепа от Европейската комисия; |
| --- | --- |

43.

| 44. | приветства факта, че се отделя допълнително внимание на стратегическата автономност, но подчертава, че както се посочва в неофициалния документ на Испания и Нидерландия, стратегическата автономност не предполага изолационизъм или икономически протекционизъм. Това означава по-голяма издръжливост и взаимозависимост чрез рационални и съобразени с конкретните нужди действия, свързани с асиметричните зависимости. КР подчертава, че в някои стратегически вериги за създаване на стойност Европа трябва да увеличи усилията си за отваряне и улесняване на потоците на вноса; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подкрепя преразглеждането на стратегическите зависимости, по-специално онези, които оказват особено въздействие върху МСП. Освен това подкрепя засилените действия за подпомагане на МСП за преодоляване на смущенията и уязвимостта или за диверсифициране чрез свързването им с нови местни и трансгранични партньори; |
| --- | --- |

45.

| 46. | посреща с ентусиазъм разработването на ръководство/инструмент за идентифициране на стратегическите зависимости и тяхното преодоляване посредством обществени поръчки; |
| --- | --- |

46.

Ускоряване на двойния преход

| 47. | подчертава значението на новите бизнес модели, които спомагат за ускоряване на двойния преход, и следователно значението на концепции като SOLVIT; подпомагане на бизнеса с прагматични решения за трансгранична търговия и по-лесен достъп до финансиране; |
| --- | --- |

47.

| 48. | настоятелно призовава Европейската комисия да предложи механизъм за оценка и предотвратяване на придобиванията на предприятия в сектори от жизненоважно или стратегическо значение за европейската икономика, като обърне специално внимание на малките, често некотирани дружества, които са от съществено значение за регионалните иновационни и предприемачески екосистеми; |
| --- | --- |

48.

| 49. | призовава регионите и градовете да продължат да подкрепят промишлените съюзи в стратегически области, които следва да включват стартиращи предприятия и МСП, както и предложението за създаване на нови промишлени съюзи. Става въпрос за съюзи в областта на космическите ракетоносители, самолетите с нулеви емисии, технологиите за компютърни услуги „в облак“ и процесорите и полупроводниците. КР посочва два фактора, които водят до успешни съюзи: 1) управлението и необходимостта от ангажираност от страна на всички заинтересовани страни, и особено 2) националните, регионалните и местните власти, за ефективно функциониране на съюзите; |
| --- | --- |

49.

| 50. | приветства факта, че Комисията, заедно с промишлеността, публичните органи, социалните партньори и други заинтересовани страни, създаде възможности за преход, като се започне с туризма и енергоемките отрасли, за да се постигне по-добро разбиране на обхвата, разходите и условията на необходимите мерки за съпътстване на двойния преход за най-важните екосистеми, водещи до план за действие за устойчива конкурентоспособност; |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава отново значението на прехода към кръгова икономика за устойчива и конкурентоспособна промишленост. Кръговостта е не само от съществено значение за постигането на целите в областта на климата и ЦУР, но също така спомага и за конкурентоспособността на промишлеността в световен план и може да бъде важен елемент от стратегическата автономност. Чрез кръгово и пестеливо използване на оскъдни (и стратегически) суровини и продукти асиметричните зависимости могат да бъдат ограничени и да се укрепи автономността (4). Тъй като кръговата икономика е стимул за по-къси вериги на доставки от географска гледна точка и оказва въздействие върху почти всеки вид клъстер и отрасъл, ориентираното към местните условия и регионалното измерение на промишлените екосистеми е съществен елемент от една успешна промишлена стратегия, насочена към постигане на стратегическа автономност. Тъй като въпреки непрестанните усилия за трансформиране на традиционните икономически и бизнес модели много МСП не са готови за тази промяна, Комисията може да помогне за стимулиране на прехода към кръгов модел. Това би могло да се постигне например с единен пазар на отпадъците и с подкрепа за промяна на стопанската дейност на по-голямата част от МСП, които не са водещи в иновациите; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава необходимостта от съсредоточаване върху сектори и области, които могат да допринесат в най-голяма степен за постигането на амбициите в областта на климата. Това се отнася особено за енергоемките отрасли и големите промишлени клъстери, както и за производствените вериги, от които те са част. Акцентът върху производствените вериги ще бъде от полза и за МСП в промишлеността, тъй като те често са част от производствената верига около по-големи дружества. Това ще увеличи максимално въздействието върху амбициите в областта на климата. Промишлеността е изключително важна като основа за регионалните пазари на труда в промишлените региони. Това означава, че преходът на промишлеността към устойчив бизнес модел е от решаващо значение, включително по отношение на заетостта и приобщаващия преход към устойчива и цифрова икономика; |
| --- | --- |

52.

| 53. | подчертава, че е от съществено значение новият промишлен модел да търси решения за защита на работните места, особено в секторите, които са силно засегнати от екологичния преход, като например автомобилостроенето, който е един от основните двигатели на европейската икономика. За да не се оказва неблагоприятно въздействие върху заетостта, екологичният преход, който се изисква за продуктите на автомобилната промишленост, трябва да се осъществява гъвкаво и да се осигури достатъчно време, да се прилага принципът за технологична неутралност и да се предостави финансова подкрепа от ЕС на засегнатите региони с оглед адаптирането на съществуващите фабрики, доставчици и производствени съоръжения и гарантирането на конкурентоспособността на съществуващите производствени центрове и възможността за адаптиране на работните места; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава, че достъпът до надеждни и финансово достъпни източници на електроенергия е от решаващо значение за конкурентоспособността на европейската промишленост. Това изисква изграждане на производствен капацитет въз основа на изцяло възобновяеми източници. При изчисляване на икономическата жизнеспособност на енергийните източници винаги трябва да се вземат предвид общите разходи, т.е. общите усреднени разходи, обхващащи целия жизнен цикъл на производството на енергия, системните и външните разходи; |
| --- | --- |

54.

| 55. | призовава за широка и приобщаваща концепция за икономически растеж, включително по отношение на пола, расата, социалния пол, езика, религията, политическите възгледи и личните и социалните обстоятелства, тъй като се нуждаем от всички таланти, които притежава Европа. Подчертава, че жените продължават да бъдат до голяма степен недостатъчно представени на ръководни длъжности в дружествата, и призовава дружествата да превърнат равенството между половете на всички равнища на управление в елемент от своите основни принципи за корпоративно ръководство. Дружествата, отличаващи се с многообразие, са по-успешни от онези, които не са представителни за (своето) общество; |
| --- | --- |

55.

| 56. | посочва, че трябва да бъде основно преразгледана рамката на Европейския съюз за държавната помощ, за да се определи как тя би могла по-ефективно да подкрепи постепенната трансформация на енергоемките и зависещи от износа първични сектори в процеси, които са с ниски емисии на CO2 или са неутрални по отношение на емисиите на CO2. Освен това европейските и националните програми за финансиране трябва да разполагат с достатъчно ресурси и да могат да ги съчетават; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подчертава необходимостта от постигане на баланс между динамиката на промяната, необходима за двойния преход, от една страна, и предвидимостта на регулаторната рамка (особено за МСП и работниците и служителите), от друга. КР подчертава също така, че приобщаващият преход изисква разпределянето на средства за (пре)квалификация на работната сила в нови умения в регионален мащаб и във всички сектори. Това би означавало да се избегне както „закрепостяването“ на служителите в секторите, в които те работят, така и необходимостта от преместване на работа в други региони; |
| --- | --- |

57.

| 58. | посочва, че това означава също така, че двойният преход трябва да бъде подкрепен от преход към икономика, ориентирана към застаряващото население и към иновациите, необходими за включването на всички граждани в двойния преход; |
| --- | --- |

58.

| 59. | КР приветства разработването на показатели и би желал да подчертае, че дългосрочната конкурентоспособност, включително адаптивността, произтича от по-бързите преходи. Следователно показателите следва да измерват скоростта, с която се осъществява двойният преход, и пречките, пред които е изправен, а не конкурентоспособността като цяло; |
| --- | --- |

59.

| 60. | изтъква пред Европейската комисия важната роля, която МРВ и агенциите за регионално развитие могат да играят за ускоряването на двойния преход, като подкрепят цифровите и екологичните МСП; настоятелно призовава Комисията да възприеме принципа „Мисли за малките, действай на регионално равнище“. |
| --- | --- |

60.

Брюксел, 2 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Становище на КР относно „Стоманодобив: запазване на устойчивите работни места и растежа в Европа“ (COR-2016-01726-00-01).

1

(2)  Становище на КР относно „Нова промишлена стратегия за Европа“ (COR-2020-01374-00-00), параграф 4.

2

(3)  Становище на КР относно „Нова промишлена стратегия за Европа“ (COR-2020-01374-00-00), параграф 6.

3

(4)  Становище на КР относно „План за действие относно суровините от изключителна важност“ (CDR-2021-04292-00-01).

4

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/50

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2020 г.

(2022/C 97/10)

| Докладчик: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/ЕА), кмет на Бялисток |
| --- | --- |
| Отправен документ: | COM(2021) 373 final |

Докладчик:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/ЕА), кмет на Бялисток

Отправен документ:

COM(2021) 373 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | счита, че европейският единен пазар е едно от най-големите постижения на Европейския съюз (ЕС) и че политиката на ЕС в областта на конкуренцията има за цел поддържането на отворена пазарна икономика със свободна, лоялна и ефективна конкуренция, водеща до ефикасно разпределение на ресурсите и насърчаване на иновациите; |
| --- | --- |

1.

| 2. | оценява досегашните усилия на Европейската комисия и Европейския парламент за установяване на ясна, прозрачна и ефективна политика на ЕС в областта на конкуренцията; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че съчетаването на правилата на ЕС в областта на конкуренцията с неговата промишлена, цифрова, екологична, климатична, социална и международна търговска политика е от съществено значение, за да се осигурят еднакви условия на конкуренция във всички сектори и по този начин да се гарантира конкурентоспособност в световен мащаб, което ще даде възможност да се допринесе за развитието на МСП; |
| --- | --- |

3.

| 4. | приветства Регламент (ЕС) 2019/452, който установява рамка за скрининг на преките чуждестранни инвестиции в Съюза, както и Бялата книга на Европейската комисия относно осигуряването на еднакви условия на конкуренция по отношение на чуждестранните субсидии; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изразява съгласие с твърденията, в които се подчертава ограниченият достъп на потребителите до пълна информация онлайн за продуктите и услугите поради ограничения брой налични цифрови екосистеми и платформи, които не предлагат в достатъчна степен превод на националните езици; |
| --- | --- |

5.

| 6. | приветства отделеното от Европейската комисия внимание на инициативата „важни проекти от общоевропейски интерес“ (ВПОИ); |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че целите на политиката на ЕС в областта на конкуренцията следва да отчитат по-специално потребностите на МСП, включително тези от селски и по-слабо развити райони, и да създават справедливи и равнопоставени условия в полза на всички граждани на ЕС; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че грижата за подобряването на политиката на ЕС в областта на конкуренцията е от особено значение за местните и регионалните власти, тъй като равното третиране на дружествата е съществен елемент и един от приоритетите при функционирането на вътрешния пазар; |
| --- | --- |

8.

Конкурентоспособността на ЕС и подкрепата на предприятията по време на пандемията

| 9. | счита, че всяка помощ във връзка с COVID-19 трябва да се предоставя само на дружества, които изпитват непосредствени финансови последици от пандемията, водещи до нерентабилност на стопанската дейност; |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че временните финансови мерки в отговор на пандемията не следва да се използват от нерентабилни дружества, които не се ангажират с целите на ЕС във връзка с климата или които се намират в процес на обявяване в несъстоятелност, мащабно преструктуриране или се нуждаят от такова, при положение че тези процеси са започнали преди началото на пандемията; |
| --- | --- |

10.

| 11. | обръща внимание на общите насоки за глобална реформа на корпоративното данъчно облагане, приети в приобщаващата рамка на ОИСК/Г-20 през октомври 2021 г.; призовава Европейската комисия веднага след приключване на преговорите да предложи конкретни мерки за прилагане на новите правила в ЕС, настоятелно приканва освен това за по-нататъшно разработване на данъчното законодателство в световен мащаб, което да взема предвид дружества от всякакъв размер; |
| --- | --- |

11.

| 12. | заявява, че публичната помощ следва да се структурира и предоставя по прозрачен и социално, икономически и екологично отговорен начин; |
| --- | --- |

12.

| 13. | приветства вече въведените от Комисията ограничения по отношение, наред с другото, на изплащането на дивиденти и бонуси или обратното изкупуване на акции на подпомагани дружества; |
| --- | --- |

13.

| 14. | насърчава създаването на механизми за улесняване на функционирането по време на икономически спад в резултат на икономически и неикономически кризи (както в случая с пандемията от COVID-19), но като се намали делът на прякото финансиране, което нарушава изкуствено пазарните отношения; |
| --- | --- |

14.

| 15. | посочва, че нарушенията на условията за осъществяване на дейност, предизвикани, наред с другото, от различни видове кризисни ситуации, подтикват дружествата да предприемат реорганизация на пазара, която не отговаря на принципите на политиката на ЕС в областта на конкуренцията и която води, например, до сключване на споразумения относно обема на производството и/или до повишаване на рентабилността; това обаче е забранено от правилата на ЕС в областта на конкуренцията и в крайна сметка води до прехвърляне на разходите, свързани с кризата, върху потребителите; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че основната цел, дори при кризисни условия, остава да се гарантира, че потребителите се ползват от конкурентни пазари само при наличието на справедливи цени и широк избор на висококачествени продукти; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че осигуряването на еднакви условия на конкуренция за предприятията на европейския единен пазар е от решаващо значение, особено за МСП, включително за създаването на иновации, разработването на нови екологосъобразни технологии и създаването на трайни работни места в ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава Европейската комисия да наблюдава използването и разпределянето на различните средства за финансиране от ЕС в отговор на кризата, предизвикана от COVID-19, включително чрез националните планове за възстановяване и устойчивост на държавите членки, които трябва да са в съответствие с правилата на ЕС в областта на конкуренцията и държавната помощ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | очаква да бъдат предприети предварителни действия във връзка със стратегията относно кризисните ситуации; планирането в рамките на политиката в областта на конкуренцията трябва да бъде съгласувано и последователно и решенията да се вземат в дългосрочна перспектива; |
| --- | --- |

19.

Нови области на европейския пазар

| 20. | приветства предложението на Европейската комисия за законодателен акт за цифровите пазари и подчертава неотложната необходимост от създаване на справедлива бизнес среда за бизнес ползвателите, които зависят от пазачи на информационния вход, за да се гарантира свободна конкуренция и онлайн; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава Европейската комисия, държавите членки и регионите да увеличат усилията си за насърчаване на трансфера на технологии, за да се подкрепи изграждането на вериги за създаване на стойност в ЕС и да се увеличи максимално използването на наличния капитал; следва да се предостави специална подкрепа на по-слабо развитите, периферните, най-отдалечените и островните региони; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че цифровизацията е особено важна за МСП, тъй като осигурява достъп до по-широки пазари и премахва пространствените проблеми, произтичащи от неблагоприятни географски условия; средства от ЕС следва да се предоставят за МСП, особено за тези от селски и по-слабо развити райони, за цифровизиране на дейностите им. Освен това на МСП следва да се предоставя и информация на равнището на ЕС за възможностите по отношение на цифровизацията. МРВ биха могли да играят основна роля в разпространението; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че развитието на ЕС, водещо до цифровия преход, изисква предприемането на действия срещу монополните структури; |
| --- | --- |

23.

| 24. | привлича вниманието върху особеното значение на забраната за злоупотреба с господстващо положение (член 102 от ДФЕС) както за дейности, осъществявани от външни участници, така и в рамките на ЕС; това придобива особена важност в слабо формализираните или наблюдавани динамично развиващи се области на пазара; |
| --- | --- |

24.

| 25. | посочва, че финансовите санкции, налагани за нарушения на условията на конкуренция, са само част от решението и по-специално новият законодателен акт за цифровите пазари трябва да доведе до прекратяване на непозволените практики на „пазачите на информационния вход“ за получаване на конкурентно предимство; отправя критика относно факта, че разходите във връзка с глобите в областта на конкуренцията се прехвърлят върху потребителите, което в крайна сметка води до ситуация, в която единствените жертви са гражданите на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия има собствена дирекция „Цифрови технологии“ и през последните години тя проведе редица секторни проучвания (напр. проучване на сектора на електронната търговия и проучване на потребителския сектор „интернет на нещата“), които доведоха и до предложение за законодателен акт за цифровите пазари; очаква генерална дирекция „Конкуренция“ да включи резултатите от антитръстовите разследвания в прилагането на законодателния акт за цифровите пазари; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изразява съгласие с Европейския парламент, че настоящите ресурси на генерална дирекция „Конкуренция“ (ГД COMP) на Европейската комисия са недостатъчни с оглед на работното натоварване и предизвикателствата; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отчита предизвикателствата, свързани с разработването и прилагането на политиката в областта на конкуренцията, особено в областта на цифровия пазар, където се извършва концентрация, агрегиране и използване на данни на „пазари с нулеви цени“, и се прилагат алгоритми за нелоялно ценообразуване, особено от страна на големите платформи; във връзка с това приветства факта, че законодателният акт за цифровите пазари има за цел, наред с другото, да гарантира, че услугите и продуктите, които самата платформа за пазачи на информационния вход предлага, се третират по същия начин като сходни услуги и продукти, предлагани от трети страни на платформата за пазачи на информационния вход, като по този начин се гарантира свободна конкуренция; |
| --- | --- |

28.

| 29. | очаква Европейската комисия да адаптира регистъра на организациите, лобиращи за конкретни цифрови решения от името на участници извън ЕС, и за оповестяване на техните източници на финансиране; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства оценката на Европейската комисия относно необходимостта от нови инструменти за гарантиране на ефективността на политиката на ЕС в областта на конкуренцията, които са особено необходими в нововъзникващи и слабо описани области на пазара; |
| --- | --- |

30.

| 31. | изразява съгласие, че потребителите имат твърде малък контрол върху собствените си данни и цифровата си идентичност, особено като се има предвид, че повечето доставчици на цифрови услуги изискват съгласие, без да оставят на потребителите избор, ако не искат да загубят достъпа до някои услуги; |
| --- | --- |

31.

| 32. | насърчава Европейската комисия да създаде законодателство, задължаващо субектите, разполагащи с данни, да заличават данните, когато потребителите не са използвали техните услуги през определен период от време (напр. една година); |
| --- | --- |

32.

| 33. | изразява подкрепата си за мерки в полза на услугите от общ икономически интерес (УОИИ), които продължават да бъдат от съществено значение за оцеляването на редица общности в цяла Европа, особено в изолираните, отдалечени или периферни региони на Съюза; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че в областта на финансовите услуги са се развили някои олигополни структури и че някои големи технологични дружества са се превърнали във важни участници на пазара на финансови услуги, което изисква контрол и гарантиране на сигурност за потребителите; във връзка с това подчертава значението на прилагането на член 102 от ДФЕС и по отношение на онлайн услугите, така че малките доставчици от градовете и регионите, които предлагат своите услуги/продукти онлайн, да не бъдат поставяни в неблагоприятно конкурентно положение; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава Европейската комисия да преразгледа Директивата за потребителските кредити, тъй като досегашната защита на потребителите е недостатъчна и достъпът до информация за повишаване на осведомеността относно въздействието на различните фактори върху променливостта на продуктите е твърде ограничен; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава Европейската комисия да разследва нелоялните клаузи и практики в потребителските договори, по-специално в банковия сектор, тъй като банковият сектор, независимо от голямото му значение, трябва да бъде третиран като другите области на пазара; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава необходимостта от защита на данъкоплатците и клиентите на банките от тежестта на спасяването на финансовата система; |
| --- | --- |

37.

Политиката на ЕС в областта на конкуренцията по отношение на трети държави

| 38. | присъединява се към призива на Европейския парламент за укрепване на инструментите за търговска защита с цел борба с нелоялните търговски практики и запазване на конкурентоспособността на европейската промишленост; |
| --- | --- |

38.

| 39. | очаква политиката на ЕС в областта на конкурентоспособността да бъде разработена в две посоки: с цел в рамките на европейския единен пазар да се гарантират свобода и механизми за предотвратяване на концентрацията, включително създаването на монополи, и да се постигне баланс между пазарната мощ на купувачите и продавачите; от друга страна, по отношение на трети държави (напр.: Китай, САЩ), да се използват механизми, еквивалентни на моделите за насърчаване на износа; |
| --- | --- |

39.

| 40. | посочва, че борбата срещу монополизирането на европейския пазар трябва да се води еднакво активно, както спрямо участниците от ЕС, така спрямо онези извън него; понастоящем, особено в областта на електронната търговия, съществуват множество недостатъци, произтичащи от монополизирането на високите цифрови технологии от страна на американски и китайски корпорации; |
| --- | --- |

40.

| 41. | очаква промишлената политика да бъде разработена по такъв начин, че да бъде инструмент за сближаване на регионите и да подкрепя ефективното пространствено преразпределяне на ресурсите, без да се нарушава конкуренцията; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава Комисията да обърне внимание на ролята на чуждестранните държавни предприятия, които се подкрепят и субсидират от своите правителства по начин, забранен от правилата на ЕС за единния пазар за участниците от ЕС; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отправя искане за равно третиране на търговските партньори на ЕС; поради това очаква Комисията да приеме официално правила, гарантиращи еднакви условия за достъпа до пазара, конкуренцията или държавната помощ; всяко нарушение на условията следва да води до преустановяване на търговията въз основа на специални правила, така че заплахата от санкции да има мотивиращ ефект; |
| --- | --- |

43.

| 44. | отбелязва, че настоящите дейности в подкрепа на конкуренцията показват, че участниците извън ЕС не следват тези правила и получават, наред с другото, силна държавна подкрепа, включително финансова. Това изисква по-голяма гъвкавост на европейското законодателство в областта на конкуренцията, по-специално по отношение на държавните помощи, тъй като в него не се отчита в достатъчна степен естеството на конкуренцията, пред която са изправени европейските дружества в трети държави, в които не се спазват същите правила; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава да се засили работата по търговската политика на ЕС, вместо да се подражава на други пазари, напр. САЩ, тъй като досегашната формула е в съответствие с убежденията на гражданите на ЕС и предприемаческите традиции. ЕС трябва да укрепи търговската си политика, да бъде по-настоятелeн във връзка с реципрочността по отношение на достъпа до пазара и контрола на субсидиите за промишлеността; |
| --- | --- |

45.

| 46. | насърчава разширяването на модела за контрол на концентрацията на капитал; трябва да се обърне внимание на все по-силната ѝ експанзия, която води не само до създаване на монополисти на пазара, но и до повишаване на завземането на пазара във вертикален и хоризонтален план, което оказва отрицателно въздействие върху деконцентрацията на веригите за създаване на стойност; |
| --- | --- |

46.

| 47. | посочва, че постигането на целите за преодоляване на социалните неравенства и кризата в областта на климата, повишаването на екологичните стандарти, по-доброто постигане на целите на ООН за устойчиво развитие, прилагането на политиките в областта на климата и защитата на потребителите изискват безусловни действия за справяне с всяко нарушение на задължителните условия по отношение например на производството, заетостта или околната среда от доставчици извън ЕС; |
| --- | --- |

47.

