# Europos Sąjungos C 122/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 122 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. kovo 17d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 122

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. kovo 17d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos sisteminės rizikos valdyba |
| 2022/C 122/01 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Bulgarijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Kroatijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Lichtenšteino gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Vengrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | 2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Slovakijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/16) | 28 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos sisteminės rizikos valdyba

2022/C 122/01

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/10)

1

2022/C 122/02

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/11)

9

2022/C 122/03

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Bulgarijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/12)

15

2022/C 122/04

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Kroatijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/13)

18

2022/C 122/05

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Lichtenšteino gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/14)

22

2022/C 122/06

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Vengrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/15)

25

2022/C 122/07

2021 m. gruodžio 2 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Slovakijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, (ESRV/2021/16)

28

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 122/08 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 122/08

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS CENTRINIS BANKAS |
| 2022/C 122/10 | 2022 m. sausio 13 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, kiek tai susiję su pertvarkymu (CON/2022/3) | 33 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

2022/C 122/10

2022 m. sausio 13 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, kiek tai susiję su pertvarkymu (CON/2022/3)

33

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 122/11 | 2022 m. kovo 16 d. Euro kursas | 35 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2022/C 122/11

2022 m. kovo 16 d. Euro kursas

35

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 122/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 36 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 122/13 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 38 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 122/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

36

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 122/13

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos sisteminės rizikos valdyba

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/1

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/10)

(2022/C 122/01)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti reikšmingos įtakos finansų sistemai. Iš praeityje įvykusių finansų krizių matyti, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali labai pakenkti finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo šalutinio poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, grįžtamasis ryšys tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos gali sustiprinti bet kokius neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti reikšmingos įtakos finansų sistemai. Iš praeityje įvykusių finansų krizių matyti, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali labai pakenkti finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo šalutinio poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, grįžtamasis ryšys tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos gali sustiprinti bet kokius neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie spartaus kreditavimo ir investicijų augimo, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Be to, stiprus grįžtamasis ryšys tarp būsto kainų ir kredito gali sukelti sisteminių padarinių. Nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, didesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas – atvirkščiai – gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindami ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie spartaus kreditavimo ir investicijų augimo, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Be to, stiprus grįžtamasis ryšys tarp būsto kainų ir kredito gali sukelti sisteminių padarinių. Nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, didesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas – atvirkščiai – gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindami ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT) susijusios grėsmės gali kelti sisteminę riziką ir daryti tiesioginį ir netiesioginį poveikį finansiniam stabilumui. Tiesioginis poveikis – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, patiriami dėl nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginis poveikis gali būti susijęs su namų ūkio vartojimo pokyčiais arba skolintojų vykdomu finansinio įsiskolinimo mažinimu, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT) susijusios grėsmės gali kelti sisteminę riziką ir daryti tiesioginį ir netiesioginį poveikį finansiniam stabilumui. Tiesioginis poveikis – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, patiriami dėl nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginis poveikis gali būti susijęs su namų ūkio vartojimo pokyčiais arba skolintojų vykdomu finansinio įsiskolinimo mažinimu, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (3) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (3) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (5), ir (arba) skolininku grįstų makroprudencinių priemonių, kurios nustatomos tik nacionalinės teisės aktais, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos, susijusios su naujomis būsto paskolomis, susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (5), ir (arba) skolininku grįstų makroprudencinių priemonių, kurios nustatomos tik nacionalinės teisės aktais, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos, susijusios su naujomis būsto paskolomis, susidarymui;

| (6) | 2019 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės (EEE) lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių (6). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, keliančias sisteminės rizikos finansiniam stabilumui, ir penkioms šalims, tarp kurių yra ir Vokietija, pateikti įspėjimus (7); |
| --- | --- |

(6)

2019 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės (EEE) lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių (6). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, keliančias sisteminės rizikos finansiniam stabilumui, ir penkioms šalims, tarp kurių yra ir Vokietija, pateikti įspėjimus (7);

| (7) | 2019 m. Vokietijos GPNT rinkoje nustatytos pagrindinės grėsmės buvo susijusios su reikšmingu miesto vietovių būsto kainų pervertinimu ir plačiai paplitusia ir greita būsto kainų dinamika, įskaitant kai kuriuos būsto paskolų teikimo standartų švelnėjimo požymius, nepaisant to, kad dėl didelių duomenų spragų nebuvo galimybių susidaryti aiškaus bendro vaizdo; |
| --- | --- |