Бъдещето на политиката на ЕС в областта на конкуренцията

| 48. | посочва, че разпоредбите на Споразумението за търговия и сътрудничество между ЕС и Обединеното кралство, които уреждат контрола на държавната помощ/субсидиите, налагат значителни ограничения на двете страни по отношение на публичните субсидии; въпреки че разпоредбите гарантират, че правото на ЕС в областта на конкуренцията продължава да определя стандарти за еднакви условия на конкуренция, в член 3.4.2 и член 3.5 от споразумението се предвижда, че някои видове субсидии не трябва да бъдат предоставяни от страните, ако имат действително или потенциално „съществено“ въздействие върху търговията или инвестициите между страните; поради това призовава Комисията да следи отблизо спазването на тези разпоредби от страна на Обединеното кралство, за да се избегне дъмпинг в областта на субсидиите от страна на Обединеното кралство; |
| --- | --- |

48.

| 49. | насърчава предприемането на по-радикални действия срещу бойкотирането, фалшифицирането и имитацията с търговска цел, свързана с измама, на продуктите и услугите на държавите членки на световния пазар; МСП трябва да получат ясна подкрепа от европейските институции на чуждестранните пазари; |
| --- | --- |

49.

| 50. | привлича вниманието към необходимостта от ясно разграничаване между целите на политиката в областта на конкуренцията, която следва да се прилага преди всичко в рамките на единния европейски пазар, и промишлената политика, насочена към подкрепа на субектите, конкуриращи се на световния пазар; |
| --- | --- |

50.

| 51. | счита, че дългосрочните действия в рамките на политиката на ЕС в областта на конкуренцията следва да укрепват издръжливостта на веригите за създаване на стойност, за да се ограничи зависимостта от участници от трети държави, а когато това не е възможно, да се гарантира висока степен на диверсификация на доставчиците; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава, че правилата на ЕС в областта на конкуренцията и държавната помощ трябва да бъдат в съответствие с Европейския зелен пакт, стратегията на ЕС в областта на цифровите технологии, Европейския стълб на социалните права и целите на ООН за устойчиво развитие; подчертава, че въпреки че определянето на енергийния микс остава в правомощията на държавите членки, изразява съжаление, че редица държави членки не обвързват държавната помощ с подобни цели; |
| --- | --- |

52.

| 53. | приветства факта, че неотдавнашното проучване по поръчка на Комисията относно пазарните тенденции в сферата на здравеопазването и социалното жилищно настаняване и последиците за ЕС от гледна точка на държавната помощ, изготвено в контекста на текущата оценка на пакета за услугите от общ икономически интерес (УОИИ) от 2012 г. по отношение на здравеопазването и социалното жилищно настаняване (1), до голяма степен подкрепя исканията, отправени от КР в неговото становище от октомври 2016 г. относно „Държавна помощ и услуги от общ икономически интерес“ (2), и по-специално следните две точки: 1) таванът de minimis от 500 000 EUR се достига лесно и, като се има предвид общото увеличение на подкрепата с държавни помощи за секторите, следва да се помисли за повишаване на този таван от съображения за пропорционалност; 2) определението за социално жилищно настаняване се счита за неясно, тъй като в държавите — членки на ЕС, няма единно определение за социално жилищно настаняване. Освен това настоящото определение изглежда остаряло, като се има предвид, че нуждите на населението от жилища на достъпни цени нарастват. Поради това КР отново призовава прекалено рестриктивното позоваване на „граждани в неравностойно положение или групи в по-неблагоприятно социално положение“ да бъде премахнато от определението; |
| --- | --- |

53.

| 54. | призовава Европейската комисия да наблюдава и проучва задълбочено въздействието на финансовите участници, по-специално цифровите платформи, върху конкуренцията на пазара и решенията на потребителите; |
| --- | --- |

54.

| 55. | посочва, че трябва да бъде основно преразгледана рамката на Европейския съюз за държавната помощ в подкрепа на постепенната трансформация на енергоемките и зависещи от външната търговия първични сектори в процеси, които са с ниски емисии на CO2 и са неутрални по отношение на емисиите на CO2. В допълнение към насърчаването на инвестициите е необходима и подкрепа за оперативните разходи. Следователно европейските и националните програми за финансиране трябва да разполагат с достатъчно ресурси и да могат да ги съчетават. Важен принос за трансформацията на промишлеността могат да предоставят и основани на проекти договори във връзка с изменението на климата, които включват дългосрочна държавна гаранция за цената на CO2; |
| --- | --- |

55.

| 56. | привлича вниманието към необходимостта от създаване и прилагане на ефективни инструменти за оказване на натиск върху вътрешните и външните участници, които не спазват правилата за конкуренция; |
| --- | --- |

56.

| 57. | счита, че строгото и безпристрастно привеждане в изпълнение на правилата на ЕС в областта на конкуренцията от страна на независими органи за защита на конкуренцията е от решаващо значение за европейските дружества, опериращи на вътрешния пазар и на международно равнище, по-специално за МСП, и поради това призовава за по-решително налагане на санкции на онези, които нарушават очаквания ред; |
| --- | --- |

57.

| 58. | призовава отново за по-голяма амбиция при прилагането на нови решения, особено на тези, които се отнасят до неутралността на европейската икономика по отношение на климата, и за смелост при прякото укрепване на единството на общия пазар; |
| --- | --- |

58.

| 59. | насърчава мерки, обвързващи политиката на сближаване и политиката в областта на конкуренцията, така че в крайна сметка подкрепата да се свързва с хармонизиране на принципите и правилата за операторите в европейския единен пазар; във връзка с това приветства гъвкавостта, въведена в контекста на пандемията от COVID-19 в областта на държавната помощ за регионалната политика; привлича вниманието върху допитването на комисия COTER на КР до управляващи органи на структурните фондове относно прилагането на съпътстващите мерки на програмите CRII и CRII +, което доведе до заключението, че по-голямата част от управляващите органи на структурните фондове биха подкрепили временно увеличаване на прага de minimis за държавните помощи; |
| --- | --- |

59.

| 60. | отчита факта, че европейските предприятия трябва да бъдат в състояние да се конкурират на равни начала на световните пазари, и призовава Европейската комисия да адаптира политиката на ЕС в областта на конкуренцията и държавната помощ, за да насърчи промишленото развитие, особено в областите с най-високи технически и технологични постижения, и да подкрепи решително разрастването на европейските дружества извън европейския единен пазар; |
| --- | --- |

60.

| 61. | приветства инициативата на Европейската комисия да предложи изменения на Общия регламент за групово освобождаване (ОРГО) с цел допълнително улесняване на обществената подкрепа за екологичния и цифровия преход на ЕС (3); подчертава, че освобождаването на някои категории помощи от задължението за уведомяване значително улеснява държавите членки при бързото предоставяне на помощ, ако са изпълнени условията за ограничаване на нарушенията на конкуренцията на вътрешния пазар; |
| --- | --- |

61.

| 62. | подчертава, че за ЕС е важно да остане отворена икономика и да продължи да насърчава свободна, справедлива, устойчива и основана на правила международна търговия и конкуренция, която облагодетелства всички търговски партньори; в този смисъл подкрепя усилията на Европейската комисия за реформиране на СТО, чиято цел трябва да бъде съживяването и укрепването на СТО, наред с останалото чрез модернизиране на методите ѝ на работа в области от решаващо значение и попълване на пропуските в нейната правна уредба, така че СТО да може да реагира адекватно на актуалните предизвикателства в областта на търговската политика; |
| --- | --- |

62.

| 63. | отново призовава Европейската комисия да разработи по-гъвкави и по-ефективни правила за държавната помощ, за да се предостави финансова подкрепа, в съответствие с разпоредбите на ЕФРР и МВУ, на регионалните летища в периферни, островни или най-отдалечени, или по-слабо развити региони, където не съществува по-ефективна и устойчива алтернатива (4). |
| --- | --- |

63.

Брюксел, 2 декември 2021 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-09/kd0621047enn_SGEI_evaluation.pdf.

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01460-00-00-ac-tra-en.docx/content.

2

(3)  Консултация на Европейската комисия от 6 октомври 2021 г. с оглед на приемането на преразгледания ОРГО през първата половина на 2022 г.

3

(4)  COTER-VII-010, COR-2021-00471-00-00, Становище на Европейския комитет на регионите относно „Бъдещето на регионалните летища — предизвикателства и възможности“.

4

---

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/56

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Измерението, свързано с равенството между половете, в структурните фондове и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г., с акцент върху подготовката на оперативните програми

(2022/C 97/11)

| Докладчик: | Donatella PORZI (IT/ПЕС) |
| --- | --- |

Докладчик:

Donatella PORZI (IT/ПЕС)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Контекст и общи бележки

| 1. | припомня важността на политиката на сближаване, чиито общи цели са да се насърчи икономическото и социалното развитие на Европейския съюз, както и да се намалят различията в развитието между различните региони, за да се постигне икономическо, социално и териториално сближаване; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че в този контекст равенството между половете е правилно да се разглежда като: 1) основен принцип при приемането на законодателство относно политиката на сближаване, 2) хоризонтален критерий за подготовката на програмите по политиката на сближаване, 3) цел, която трябва да се преследва от програмите, и 4) мощен фактор, необходим за постигането на целите за устойчиво и балансирано развитие на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

2.

| 3. | равенството между половете все още се разглежда по общ начин и се ограничава до областите на политиката на ЕСФ+, както и на етапа на анализ на контекста и програмирането, при положение че е необходимо редовно да се обръща повече внимание на етапите на законодателство, изпълнение, мониторинг и оценка; |
| --- | --- |

3.

| 4. | посочва, че равенството между половете е от полза не само за жените, но и за обществото като цяло, тъй като то е мощен двигател на социалното и икономическото развитие, както се посочва и в Стратегията на ЕС за равенство между половете за периода 2020—2025 г. (EU Gender Equality Strategy 2020-2025), в която се подчертава, че равенството между половете спомага за увеличаване на заетостта и производителността; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изразява убеждението си, че равенството между половете и равните възможности, в допълнение към укрепването на системите за социално подпомагане, по-специално тези, свързани със закрилата на майките и децата и с полагането на грижи, ще улесни съчетаването на кариерата със семейството, което на свой ред може да помогне за увеличаване на участието на жените на пазара на труда и да преодолее сериозната демографска криза, пред която е изправена Европа. Увеличаването на подкрепата за европейските семейства и участието на жените на пазара на труда са важни мерки за смекчаване на проблемите с устойчивостта на системите за социална сигурност и оказване на помощ на младите хора да се установят като родители; |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава и оценява усилията, положени от европейските институции за насърчаване на интегрирането на принципа на равенство между половете, както и голямото значение, което се отдава на постигането на целите на Европейския стълб на социалните права в законодателната и политическата рамка на политиката на сближаване за периода 2021-2027 г., по-специално по отношение на благоприятстващите условия и системата за проследяване в разходните програми, свързани с конкретни цели; |
| --- | --- |

6.

| 7. | от друга страна, изразява загриженост, че през 2017 г. равнището на заетост и средната заплата на жените в Европа все още са били съответно около 12 (67,3 % срещу 79 %) и с 16 пункта по-ниски от тези на мъжете и че според анализа на Европейския институт за равенство между половете (EIGE) постиженията на държавите от ЕС по отношение на интегрирането на принципа на равенство между половете намаляват от 2012 г. насам. Според EIGE, който класира по скала от 0 до 16 ключовите елементи на интегрирането на принципа на равенство между половете, средната стойност на държавите членки е спаднала от 8,4 през 2012 г. на 7,4 през 2018 г.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява съжаление, освен това, че стратегията на ЕС за равенство между половете за периода 2020—2025 г. не включва конкретни действия за интегриране на равенството между половете във всички области на политиката на ЕС, като припомня необходимостта от засилено използване на ефективни показатели за измерване и оценка на въздействието върху равенството между половете във връзка с прилагането на стратегиите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | по тази причина призовава Европейската комисия да положи по-големи усилия за действително равенство на половете, което да се постигне чрез двойния подход, изразяващ се от една страна в конкретни инициативи за справяне с конкретни неравенства, и, от друга страна, в интегрирането, като хоризонтален подход, обхващащ всички европейски политики; |
| --- | --- |

9.

| 10. | припомня, че за да се постигне истинско равенство между половете, тази цел трябва да бъде включена на всеки етап от процеса на вземане на решения и по време на следващия етап на изпълнение, когато се определят приоритетите, когато се разработват политиките, когато се разпределят ресурсите. За тази цел е важно регионалните и местните власти да подлагат програмите на оценки на въздействието във връзка с равенството между половете; |
| --- | --- |

10.

| 11. | препоръчва, обаче, подходът за интегриране на принципа на равенство между половете да не отклонява вниманието към конкретни мерки и инвестиции, насочени специално към премахване на причините за дискриминацията и подкрепа на процесите на еманципация, участие и укрепване на ролята на жените в обществото и в сферата на труда; |
| --- | --- |

11.

| 12. | за тази цел призовава Европейската комисия да използва в по-голяма степен въведените от EIGE инструменти за редовно наблюдение на степента на изпълнение на ангажиментите в областта на равенството между половете и сближаването; ако тези инструменти не са достатъчни, призовава за създаването на специални инструменти за измерване на конкретните постижения, които да свързват равенството между половете и сближаването; |
| --- | --- |

12.

| 13. | смята, че предвид принципа на по-добро регулиране, е необходимо да се обърне по-голямо внимание на това да се гарантира, че приетите регулаторни мерки са в състояние да окажат реално и ефикасно въздействие върху социалния и културния контекст, превръщайки правните гаранции, съдържащи се в Хартата, в динамика на структурна промяна в отношенията между половете. За тази цел е необходимо да се насърчи въвеждането на законодателство, което вече не разглежда субектите като правна абстракция и обръща все по-голямо внимание на това да се намесва конкретно в проявите на дискриминация в обществото; |
| --- | --- |

13.

| 14. | необходимо е да се обърне внимание на фактора, свързан пола, и на неговата връзка с цифровото разделение, като са необходими повече инвестиции в цифровизацията, цифровите иновации и цифровата свързаност; политиката на сближаване би трябвало да подкрепя равния достъп на жените и мъжете до обучение и заетост и да подкрепя справедливия екологичен и цифров преход, за да не се задълбочава неравнопоставеността между мъжете и жените; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава Европейската комисия да представи предложение за методология за оценката на въздействието, което финансираните от ЕС програми оказват върху равенството между половете, като предостави данни и показатели относно разпределението на половете, в съответствие с договореното в последното Междуинституционално споразумение относно бюджетната дисциплина; по тази причина призовава Комисията да въведе подходящи мерки за обучение на управляващите органи с цел по-добро прилагане на тези нови методики; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че тъй като пандемията от COVID-19 засегна особено силно икономическите сектори със силно присъствие на жени, тя изостри неравенството между половете. Жените по-често са наемани на работа, която традиционно се счита за „женска“, като например секторите на здравно обслужване, търговията на дребно и грижите за деца. Поради това тези жени работиха на първа линия по време на пандемията, което ги изложи непропорционално на вируса и на въздействието на кризата. Наред с това, най-голямото въздействие на COVID-19 от гледна точка на пола се наблюдава освен в спадането на равнищата на заетост, така също и в по-големите трудности, които срещат жените — в сравнение с мъжете — да се върнат на работа в резултат на повторните отваряния: поради това трябва да се въведат подходящи инструменти за насърчаване на реинтеграцията на жените, които са загубили работата си в резултат на ограничаването на свободното движение, включително като се използва опитът от предишните кризи; |
| --- | --- |

16.

| 17. | смята, че сред различните инструменти на Съюза политиката на сближаване е особено подходяща за това, да допринесе за реално увеличаване на степента на равенство между мъжете и жените по отношение на обема на финансирането и неговото естество и финализиране; подчертава, че, по-специално в регионите, в които програмите съставляват значителна част от общия бюджет, въздействието върху равенството между половете е също така функция на начина, по който се формулират и изпълняват програмите; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава Европейската комисия, и по-специално държавите членки, да се координират тясно с местните и регионалните власти при изготвянето на споразумението за партньорство, за да се вземат предвид предизвикателствата, свързани с ефективните политики за равенство на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

18.

| 19. | изтъква, че различните фондове на политиката на сближаване дават възможност за въвеждане на мерки, насочени пряко към подпомагане на равенството между половете в областта на заетостта, социалното приобщаване, образованието и грижите за децата, какъвто е случаят с Европейския социален фонд (ЕСФ). Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) трябва да допринася в по-голяма степен — от инвестиции и услуги в подкрепа на предприемачеството сред жените до намаляване на неравнопоставеността между половете в областта на научните изследвания и иновациите и подобряване на достъпа до физическа и социална инфраструктура и инфраструктура на ИКТ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | поради това изразява надежда, че приносът към равенството между половете няма да се разглежда като задача само на Социалния фонд, който, впрочем, е фонд, насочен основно към хората, а ще включва всички фондове, включително ЕФРР, който работи предимно за предприятията, и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), който играе важна роля за насърчаване на развитието на селските и вътрешните райони — области, в които проблемът с равенството между половете и участието на жените в пазара на труда често е по-остър; необходимо е да се подобрят полезните взаимодействия между сближаването, фондовете за възстановяване и други съществуващи програми в областта на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

20.

| 21. | твърдо заявява, че политиката на сближаване трябва да разглежда въпросите, свързани с равенството между половете и участието на жените на пазара на труда, като отдава приоритетно значение на свързаните с това цели, тъй като не е реалистично да се предвижда по-голямо икономическо и социално сближаване, без да се увеличи участието на жените на пазара на труда и да се премахнат дискриминацията и неравенството в заплащането; |
| --- | --- |

21.

| 22. | по тази причина смята, че сред гледните точки, които трябва да бъдат надлежно взети предвид в този процес, тълкуването на мерките по линия на политиката за равенство между половете е от голямо значение и като инструмент за конкретното осъществяване на целите на политиките на сближаване; приветства инициативата на Комисията да включи в осмия доклад за сближаването специален раздел, посветен на равенството между половете; |
| --- | --- |

22.

| 23. | препоръчва на управляващите органи на европейските програми, съфинансирани от Европейския съюз за периода 2021—2027 г. да разработят проекти и мерки, насочени към: а) подкрепа за съчетаването на професионалния и семейния живот чрез стимулиране на предприятията да въведат съответните стратегии на работните места; б) създаване на благоприятни условия за възстановяване на работа на жените, изхвърлени от пазара на труда поради COVID-19; в) увеличаване на капацитета и подобряване на услугите за полагане на грижи, така че да се намалят задълженията на жените за извършване на подобни дейности; г) активиране на конкретни и целенасочени действия за създаване благоприятни условия за участие на жените в онези сфери на дейност, в които по традиция мъжкото присъствие е силно д) борба със стереотипите и ролите, свързани с пола, както и предотвратяване на сексуалната и основаната на пола дискриминация и тормоза на работното място и образователните среди; е) използване на специфични и професионални умения за насочване на цялостния процес на интегриране на принципа на равенство между половете; ж) предоставяне на бенефициерите на европейски фондове на полезна подкрепа и насоки за по-добро интегриране на принципа на равенство между половете в различни области на действие — от политиките по заетост до научноизследователската и развойната дейност, от опазването на околната среда до обществения транспорт и цифровите технологии; з) насърчаване на жените да станат предприемачи; и) насочване на вниманието, при проектирането на инфраструктурите, към целта за подобряване на безопасността на жените; й) насърчаване на действия за гарантиране на образованието в смесените училища и премахване на стереотипите и ролите в учебните заведения; к) премахване на сексисткия образ на жените в медиите; |
| --- | --- |

23.

| 24. | препоръчва на управляващите органи в програмния период 2021—2027 г. да поддържат сътрудничество, да осъществяват координация и да разчитат на подкрепата на органите по въпросите на равенството между половете при придобиването на специални умения и знания за системно интегриране на измерението за равенство между половете в целия цикъл на финансиране, както при изготвянето на оперативните програми, така и при тяхното изпълнение, а също и на етапа на оценка, което ще позволи да се установи въздействието на тези програми върху намаляването на разделението между половете по време на и след тяхното изпълнение; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изразява желание оценката на моделите за организация на обществените услуги (напр. обществения транспорт), както и на моделите на намеса като цяло, да се разширява все повече, за да се провери тяхната съгласуваност с целите за насърчаване на равенството между половете; |
| --- | --- |

25.

| 26. | счита, че е от първостепенно значение перспективата за равенство между половете да бъде включена и в националните планове за възстановяване, изготвени в рамките на Next Generation EU, като към основните проекти се прилагат принципите и инструментите за оценка на равенството между половете; |
| --- | --- |

26.

| 27. | препоръчва на регионалните и местните власти да се предоставят данните и статистиките, необходими за извършване на подходящи оценки на съществуващите неравенства между половете; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава за по-широко разпространение на равнището на европейските програми на инструменти като оценка на въздействието и бюджетиране във връзка с равенството между половете (Gender Budgeting), които понастоящем все още се използват твърде рядко; |
| --- | --- |

28.

| 29. | привлича вниманието върху натрупания опит в периода 2014—2020 г., като се позовава на следните критични елементи, върху които трябва да се съсредоточи вниманието: а) отдалечеността между официалните декларации и действителните постижения; б) липсата на подходящи знания за това как да се прилага интегрирането на принципа на равенство между половете, по-специално в интервенциите на Европейския фонд за регионално развитие; в) необходимостта от по-голяма насоченост към въпроса за равенството между половете в критериите за подбор и системите за оценка; г) възможността за по-значително обвързване между националните стратегии и действията на политиката на сближаване в областта на равенството между половете; д) ползата от разработването на система за управление за координирането и наблюдението на интегрирането на принципа на равенство между половете; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че е важно управляващите органи да обменят идеи и добри практики с органите на гражданското общество, които работят активно за насърчаване на равенството между половете, като засилват дейностите за обучение, координация и оценка както по отношение на управляващите органи, така и по отношение на партньорството; |
| --- | --- |

30.

Брюксел, 2 декември 2021 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

Interactio – комбинирано – 147-а пленарна сесия на КР, 1.12.2021 г. – 2.12.2021 г.

| 28.2.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 97/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 97/60

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски подход към изкуствения интелект — Законодателен акт за изкуствения интелект

(преразгледано становище)

(2022/C 97/12)

| Докладчик: | Guido RINK (NL/ПЕС), член на Изпълнителния съвет на Емен |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Насърчаване на европейски подход към изкуствения интелект
  COM(2021) 205
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (Законодателен акт за изкуствения интелект) и за изменение на някои законодателни актове на Съюза
  COM(2021) 206 |

Докладчик:

Guido RINK (NL/ПЕС), член на Изпълнителния съвет на Емен

Отправни документи:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Насърчаване на европейски подход към изкуствения интелект

COM(2021) 205

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (Законодателен акт за изкуствения интелект) и за изменение на някои законодателни актове на Съюза

COM(2021) 206

I.   ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Изменение 1

Съображение 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Целта на настоящия регламент е да се подобри функционирането на вътрешния пазар чрез установяване на единна правна рамка, по-специално за разработването, предлагането на пазара и използването на изкуствен интелект в съответствие с ценностите на Съюза. Настоящият регламент се ръководи от няколко императивни съображения от обществен интерес, като например високо равнище на защита на здравето, безопасността и основните права. С него се гарантира свободното трансгранично движение на стоки и услуги на базата на ИИ, като по този начин не се допуска държавите членки да налагат ограничения върху разработването, предлагането на пазара и използването на системи с ИИ, освен ако това е изрично разрешено от настоящия регламент. | Целта на настоящия регламент е да се подобри функционирането на вътрешния пазар
  и да се гарантират основните права на гражданите
  чрез установяване на единна правна рамка, по-специално за разработването, предлагането на пазара и използването на изкуствен интелект в съответствие с ценностите на Съюза. Настоящият регламент се ръководи от няколко императивни съображения от обществен интерес, като например високо равнище на защита на здравето, безопасността и основните права. С него се гарантира свободното трансгранично движение на стоки и услуги на базата на ИИ, като по този начин не се допуска държавите членки да налагат ограничения върху разработването, предлагането на пазара и използването на системи с ИИ, освен ако това е изрично разрешено от настоящия регламент. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Целта на настоящия регламент е да се подобри функционирането на вътрешния пазар чрез установяване на единна правна рамка, по-специално за разработването, предлагането на пазара и използването на изкуствен интелект в съответствие с ценностите на Съюза. Настоящият регламент се ръководи от няколко императивни съображения от обществен интерес, като например високо равнище на защита на здравето, безопасността и основните права. С него се гарантира свободното трансгранично движение на стоки и услуги на базата на ИИ, като по този начин не се допуска държавите членки да налагат ограничения върху разработването, предлагането на пазара и използването на системи с ИИ, освен ако това е изрично разрешено от настоящия регламент.

Целта на настоящия регламент е да се подобри функционирането на вътрешния пазар
  и да се гарантират основните права на гражданите
  чрез установяване на единна правна рамка, по-специално за разработването, предлагането на пазара и използването на изкуствен интелект в съответствие с ценностите на Съюза. Настоящият регламент се ръководи от няколко императивни съображения от обществен интерес, като например високо равнище на защита на здравето, безопасността и основните права. С него се гарантира свободното трансгранично движение на стоки и услуги на базата на ИИ, като по този начин не се допуска държавите членки да налагат ограничения върху разработването, предлагането на пазара и използването на системи с ИИ, освен ако това е изрично разрешено от настоящия регламент.

Изложение на мотивите

Позоваването на основните права има за цел да подчертае връзката с Хартата на основните права на ЕС.

Изменение 2

Ново съображение след съображение 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Дефинирането на системите с ИИ е постоянен процес, който отчита контекста, в който функционира ИИ, върви в крак с общественото развитие в тази област и не губи от поглед връзката между „екосистемата за високи постижения“ и „екосистемата на доверие“; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Дефинирането на системите с ИИ е постоянен процес, който отчита контекста, в който функционира ИИ, върви в крак с общественото развитие в тази област и не губи от поглед връзката между „екосистемата за високи постижения“ и „екосистемата на доверие“;

Изложение на мотивите

Развитието в областта на ИИ и технологиите изисква адаптивен и развиващ се подход. С това съображение се изразява позицията, че дефиницията на ИИ би трябвало да се променя с времето и в съответствие със състоянието на развитието на системите с ИИ и приложенията.

Изменение 3

Съображение 20

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се гарантира, че тези системи се използват по отговорен и пропорционален начин, е важно също така да се определи, че във всяка от тези три изчерпателно изброени и подробно определени ситуации следва да се вземат предвид определени елементи, по-специално по отношение на естеството на ситуацията, във връзка с която е искането, и последиците от използването за правата и свободите на всички засегнати лица, както и гаранциите и условията, при които ще премине използването. Освен това използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на
  подходящи
  времеви и пространствени ограничения, като се вземат предвид по-специално доказателствата или индикациите относно заплахите, жертвите или извършителя. Референтната база данни на лицата следва да бъде подходяща за всеки случай на използване във всяка от трите посочени по-горе ситуации. | За да се гарантира, че тези системи се използват по отговорен и пропорционален начин, е важно също така да се определи, че във всяка от тези три изчерпателно изброени и подробно определени ситуации следва да се вземат предвид определени елементи, по-специално по отношение на естеството на ситуацията, във връзка с която е искането, и последиците от използването за правата и свободите на всички засегнати лица, както и гаранциите и условията, при които ще премине използването.
  Преди тези системи да се използват в изключителни случаи, трябва да се провеждат консултации със съответните местни и регионални власти.
  Освен това използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на
  строги
  времеви и пространствени ограничения, като се вземат предвид по-специално доказателствата или индикациите относно заплахите, жертвите или извършителя. Референтната база данни на лицата следва да бъде подходяща за всеки случай на използване във всяка от трите посочени по-горе ситуации. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се гарантира, че тези системи се използват по отговорен и пропорционален начин, е важно също така да се определи, че във всяка от тези три изчерпателно изброени и подробно определени ситуации следва да се вземат предвид определени елементи, по-специално по отношение на естеството на ситуацията, във връзка с която е искането, и последиците от използването за правата и свободите на всички засегнати лица, както и гаранциите и условията, при които ще премине използването. Освен това използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на
  подходящи
  времеви и пространствени ограничения, като се вземат предвид по-специално доказателствата или индикациите относно заплахите, жертвите или извършителя. Референтната база данни на лицата следва да бъде подходяща за всеки случай на използване във всяка от трите посочени по-горе ситуации.

За да се гарантира, че тези системи се използват по отговорен и пропорционален начин, е важно също така да се определи, че във всяка от тези три изчерпателно изброени и подробно определени ситуации следва да се вземат предвид определени елементи, по-специално по отношение на естеството на ситуацията, във връзка с която е искането, и последиците от използването за правата и свободите на всички засегнати лица, както и гаранциите и условията, при които ще премине използването.
  Преди тези системи да се използват в изключителни случаи, трябва да се провеждат консултации със съответните местни и регионални власти.
  Освен това използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на
  строги
  времеви и пространствени ограничения, като се вземат предвид по-специално доказателствата или индикациите относно заплахите, жертвите или извършителя. Референтната база данни на лицата следва да бъде подходяща за всеки случай на използване във всяка от трите посочени по-горе ситуации.

Изложение на мотивите

Системите за дистанционна биометрична идентификация в реално време не следва да се използват с лека ръка.

Изменение 4

Съображение 21

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Всяко използване на система за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на изрично и конкретно разрешение от съдебен орган или от независим административен орган на държава членка. Такова разрешение следва
  по принцип
  да се получи преди използването, освен в надлежно обосновани спешни случаи, т.е. ситуации, при които необходимостта от използване на въпросните системи е такава, че е практически и обективно невъзможно разрешение да бъде получено преди началото на използването.
  При такива спешни ситуации
  използването следва да бъде ограничено до абсолютно необходимия минимум и да бъде обект на подходящи гаранции и условия, както е определено в националното право
  и дефинирано в контекста на всеки отделен случай на спешно използване от самия правоприлагащ орган
  . Освен това
  в такива случаи
  правоприлагащият орган следва да се опита да получи разрешение
  възможно най-скоро, като посочи причините, поради които не е могъл да го поиска по-рано. | Всяко използване на система за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на изрично и конкретно разрешение от съдебен орган или от независим административен орган на държава членка. Такова разрешение следва да се получи преди използването, освен в надлежно обосновани спешни случаи, т.е. ситуации, при които необходимостта от използване на въпросните системи е такава, че е практически и обективно невъзможно разрешение да бъде получено преди началото на използването.
  Във всеки случай
  използването следва да бъде ограничено до абсолютно необходимия минимум и да бъде обект на подходящи гаранции и условия, както е определено в националното право. Освен това правоприлагащият орган следва
  да информира незабавно съответния местен и регионален орган и
  да се опита да получи разрешение
  от компетентните органи
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Всяко използване на система за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на изрично и конкретно разрешение от съдебен орган или от независим административен орган на държава членка. Такова разрешение следва
  по принцип
  да се получи преди използването, освен в надлежно обосновани спешни случаи, т.е. ситуации, при които необходимостта от използване на въпросните системи е такава, че е практически и обективно невъзможно разрешение да бъде получено преди началото на използването.
  При такива спешни ситуации
  използването следва да бъде ограничено до абсолютно необходимия минимум и да бъде обект на подходящи гаранции и условия, както е определено в националното право
  и дефинирано в контекста на всеки отделен случай на спешно използване от самия правоприлагащ орган
  . Освен това
  в такива случаи
  правоприлагащият орган следва да се опита да получи разрешение
  възможно най-скоро, като посочи причините, поради които не е могъл да го поиска по-рано.

Всяко използване на система за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането следва да бъде обект на изрично и конкретно разрешение от съдебен орган или от независим административен орган на държава членка. Такова разрешение следва да се получи преди използването, освен в надлежно обосновани спешни случаи, т.е. ситуации, при които необходимостта от използване на въпросните системи е такава, че е практически и обективно невъзможно разрешение да бъде получено преди началото на използването.
  Във всеки случай
  използването следва да бъде ограничено до абсолютно необходимия минимум и да бъде обект на подходящи гаранции и условия, както е определено в националното право. Освен това правоприлагащият орган следва
  да информира незабавно съответния местен и регионален орган и
  да се опита да получи разрешение
  от компетентните органи
  .

Изложение на мотивите

Политическата и административната отговорност за управлението и наблюдението на обществените пространства се носи от местните и регионалните власти. Поради това те трябва да участват по подходящ начин във внедряването на такива системи на обществено достъпни места. В спешни случаи, когато основателно не може да се очаква предварителна консултация, съответният местен или регионален орган следва да бъде незабавно информиран за внедряването на системи за биометрична идентификация на обществено достъпни места.

Изменение 5

Съображение 39

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Системите с ИИ, използвани в управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, засягат хора, които често са в особено уязвимо положение и които зависят от резултата от действията на компетентните публични органи. Поради това точността, недискриминационният характер и прозрачността на системите с ИИ, използвани в тези ситуации, са особено важни, за да се гарантира зачитането на основните права на засегнатите лица, по-специално правото им на свободно движение, недискриминация, защита на личния живот и личните данни, международна закрила и добра администрация. Поради това е
  целесъобразно
  като високорискови да се класифицират системите с ИИ, предназначени да бъдат използвани от компетентните публични органи, натоварени със задачи в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, например полиграфи и подобни инструменти или такива за разкриване на емоционалното състояние на физическо лице; за оценка на определени рискове, произтичащи от физически лица, които влизат на територията на държава членка или кандидатстват за виза или убежище; за проверка на автентичността на съответните документи на физически лица; за подпомагане на компетентните публични органи при разглеждането на молби за убежище, визи и разрешения за пребиваване и свързаните с тях жалби по отношение на целта за установяване на допустимостта на физическите лица, кандидатстващи за статут. Системите с ИИ в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, обхванати от настоящия регламент, следва да отговарят на съответните процедурни изисквания, определени в Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 810/2009 на Европейския парламент и на Съвета и другото съответно законодателство. | Системите с ИИ, използвани в управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, засягат хора, които често са в особено уязвимо положение и които зависят от резултата от действията на компетентните публични органи. Поради това точността, недискриминационният характер и прозрачността на системите с ИИ, използвани в тези ситуации, са особено важни, за да се гарантира зачитането на основните права на засегнатите лица, по-специално правото им на свободно движение, недискриминация, защита на личния живот и личните данни, международна закрила и добра администрация. Поради това е
  необходимо
  като високорискови да се класифицират системите с ИИ, предназначени да бъдат използвани от компетентните публични органи, натоварени със задачи в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, например полиграфи и подобни инструменти или такива за разкриване на емоционалното състояние на физическо лице; за оценка на определени рискове, произтичащи от физически лица, които влизат на територията на държава членка или кандидатстват за виза или убежище; за проверка на автентичността на съответните документи на физически лица; за подпомагане на компетентните публични органи при разглеждането на молби за убежище, визи и разрешения за пребиваване и свързаните с тях жалби по отношение на целта за установяване на допустимостта на физическите лица, кандидатстващи за статут. Системите с ИИ в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, обхванати от настоящия регламент, следва да отговарят на съответните процедурни изисквания, определени в Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 810/2009 на Европейския парламент и на Съвета и другото съответно законодателство. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Системите с ИИ, използвани в управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, засягат хора, които често са в особено уязвимо положение и които зависят от резултата от действията на компетентните публични органи. Поради това точността, недискриминационният характер и прозрачността на системите с ИИ, използвани в тези ситуации, са особено важни, за да се гарантира зачитането на основните права на засегнатите лица, по-специално правото им на свободно движение, недискриминация, защита на личния живот и личните данни, международна закрила и добра администрация. Поради това е
  целесъобразно
  като високорискови да се класифицират системите с ИИ, предназначени да бъдат използвани от компетентните публични органи, натоварени със задачи в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, например полиграфи и подобни инструменти или такива за разкриване на емоционалното състояние на физическо лице; за оценка на определени рискове, произтичащи от физически лица, които влизат на територията на държава членка или кандидатстват за виза или убежище; за проверка на автентичността на съответните документи на физически лица; за подпомагане на компетентните публични органи при разглеждането на молби за убежище, визи и разрешения за пребиваване и свързаните с тях жалби по отношение на целта за установяване на допустимостта на физическите лица, кандидатстващи за статут. Системите с ИИ в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, обхванати от настоящия регламент, следва да отговарят на съответните процедурни изисквания, определени в Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 810/2009 на Европейския парламент и на Съвета и другото съответно законодателство.

Системите с ИИ, използвани в управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, засягат хора, които често са в особено уязвимо положение и които зависят от резултата от действията на компетентните публични органи. Поради това точността, недискриминационният характер и прозрачността на системите с ИИ, използвани в тези ситуации, са особено важни, за да се гарантира зачитането на основните права на засегнатите лица, по-специално правото им на свободно движение, недискриминация, защита на личния живот и личните данни, международна закрила и добра администрация. Поради това е
  необходимо
  като високорискови да се класифицират системите с ИИ, предназначени да бъдат използвани от компетентните публични органи, натоварени със задачи в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, например полиграфи и подобни инструменти или такива за разкриване на емоционалното състояние на физическо лице; за оценка на определени рискове, произтичащи от физически лица, които влизат на територията на държава членка или кандидатстват за виза или убежище; за проверка на автентичността на съответните документи на физически лица; за подпомагане на компетентните публични органи при разглеждането на молби за убежище, визи и разрешения за пребиваване и свързаните с тях жалби по отношение на целта за установяване на допустимостта на физическите лица, кандидатстващи за статут. Системите с ИИ в областта на управлението на миграцията, убежището и граничния контрол, обхванати от настоящия регламент, следва да отговарят на съответните процедурни изисквания, определени в Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 810/2009 на Европейския парламент и на Съвета и другото съответно законодателство.

Изложение на мотивите

Тази промяна отразява необходимостта съответните системи с ИИ да бъдат подложени на по-строгия режим, приложим за високорискови системи с ИИ.

Изменение 6

Съображение 43

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| По отношение на високорисковите системи с ИИ следва да се прилагат изисквания по отношение на качеството на използваните набори от данни, техническата документация и воденето на регистри, прозрачността и предоставянето на информация на ползвателите, човешкия надзор, надеждността, точността и киберсигурността. Тези изисквания са необходими за ефективно ограничаване на рисковете за здравето, безопасността и основните права, които могат да възникнат с оглед на предназначението на системата, и когато не съществуват други разумни, по-малко ограничителни мерки за търговията, като по този начин се избягват необосновани ограничения на търговията. | По отношение на високорисковите системи с ИИ следва да се прилагат изисквания по отношение на качеството на използваните набори от данни, техническата документация и воденето на регистри, прозрачността и предоставянето на информация на ползвателите, човешкия надзор, надеждността, точността и киберсигурността. Тези изисквания са необходими за ефективно ограничаване на рисковете за здравето, безопасността
  , сигурността на данните, правата на потребителите
  и основните права, които могат да възникнат с оглед на предназначението на системата, и когато не съществуват други разумни, по-малко ограничителни мерки за търговията, като по този начин се избягват необосновани ограничения на търговията.
  Физическите лица или групите лица, засегнати от високорискови системи с ИИ, пуснати на пазара на Съюза или въведени в експлоатация по друг начин, трябва да бъдат информирани по подходящ, леснодостъпен и разбираем начин, както и да имат достъп до ясна, леснодостъпна и обществено достъпна информация, в която се разяснява, че са обект на такива системи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

По отношение на високорисковите системи с ИИ следва да се прилагат изисквания по отношение на качеството на използваните набори от данни, техническата документация и воденето на регистри, прозрачността и предоставянето на информация на ползвателите, човешкия надзор, надеждността, точността и киберсигурността. Тези изисквания са необходими за ефективно ограничаване на рисковете за здравето, безопасността и основните права, които могат да възникнат с оглед на предназначението на системата, и когато не съществуват други разумни, по-малко ограничителни мерки за търговията, като по този начин се избягват необосновани ограничения на търговията.

По отношение на високорисковите системи с ИИ следва да се прилагат изисквания по отношение на качеството на използваните набори от данни, техническата документация и воденето на регистри, прозрачността и предоставянето на информация на ползвателите, човешкия надзор, надеждността, точността и киберсигурността. Тези изисквания са необходими за ефективно ограничаване на рисковете за здравето, безопасността
  , сигурността на данните, правата на потребителите
  и основните права, които могат да възникнат с оглед на предназначението на системата, и когато не съществуват други разумни, по-малко ограничителни мерки за търговията, като по този начин се избягват необосновани ограничения на търговията.
  Физическите лица или групите лица, засегнати от високорискови системи с ИИ, пуснати на пазара на Съюза или въведени в експлоатация по друг начин, трябва да бъдат информирани по подходящ, леснодостъпен и разбираем начин, както и да имат достъп до ясна, леснодостъпна и обществено достъпна информация, в която се разяснява, че са обект на такива системи.

Изложение на мотивите

Изискванията за прозрачност и информация, приложими за доставчиците и ползвателите, трябва да обхванат и лицата или групите лица, потенциално засегнати от използването на високорискови системи с ИИ, изброени в приложение III към Регламента. Под „разбираем начин“ се има предвид език, който е разбираем и достъпен за ползвателя, включително устно-слухови и жестомимични езици.

Изменение 7

Ново съображение след съображение 44

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | В своята система за управление на качеството доставчиците на системи с ИИ се въздържат от всякакви мерки за насърчаване на необоснована дискриминация, основана на пол, произход, религия или убеждения, увреждане, възраст, сексуална ориентация или дискриминация на каквото и да е друго основание. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В своята система за управление на качеството доставчиците на системи с ИИ се въздържат от всякакви мерки за насърчаване на необоснована дискриминация, основана на пол, произход, религия или убеждения, увреждане, възраст, сексуална ориентация или дискриминация на каквото и да е друго основание.

Изложение на мотивите

Незаконната дискриминация произтича от човешка дейност. В своята система за качество доставчиците на системи с ИИ следва да се въздържат от всякакви мерки, които биха могли да насърчат дискриминацията.