(7)

2019 m. Vokietijos GPNT rinkoje nustatytos pagrindinės grėsmės buvo susijusios su reikšmingu miesto vietovių būsto kainų pervertinimu ir plačiai paplitusia ir greita būsto kainų dinamika, įskaitant kai kuriuos būsto paskolų teikimo standartų švelnėjimo požymius, nepaisant to, kad dėl didelių duomenų spragų nebuvo galimybių susidaryti aiškaus bendro vaizdo;

| (8) | ESRV neseniai užbaigė papildomą sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens su GPNT susijusių grėsmių vertinimą. Iš šio vertinimo rezultatų matyti, kad kai kurios šalys, 2019 m. rugsėjo mėn. gavusios konkrečius įspėjimus, ėmėsi papildomų veiksmų atitinkamoms grėsmėms pašalinti. Visų pirma pažymėtina, kad Čekijos Respublika patvirtino skolininkų grįstų priemonių teisinę sistemą, Vokietija nustatė duomenų apie naujų būsto paskolų namų ūkiams teikimo standartus rinkimo teisinį pagrindą, Prancūzija aktyvavo skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio ribas, Islandija sugriežtino paskolos ir turto vertės (LTV) santykio ribas, o Norvegija sugriežtino savo sisteminės rizikos rezervo normą. Tačiau, atsižvelgdama į didėjančias grėsmes, veiksmus, kurių ėmėsi kai kurios šalys, ESRV įvertino kaip nepakankamus; |
| --- | --- |

(8)

ESRV neseniai užbaigė papildomą sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens su GPNT susijusių grėsmių vertinimą. Iš šio vertinimo rezultatų matyti, kad kai kurios šalys, 2019 m. rugsėjo mėn. gavusios konkrečius įspėjimus, ėmėsi papildomų veiksmų atitinkamoms grėsmėms pašalinti. Visų pirma pažymėtina, kad Čekijos Respublika patvirtino skolininkų grįstų priemonių teisinę sistemą, Vokietija nustatė duomenų apie naujų būsto paskolų namų ūkiams teikimo standartus rinkimo teisinį pagrindą, Prancūzija aktyvavo skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio ribas, Islandija sugriežtino paskolos ir turto vertės (LTV) santykio ribas, o Norvegija sugriežtino savo sisteminės rizikos rezervo normą. Tačiau, atsižvelgdama į didėjančias grėsmes, veiksmus, kurių ėmėsi kai kurios šalys, ESRV įvertino kaip nepakankamus;

| (9) | 2020 m. prasidėjęs COVID-19 pandemijos protrūkis ir su tuo susijusi krizė nesukėlė cikliško būsto rinkų susitraukimo. Po laipsniško augimo laikotarpio, esant mažoms palūkanų normoms, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis bendromis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(9)

2020 m. prasidėjęs COVID-19 pandemijos protrūkis ir su tuo susijusi krizė nesukėlė cikliško būsto rinkų susitraukimo. Po laipsniško augimo laikotarpio, esant mažoms palūkanų normoms, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis bendromis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (10) | dėl Vokietijos pažymėtina, kad šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad, nepaisant 2017 m. sukurtos skolininku grįstų priemonių teisinės sistemos, kurią sudarė ribotas skaičius priemonių (LTV santykio riba ir amortizacijos reikalavimas), nė viena iš priemonių nebuvo aktyvuota siekiant pašalinti GPNT sektoriuje vidutinės trukmės laikotarpiu susikaupusias grėsmes. ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad pagal dabartinę teisinę sistemą nebuvo įvykdyti esamų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(10)

dėl Vokietijos pažymėtina, kad šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad, nepaisant 2017 m. sukurtos skolininku grįstų priemonių teisinės sistemos, kurią sudarė ribotas skaičius priemonių (LTV santykio riba ir amortizacijos reikalavimas), nė viena iš priemonių nebuvo aktyvuota siekiant pašalinti GPNT sektoriuje vidutinės trukmės laikotarpiu susikaupusias grėsmes. ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad pagal dabartinę teisinę sistemą nebuvo įvykdyti esamų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo reikalavimai;