Изменение 8

Съображение 47

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се преодолее липсата на прозрачност, която може да направи някои системи с ИИ неразбираеми или твърде сложни за физическите лица, за високорисковите системи с ИИ следва да се изисква
  определена
  степен на прозрачност. Ползвателите следва да могат да тълкуват изходните данни на системата и да я използват по подходящ начин. Поради това високорисковите системи с ИИ следва да бъдат придружени от съответната документация и инструкции за употреба и да включват кратка и ясна информация, включително във връзка с възможните рискове за основните права и рисковете от дискриминация, когато е целесъобразно. | За да се преодолее липсата на прозрачност, която може да направи някои системи с ИИ неразбираеми или твърде сложни за физическите лица
  или публичните органи на всички равнища на управление
  , за високорисковите системи с ИИ следва да се изисква
  висока
  степен на прозрачност. Ползвателите следва да могат да тълкуват изходните данни на системата и да я използват по подходящ начин. Поради това високорисковите системи с ИИ следва да бъдат придружени от съответната документация и инструкции за употреба и да включват кратка и ясна информация, включително във връзка с възможните рискове за основните права и рисковете от дискриминация, когато е целесъобразно. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се преодолее липсата на прозрачност, която може да направи някои системи с ИИ неразбираеми или твърде сложни за физическите лица, за високорисковите системи с ИИ следва да се изисква
  определена
  степен на прозрачност. Ползвателите следва да могат да тълкуват изходните данни на системата и да я използват по подходящ начин. Поради това високорисковите системи с ИИ следва да бъдат придружени от съответната документация и инструкции за употреба и да включват кратка и ясна информация, включително във връзка с възможните рискове за основните права и рисковете от дискриминация, когато е целесъобразно.

За да се преодолее липсата на прозрачност, която може да направи някои системи с ИИ неразбираеми или твърде сложни за физическите лица
  или публичните органи на всички равнища на управление
  , за високорисковите системи с ИИ следва да се изисква
  висока
  степен на прозрачност. Ползвателите следва да могат да тълкуват изходните данни на системата и да я използват по подходящ начин. Поради това високорисковите системи с ИИ следва да бъдат придружени от съответната документация и инструкции за употреба и да включват кратка и ясна информация, включително във връзка с възможните рискове за основните права и рисковете от дискриминация, когато е целесъобразно.

Изложение на мотивите

Отговорността на лицата, които проектират високорискови системи с ИИ, е отслабена от използването на думите „определена степен на прозрачност“.

Изменение 9

Съображение 48

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Високорисковите системи с ИИ следва да бъдат проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица да могат да следят тяхното функциониране. За тази цел доставчикът на системата следва да определи подходящи мерки за човешки надзор преди пускането ѝ на пазара или въвеждането ѝ в експлоатация. По-специално, когато е целесъобразно, тези мерки следва да гарантират, че системата е подложена на вградени оперативни ограничения, които не могат да бъдат заобиколени от самата система, и че тя отговаря на човека оператор, както и че физическите лица, на които е възложен човешкия надзор, разполагат с необходимата компетентност, обучение и правомощия за изпълнение на тази роля. | Високорисковите системи с ИИ следва да бъдат проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица
  и публичните органи на всички равнища на управление
  да могат да следят тяхното функциониране. За тази цел доставчикът на системата следва да определи подходящи мерки за човешки надзор преди пускането ѝ на пазара или въвеждането ѝ в експлоатация. По-специално, когато е целесъобразно, тези мерки следва да гарантират, че системата е подложена на вградени оперативни ограничения, които не могат да бъдат заобиколени от самата система, и че тя отговаря на човека оператор, както и че физическите лица, на които е възложен човешкия надзор, разполагат с необходимата компетентност, обучение и правомощия за изпълнение на тази роля. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Високорисковите системи с ИИ следва да бъдат проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица да могат да следят тяхното функциониране. За тази цел доставчикът на системата следва да определи подходящи мерки за човешки надзор преди пускането ѝ на пазара или въвеждането ѝ в експлоатация. По-специално, когато е целесъобразно, тези мерки следва да гарантират, че системата е подложена на вградени оперативни ограничения, които не могат да бъдат заобиколени от самата система, и че тя отговаря на човека оператор, както и че физическите лица, на които е възложен човешкия надзор, разполагат с необходимата компетентност, обучение и правомощия за изпълнение на тази роля.

Високорисковите системи с ИИ следва да бъдат проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица
  и публичните органи на всички равнища на управление
  да могат да следят тяхното функциониране. За тази цел доставчикът на системата следва да определи подходящи мерки за човешки надзор преди пускането ѝ на пазара или въвеждането ѝ в експлоатация. По-специално, когато е целесъобразно, тези мерки следва да гарантират, че системата е подложена на вградени оперативни ограничения, които не могат да бъдат заобиколени от самата система, и че тя отговаря на човека оператор, както и че физическите лица, на които е възложен човешкия надзор, разполагат с необходимата компетентност, обучение и правомощия за изпълнение на тази роля.

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 10

Съображение 67

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Високорисковите системи с ИИ следва да носят маркировката „СЕ“, указваща тяхното съответствие с настоящия регламент с цел свободно движение в рамките на вътрешния пазар. Държавите членки не следва да създават
  необосновани
  пречки пред пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ, които съответстват на изискванията, предвидени в настоящия регламент, и носят маркировката „СЕ“. | Високорисковите системи с ИИ следва да носят маркировката „СЕ“, указваща тяхното съответствие с настоящия регламент с цел свободно движение в рамките на вътрешния пазар. Държавите членки не следва да създават пречки пред пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ, които съответстват на изискванията, предвидени в настоящия регламент, и носят маркировката „СЕ“.
  Държавите членки имат правомощието да регулират високорискови практики в сферата на ИИ и системи с ИИ само в името на наложителни и надлежно обосновани обществени интереси и такива, свързани с националната сигурност. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Високорисковите системи с ИИ следва да носят маркировката „СЕ“, указваща тяхното съответствие с настоящия регламент с цел свободно движение в рамките на вътрешния пазар. Държавите членки не следва да създават
  необосновани
  пречки пред пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ, които съответстват на изискванията, предвидени в настоящия регламент, и носят маркировката „СЕ“.

Високорисковите системи с ИИ следва да носят маркировката „СЕ“, указваща тяхното съответствие с настоящия регламент с цел свободно движение в рамките на вътрешния пазар. Държавите членки не следва да създават пречки пред пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ, които съответстват на изискванията, предвидени в настоящия регламент, и носят маркировката „СЕ“.
  Държавите членки имат правомощието да регулират високорискови практики в сферата на ИИ и системи с ИИ само в името на наложителни и надлежно обосновани обществени интереси и такива, свързани с националната сигурност.

Изложение на мотивите

Въпреки че държавите членки не следва да възпрепятстват прилагането на регламента, те следва да запазят правото си да регулират високорискови системи с ИИ, ако са засегнати обществени интереси и такива, свързани с националната сигурност.

Изменение 11

Съображение 70

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Някои системи с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица или да генерират съдържание, могат да породят специфични рискове от фалшификация или измама, независимо дали отговарят на критериите за високорискови системи или не. Поради това
  при определени обстоятелства
  използването на тези системи следва да подлежи на специфични задължения за прозрачност, без да се засягат изискванията и задълженията за високорискови системи с ИИ. По-специално физическите лица следва да бъдат уведомявани, че взаимодействат със система с ИИ
  , освен ако това не е очевидно от обстоятелствата и контекста на използване
  . Освен това физическите лица следва да бъдат уведомявани, когато са в контакт със система за разпознаване на емоции или със система за биометрична категоризация. Тази информация и уведомленията следва да се предоставят в достъпни формати за хората с увреждания. Освен това ползвателите на система с ИИ за генериране или обработка на изображения, аудио или видео съдържание, които до голяма степен наподобяват съществуващи лица, места или събития и навярно някой би приел за автентични, са задължени да разкрият, че съдържанието е било изкуствено създадено или обработено, като обозначат подобаващо продукта от работата на изкуствения интелект и разкрият неговия изкуствен произход. | Някои системи с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица или да генерират съдържание, могат да породят специфични рискове от фалшификация или измама, независимо дали отговарят на критериите за високорискови системи или не. Поради това използването на тези системи следва да подлежи на специфични задължения за прозрачност, без да се засягат изискванията и задълженията за високорискови системи с ИИ. По-специално физическите лица следва да бъдат уведомявани
  систематично
  , че взаимодействат със система с ИИ. Освен това физическите лица следва да бъдат уведомявани, когато са в контакт със система за разпознаване на емоции или със система за биометрична категоризация. Тази информация и уведомленията следва да се предоставят в достъпни формати за хората с увреждания. Освен това ползвателите на система с ИИ за генериране или обработка на изображения, аудио или видео съдържание, които до голяма степен наподобяват съществуващи лица, места или събития и навярно някой би приел за автентични, са задължени да разкрият, че съдържанието е било изкуствено създадено или обработено, като обозначат подобаващо продукта от работата на изкуствения интелект и разкрият неговия изкуствен произход. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Някои системи с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица или да генерират съдържание, могат да породят специфични рискове от фалшификация или измама, независимо дали отговарят на критериите за високорискови системи или не. Поради това
  при определени обстоятелства
  използването на тези системи следва да подлежи на специфични задължения за прозрачност, без да се засягат изискванията и задълженията за високорискови системи с ИИ. По-специално физическите лица следва да бъдат уведомявани, че взаимодействат със система с ИИ
  , освен ако това не е очевидно от обстоятелствата и контекста на използване
  . Освен това физическите лица следва да бъдат уведомявани, когато са в контакт със система за разпознаване на емоции или със система за биометрична категоризация. Тази информация и уведомленията следва да се предоставят в достъпни формати за хората с увреждания. Освен това ползвателите на система с ИИ за генериране или обработка на изображения, аудио или видео съдържание, които до голяма степен наподобяват съществуващи лица, места или събития и навярно някой би приел за автентични, са задължени да разкрият, че съдържанието е било изкуствено създадено или обработено, като обозначат подобаващо продукта от работата на изкуствения интелект и разкрият неговия изкуствен произход.

Някои системи с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица или да генерират съдържание, могат да породят специфични рискове от фалшификация или измама, независимо дали отговарят на критериите за високорискови системи или не. Поради това използването на тези системи следва да подлежи на специфични задължения за прозрачност, без да се засягат изискванията и задълженията за високорискови системи с ИИ. По-специално физическите лица следва да бъдат уведомявани
  систематично
  , че взаимодействат със система с ИИ. Освен това физическите лица следва да бъдат уведомявани, когато са в контакт със система за разпознаване на емоции или със система за биометрична категоризация. Тази информация и уведомленията следва да се предоставят в достъпни формати за хората с увреждания. Освен това ползвателите на система с ИИ за генериране или обработка на изображения, аудио или видео съдържание, които до голяма степен наподобяват съществуващи лица, места или събития и навярно някой би приел за автентични, са задължени да разкрият, че съдържанието е било изкуствено създадено или обработено, като обозначат подобаващо продукта от работата на изкуствения интелект и разкрият неговия изкуствен произход.

Изложение на мотивите

Когато физически лица взаимодействат със системи с ИИ, не бива да се правят изключения от задължението за прозрачност и информация.

Изменение 12

Съображение 76

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се улесни гладкото, ефективно и хармонизирано прилагане на настоящия регламент, следва да се създаде Европейски съвет по изкуствен интелект. Той следва да отговаря за редица консултативни задачи, включително да издава становища, препоръки, съвети или насоки по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, включително относно техническите спецификации или съществуващите стандарти във връзка с изискванията, установени в настоящия регламент, и да консултира и подпомага Комисията по конкретни въпроси, свързани с изкуствения интелект. | За да се улесни гладкото, ефективно и хармонизирано прилагане на настоящия регламент, следва да се създаде Европейски съвет по изкуствен интелект. Той следва да отговаря за редица консултативни задачи, включително да издава становища, препоръки, съвети или насоки по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, включително относно техническите спецификации или съществуващите стандарти във връзка с изискванията, установени в настоящия регламент, и да консултира и подпомага Комисията по конкретни въпроси, свързани с изкуствения интелект.
  Членовете на Европейския съвет по изкуствен интелект следва да представляват интересите на европейското общество. В състава на Европейския съвет по изкуствен интелект половете следва да са балансирано представени. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се улесни гладкото, ефективно и хармонизирано прилагане на настоящия регламент, следва да се създаде Европейски съвет по изкуствен интелект. Той следва да отговаря за редица консултативни задачи, включително да издава становища, препоръки, съвети или насоки по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, включително относно техническите спецификации или съществуващите стандарти във връзка с изискванията, установени в настоящия регламент, и да консултира и подпомага Комисията по конкретни въпроси, свързани с изкуствения интелект.

За да се улесни гладкото, ефективно и хармонизирано прилагане на настоящия регламент, следва да се създаде Европейски съвет по изкуствен интелект. Той следва да отговаря за редица консултативни задачи, включително да издава становища, препоръки, съвети или насоки по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, включително относно техническите спецификации или съществуващите стандарти във връзка с изискванията, установени в настоящия регламент, и да консултира и подпомага Комисията по конкретни въпроси, свързани с изкуствения интелект.
  Членовете на Европейския съвет по изкуствен интелект следва да представляват интересите на европейското общество. В състава на Европейския съвет по изкуствен интелект половете следва да са балансирано представени.

Изложение на мотивите

Европейският съвет по ИИ би трябвало да отразява адекватно широките интереси на европейското общество. Тези интереси включват правата на човека, климата и енергийно ефективното използване на системите с ИИ, безопасността, социалното приобщаване, здравеопазването и т.н. Балансираното представителство на половете е предпоставка за многообразието при изготвянето на становища, изготвянето на насоки и т.н.

Изменение 13

Съображение 77

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите членки играят ключова роля в прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Във връзка с това всяка държава членка следва да определи един или повече национални компетентни органи за целите на надзора върху прилагането и изпълнението на настоящия регламент. С цел да се повиши ефективността на организацията от страна на държавите членки и да се създаде официално звено за контакт с обществеността и други партньори на равнището на държавите членки и на равнището на Съюза, във всяка държава членка за национален надзорен орган следва да бъде определен по един национален орган. | Държавите членки играят ключова роля в прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Във връзка с това всяка държава членка следва да определи един или повече национални компетентни органи за целите на надзора върху прилагането и изпълнението на настоящия регламент. С цел да се повиши ефективността на организацията от страна на държавите членки и да се създаде официално звено за контакт с обществеността и други партньори на равнището на държавите членки и на равнището на Съюза, във всяка държава членка за национален надзорен орган следва да бъде определен по един национален орган.
  На местните и регионалните власти се възлагат задачи, свързани с надзора или правоприлагането, когато това се счита за целесъобразно от държавата членка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Държавите членки играят ключова роля в прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Във връзка с това всяка държава членка следва да определи един или повече национални компетентни органи за целите на надзора върху прилагането и изпълнението на настоящия регламент. С цел да се повиши ефективността на организацията от страна на държавите членки и да се създаде официално звено за контакт с обществеността и други партньори на равнището на държавите членки и на равнището на Съюза, във всяка държава членка за национален надзорен орган следва да бъде определен по един национален орган.

Държавите членки играят ключова роля в прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Във връзка с това всяка държава членка следва да определи един или повече национални компетентни органи за целите на надзора върху прилагането и изпълнението на настоящия регламент. С цел да се повиши ефективността на организацията от страна на държавите членки и да се създаде официално звено за контакт с обществеността и други партньори на равнището на държавите членки и на равнището на Съюза, във всяка държава членка за национален надзорен орган следва да бъде определен по един национален орган.
  На местните и регионалните власти се възлагат задачи, свързани с надзора или правоприлагането, когато това се счита за целесъобразно от държавата членка.

Изложение на мотивите

За да се гарантира приложимостта на регламента и неговата рамка за надзор и правоприлагане, държавата членка следва да бъде оправомощена да възлага, когато е необходимо и когато е възможно, на местните и регионалните власти дейността да изпълняват задачи по надзор и правоприлагане.

Изменение 14

Съображение 79

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| С цел да се гарантира подходящо и ефективно прилагане на изискванията и задълженията, установени с настоящия регламент, а именно законодателството на Съюза за хармонизация, системата за надзор на пазара и съответствието на продуктите, установена с Регламент (ЕС) 2019/1020, следва да се прилага в своята цялост. Когато това е необходимо за изпълнението на техните правомощия, националните публични органи или структури, които упражняват надзор върху прилагането на правото на Съюза за защита на основните права, включително органите по въпросите на равенството, следва също да имат достъп до всяка документация, изготвена съгласно настоящия регламент. | С цел да се гарантира подходящо и ефективно прилагане на изискванията и задълженията, установени с настоящия регламент, а именно законодателството на Съюза за хармонизация, системата за надзор на пазара и съответствието на продуктите, установена с Регламент (ЕС) 2019/1020, следва да се прилага в своята цялост. Когато това е необходимо за изпълнението на техните правомощия, националните публични органи и
  , ако е приложимо, местните или регионални власти, или структури,
  които упражняват надзор върху прилагането на правото на Съюза за защита на основните права, включително органите по въпросите на равенството, следва също да имат достъп до всяка документация, изготвена съгласно настоящия регламент. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

С цел да се гарантира подходящо и ефективно прилагане на изискванията и задълженията, установени с настоящия регламент, а именно законодателството на Съюза за хармонизация, системата за надзор на пазара и съответствието на продуктите, установена с Регламент (ЕС) 2019/1020, следва да се прилага в своята цялост. Когато това е необходимо за изпълнението на техните правомощия, националните публични органи или структури, които упражняват надзор върху прилагането на правото на Съюза за защита на основните права, включително органите по въпросите на равенството, следва също да имат достъп до всяка документация, изготвена съгласно настоящия регламент.

С цел да се гарантира подходящо и ефективно прилагане на изискванията и задълженията, установени с настоящия регламент, а именно законодателството на Съюза за хармонизация, системата за надзор на пазара и съответствието на продуктите, установена с Регламент (ЕС) 2019/1020, следва да се прилага в своята цялост. Когато това е необходимо за изпълнението на техните правомощия, националните публични органи и
  , ако е приложимо, местните или регионални власти, или структури,
  които упражняват надзор върху прилагането на правото на Съюза за защита на основните права, включително органите по въпросите на равенството, следва също да имат достъп до всяка документация, изготвена съгласно настоящия регламент.

Изложение на мотивите

Настоящото изменение взема предвид различните управленски структури в държавите — членки на ЕС.

Изменение 15

Съображение 83

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се гарантира надеждно и конструктивно сътрудничество между компетентните органи на равнището на Съюза
  и на
  национално равнище, всички страни, участващи в прилагането на настоящия регламент, следва да зачитат поверителността на информацията и данните, получавани при изпълнението на техните задачи. | За да се гарантира надеждно и конструктивно сътрудничество между компетентните органи на равнището на Съюза, национално
  , регионално и местно
  равнище, всички страни, участващи в прилагането на настоящия регламент, следва да зачитат поверителността на информацията и данните, получавани при изпълнението на техните задачи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се гарантира надеждно и конструктивно сътрудничество между компетентните органи на равнището на Съюза
  и на
  национално равнище, всички страни, участващи в прилагането на настоящия регламент, следва да зачитат поверителността на информацията и данните, получавани при изпълнението на техните задачи.

За да се гарантира надеждно и конструктивно сътрудничество между компетентните органи на равнището на Съюза, национално
  , регионално и местно
  равнище, всички страни, участващи в прилагането на настоящия регламент, следва да зачитат поверителността на информацията и данните, получавани при изпълнението на техните задачи.

Изложение на мотивите

Настоящото изменение взема предвид различните управленски структури в държавите — членки на ЕС.

Изменение 16

Дял I, член 3, параграф 1 — Определения

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| „система с изкуствен интелект“ (система с ИИ) означава софтуер, разработен с една или повече от техниките и подходите, посочени в приложение I, който може по отношение на даден набор от цели, определени от човек, да генерира резултати, като съдържание, прогнози, препоръки или решения, които оказват въздействие върху средите, с които взаимодействат; | „система с изкуствен интелект“ (система с ИИ) означава софтуер, разработен с една или повече от техниките и подходите, посочени
  в неизчерпателния списък
  в приложение I,
  и в съчетание със социални практики, идентичност и култура,
  който може по отношение на даден набор от цели, определени от човек
  чрез наблюдение на неговата среда чрез събиране на данни, тълкуване на събраните структурирани или неструктурирани данни, управление на знанията или обработване на информацията, получени от тези данни
  , да генерира резултати, като съдържание, прогнози, препоръки или решения, които оказват въздействие върху средите, с които взаимодействат; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

„система с изкуствен интелект“ (система с ИИ) означава софтуер, разработен с една или повече от техниките и подходите, посочени в приложение I, който може по отношение на даден набор от цели, определени от човек, да генерира резултати, като съдържание, прогнози, препоръки или решения, които оказват въздействие върху средите, с които взаимодействат;

„система с изкуствен интелект“ (система с ИИ) означава софтуер, разработен с една или повече от техниките и подходите, посочени
  в неизчерпателния списък
  в приложение I,
  и в съчетание със социални практики, идентичност и култура,
  който може по отношение на даден набор от цели, определени от човек
  чрез наблюдение на неговата среда чрез събиране на данни, тълкуване на събраните структурирани или неструктурирани данни, управление на знанията или обработване на информацията, получени от тези данни
  , да генерира резултати, като съдържание, прогнози, препоръки или решения, които оказват въздействие върху средите, с които взаимодействат;

Изложение на мотивите

Една система на ИИ се състои от комбинация от технически елементи, свързващи данни, алгоритми и изчислителна мощ със социалните практики, обществото, идентичността и културата. Поради това определението на една такава динамична социално-техническа съвкупност следва да бъде ориентирано към бъдещето и да се актуализира редовно, за да отразява точно все по-нарастващото обществено въздействие на ИИ, като същевременно се идентифицират бързо променящите се предизвикателства и възможности, свързани с ИИ, включително връзката между управлението на знанията и ИИ. В този контекст алгоритъм, разработен от друг алгоритъм, също следва да бъде обхванат от регламента.

Изменение 17

Член 5, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Следните практики в сферата на изкуствения интелект се забраняват: | Следните практики в сферата на изкуствения интелект се забраняват: |
| а) | пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която си служи със сублиминални техники отвъд рамките на съзнаваното от човека, с цел съществено да измени поведението на дадено лице по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Следните практики в сферата на изкуствения интелект се забраняват:

Следните практики в сферата на изкуствения интелект се забраняват:

а)

пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която си служи със сублиминални техники отвъд рамките на съзнаваното от човека, с цел съществено да измени поведението на дадено лице по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди;

| a) | пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която си служи със сублиминални техники отвъд рамките на съзнаваното от човека, с цел съществено да измени поведението на дадено лице по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди
  , нарушава или има вероятност да наруши основните права на друго лице или група лица, включително тяхното физическо или психологическо здраве и безопасност, оказва или има вероятност да окаже вредно въздействие върху потребителите, включително парична загуба или икономическа дискриминация, или подкопава или е вероятно да подкопае демокрацията и принципите на правовата държава
  ; |
| --- | --- |

a)

пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която си служи със сублиминални техники отвъд рамките на съзнаваното от човека, с цел съществено да измени поведението на дадено лице по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди
  , нарушава или има вероятност да наруши основните права на друго лице или група лица, включително тяхното физическо или психологическо здраве и безопасност, оказва или има вероятност да окаже вредно въздействие върху потребителите, включително парична загуба или икономическа дискриминация, или подкопава или е вероятно да подкопае демокрацията и принципите на правовата държава
  ;

| б) | пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която използва което и да е от уязвимите места на конкретна група лица, дължащи се на тяхната възраст, физическо или психическо увреждане, с цел съществено да измени поведението на дадено лице, принадлежащо към тази група, по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди; |
| --- | --- |

б)

пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която използва което и да е от уязвимите места на конкретна група лица, дължащи се на тяхната възраст, физическо или психическо увреждане, с цел съществено да измени поведението на дадено лице, принадлежащо към тази група, по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди;

| б) | пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която използва което и да е от уязвимите места на конкретна група лица, дължащи се на тяхната възраст, физическо или психическо увреждане, с цел съществено да измени поведението на дадено лице, принадлежащо към тази група, по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди; |
| --- | --- |

б)

пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ, която използва което и да е от уязвимите места на конкретна група лица, дължащи се на тяхната възраст, физическо или психическо увреждане, с цел съществено да измени поведението на дадено лице, принадлежащо към тази група, по начин, който причинява или може да причини на същото или на друго лице физически или психологически вреди;

| в) | пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ от страна на публични органи или от тяхно име с цел оценка или класифициране на надеждността на физически лица в течение на определен срок на база на тяхното социално поведение или известни или прогнозирани лични или личностни характеристики
  , като социалният ранкинг
  води до
  едното или и двете от следните:










  i) | увреждащо или неблагоприятно третиране на определени физически лица или на цели групи от такива лица в социални контексти, които нямат връзка с контекстите, в които първоначално са били генерирани или събрани данните; |
| --- | --- | --- |

в)

пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ от страна на публични органи или от тяхно име с цел оценка или класифициране на надеждността на физически лица в течение на определен срок на база на тяхното социално поведение или известни или прогнозирани лични или личностни характеристики
  , като социалният ранкинг
  води до
  едното или и двете от следните:

i)

увреждащо или неблагоприятно третиране на определени физически лица или на цели групи от такива лица в социални контексти, които нямат връзка с контекстите, в които първоначално са били генерирани или събрани данните;

| ii) | увреждащо или неблагоприятно третиране на определени физически лица или на цели групи от такива лица, което е неоправдано или непропорционално на тяхното социално поведение или на тежестта, която му се отдава; |
| --- | --- |

ii)

увреждащо или неблагоприятно третиране на определени физически лица или на цели групи от такива лица, което е неоправдано или непропорционално на тяхното социално поведение или на тежестта, която му се отдава;

| в) | пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ от страна на публични органи или от тяхно име с цел оценка или класифициране на надеждността на физически лица
  или групи лица
  в течение на определен срок на база на тяхното социално поведение или известни или прогнозирани лични или личностни характеристики
  , което
  води до
  социален ранкинг с общо предназначение въз основа на ИИ
  ; |
| --- | --- |

в)

пускането на пазара, въвеждането в експлоатация или използването на система с ИИ от страна на публични органи или от тяхно име с цел оценка или класифициране на надеждността на физически лица
  или групи лица
  в течение на определен срок на база на тяхното социално поведение или известни или прогнозирани лични или личностни характеристики
  , което
  води до
  социален ранкинг с общо предназначение въз основа на ИИ
  ;

| г) | използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време в обществено достъпни места за целите на правоприлагането, освен ако и доколкото такова използване е строго необходимо за една от следните цели:






  i) | целево издирване на конкретни потенциални жертви на престъпления, включително изчезнали деца; |
| --- | --- | --- |

г)

използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време в обществено достъпни места за целите на правоприлагането, освен ако и доколкото такова използване е строго необходимо за една от следните цели:

i)

целево издирване на конкретни потенциални жертви на престъпления, включително изчезнали деца;

| ii) | предотвратяване на конкретна, значителна и непосредствена заплаха за живота или физическата безопасност на физически лица или за терористично нападение; |
| --- | --- |

ii)

предотвратяване на конкретна, значителна и непосредствена заплаха за живота или физическата безопасност на физически лица или за терористично нападение;

| iii) | откриване, локализиране, идентифициране или преследване на извършител или заподозрян в извършването на престъпление, посочено в член 2, параграф 2 от Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета ([62]) и наказуемо в съответната държава членка с лишаване от свобода или мярка за задържане с максимален срок не по-малко от 3 години, както е определено в законодателството на съответната държава членка. |
| --- | --- |

iii)

откриване, локализиране, идентифициране или преследване на извършител или заподозрян в извършването на престъпление, посочено в член 2, параграф 2 от Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета ([62]) и наказуемо в съответната държава членка с лишаване от свобода или мярка за задържане с максимален срок не по-малко от 3 години, както е определено в законодателството на съответната държава членка.

| г) | пускането на пазар, въвеждането в експлоатация или използването на системи с ИИ от страна на публичните органи или от тяхно име, прилагане на социален ранкинг въз основа на ИИ за конкретни цели без човешки надзор, т.е. в социален контекст, свързан с контекста, в който първоначално са били генерирани или събрани данните, с цел оценка или класифициране на надеждността на физически лица или групи от лица в течение на определен срок на база на тяхното социално поведение или известни или прогнозирани лични или личностни характеристики, като социалният ранкинг води до нанасящо ущърб или неблагоприятно третиране на някои физически лица или цели групи, което е неоснователно или непропорционално на тяхното социално поведение или степента на неговата сериозност; |
| --- | --- |

г)

пускането на пазар, въвеждането в експлоатация или използването на системи с ИИ от страна на публичните органи или от тяхно име, прилагане на социален ранкинг въз основа на ИИ за конкретни цели без човешки надзор, т.е. в социален контекст, свързан с контекста, в който първоначално са били генерирани или събрани данните, с цел оценка или класифициране на надеждността на физически лица или групи от лица в течение на определен срок на база на тяхното социално поведение или известни или прогнозирани лични или личностни характеристики, като социалният ранкинг води до нанасящо ущърб или неблагоприятно третиране на някои физически лица или цели групи, което е неоснователно или непропорционално на тяхното социално поведение или степента на неговата сериозност;

| д) | използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време в обществено достъпни места за целите на правоприлагането, освен ако и доколкото такова използване е строго необходимо за една от следните цели:






  i) | целево издирване на конкретни потенциални жертви на престъпления, включително изчезнали деца; |
| --- | --- | --- |

д)

използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време в обществено достъпни места за целите на правоприлагането, освен ако и доколкото такова използване е строго необходимо за една от следните цели:

i)

целево издирване на конкретни потенциални жертви на престъпления, включително изчезнали деца;

| ii) | предотвратяване на конкретна, значителна и непосредствена заплаха за живота или физическата безопасност на физически лица или за терористично нападение; |
| --- | --- |

ii)

предотвратяване на конкретна, значителна и непосредствена заплаха за живота или физическата безопасност на физически лица или за терористично нападение;

| iii) | откриване, локализиране, идентифициране или преследване на извършител или заподозрян в извършването на престъпление, посочено в член 2, параграф 2 от Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета ([62]) и наказуемо в съответната държава членка с лишаване от свобода или мярка за задържане с максимален срок не по-малко от 3 години, както е определено в законодателството на съответната държава членка. |
| --- | --- |

iii)

откриване, локализиране, идентифициране или преследване на извършител или заподозрян в извършването на престъпление, посочено в член 2, параграф 2 от Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета ([62]) и наказуемо в съответната държава членка с лишаване от свобода или мярка за задържане с максимален срок не по-малко от 3 години, както е определено в законодателството на съответната държава членка.

Изложение на мотивите

Сублиминалните техники като цяло могат да подкопаят свободата, правата на човека, а с това и функционирането на демократичните принципи на правовата държава. В същото време изкуственият интелект може да подкопае правата на потребителите. Целта на допълненията е да поясни този аспект.

Що се отнася до социалното класифициране от публичните власти или от тяхно име, то следва да бъде забранено, ако се извършва с общо предназначение, като се имат предвид опасностите, произтичащи от такива практики, както е обяснено в съображение 17. Генерирането или събирането на данни за конкретни цели следва да бъде разрешено само с човешки надзор и при условие че не нарушава правото на достойнство и недискриминация, както и ценностите на равенство и справедливост.

Изменение 18

член 5, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Една държава членка може да реши да предвиди възможността за пълно или частично разрешаване на използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането в рамките на ограниченията и при условията, изброени в параграф 1, буква г) и в параграфи 2 и 3. Тази държава членка определя в националното си законодателство необходимите подробни правила за подаване на искания за разрешенията, посочени в параграф 3, тяхното издаване, изпълнение, както и надзора по отношение на тях. В тези правила се уточнява също така по отношение на кои от целите, посочени в параграф 1, буква г), включително по отношение на кои престъпления, посочени в подточка iii) от същата разпоредба, на компетентните органи може да бъде разрешено да използват тези системи за целите на правоприлагането. | Една държава членка може да реши да предвиди възможността за пълно или частично разрешаване на използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането в рамките на ограниченията и при условията, изброени в параграф 1, буква г) и в параграфи 2 и 3. Тази държава членка определя в националното си законодателство необходимите подробни правила за подаване на искания за разрешенията, посочени в параграф 3, тяхното издаване, изпълнение, както и надзора по отношение на тях. В тези правила се уточнява също така по отношение на кои от целите, посочени в параграф 1, буква г), включително по отношение на кои престъпления, посочени в подточка iii) от същата разпоредба, на компетентните органи може да бъде разрешено да използват тези системи за целите на правоприлагането.
  Тези правила определят реда и условията за информиране на и консултиране със съответните местни и регионални власти. Това консултиране трябва да се провежда преди извънредното използване на тези системи на обществено достъпни места. В спешни случаи, когато основателно не може да се очаква предварителна консултация, съответният местен или регионален орган бива информиран незабавно за внедряването на съответната практика в областта на ИИ. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Една държава членка може да реши да предвиди възможността за пълно или частично разрешаване на използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането в рамките на ограниченията и при условията, изброени в параграф 1, буква г) и в параграфи 2 и 3. Тази държава членка определя в националното си законодателство необходимите подробни правила за подаване на искания за разрешенията, посочени в параграф 3, тяхното издаване, изпълнение, както и надзора по отношение на тях. В тези правила се уточнява също така по отношение на кои от целите, посочени в параграф 1, буква г), включително по отношение на кои престъпления, посочени в подточка iii) от същата разпоредба, на компетентните органи може да бъде разрешено да използват тези системи за целите на правоприлагането.

Една държава членка може да реши да предвиди възможността за пълно или частично разрешаване на използването на системи за дистанционна биометрична идентификация в реално време на обществено достъпни места за целите на правоприлагането в рамките на ограниченията и при условията, изброени в параграф 1, буква г) и в параграфи 2 и 3. Тази държава членка определя в националното си законодателство необходимите подробни правила за подаване на искания за разрешенията, посочени в параграф 3, тяхното издаване, изпълнение, както и надзора по отношение на тях. В тези правила се уточнява също така по отношение на кои от целите, посочени в параграф 1, буква г), включително по отношение на кои престъпления, посочени в подточка iii) от същата разпоредба, на компетентните органи може да бъде разрешено да използват тези системи за целите на правоприлагането.
  Тези правила определят реда и условията за информиране на и консултиране със съответните местни и регионални власти. Това консултиране трябва да се провежда преди извънредното използване на тези системи на обществено достъпни места. В спешни случаи, когато основателно не може да се очаква предварителна консултация, съответният местен или регионален орган бива информиран незабавно за внедряването на съответната практика в областта на ИИ.

Изложение на мотивите

Политическата и административната отговорност за управлението и наблюдението на обществените пространства се носи от местните и регионалните власти. Поради това те следва да имат възможност да изразяват своите виждания преди внедряването на такива практики в областта на ИИ и да бъдат надлежно информирани за извънредното използване на системи с ИИ за целите на правоприлагането.

В спешни случаи, когато основателно не може да се очаква предварителна консултация, съответният местен или регионален орган се уведомява незабавно.

Изменение 19

Член 13

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член
  13
  Прозрачност и предоставяне на информация на ползвателите | Член
  13a
  Прозрачност и предоставяне на информация на ползвателите |
| 1.   Високорисковите системи с ИИ се проектират и разработват по такъв начин, че да се гарантира, че тяхната работа е достатъчно прозрачна, за да могат ползвателите да тълкуват резултатите, получени от системата, и да ги използват по подходящ начин. Осигурява се подходящ вид и степен на прозрачност с оглед на постигане на съответствие с приложимите задължения на ползвателя и доставчика, посочени в глава 3 от настоящия дял. | 1.   Високорисковите системи с ИИ се проектират и разработват по такъв начин, че да се гарантира, че тяхната работа е достатъчно прозрачна, за да могат ползвателите да тълкуват резултатите, получени от системата, и да ги използват по подходящ начин.
  Осигуряват
  се подходящ вид и степен на прозрачност
  и разбираемо обяснение
  с оглед на постигане на съответствие с приложимите задължения на ползвателя и доставчика, посочени в глава 3 от настоящия дял.
  Обяснението се предоставя най-малко на езика на държавата, в която се внедрява системата с ИИ. |
| 2.   Високорисковите системи с ИИ се придружават от инструкции за употреба в подходящ цифров или друг формат, които включват кратка, пълна, вярна и ясна информация, която е уместна, достъпна и разбираема за ползвателите. | 2.   Високорисковите системи с ИИ се придружават от
  обществено достъпни и разбираеми
  инструкции за употреба в подходящ цифров или друг формат, които включват кратка, пълна, вярна и ясна информация, която е уместна, достъпна и разбираема за ползвателите. |
| 3.   В посочената в параграф 2 информация се посочват: | 3.   В посочената в параграф 2 информация се посочват: |
| а) | данните, които идентифицират доставчика и координатите за връзка с него и, когато е приложимо, тези на неговия упълномощен представител; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член
  13
  Прозрачност и предоставяне на информация на ползвателите

Член
  13a
  Прозрачност и предоставяне на информация на ползвателите

1.   Високорисковите системи с ИИ се проектират и разработват по такъв начин, че да се гарантира, че тяхната работа е достатъчно прозрачна, за да могат ползвателите да тълкуват резултатите, получени от системата, и да ги използват по подходящ начин. Осигурява се подходящ вид и степен на прозрачност с оглед на постигане на съответствие с приложимите задължения на ползвателя и доставчика, посочени в глава 3 от настоящия дял.

1.   Високорисковите системи с ИИ се проектират и разработват по такъв начин, че да се гарантира, че тяхната работа е достатъчно прозрачна, за да могат ползвателите да тълкуват резултатите, получени от системата, и да ги използват по подходящ начин.
  Осигуряват
  се подходящ вид и степен на прозрачност
  и разбираемо обяснение
  с оглед на постигане на съответствие с приложимите задължения на ползвателя и доставчика, посочени в глава 3 от настоящия дял.
  Обяснението се предоставя най-малко на езика на държавата, в която се внедрява системата с ИИ.

2.   Високорисковите системи с ИИ се придружават от инструкции за употреба в подходящ цифров или друг формат, които включват кратка, пълна, вярна и ясна информация, която е уместна, достъпна и разбираема за ползвателите.

2.   Високорисковите системи с ИИ се придружават от
  обществено достъпни и разбираеми
  инструкции за употреба в подходящ цифров или друг формат, които включват кратка, пълна, вярна и ясна информация, която е уместна, достъпна и разбираема за ползвателите.

3.   В посочената в параграф 2 информация се посочват:

3.   В посочената в параграф 2 информация се посочват:

а)

данните, които идентифицират доставчика и координатите за връзка с него и, когато е приложимо, тези на неговия упълномощен представител;

| а) | данните, които идентифицират доставчика и координатите за връзка с него и, когато е приложимо, тези на неговия упълномощен представител; |
| --- | --- |

а)

данните, които идентифицират доставчика и координатите за връзка с него и, когато е приложимо, тези на неговия упълномощен представител;

| б) | характеристиките, възможностите и ограниченията в действието на високорисковата система с ИИ, включително: |
| --- | --- |

б)

характеристиките, възможностите и ограниченията в действието на високорисковата система с ИИ, включително:

| б) | характеристиките, възможностите и ограниченията в действието на високорисковата система с ИИ, включително: |
| --- | --- |

б)

характеристиките, възможностите и ограниченията в действието на високорисковата система с ИИ, включително:

| | i) | нейното предназначение; |
| --- | --- | --- |

i)

нейното предназначение;

| | i) | нейното предназначение; |
| --- | --- | --- |

i)

нейното предназначение;

| | ii) | степента на точност, надеждност и киберсигурност, посочена в член 15, с оглед на която е изпитана и валидирана високорисковата система с ИИ, както и евентуални известни или предвидими обстоятелства, които могат да окажат въздействие върху очакваното ниво на точност, надеждност и киберсигурност; |
| --- | --- | --- |

ii)

степента на точност, надеждност и киберсигурност, посочена в член 15, с оглед на която е изпитана и валидирана високорисковата система с ИИ, както и евентуални известни или предвидими обстоятелства, които могат да окажат въздействие върху очакваното ниво на точност, надеждност и киберсигурност;

| | ii) | степента на точност
  (изразена в съответните показатели за оценка на модели),
  надеждност и киберсигурност, посочена в член 15, с оглед на която е изпитана и валидирана високорисковата система с ИИ, както и евентуални известни или предвидими обстоятелства, които могат да окажат въздействие върху очакваното ниво на точност, надеждност и киберсигурност; |
| --- | --- | --- |

ii)

степента на точност
  (изразена в съответните показатели за оценка на модели),
  надеждност и киберсигурност, посочена в член 15, с оглед на която е изпитана и валидирана високорисковата система с ИИ, както и евентуални известни или предвидими обстоятелства, които могат да окажат въздействие върху очакваното ниво на точност, надеждност и киберсигурност;

(изразена в съответните показатели за оценка на модели),

| | iii) | евентуални известни или предвидими обстоятелства, свързани с използването на високорисковата система с ИИ в съответствие с предназначението ѝ или в условия на разумно предвидима неправилна експлоатация, които могат да доведат до рискове за здравето и безопасността или за основните права; |
| --- | --- | --- |

iii)

евентуални известни или предвидими обстоятелства, свързани с използването на високорисковата система с ИИ в съответствие с предназначението ѝ или в условия на разумно предвидима неправилна експлоатация, които могат да доведат до рискове за здравето и безопасността или за основните права;

| | iii) | евентуални известни или предвидими обстоятелства, свързани с използването на високорисковата система с ИИ в съответствие с предназначението ѝ или в условия на разумно предвидима неправилна експлоатация, които могат да доведат до рискове за здравето и безопасността или за основните права; |
| --- | --- | --- |

iii)

евентуални известни или предвидими обстоятелства, свързани с използването на високорисковата система с ИИ в съответствие с предназначението ѝ или в условия на разумно предвидима неправилна експлоатация, които могат да доведат до рискове за здравето и безопасността или за основните права;

| | iv) | действието ѝ по отношение на лицата или групите лица, спрямо които системата е предназначена да се използва; |
| --- | --- | --- |

iv)

действието ѝ по отношение на лицата или групите лица, спрямо които системата е предназначена да се използва;

| | iv) | действието ѝ по отношение на лицата или групите лица, спрямо които системата е предназначена да се използва; |
| --- | --- | --- |

iv)

действието ѝ по отношение на лицата или групите лица, спрямо които системата е предназначена да се използва;

| | v) | когато е целесъобразно, спецификации на входящите данни или всякаква друга относима информация по отношение на наборите от обучителни, валидационни и изпитвателни данни, като се отчита предназначението на системата с ИИ; |
| --- | --- | --- |

v)

когато е целесъобразно, спецификации на входящите данни или всякаква друга относима информация по отношение на наборите от обучителни, валидационни и изпитвателни данни, като се отчита предназначението на системата с ИИ;

| | v) | когато е целесъобразно, спецификации на входящите данни или всякаква друга относима информация по отношение на наборите от обучителни, валидационни и изпитвателни данни, като се отчита предназначението на системата с ИИ; |
| --- | --- | --- |

v)

когато е целесъобразно, спецификации на входящите данни или всякаква друга относима информация по отношение на наборите от обучителни, валидационни и изпитвателни данни, като се отчита предназначението на системата с ИИ;

| vi) | параметрите, използвани за настройка на модела, и мерките, предприети за предотвратяване на прекомерно нагаждане и недостатъчно нагаждане. |
| --- | --- |

vi)

vi)

параметрите, използвани за настройка на модела, и мерките, предприети за предотвратяване на прекомерно нагаждане и недостатъчно нагаждане.