| (11) | iš ESRV vertinimo taip pat matyti, kad būsto kainos didėja platesniu mastu ir apima miesto bei kaimo vietoves. Todėl, remiantis esamais įverčiais, galima daryti išvadą, kad Vokietijoje būsto kainos yra aukštos ir vis labiau pervertinamos. Dėl išsamių duomenų apie skolinimo standartus būsto paskoloms teikti trūkumo dabar sudėtinga atlikti išsamią grėsmių analizę, nors buvo imtasi veiksmų duomenims nuo 2023 m. rinkti pagal 2021 m. įsigaliojusį nacionalinį reglamentą dėl duomenų apie būsto paskolas rinkimo. Pastaruoju metu prieinamoje informacijoje pateikiama įvairių duomenų apie skolinimo standartų būsto paskoloms teikti raidą. Nors iš euro zonos bankų skolinimo apžvalgos (BLS) matyti, kad kredito būstui pirkti sąlygos 2020 m. dar labiau sugriežtėjo, tačiau alternatyvūs privačiojo sektoriaus duomenų šaltiniai (8) rodo, kad paskolų paraiškų su aukštu LTV santykiu, dalis 2020 m. toliau didėjo. Kitas Vokietijos institucijoms prieinamas alternatyvus privačiojo sektoriaus duomenų šaltinis, kuriame saugomi duomenys apie faktinius sandorius, reprezentatyviai atspindinčius dalį visos rinkos, patvirtina, kad LTV santykis per paskutinį dešimtmetį kai kuriais atžvilgiais padidėjo. Be to, kaip matyti iš BLS, prasidėjus krizei, LTV santykis sumažėjo. Iš šių duomenų taip pat matyti, kad šio amžiaus antrojo dešimtmečio pirmojoje pusėje DSTI santykis ir terminai sumažėjo, o antrojoje pusėje vėl padidėjo. Kita vertus, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykis stabiliai didėjo nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

(11)

iš ESRV vertinimo taip pat matyti, kad būsto kainos didėja platesniu mastu ir apima miesto bei kaimo vietoves. Todėl, remiantis esamais įverčiais, galima daryti išvadą, kad Vokietijoje būsto kainos yra aukštos ir vis labiau pervertinamos. Dėl išsamių duomenų apie skolinimo standartus būsto paskoloms teikti trūkumo dabar sudėtinga atlikti išsamią grėsmių analizę, nors buvo imtasi veiksmų duomenims nuo 2023 m. rinkti pagal 2021 m. įsigaliojusį nacionalinį reglamentą dėl duomenų apie būsto paskolas rinkimo. Pastaruoju metu prieinamoje informacijoje pateikiama įvairių duomenų apie skolinimo standartų būsto paskoloms teikti raidą. Nors iš euro zonos bankų skolinimo apžvalgos (BLS) matyti, kad kredito būstui pirkti sąlygos 2020 m. dar labiau sugriežtėjo, tačiau alternatyvūs privačiojo sektoriaus duomenų šaltiniai (8) rodo, kad paskolų paraiškų su aukštu LTV santykiu, dalis 2020 m. toliau didėjo. Kitas Vokietijos institucijoms prieinamas alternatyvus privačiojo sektoriaus duomenų šaltinis, kuriame saugomi duomenys apie faktinius sandorius, reprezentatyviai atspindinčius dalį visos rinkos, patvirtina, kad LTV santykis per paskutinį dešimtmetį kai kuriais atžvilgiais padidėjo. Be to, kaip matyti iš BLS, prasidėjus krizei, LTV santykis sumažėjo. Iš šių duomenų taip pat matyti, kad šio amžiaus antrojo dešimtmečio pirmojoje pusėje DSTI santykis ir terminai sumažėjo, o antrojoje pusėje vėl padidėjo. Kita vertus, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykis stabiliai didėjo nuo 2009 m.;

| (12) | be to, Vokietija, reaguodama į COVID-19 krizę, sumažino anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) normą, tačiau kitomis kapitalu grįstomis priemonėmis nepasinaudojo, kad pašalintų esamas grėsmes, atsirandančias GPNT sektoriuje, ir skatintų finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