параметрите, използвани за настройка на модела, и мерките, предприети за предотвратяване на прекомерно нагаждане и недостатъчно нагаждане.

| в) | промените във високорисковата система с ИИ и в нейното действие, които са били предварително определени от доставчика към момента на първоначалното оценяване на съответствието, ако има такива; |
| --- | --- |

в)

промените във високорисковата система с ИИ и в нейното действие, които са били предварително определени от доставчика към момента на първоначалното оценяване на съответствието, ако има такива;

| в) | промените във високорисковата система с ИИ и в нейното действие, които са били предварително определени от доставчика към момента на първоначалното оценяване на съответствието, ако има такива; |
| --- | --- |

в)

промените във високорисковата система с ИИ и в нейното действие, които са били предварително определени от доставчика към момента на първоначалното оценяване на съответствието, ако има такива;

| г) | мерките за човешки надзор, посочени в член 14, включително техническите мерки, въведени с цел улесняване на тълкуването от страна на ползвателите на крайния резултат, получен от системите с ИИ; |
| --- | --- |

г)

мерките за човешки надзор, посочени в член 14, включително техническите мерки, въведени с цел улесняване на тълкуването от страна на ползвателите на крайния резултат, получен от системите с ИИ;

| г) | мерките за човешки надзор, посочени в член 14, включително техническите мерки, въведени с цел улесняване на тълкуването от страна на ползвателите на крайния резултат, получен от системите с ИИ; |
| --- | --- |

г)

мерките за човешки надзор, посочени в член 14, включително техническите мерки, въведени с цел улесняване на тълкуването от страна на ползвателите на крайния резултат, получен от системите с ИИ;

| д) | очакваният срок на експлоатация на високорисковата система с ИИ и евентуално необходимите мерки за поддръжка и обслужване с цел да се гарантира правилното функциониране на системата с ИИ, включително по отношение на актуализациите на софтуера. |
| --- | --- |

д)

очакваният срок на експлоатация на високорисковата система с ИИ и евентуално необходимите мерки за поддръжка и обслужване с цел да се гарантира правилното функциониране на системата с ИИ, включително по отношение на актуализациите на софтуера.

| д) | очакваният срок на експлоатация на високорисковата система с ИИ и евентуално необходимите мерки за поддръжка и обслужване с цел да се гарантира правилното функциониране на системата с ИИ, включително по отношение на актуализациите на софтуера. |
| --- | --- |

д)

очакваният срок на експлоатация на високорисковата система с ИИ и евентуално необходимите мерки за поддръжка и обслужване с цел да се гарантира правилното функциониране на системата с ИИ, включително по отношение на актуализациите на софтуера.

13b Прозрачност и предоставяне на информация на засегнатите лица

13b Прозрачност и предоставяне на информация на засегнатите лица

Лицата или групите лица, за които е предвидено да се използва високорискова система с ИИ, се информират по подходящ, леснодостъпен и разбираем начин, и им се предоставя достъп до ясна, леснодостъпна и обществено достъпна информация за това използване.

Лицата или групите лица, за които е предвидено да се използва високорискова система с ИИ, се информират по подходящ, леснодостъпен и разбираем начин, и им се предоставя достъп до ясна, леснодостъпна и обществено достъпна информация за това използване.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се укрепи екосистемата на доверие, инструкциите за използването на високорискови системи с ИИ би трябвало да бъдат публично достъпни за обществеността. Тези инструкции би трябвало да бъдат написани на език, разбираем за читателя на държавата, в която се внедрява системата с ИИ.

В контекста на прозрачността и разбираемостта на алгоритмите трябва да е възможно да се обясни какви показатели са били използвани за настройката на модела и какви мерки са взети, за да се предотврати прекомерно нагаждане и недостатъчно нагаждане.

Член 13б урежда задължението за прозрачност и предоставяне на информация на лицата, които взаимодействат със системите с ИИ или които биха могли да бъдат засегнати от системата с ИИ.

Изменение 20

Изменение 20

Член 14, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Мерките, посочени в параграф 3, трябва да дават възможност на лицата, на които е възложено да упражняват човешки надзор, да извършват следните, както е уместно с оглед на обстоятелствата: | Мерките, посочени в параграф 3, трябва да дават възможност на лицата, на които е възложено да упражняват човешки надзор, да извършват следните, както е уместно с оглед на обстоятелствата: |
| а) | изцяло да разбират възможностите и ограниченията на високорисковата система с ИИ и да могат надлежно да следят нейното функциониране, така че признаците за аномалии, дисфункции и неочаквано действие да могат да бъдат откривани и спрямо тях да бъдат предприемани действия възможно най-бързо; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Мерките, посочени в параграф 3, трябва да дават възможност на лицата, на които е възложено да упражняват човешки надзор, да извършват следните, както е уместно с оглед на обстоятелствата:

Мерките, посочени в параграф 3, трябва да дават възможност на лицата, на които е възложено да упражняват човешки надзор, да извършват следните, както е уместно с оглед на обстоятелствата:

а)

изцяло да разбират възможностите и ограниченията на високорисковата система с ИИ и да могат надлежно да следят нейното функциониране, така че признаците за аномалии, дисфункции и неочаквано действие да могат да бъдат откривани и спрямо тях да бъдат предприемани действия възможно най-бързо;

| а) | изцяло да разбират възможностите и ограниченията на високорисковата система с ИИ и да могат надлежно да следят нейното функциониране, така че признаците за аномалии, дисфункции и неочаквано действие да могат да бъдат откривани и спрямо тях да бъдат предприемани действия възможно най-бързо; |
| --- | --- |

а)

изцяло да разбират възможностите и ограниченията на високорисковата система с ИИ и да могат надлежно да следят нейното функциониране, така че признаците за аномалии, дисфункции и неочаквано действие да могат да бъдат откривани и спрямо тях да бъдат предприемани действия възможно най-бързо;

| б) | да си дават сметка за възможната тенденция автоматично да се разчита или в прекалено голяма степен да се разчита на резултатите, получени от високорискова система с ИИ („предубеденост в полза на автоматизираните решения“), по-специално за високорискови системи с ИИ, използвани за предоставяне на информация или препоръки във връзка с решения, които се вземат от физически лица; |
| --- | --- |

б)

да си дават сметка за възможната тенденция автоматично да се разчита или в прекалено голяма степен да се разчита на резултатите, получени от високорискова система с ИИ („предубеденост в полза на автоматизираните решения“), по-специално за високорискови системи с ИИ, използвани за предоставяне на информация или препоръки във връзка с решения, които се вземат от физически лица;

| б) | да си дават сметка за възможната тенденция автоматично да се разчита или в прекалено голяма степен да се разчита на резултатите, получени от високорискова система с ИИ („предубеденост в полза на автоматизираните решения“)
  или всякакви други форми на предубеденост,
  по-специално за високорискови системи с ИИ, използвани за предоставяне на информация или препоръки във връзка с решения, които се вземат от физически лица; |
| --- | --- |

б)

да си дават сметка за възможната тенденция автоматично да се разчита или в прекалено голяма степен да се разчита на резултатите, получени от високорискова система с ИИ („предубеденост в полза на автоматизираните решения“)
  или всякакви други форми на предубеденост,
  по-специално за високорискови системи с ИИ, използвани за предоставяне на информация или препоръки във връзка с решения, които се вземат от физически лица;

или всякакви други форми на предубеденост,

| в) | да бъдат в състояние да тълкуват правилно резултатите от високорисковата система с ИИ, като вземат предвид по-специално характеристиките на системата и наличните инструменти и методи за тълкуване; |
| --- | --- |

в)

да бъдат в състояние да тълкуват правилно резултатите от високорисковата система с ИИ, като вземат предвид по-специално характеристиките на системата и наличните инструменти и методи за тълкуване;

| в) | да бъдат в състояние да тълкуват правилно резултатите от високорисковата система с ИИ, като вземат предвид по-специално характеристиките на системата и наличните инструменти и методи за тълкуване; |
| --- | --- |

в)

да бъдат в състояние да тълкуват правилно резултатите от високорисковата система с ИИ, като вземат предвид по-специално характеристиките на системата и наличните инструменти и методи за тълкуване;

| г) | да бъдат в състояние да вземат решение — във всяка една конкретна ситуация — да не използват резултата от високорисковата система с ИИ или по друг начин да го игнорират, потиснат или отменят; |
| --- | --- |

г)

да бъдат в състояние да вземат решение — във всяка една конкретна ситуация — да не използват резултата от високорисковата система с ИИ или по друг начин да го игнорират, потиснат или отменят;

| г) | да бъдат в състояние да вземат решение — във всяка една конкретна ситуация — да не използват резултата от високорисковата система с ИИ или по друг начин да го игнорират, потиснат или отменят; |
| --- | --- |

г)

да бъдат в състояние да вземат решение — във всяка една конкретна ситуация — да не използват резултата от високорисковата система с ИИ или по друг начин да го игнорират, потиснат или отменят;

| д) | да бъдат в състояние да се намесят в работата на високорисковата система с ИИ или да прекъснат системата чрез стоп бутон или подобна процедура. |
| --- | --- |

д)

да бъдат в състояние да се намесят в работата на високорисковата система с ИИ или да прекъснат системата чрез стоп бутон или подобна процедура.

| д) | да бъдат в състояние да се намесят в работата на високорисковата система с ИИ или да прекъснат системата чрез стоп бутон или подобна процедура. |
| --- | --- |

д)

да бъдат в състояние да се намесят в работата на високорисковата система с ИИ или да прекъснат системата чрез стоп бутон или подобна процедура.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съществуват няколко форми на предубеденост, които могат да се окажат проблематични. Като примери могат да се посочат предубеденост на разработчика или ползвателя (социална предубеденост), предубеденост по отношение на това дали внедрената система с ИИ е подходящо решение на проблема (технологична предубеденост) и статистически форми на предубеденост.

Изменение 21

Изменение 21

Член 14 — добавя се нов параграф след параграф 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Всяко решение, взето от системите с ИИ, както е посочено в приложение III, параграф 5, букви а) и б), подлежи на човешка намеса и се основава на щателен процес на вземане на решения. Трябва се гарантира човешки контакт във връзка с тези решения. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Всяко решение, взето от системите с ИИ, както е посочено в приложение III, параграф 5, букви а) и б), подлежи на човешка намеса и се основава на щателен процес на вземане на решения. Трябва се гарантира човешки контакт във връзка с тези решения.

Всяко решение, взето от системите с ИИ, както е посочено в приложение III, параграф 5, букви а) и б), подлежи на човешка намеса и се основава на щателен процес на вземане на решения. Трябва се гарантира човешки контакт във връзка с тези решения.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В член 14 се разглежда само човешкият надзор на високорискови системи с ИИ. Когато става въпрос за решения на публичните власти, е важно да се подчертае, че следва да се осигурят човешка намеса, контакт и законосъобразна процедура.

Изменение 22

Изменение 22

Член 17, параграф 1, добавят се две нови букви след буква м)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Доставчиците на високорискови системи с ИИ въвеждат система за управление на качеството, която гарантира съответствие с настоящия регламент. Системата се документира системно и последователно чрез политики, процедури и инструкции в писмен вид и включва най-малко следните аспекти: | Доставчиците на високорискови системи с ИИ въвеждат система за управление на качеството, която гарантира съответствие с настоящия регламент. Системата се документира системно и последователно чрез политики, процедури и инструкции в писмен вид и включва най-малко следните аспекти: |
| а) | стратегия за регулаторно съответствие, включително съответствие с процедурите за оценяване на съответствието и процедурите за управление на модификациите на високорисковата система с ИИ; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Доставчиците на високорискови системи с ИИ въвеждат система за управление на качеството, която гарантира съответствие с настоящия регламент. Системата се документира системно и последователно чрез политики, процедури и инструкции в писмен вид и включва най-малко следните аспекти:

Доставчиците на високорискови системи с ИИ въвеждат система за управление на качеството, която гарантира съответствие с настоящия регламент. Системата се документира системно и последователно чрез политики, процедури и инструкции в писмен вид и включва най-малко следните аспекти:

а)

стратегия за регулаторно съответствие, включително съответствие с процедурите за оценяване на съответствието и процедурите за управление на модификациите на високорисковата система с ИИ;

| а) | стратегия за регулаторно съответствие, включително съответствие с процедурите за оценяване на съответствието и процедурите за управление на модификациите на високорисковата система с ИИ; |
| --- | --- |

а)

стратегия за регулаторно съответствие, включително съответствие с процедурите за оценяване на съответствието и процедурите за управление на модификациите на високорисковата система с ИИ;

| б) | техники, процедури и системни действия, които да се използват при проектирането, проектния контрол и проектната верификация на високорисковата система с ИИ; |
| --- | --- |

б)

техники, процедури и системни действия, които да се използват при проектирането, проектния контрол и проектната верификация на високорисковата система с ИИ;

| б) | техники, процедури и системни действия, които да се използват при проектирането, проектния контрол и проектната верификация на високорисковата система с ИИ; |
| --- | --- |

б)

техники, процедури и системни действия, които да се използват при проектирането, проектния контрол и проектната верификация на високорисковата система с ИИ;

| в) | техники, процедури и системни действия, които да се използват за разработката, контрола на качеството и осигуряването на качеството на високорисковата система с ИИ; |
| --- | --- |

в)

техники, процедури и системни действия, които да се използват за разработката, контрола на качеството и осигуряването на качеството на високорисковата система с ИИ;

| в) | техники, процедури и системни действия, които да се използват за разработката, контрола на качеството и осигуряването на качеството на високорисковата система с ИИ; |
| --- | --- |

в)

техники, процедури и системни действия, които да се използват за разработката, контрола на качеството и осигуряването на качеството на високорисковата система с ИИ;

| г) | процедури за проверка, изпитване и валидиране, които да се извършват преди, по време на и след разработването на високорисковата система с ИИ, и честотата, с която те трябва да се извършват; |
| --- | --- |

г)

процедури за проверка, изпитване и валидиране, които да се извършват преди, по време на и след разработването на високорисковата система с ИИ, и честотата, с която те трябва да се извършват;

| г) | процедури за проверка, изпитване и валидиране, които да се извършват преди, по време на и след разработването на високорисковата система с ИИ, и честотата, с която те трябва да се извършват; |
| --- | --- |

г)

процедури за проверка, изпитване и валидиране, които да се извършват преди, по време на и след разработването на високорисковата система с ИИ, и честотата, с която те трябва да се извършват;

| д) | технически спецификации, включително стандарти, които да се прилагат и, когато съответните хармонизирани стандарти не са приложени изцяло, средствата, които трябва да се използват, за да се гарантира, че високорисковата система с ИИ съответства на изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял; |
| --- | --- |

д)

технически спецификации, включително стандарти, които да се прилагат и, когато съответните хармонизирани стандарти не са приложени изцяло, средствата, които трябва да се използват, за да се гарантира, че високорисковата система с ИИ съответства на изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял;

| д) | технически спецификации, включително стандарти, които да се прилагат и, когато съответните хармонизирани стандарти не са приложени изцяло, средствата, които трябва да се използват, за да се гарантира, че високорисковата система с ИИ съответства на изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял; |
| --- | --- |

д)

технически спецификации, включително стандарти, които да се прилагат и, когато съответните хармонизирани стандарти не са приложени изцяло, средствата, които трябва да се използват, за да се гарантира, че високорисковата система с ИИ съответства на изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял;

| е) | системи и процедури за управление на данни, включително събиране, анализ, етикетиране, съхранение, филтриране, извличане, агрегиране, запазване на данни, както и за всякакви други операции по отношение на данните, които се извършват преди и за целите на пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ; |
| --- | --- |

е)

системи и процедури за управление на данни, включително събиране, анализ, етикетиране, съхранение, филтриране, извличане, агрегиране, запазване на данни, както и за всякакви други операции по отношение на данните, които се извършват преди и за целите на пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ;

| е) | системи и процедури за управление на данни, включително събиране, анализ, етикетиране, съхранение, филтриране, извличане, агрегиране, запазване на данни, както и за всякакви други операции по отношение на данните, които се извършват преди и за целите на пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ; |
| --- | --- |

е)

системи и процедури за управление на данни, включително събиране, анализ, етикетиране, съхранение, филтриране, извличане, агрегиране, запазване на данни, както и за всякакви други операции по отношение на данните, които се извършват преди и за целите на пускането на пазара или въвеждането в експлоатация на високорискови системи с ИИ;

| ж) | системата за управление на риска, посочена в член 9; |
| --- | --- |

ж)

системата за управление на риска, посочена в член 9;

| ж) | системата за управление на риска, посочена в член 9; |
| --- | --- |

ж)

системата за управление на риска, посочена в член 9;

| з) | създаването, въвеждането и поддържането на система за мониторинг след пускане на пазара в съответствие с член 61; |
| --- | --- |

з)

създаването, въвеждането и поддържането на система за мониторинг след пускане на пазара в съответствие с член 61;

| з) | създаването, въвеждането и поддържането на система за мониторинг след пускане на пазара в съответствие с член 61; |
| --- | --- |

з)

създаването, въвеждането и поддържането на система за мониторинг след пускане на пазара в съответствие с член 61;

| и) | процедури, свързани с докладването на сериозни инциденти и на повреди в съответствие с член 62; |
| --- | --- |

и)

процедури, свързани с докладването на сериозни инциденти и на повреди в съответствие с член 62;

| и) | процедури, свързани с докладването на сериозни инциденти и на повреди в съответствие с член 62; |
| --- | --- |

и)

процедури, свързани с докладването на сериозни инциденти и на повреди в съответствие с член 62;

| й) | придвижването на комуникацията с националните компетентни органи, компетентните органи, включително секторните, осигуряващи или съдействащи за достъпа до данни, нотифицираните органи, другите оператори, потребителите или други заинтересовани страни; |
| --- | --- |

й)

придвижването на комуникацията с националните компетентни органи, компетентните органи, включително секторните, осигуряващи или съдействащи за достъпа до данни, нотифицираните органи, другите оператори, потребителите или други заинтересовани страни;

| й) | придвижването на комуникацията с националните компетентни органи, компетентните органи, включително секторните, осигуряващи или съдействащи за достъпа до данни, нотифицираните органи, другите оператори, потребителите или други заинтересовани страни; |
| --- | --- |

й)

придвижването на комуникацията с националните компетентни органи, компетентните органи, включително секторните, осигуряващи или съдействащи за достъпа до данни, нотифицираните органи, другите оператори, потребителите или други заинтересовани страни;

| к) | системи и процедури за поддържане на регистри на всичката имаща отношение документация и информация; |
| --- | --- |

к)

системи и процедури за поддържане на регистри на всичката имаща отношение документация и информация;

| к) | системи и процедури за поддържане на регистри на всичката имаща отношение документация и информация; |
| --- | --- |

к)

системи и процедури за поддържане на регистри на всичката имаща отношение документация и информация;

| л) | управление на ресурсите, включително мерки, свързани със сигурността на доставките; |
| --- | --- |

л)

управление на ресурсите, включително мерки, свързани със сигурността на доставките;

| л) | управление на ресурсите, включително мерки, свързани със сигурността на доставките; |
| --- | --- |

л)

управление на ресурсите, включително мерки, свързани със сигурността на доставките;

| м) | рамка за отчетност, определяща отговорностите на ръководния състав и останалите служители по отношение на всички аспекти, посочени в настоящия параграф. |
| --- | --- |

м)

рамка за отчетност, определяща отговорностите на ръководния състав и останалите служители по отношение на всички аспекти, посочени в настоящия параграф.

| м) | рамка за отчетност, определяща отговорностите на ръководния състав и останалите служители по отношение на всички аспекти, посочени в настоящия параграф; |
| --- | --- |

м)

рамка за отчетност, определяща отговорностите на ръководния състав и останалите служители по отношение на всички аспекти, посочени в настоящия параграф;

| н) | мерки за предотвратяване на неоправдана дискриминация, основана на пол, етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст, сексуална ориентация или на каквото и да е основание; |
| --- | --- |

н)

н)

мерки за предотвратяване на неоправдана дискриминация, основана на пол, етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст, сексуална ориентация или на каквото и да е основание;

мерки за предотвратяване на неоправдана дискриминация, основана на пол, етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст, сексуална ориентация или на каквото и да е основание;

| о) | обяснение на начина, по който са взети предвид етичните въпроси при проектирането на високорисковата система с ИИ. |
| --- | --- |

о)

о)

обяснение на начина, по който са взети предвид етичните въпроси при проектирането на високорисковата система с ИИ.

обяснение на начина, по който са взети предвид етичните въпроси при проектирането на високорисковата система с ИИ.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

С допълнението се подчертава, че приобщаването и борбата срещу неоправданата дискриминация трябва да бъдат важни елементи на системата за качество.

Системата следва да отговаря на етичните ценности, които ползвателят на системата с ИИ желае да установи или които доставчикът може основателно да очаква да бъдат установени за високорискова система с ИИ. Доставчикът трябва да може да обясни как е взел това предвид.

Изменение 23

Изменение 23

Член 19, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Доставчиците на високорискови системи с ИИ гарантират, че техните системи преминават през съответната процедура за оценяване на съответствието съгласно член 43, преди да бъдат пуснати на пазара или въведени в експлоатация. Когато съответствието на системите с ИИ с изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял, бъде доказано след оценяването на съответствието, доставчиците изготвят декларация за съответствие с изискванията на ЕС съгласно член 48 и поставят маркировка за съответствие „СЕ“ съгласно член 49. | Доставчиците на високорискови системи с ИИ гарантират, че техните системи преминават през съответната процедура за оценяване на съответствието съгласно член 43, преди да бъдат пуснати на пазара или въведени в експлоатация. Когато съответствието на системите с ИИ с изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял, бъде доказано след оценяването на съответствието, доставчиците изготвят декларация за съответствие с изискванията на ЕС съгласно член 48 и поставят маркировка за съответствие „СЕ“ съгласно член 49.
  Доставчиците на високорискови системи с ИИ публикуват декларация за съответствие с изискванията на ЕС и обобщение на оценката на съответствието на обществено достъпно място. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Доставчиците на високорискови системи с ИИ гарантират, че техните системи преминават през съответната процедура за оценяване на съответствието съгласно член 43, преди да бъдат пуснати на пазара или въведени в експлоатация. Когато съответствието на системите с ИИ с изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял, бъде доказано след оценяването на съответствието, доставчиците изготвят декларация за съответствие с изискванията на ЕС съгласно член 48 и поставят маркировка за съответствие „СЕ“ съгласно член 49.

Доставчиците на високорискови системи с ИИ гарантират, че техните системи преминават през съответната процедура за оценяване на съответствието съгласно член 43, преди да бъдат пуснати на пазара или въведени в експлоатация. Когато съответствието на системите с ИИ с изискванията, определени в глава 2 от настоящия дял, бъде доказано след оценяването на съответствието, доставчиците изготвят декларация за съответствие с изискванията на ЕС съгласно член 48 и поставят маркировка за съответствие „СЕ“ съгласно член 49.
  Доставчиците на високорискови системи с ИИ публикуват декларация за съответствие с изискванията на ЕС и обобщение на оценката на съответствието на обществено достъпно място.

Доставчиците на високорискови системи с ИИ публикуват декларация за съответствие с изискванията на ЕС и обобщение на оценката на съответствието на обществено достъпно място.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се укрепи екосистемата на доверие в системите с ИИ, дейностите на доставчиците на високорисковите системи с ИИ трябва да бъдат публично достояние. Поради това обществеността трябва да може да проверява дали оценяването на съответствието е правилно осъществено в съответствие с правилата на регламента.

Изменение 24

Изменение 24

Член 29, добавя се нов параграф след параграф 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Ползвателите на високорискови системи с ИИ носят отговорност за извършването на етична оценка преди използването на системата. Те трябва да могат да обяснят възможното въздействие на внедряването на технологията върху хората и обществото. Те посочват точно предназначението на внедряването на системата с ИИ, основните ценности и начина, по който тези ценности са били определени, както и дали са били въведени в системата или не. Те оценяват реалното въздействие на системата върху хората и обществото през целия жизнен цикъл на системата с ИИ. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Ползвателите на високорискови системи с ИИ носят отговорност за извършването на етична оценка преди използването на системата. Те трябва да могат да обяснят възможното въздействие на внедряването на технологията върху хората и обществото. Те посочват точно предназначението на внедряването на системата с ИИ, основните ценности и начина, по който тези ценности са били определени, както и дали са били въведени в системата или не. Те оценяват реалното въздействие на системата върху хората и обществото през целия жизнен цикъл на системата с ИИ.

Ползвателите на високорискови системи с ИИ носят отговорност за извършването на етична оценка преди използването на системата. Те трябва да могат да обяснят възможното въздействие на внедряването на технологията върху хората и обществото. Те посочват точно предназначението на внедряването на системата с ИИ, основните ценности и начина, по който тези ценности са били определени, както и дали са били въведени в системата или не. Те оценяват реалното въздействие на системата върху хората и обществото през целия жизнен цикъл на системата с ИИ.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Етиката е широко понятие. Съществуват много начини за прилагане на етика в областта на технологиите, както по отношение на теоретичната обосновка, така и по отношение на конкретни методологии, инструменти и проектни стойности. Ценностите са въпроси, които определени (групи) хора считат за важни. Те могат да бъдат по-конкретни или по-концептуални. Важно е да се запази отворен спектърът от морални ценности, които могат да бъдат приложени, и да продължи оценяването на жизнения цикъл на системата с ИИ.

Изменение 25

Изменение 25

Член 52, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Доставчиците гарантират, че системите с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица, са проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица да бъдат информирани, че взаимодействат със система с ИИ, освен ако това не е очевидно от обстоятелствата и контекста на употреба. Това задължение не се прилага за системи с ИИ, оправомощени по закон за разкриване, предотвратяване, разследване и наказателно преследване на престъпления, освен ако тези системи са на разположение на обществеността за съобщаване на престъпление. | Доставчиците гарантират, че системите с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица, са проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица да бъдат информирани, че взаимодействат със система с ИИ. Това задължение не се прилага за системи с ИИ, оправомощени по закон за разкриване, предотвратяване, разследване и наказателно преследване на престъпления, освен ако тези системи са на разположение на обществеността за съобщаване на престъпление.
  Наборът от възможности и правният статут на физическите лица, които взаимодействат със системи с ИИ, не трябва да бъдат ограничавани от това взаимодействие. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Доставчиците гарантират, че системите с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица, са проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица да бъдат информирани, че взаимодействат със система с ИИ, освен ако това не е очевидно от обстоятелствата и контекста на употреба. Това задължение не се прилага за системи с ИИ, оправомощени по закон за разкриване, предотвратяване, разследване и наказателно преследване на престъпления, освен ако тези системи са на разположение на обществеността за съобщаване на престъпление.

Доставчиците гарантират, че системите с ИИ, предназначени да взаимодействат с физически лица, са проектирани и разработени по такъв начин, че физическите лица да бъдат информирани, че взаимодействат със система с ИИ. Това задължение не се прилага за системи с ИИ, оправомощени по закон за разкриване, предотвратяване, разследване и наказателно преследване на престъпления, освен ако тези системи са на разположение на обществеността за съобщаване на престъпление.
  Наборът от възможности и правният статут на физическите лица, които взаимодействат със системи с ИИ, не трябва да бъдат ограничавани от това взаимодействие.

Наборът от възможности и правният статут на физическите лица, които взаимодействат със системи с ИИ, не трябва да бъдат ограничавани от това взаимодействие.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Когато технологичните артефакти се използват като средство за взаимодействие с физически лица, може да възникне риск от ограничаване на избора, направен от физически лица, които взаимодействат с тези артефакти. Физическите лица трябва да бъдат винаги надлежно информирани всеки път, когато имат взаимодействие със системи с ИИ, и това не трябва да подлежи на тълкуване на дадена ситуация. Техните права трябва да бъдат гарантирани през цялото време при взаимодействията със системи с ИИ.

Изменение 26

Изменение 26

Член 57, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Съветът по ИИ се състои от националните надзорни органи, които се представляват от ръководителя или равностойно високопоставено длъжностно лице на този орган, и от Европейския надзорен орган по защита на данните. Други национални органи могат да бъдат поканени на заседанията, когато обсъжданите въпроси са от значение за тях. | Съветът по ИИ се състои от националните надзорни органи, които се представляват от ръководителя или равностойно високопоставено длъжностно лице на този орган, и от Европейския надзорен орган по защита на данните. Други национални
  , регионални и местни
  органи могат да бъдат поканени на заседанията, когато обсъжданите въпроси са от значение за тях. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Съветът по ИИ се състои от националните надзорни органи, които се представляват от ръководителя или равностойно високопоставено длъжностно лице на този орган, и от Европейския надзорен орган по защита на данните. Други национални органи могат да бъдат поканени на заседанията, когато обсъжданите въпроси са от значение за тях.

Съветът по ИИ се състои от националните надзорни органи, които се представляват от ръководителя или равностойно високопоставено длъжностно лице на този орган, и от Европейския надзорен орган по защита на данните. Други национални
  , регионални и местни
  органи могат да бъдат поканени на заседанията, когато обсъжданите въпроси са от значение за тях.

, регионални и местни

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти трябва да могат да участват в наблюдението на системите с ИИ и да докладват за тяхното прилагане по места.

Изменение 27

Изменение 27

Член 58

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Когато консултира и подпомага Комисията в контекста на член 56, параграф 2, Съветът по ИИ по-специално: | Когато консултира и подпомага Комисията в контекста на член 56, параграф 2, Съветът по ИИ по-специално: |
| а) | събира и обменя експертен опит и най-добри практики сред държавите членки; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Когато консултира и подпомага Комисията в контекста на член 56, параграф 2, Съветът по ИИ по-специално:

Когато консултира и подпомага Комисията в контекста на член 56, параграф 2, Съветът по ИИ по-специално:

а)

събира и обменя експертен опит и най-добри практики сред държавите членки;

| а) | събира и обменя експертен опит и най-добри практики сред държавите членки
  , местните и регионалните власти
  ; |
| --- | --- |

а)

събира и обменя експертен опит и най-добри практики сред държавите членки
  , местните и регионалните власти
  ;

, местните и регионалните власти

| б) | допринася за единни административни практики в държавите членки, включително за функционирането на регулаторните лаборатории, посочени в член 53; |
| --- | --- |

б)

допринася за единни административни практики в държавите членки, включително за функционирането на регулаторните лаборатории, посочени в член 53;

| б) | допринася за единни административни практики в държавите членки, включително за функционирането на регулаторните лаборатории, посочени в член 53; |
| --- | --- |

б)

допринася за единни административни практики в държавите членки, включително за функционирането на регулаторните лаборатории, посочени в член 53;

| в) | издава становища, препоръки или писмени становища по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, и по-специално |
| --- | --- |

в)

издава становища, препоръки или писмени становища по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, и по-специално

| в) | издава становища, препоръки или писмени становища по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, и по-специално |
| --- | --- |

в)

издава становища, препоръки или писмени становища по въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент, и по-специално

| | i) | относно техническите спецификации или съществуващите стандарти по отношение на изискванията, посочени в дял III, глава 2; |
| --- | --- | --- |

i)

относно техническите спецификации или съществуващите стандарти по отношение на изискванията, посочени в дял III, глава 2;

| ii) | относно използването на хармонизираните стандарти или общите спецификации, посочени в членове 40 и 41; |
| --- | --- |

ii)

относно използването на хармонизираните стандарти или общите спецификации, посочени в членове 40 и 41;

| iii) | относно изготвянето на ръководни документи, включително насоките относно определянето на административните глоби, посочени в член 71. |
| --- | --- |

iii)

относно изготвянето на ръководни документи, включително насоките относно определянето на административните глоби, посочени в член 71.

| | i) | относно техническите спецификации или съществуващите стандарти по отношение на изискванията, посочени в дял III, глава 2; |
| --- | --- | --- |

i)

относно техническите спецификации или съществуващите стандарти по отношение на изискванията, посочени в дял III, глава 2;

| ii) | относно използването на хармонизираните стандарти или общите спецификации, посочени в членове 40 и 41; |
| --- | --- |

ii)

относно използването на хармонизираните стандарти или общите спецификации, посочени в членове 40 и 41;

| iii) | относно изготвянето на ръководни документи, включително насоките относно определянето на административните глоби, посочени в член 71. |
| --- | --- |

iii)

относно изготвянето на ръководни документи, включително насоките относно определянето на административните глоби, посочени в член 71.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти са най-близо до местните жители и икономики. Те следва да бъдат упоменати изрично, когато става въпрос за споделяне на техните знания.

Изменение 28

Изменение 28

Член 59, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Всяка държава членка създава или определя национални компетентни органи с цел да се гарантира прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Националните компетентни органи имат организация, която гарантира обективността и безпристрастността на техните дейности и задачи. | Всяка държава членка създава или определя национални компетентни органи с цел да се гарантира прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Националните компетентни органи имат организация, която гарантира обективността и безпристрастността на техните дейности и задачи.
  Местните и регионалните власти се оправомощават да извършват задачи, свързани с надзора или правоприлагането, когато това се счита за целесъобразно от държавата членка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Всяка държава членка създава или определя национални компетентни органи с цел да се гарантира прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Националните компетентни органи имат организация, която гарантира обективността и безпристрастността на техните дейности и задачи.

Всяка държава членка създава или определя национални компетентни органи с цел да се гарантира прилагането и изпълнението на настоящия регламент. Националните компетентни органи имат организация, която гарантира обективността и безпристрастността на техните дейности и задачи.
  Местните и регионалните власти се оправомощават да извършват задачи, свързани с надзора или правоприлагането, когато това се счита за целесъобразно от държавата членка.

Местните и регионалните власти се оправомощават да извършват задачи, свързани с надзора или правоприлагането, когато това се счита за целесъобразно от държавата членка.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се гарантира приложимостта на регламента и определената рамка за надзор и правоприлагане, държавата членка следва да може да възлага, когато е необходимо и когато е възможно, на местните и регионалните власти задачи по надзор и правоприлагане. Във връзка с това местните и регионалните власти трябва да получат подкрепа и обучение, за да бъдат напълно оправомощени да изпълняват задачи, свързани с надзора или правоприлагането.

Изменение 29

Изменение 29

член 69, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Кодексите за поведение могат да бъдат изготвяни от отделни доставчици на системи с ИИ или от организации, които ги представляват, или съвместно от доставчици и техни представителни организации, включително с участието на ползватели и заинтересовани страни и техните представителни организации. Кодексите за поведение могат да обхващат една или повече системи с ИИ, като се отчита сходството в предназначението на съответните системи. | Кодексите за поведение могат да бъдат изготвяни от
  национални, местни или регионални власти,
  отделни доставчици на системи с ИИ или от организации, които ги представляват, или съвместно от доставчици и техни представителни организации, включително с участието на ползватели и заинтересовани страни и техните представителни организации. Кодексите за поведение могат да обхващат една или повече системи с ИИ, като се отчита сходството в предназначението на съответните системи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Кодексите за поведение могат да бъдат изготвяни от отделни доставчици на системи с ИИ или от организации, които ги представляват, или съвместно от доставчици и техни представителни организации, включително с участието на ползватели и заинтересовани страни и техните представителни организации. Кодексите за поведение могат да обхващат една или повече системи с ИИ, като се отчита сходството в предназначението на съответните системи.

Кодексите за поведение могат да бъдат изготвяни от
  национални, местни или регионални власти,
  отделни доставчици на системи с ИИ или от организации, които ги представляват, или съвместно от доставчици и техни представителни организации, включително с участието на ползватели и заинтересовани страни и техните представителни организации. Кодексите за поведение могат да обхващат една или повече системи с ИИ, като се отчита сходството в предназначението на съответните системи.

национални, местни или регионални власти,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

На националните, местните и регионалните власти следва да се предостави законово правомощие да изготвят кодекси за поведение за системите с ИИ, които те разработват или използват.

Изменение 30

Изменение 30

ПРИЛОЖЕНИЕ I — Изкуствен интелект техники и подходи по член 3, точка 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Като се имат предвид актуалните научни познания, ИИ включва следните техники и методи: |
| а) | Подходи за машинно самообучение, включително самообучение с учител, самообучение без учител и обучение с утвърждение, като се използва голямо разнообразие от методи, включително дълбоко самообучение; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Като се имат предвид актуалните научни познания, ИИ включва следните техники и методи:

Като се имат предвид актуалните научни познания, ИИ включва следните техники и методи:

а)

Подходи за машинно самообучение, включително самообучение с учител, самообучение без учител и обучение с утвърждение, като се използва голямо разнообразие от методи, включително дълбоко самообучение;

| а) | Подходи за машинно самообучение, включително самообучение с учител, самообучение без учител и обучение с утвърждение, като се използва голямо разнообразие от методи, включително дълбоко самообучение; |
| --- | --- |

а)

Подходи за машинно самообучение, включително самообучение с учител, самообучение без учител и обучение с утвърждение, като се използва голямо разнообразие от методи, включително дълбоко самообучение;

| б) | Логически и основани на знанието подходи, включително представяне на знанията, индуктивно (логическо) програмиране, бази от знания, машини за логически изводи и машини за дедукции, (символни) съждения и експертни системи; |
| --- | --- |

б)

Логически и основани на знанието подходи, включително представяне на знанията, индуктивно (логическо) програмиране, бази от знания, машини за логически изводи и машини за дедукции, (символни) съждения и експертни системи;

| б) | Логически и основани на знанието подходи, включително представяне на знанията, индуктивно (логическо) програмиране, бази от знания, машини за логически изводи и машини за дедукции, (символни) съждения и експертни системи; |
| --- | --- |

б)

Логически и основани на знанието подходи, включително представяне на знанията, индуктивно (логическо) програмиране, бази от знания, машини за логически изводи и машини за дедукции, (символни) съждения и експертни системи;

| в) | Статистически подходи, методи за бейесовско оценяване, търсене и оптимизация. |
| --- | --- |

в)

Статистически подходи, методи за бейесовско оценяване, търсене и оптимизация.

| в) | Статистически подходи, методи за бейесовско оценяване, търсене и оптимизация. |
| --- | --- |

в)

Статистически подходи, методи за бейесовско оценяване, търсене и оптимизация.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Определението и списъкът на техниките на ИИ следва да бъдат ориентирани към бъдещето. Списъкът на конкретните техники и подходи, използвани за разработването на системи с ИИ, не следва да бъде изчерпателен и трябва да е ясно, че той се основава на актуалните научни познания.

Изменение 31

Изменение 31

ПРИЛОЖЕНИЕ III, 1—5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Високорискови системи с ИИ съгласно член 6, параграф 2 са системите с ИИ в някоя от следните области: | Високорискови системи с ИИ съгласно член 6, параграф 2 са системите с ИИ в някоя от следните области: |
| 1. | Биометрична идентификация и категоризация на физическите лица: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Високорискови системи с ИИ съгласно член 6, параграф 2 са системите с ИИ в някоя от следните области:

Високорискови системи с ИИ съгласно член 6, параграф 2 са системите с ИИ в някоя от следните области:

1.

Биометрична идентификация и категоризация на физическите лица:

| 1. | Биометрична идентификация и категоризация на физическите лица: |
| --- | --- |

1.

Биометрична идентификация и категоризация на физическите лица:

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за дистанционна биометрична идентификация в реално време и екс-пост дистанционна биометрична идентификация на физически лица; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за дистанционна биометрична идентификация в реално време и екс-пост дистанционна биометрична идентификация на физически лица;

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за дистанционна биометрична идентификация в реално време и екс-пост дистанционна биометрична идентификация на физически лица; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за дистанционна биометрична идентификация в реално време и екс-пост дистанционна биометрична идентификация на физически лица;

| 2. | Управление и експлоатация на критична инфраструктура: |
| --- | --- |

2.

Управление и експлоатация на критична инфраструктура:

| 2. | Управление и експлоатация на критична инфраструктура: |
| --- | --- |

2.

Управление и експлоатация на критична инфраструктура:

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват като предпазни елементи при управлението и експлоатацията на движението по пътищата и водоснабдяването, газоснабдяването, отоплението и електричеството. |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват като предпазни елементи при управлението и експлоатацията на движението по пътищата и водоснабдяването, газоснабдяването, отоплението и електричеството.

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват като предпазни елементи при управлението и експлоатацията на движението по пътищата и водоснабдяването, газоснабдяването, отоплението и електричеството
  и телекомуникационната, водната и интернет инфраструктура
  . |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват като предпазни елементи при управлението и експлоатацията на движението по пътищата и водоснабдяването, газоснабдяването, отоплението и електричеството
  и телекомуникационната, водната и интернет инфраструктура
  .

и телекомуникационната, водната и интернет инфраструктура

| 3. | Образование и професионално обучение: |
| --- | --- |

3.

Образование и професионално обучение:

| 3. | Образование и професионално обучение: |
| --- | --- |

3.

Образование и професионално обучение:

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за определяне на достъпа или за насочване на физически лица към институции за образование и професионално обучение; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за определяне на достъпа или за насочване на физически лица към институции за образование и професионално обучение;

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за определяне на достъпа или за насочване на физически лица към институции за образование и професионално обучение; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за определяне на достъпа или за насочване на физически лица към институции за образование и професионално обучение;

| б) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за оценяване на учащите се в институции за образование и професионално обучение и за оценяване на участниците в тестовете, които обикновено се изискват за прием в образователни институции. |
| --- | --- |

б)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за оценяване на учащите се в институции за образование и професионално обучение и за оценяване на участниците в тестовете, които обикновено се изискват за прием в образователни институции.

| б) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за оценяване на учащите се в институции за образование и професионално обучение и за оценяване на участниците в тестовете, които обикновено се изискват за прием в образователни институции. |
| --- | --- |

б)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за оценяване на учащите се в институции за образование и професионално обучение и за оценяване на участниците в тестовете, които обикновено се изискват за прием в образователни институции.

| 4. | Заетост, управление на работниците и достъп до самостоятелна заетост: |
| --- | --- |

4.

Заетост, управление на работниците и достъп до самостоятелна заетост:

| 4. | Заетост, управление на работниците и достъп до самостоятелна заетост: |
| --- | --- |

4.

Заетост, управление на работниците и достъп до самостоятелна заетост:

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за набиране или подбор на физически лица, по-специално за обявяване на свободни работни места, за скрининг или филтриране на заявления, за оценяване на кандидатите по време на събеседвания или тестове; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за набиране или подбор на физически лица, по-специално за обявяване на свободни работни места, за скрининг или филтриране на заявления, за оценяване на кандидатите по време на събеседвания или тестове;

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за набиране или подбор на физически лица, по-специално за обявяване на свободни работни места, за скрининг или филтриране на заявления, за оценяване на кандидатите по време на събеседвания или тестове; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за набиране или подбор на физически лица, по-специално за обявяване на свободни работни места, за скрининг или филтриране на заявления, за оценяване на кандидатите по време на събеседвания или тестове;

| б) | ИИ, предназначен да се използва за вземане на решения за служебно повишение, както и за прекратяване на трудови правоотношения, за разпределяне на задачите и за наблюдение и оценяване на работата и поведението на лицата при такива правоотношения. |
| --- | --- |

б)

ИИ, предназначен да се използва за вземане на решения за служебно повишение, както и за прекратяване на трудови правоотношения, за разпределяне на задачите и за наблюдение и оценяване на работата и поведението на лицата при такива правоотношения.

| б) | ИИ, предназначен да се използва за вземане на решения за служебно повишение, както и за прекратяване на трудови правоотношения, за разпределяне на задачите и за наблюдение и оценяване на работата и поведението на лицата при такива правоотношения. |
| --- | --- |

б)

ИИ, предназначен да се използва за вземане на решения за служебно повишение, както и за прекратяване на трудови правоотношения, за разпределяне на задачите и за наблюдение и оценяване на работата и поведението на лицата при такива правоотношения.

| 5. | Достъп до основни частни услуги и обществени услуги и обезщетения: |
| --- | --- |

5.

Достъп до основни частни услуги и обществени услуги и обезщетения:

| 5. | Достъп до основни частни услуги и обществени услуги и обезщетения: |
| --- | --- |

5.

Достъп до основни частни услуги и обществени услуги и обезщетения:

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват от публични органи или от името на публични органи за оценка
  на
  допустимостта на физически лица за получаване на социални обезщетения и услуги, както и за отпускане, намаляване, прекратяване или възстановяване на такива обезщетения и услуги; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват от публични органи или от името на публични органи за оценка
  на
  допустимостта на физически лица за получаване на социални обезщетения и услуги, както и за отпускане, намаляване, прекратяване или възстановяване на такива обезщетения и услуги;

на

| а) | Системи с ИИ, предназначени да се използват от публични органи или от името на публични органи за оценка
  и вземане на решение относно
  допустимостта на физически лица за получаване на социални обезщетения и услуги, както и за отпускане, намаляване, прекратяване или възстановяване на такива обезщетения и услуги; |
| --- | --- |

а)

Системи с ИИ, предназначени да се използват от публични органи или от името на публични органи за оценка
  и вземане на решение относно
  допустимостта на физически лица за получаване на социални обезщетения и услуги, както и за отпускане, намаляване, прекратяване или възстановяване на такива обезщетения и услуги;

и вземане на решение относно

| б) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за
  оценка
  на кредитоспособността на физически лица или за
  определяне
  на техния кредитен рейтинг, с изключение на системите с ИИ, въведени в експлоатация от малки доставчици за тяхна собствена употреба; |
| --- | --- |

б)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за
  оценка
  на кредитоспособността на физически лица или за
  определяне
  на техния кредитен рейтинг, с изключение на системите с ИИ, въведени в експлоатация от малки доставчици за тяхна собствена употреба;

оценка

определяне

| б) | Системи с ИИ, предназначени да се използват за
  определяне
  на кредитоспособността на физически лица или на техния кредитен рейтинг, с изключение на системите с ИИ, въведени в експлоатация от малки доставчици за тяхна собствена употреба; |
| --- | --- |

б)

Системи с ИИ, предназначени да се използват за
  определяне
  на кредитоспособността на физически лица или на техния кредитен рейтинг, с изключение на системите с ИИ, въведени в експлоатация от малки доставчици за тяхна собствена употреба;

определяне

| в) | Системи с ИИ, предназначени за изпращане или за определяне на приоритет при изпращането на службите за спешно реагиране, включително при пожарникари и медицинска помощ. |
| --- | --- |

в)

Системи с ИИ, предназначени за изпращане или за определяне на приоритет при изпращането на службите за спешно реагиране, включително при пожарникари и медицинска помощ.

| в) | Системи с ИИ, предназначени за изпращане или за определяне на приоритет при изпращането на службите за спешно реагиране, включително при пожарникари и медицинска помощ. |
| --- | --- |

в)

Системи с ИИ, предназначени за изпращане или за определяне на приоритет при изпращането на службите за спешно реагиране, включително при пожарникари и медицинска помощ.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Телекомуникационната, водната и интернет инфраструктурата са неразделна част от критичната инфраструктура.

При квалифицирането на високорисковите системи се определя дали тези системи биха могли да представляват реален риск за гражданите. Обикновената аналитична и теоретична оценка на това дали гражданите отговарят на условията, за да имат достъп до обществените услуги, предоставяни от публичните власти, не води до висок риск. Допълването на думата „оценка“ с „вземане на решение“ подчертава, че този риск е ефективно отразен в процеса на вземане на решения, по-специално за гражданите.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Екосистема за високи постижения

Екосистема за високи постижения

| 1. | подчертава, че амбицията на Комисията да превърне ЕС в световен лидер в областта на отговорното и ориентираното към човека развитие на ИИ може да бъде постигната само ако на местните и регионалните власти бъде отредена силна позиция в този процес. Местните и регионалните власти са в най-добра позиция да допринесат за създаването на благоприятна среда за увеличаване на инвестициите в ИИ през следващите години и за насърчаване на доверието в ИИ; |
| --- | --- |

1.

подчертава, че амбицията на Комисията да превърне ЕС в световен лидер в областта на отговорното и ориентираното към човека развитие на ИИ може да бъде постигната само ако на местните и регионалните власти бъде отредена силна позиция в този процес. Местните и регионалните власти са в най-добра позиция да допринесат за създаването на благоприятна среда за увеличаване на инвестициите в ИИ през следващите години и за насърчаване на доверието в ИИ;

| 2. | подчертава, че освен участието на местните и регионалните власти е важно да се осигурят подкрепа и обучение, за да се повишат компетенциите им в тази област, особено предвид факта, че те могат да получат функции във връзка с надзора и правоприлагането; |
| --- | --- |

2.

подчертава, че освен участието на местните и регионалните власти е важно да се осигурят подкрепа и обучение, за да се повишат компетенциите им в тази област, особено предвид факта, че те могат да получат функции във връзка с надзора и правоприлагането;

| 3. | констатира, че е налице финансиране от ЕС за развитието на ИИ, но отбелязва фрагментирания подход към това развитие, дължащ се на разнообразието на програмите. Това увеличава риска от разпръсване и припокриване; |
| --- | --- |

3.

констатира, че е налице финансиране от ЕС за развитието на ИИ, но отбелязва фрагментирания подход към това развитие, дължащ се на разнообразието на програмите. Това увеличава риска от разпръсване и припокриване;

| 4. | поради това призовава Комисията да разработи и свърже солидни и разнородни общи пространства на данни, които предлагат решение за случаи на обществено ползване с използването на публични и частни данни. Това изисква също така привеждане в съответствие със законодателните инициативи в рамките на европейската стратегия за данните. |
| --- | --- |

4.

поради това призовава Комисията да разработи и свърже солидни и разнородни общи пространства на данни, които предлагат решение за случаи на обществено ползване с използването на публични и частни данни. Това изисква също така привеждане в съответствие със законодателните инициативи в рамките на европейската стратегия за данните.

Екосистема на доверие

Екосистема на доверие

| 5. | изразява съжаление, че в предложението за регламент не се упоменават местните и регионалните власти, въпреки факта, че правната рамка ще се прилага както за публичните, така и за участниците както от публичния, така и от частния сектор; |
| --- | --- |

5.

изразява съжаление, че в предложението за регламент не се упоменават местните и регионалните власти, въпреки факта, че правната рамка ще се прилага както за публичните, така и за участниците както от публичния, така и от частния сектор;

| 6. | отбелязва за тази цел, че системите с ИИ могат да играят важна роля при взаимодействието на местните и регионалните власти с техните граждани и за предоставянето на услуги. Освен това системите с ИИ могат, наред с другото, да повишат ефективността на публичния сектор и да помогнат на местните и регионалните власти да предприемат необходимите корекции на местно и регионално равнище във връзка с екологичния и цифровия преход. Поради това при текущото преразглеждане на регламента е важно да се използва активно придобитият от местните и регионалните власти опит; |
| --- | --- |

6.

отбелязва за тази цел, че системите с ИИ могат да играят важна роля при взаимодействието на местните и регионалните власти с техните граждани и за предоставянето на услуги. Освен това системите с ИИ могат, наред с другото, да повишат ефективността на публичния сектор и да помогнат на местните и регионалните власти да предприемат необходимите корекции на местно и регионално равнище във връзка с екологичния и цифровия преход. Поради това при текущото преразглеждане на регламента е важно да се използва активно придобитият от местните и регионалните власти опит;

| 7. | призовава за допълнително изясняване на определенията за „доставчик“ и „ползвател“, по-специално в случаите, когато дружества, научноизследователски институции, публични органи и граждани съвместно разработват и изпитват системи с ИИ в „живи лаборатории“. Следва да се обърне необходимото внимание и на гражданите или потребителите, засегнати от основани на ИИ решения на системи, използвани от професионални ползватели; |
| --- | --- |

7.

призовава за допълнително изясняване на определенията за „доставчик“ и „ползвател“, по-специално в случаите, когато дружества, научноизследователски институции, публични органи и граждани съвместно разработват и изпитват системи с ИИ в „живи лаборатории“. Следва да се обърне необходимото внимание и на гражданите или потребителите, засегнати от основани на ИИ решения на системи, използвани от професионални ползватели;

| 8. | подчертава необходимостта от предварителна консултация със съответните местни и регионални органи в случай на използване на системи с ИИ за биометрична идентификация в реално време на физически лица от разстояние на обществено достъпни места за целите на правоприлагането; |
| --- | --- |

8.

подчертава необходимостта от предварителна консултация със съответните местни и регионални органи в случай на използване на системи с ИИ за биометрична идентификация в реално време на физически лица от разстояние на обществено достъпни места за целите на правоприлагането;

| 9. | приветства обществената консултация на Европейската комисия относно адаптирането на правилата за гражданска отговорност към специфичните предизвикателства на цифровата ера и изкуствения интелект (1) и очаква, че това ще доведе до актуализирана рамка, насочена към осигуряване на правна защита на потребителите за вреди, причинени от приложения с ИИ; |
| --- | --- |

9.

приветства обществената консултация на Европейската комисия относно адаптирането на правилата за гражданска отговорност към специфичните предизвикателства на цифровата ера и изкуствения интелект (1

| 10. | си задава въпроса защо системите с ИИ, използвани в демократични процеси, като например избори, не са включени в списъка на високорисковите системи с ИИ; |
| --- | --- |

10.

си задава въпроса защо системите с ИИ, използвани в демократични процеси, като например избори, не са включени в списъка на високорисковите системи с ИИ;

| 11. | призовава високорисковите системи с ИИ да подлежат на същите изисквания за прозрачност и информация за физическите лица, като тези, които се прилагат понастоящем за ползвателите; |
| --- | --- |

11.

призовава високорисковите системи с ИИ да подлежат на същите изисквания за прозрачност и информация за физическите лица, като тези, които се прилагат понастоящем за ползвателите;

| 12. | подчертава големите рискове и последици за правата на човека, свързани с използването на социални класификации; |
| --- | --- |

12.

подчертава големите рискове и последици за правата на човека, свързани с използването на социални класификации;

| 13. | във връзка с това изразява силно скептично отношение към двете ситуации, упоменати в регламента (2), за да се определи кога дадена социална класификация води до увреждащо или неблагоприятно третиране на отделни лица или групи от хора, тъй като е изключително трудно да се установи наличието на такива ситуации. Във връзка с това Комитетът призовава за ясно формулиране на строги предпазни мерки, за да се гарантира, че забраната на практиките за социално класифициране няма да бъде заобикаляна; |
| --- | --- |

13.

във връзка с това изразява силно скептично отношение към двете ситуации, упоменати в регламента (2

| 14. | отбелязва, че в съображенията на регламента се разглеждат по-подробно рисковете, на които са изложени физическите лица в резултат на взаимодействието им с високорискови системи с ИИ в контекста, наред с другото, на образованието, обучението, заетостта, управлението на човешките ресурси, достъпа до самостоятелна заетост или достъпа до и ползването на някои основни частни и обществени услуги; |
| --- | --- |

14.

отбелязва, че в съображенията на регламента се разглеждат по-подробно рисковете, на които са изложени физическите лица в резултат на взаимодействието им с високорискови системи с ИИ в контекста, наред с другото, на образованието, обучението, заетостта, управлението на човешките ресурси, достъпа до самостоятелна заетост или достъпа до и ползването на някои основни частни и обществени услуги;

| 15. | призовава Комисията да проучи по-подробно класифицирането на високорисковите системи с ИИ, предназначени да се използват от публичните органи (3); |
| --- | --- |

15.

призовава Комисията да проучи по-подробно класифицирането на високорисковите системи с ИИ, предназначени да се използват от публичните органи (3

| 16. | призовава за орган, който да може предварително да предоставя съществени консултации относно тълкуването на разпоредбите на регламента, също и във връзка с Общия регламент относно защитата на данните. Това ще повиши правната сигурност и ще намали разходите за проектиране и внедряване на системи с ИИ; |
| --- | --- |

16.

призовава за орган, който да може предварително да предоставя съществени консултации относно тълкуването на разпоредбите на регламента, също и във връзка с Общия регламент относно защитата на данните. Това ще повиши правната сигурност и ще намали разходите за проектиране и внедряване на системи с ИИ;

| 17. | във връзка с това подчертава значението на яснотата при формулирането на регламента, който е от основно значение за изграждането на екосистема на доверие и за премахване на правната несигурност по отношение на разработването и използването на системи с ИИ. По този начин ще се избегнат погрешните тълкувания на предложените изисквания и ще се сведат до минимум рисковете от последващо лошо управление на приложенията с ИИ, с което ще се увеличи максимално ефективността на регламента и надеждността на санкциите. Същевременно и в съответствие с програмата на Европейската комисия за по-добро регулиране от основно значение е ранното откриване и премахване на потенциалните припокривания и/или конфликти със съществуващите правила; |
| --- | --- |

17.

във връзка с това подчертава значението на яснотата при формулирането на регламента, който е от основно значение за изграждането на екосистема на доверие и за премахване на правната несигурност по отношение на разработването и използването на системи с ИИ. По този начин ще се избегнат погрешните тълкувания на предложените изисквания и ще се сведат до минимум рисковете от последващо лошо управление на приложенията с ИИ, с което ще се увеличи максимално ефективността на регламента и надеждността на санкциите. Същевременно и в съответствие с програмата на Европейската комисия за по-добро регулиране от основно значение е ранното откриване и премахване на потенциалните припокривания и/или конфликти със съществуващите правила;

| 18. | отбелязва, че много местни и регионални власти използват едни и същи системи с ИИ за сходни задачи. В по-голямата част от случаите системите са проектирани от частни дружества; |
| --- | --- |

18.

отбелязва, че много местни и регионални власти използват едни и същи системи с ИИ за сходни задачи. В по-голямата част от случаите системите са проектирани от частни дружества;

| 19. | отбелязва, че предложението за регламент не е самостоятелно обособено, що се отнася до гарантирането на правата на гражданите, и че трябва да се разглежда в контекста на действащото законодателство. Поради тази причина държавите членки се насърчават да гарантират, че редовно предприемат необходимите административни мерки, за да могат да посрещат възможностите и рисковете, свързани с използването на ИИ в публичния сектор; |
| --- | --- |

19.

отбелязва, че предложението за регламент не е самостоятелно обособено, що се отнася до гарантирането на правата на гражданите, и че трябва да се разглежда в контекста на действащото законодателство. Поради тази причина държавите членки се насърчават да гарантират, че редовно предприемат необходимите административни мерки, за да могат да посрещат възможностите и рисковете, свързани с използването на ИИ в публичния сектор;

| 20. | посочва, че това означава, че при оценяването на съответствието европейските и националните правила се тълкуват от дружествата и нотифицираните органи и по този начин оказват въздействие върху практиката на местните и регионалните власти, които използват тези системи с ИИ. Това затруднява възможността да се определи до каква степен местната и регионалната политика може да бъде взета предвид в тези системи с ИИ. Поради това Комитетът обръща внимание на специфичните нужди на местните и регионалните власти и на факта, че универсалният подход може да подкопае ефективността на системите с ИИ в отговор на тези нужди. Освен това Комитетът предлага държавите членки да бъдат оправомощени да регулират високорискови системи с ИИ при наложителни и основателни причини от обществен интерес; |
| --- | --- |

20.

посочва, че това означава, че при оценяването на съответствието европейските и националните правила се тълкуват от дружествата и нотифицираните органи и по този начин оказват въздействие върху практиката на местните и регионалните власти, които използват тези системи с ИИ. Това затруднява възможността да се определи до каква степен местната и регионалната политика може да бъде взета предвид в тези системи с ИИ. Поради това Комитетът обръща внимание на специфичните нужди на местните и регионалните власти и на факта, че универсалният подход може да подкопае ефективността на системите с ИИ в отговор на тези нужди. Освен това Комитетът предлага държавите членки да бъдат оправомощени да регулират високорискови системи с ИИ при наложителни и основателни причини от обществен интерес;

| 21. | във връзка с това призовава оценките на съответствието да бъдат прозрачни и достъпни за обществеността. Освен това местните и регионалните власти трябва също така да могат да участват в наблюдението на системите с ИИ, да докладват за тяхното прилагане по места и да допринасят официално за оценката на Европейската комисия на прилагането на регламента; |
| --- | --- |

21.

във връзка с това призовава оценките на съответствието да бъдат прозрачни и достъпни за обществеността. Освен това местните и регионалните власти трябва също така да могат да участват в наблюдението на системите с ИИ, да докладват за тяхното прилагане по места и да допринасят официално за оценката на Европейската комисия на прилагането на регламента;

| 22. | подчертава, че за функционирането на „регулаторния пясъчник“ следва да се създадат подходящи правни, методологични и етични условия, за да се даде възможност за разработването на технологии и изготвянето и оценката на законодателството. Би трябвало също така да бъдат установени ясни критерии за допускане на дружества до „регулаторния пясъчник“. За да се гарантира, че потребителските организации могат да прилагат разпоредбите на Законодателния акт за изкуствения интелект, той трябва да бъде добавен в приложение I към Европейската директива относно представителни искове за защита на колективните интереси на потребителите ((ЕС) 2020/1828); |
| --- | --- |

22.

подчертава, че за функционирането на „регулаторния пясъчник“ следва да се създадат подходящи правни, методологични и етични условия, за да се даде възможност за разработването на технологии и изготвянето и оценката на законодателството. Би трябвало също така да бъдат установени ясни критерии за допускане на дружества до „регулаторния пясъчник“. За да се гарантира, че потребителските организации могат да прилагат разпоредбите на Законодателния акт за изкуствения интелект, той трябва да бъде добавен в приложение I към Европейската директива относно представителни искове за защита на колективните интереси на потребителите ((ЕС) 2020/1828);

Информационни кампании

Информационни кампании

| 23. | подчертава значението на обществените кампании, така че широката общественост да бъде информирана и запозната със съществуването на и ползата от системите с ИИ, както и с потенциалните рискове. Освен това подчертава спешната необходимост от изчерпателна информация за потребителите относно процесите на вземане на решения, управлявани от изкуствен интелект/машини. За тази цел призовава Европейската комисия да предостави финансиране за такива кампании; |
| --- | --- |

23.

подчертава значението на обществените кампании, така че широката общественост да бъде информирана и запозната със съществуването на и ползата от системите с ИИ, както и с потенциалните рискове. Освен това подчертава спешната необходимост от изчерпателна информация за потребителите относно процесите на вземане на решения, управлявани от изкуствен интелект/машини. За тази цел призовава Европейската комисия да предостави финансиране за такива кампании;

Административна тежест

Административна тежест

| 24. | изразява загриженост относно потенциалната административна тежест, която може да породи предложеният регламент. Административната тежест може да възпрепятства малките и средните предприятия, местните и регионалните власти при насърчаването на иновациите и внедряването на системи с ИИ (4); |
| --- | --- |

24.

изразява загриженост относно потенциалната административна тежест, която може да породи предложеният регламент. Административната тежест може да възпрепятства малките и средните предприятия, местните и регионалните власти при насърчаването на иновациите и внедряването на системи с ИИ (4

Пропорционалност и субсидиарност

Пропорционалност и субсидиарност

| 25. | счита, че проектът на регламент е в съответствие с изискванията на принципите на пропорционалност и субсидиарност. Добавената стойност на действията на ЕС в тази област и целесъобразността на избраните от Комисията правни основания са ясни и последователни. В оценката на въздействието е включен отделен раздел относно субсидиарността. Освен това нито един национален парламент не издаде мотивирано становище относно неспазване на принципа на субсидиарност до крайния срок за внасяне на предложения, определен на 2 септември 2021 г. |
| --- | --- |

25.

счита, че проектът на регламент е в съответствие с изискванията на принципите на пропорционалност и субсидиарност. Добавената стойност на действията на ЕС в тази област и целесъобразността на избраните от Комисията правни основания са ясни и последователни. В оценката на въздействието е включен отделен раздел относно субсидиарността. Освен това нито един национален парламент не издаде мотивирано становище относно неспазване на принципа на субсидиарност до крайния срок за внасяне на предложения, определен на 2 септември 2021 г.

Брюксел, 2 декември 2021 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

([62])  Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета от 13 юни 2002 г. относно европейската заповед за арест и процедурите за предаване между държавите членки (ОВ L 190, 18.7.2002 г., стр. 1).

[62]

([62])  Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета от 13 юни 2002 г. относно европейската заповед за арест и процедурите за предаване между държавите членки (ОВ L 190, 18.7.2002 г., стр. 1).

[62]

(1)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12979-Civil-liability-adapting-liability-rules-to-the-digital-age-and-artificial-intelligence/public-consultation_bg.

1

(2)  Член 5, параграф 1, буква в).

2

(3)  Приложение III, член 5, буква a).

3

(4)  Според неотдавнашно проучване, с подкрепата на Европейската комисия (Study to Support an Impact Assessment of Regulatory Requirements for Artificial Intelligence in Europe) (Проучване в подкрепа на оценка на въздействието на регулаторните изисквания за изкуствения интелект в Европа), стр. 12, въз основа на разумни допускания, получаването на сертификат за система с ИИ би могло да струва средно 16 800—23 000 евро, което се равнява приблизително на 10—14 % от разходите за развойна дейност.

4

Study to Support an Impact Assessment of Regulatory Requirements for Artificial Intelligence in Europe)

---