(12)

be to, Vokietija, reaguodama į COVID-19 krizę, sumažino anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) normą, tačiau kitomis kapitalu grįstomis priemonėmis nepasinaudojo, kad pašalintų esamas grėsmes, atsirandančias GPNT sektoriuje, ir skatintų finansinį stabilumą;

| (13) | atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, visų pirma į duomenis apie būsto kainų pervertinimą, ESRV priėjo prie išvados, kad reikėtų aktyvuoti skolininku grįstas priemones, siekiant pašalinti vidutinės trukmės grėsmes Vokietijos GPNT sektoriuje. Todėl Vokietijos institucijos turėtų nedelsdamos aktyvuoti teisiškai privalomą arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomą LTV santykio ribą, kad, atsižvelgiant į būsto kainų pervertinimą, būtų užtikrinti patikimi skolinimo standartai. Be to, kapitalu grįstos priemonės, pvz., CCyB arba sektorinio sisteminės rizikos rezervo (SSyRB) aktyvavimas, juo papildant LTV santykio priemonę, padidintų Vokietijos bankų sektoriaus atsparumą GPNT sektoriuje kylančioms grėsmėms, kurios gali būti jau susikaupusios, atsižvelgiant į tebesitęsiantį būsto kainų pervertinimą ir neužtikrintumą dėl pastaraisiais metais teiktoms hipotekos paskoloms taikytų skolinimo standartų. Be to, tinkamas teisiškai privalomų arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomų su pajamomis susijusių priemonių rinkinys galėtų padidinti LTV santykiui taikomos ribos veiksmingumą šalinant bet kokias grėsmes, susijusias su GPNT finansavimu. Todėl Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą reikėtų papildyti pajamomis grįstomis priemonėmis ir atitinkamai pritaikyti, kad skolininku grįstas priemones būtų galima taikyti savalaikiškiau, taip išvengiant grėsmių kaupimosi, |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, visų pirma į duomenis apie būsto kainų pervertinimą, ESRV priėjo prie išvados, kad reikėtų aktyvuoti skolininku grįstas priemones, siekiant pašalinti vidutinės trukmės grėsmes Vokietijos GPNT sektoriuje. Todėl Vokietijos institucijos turėtų nedelsdamos aktyvuoti teisiškai privalomą arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomą LTV santykio ribą, kad, atsižvelgiant į būsto kainų pervertinimą, būtų užtikrinti patikimi skolinimo standartai. Be to, kapitalu grįstos priemonės, pvz., CCyB arba sektorinio sisteminės rizikos rezervo (SSyRB) aktyvavimas, juo papildant LTV santykio priemonę, padidintų Vokietijos bankų sektoriaus atsparumą GPNT sektoriuje kylančioms grėsmėms, kurios gali būti jau susikaupusios, atsižvelgiant į tebesitęsiantį būsto kainų pervertinimą ir neužtikrintumą dėl pastaraisiais metais teiktoms hipotekos paskoloms taikytų skolinimo standartų. Be to, tinkamas teisiškai privalomų arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomų su pajamomis susijusių priemonių rinkinys galėtų padidinti LTV santykiui taikomos ribos veiksmingumą šalinant bet kokias grėsmes, susijusias su GPNT finansavimu. Todėl Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą reikėtų papildyti pajamomis grįstomis priemonėmis ir atitinkamai pritaikyti, kad skolininku grįstas priemones būtų galima taikyti savalaikiškiau, taip išvengiant grėsmių kaupimosi,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. LTV santykio riba

Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama nustatyti teisiškai privalomą ribą, taikomą LTV santykiui, siekiant Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje sumažinti grėsmes, keliančias riziką finansų stabilumui ir galinčioms sukelti rimtų neigiamų pasekmių realiajai ekonomikai. Jei pagal Vokietijos teisę to neįmanoma padaryti, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama aktyvuoti teisiškai neprivalomą ribą, taikomą LTV santykiui, kad būtų pasiekti rekomendacijoje nustatyti tikslai.

B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama aktyvuoti tinkamas kapitalu grįstas priemones, taip užtikrinant kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Vokietijoje, atsparumą ir papildant A rekomendacijoje nurodytą LTV santykiui taikomą ribą, kad Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje būtų sumažintos grėsmės, keliančios riziką finansiniam stabilumui.

C rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi, teisinė sistema

Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama užtikrinti, kad esama skolininku grįstų priemonių teisinė sistema apimtų bent jau šias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones:

| a) | DTI santykiui taikomas ribas ir DSTI santykiui taikomas ribas; |
| --- | --- |

a)

DTI santykiui taikomas ribas ir DSTI santykiui taikomas ribas;

| b) | LTV santykiui taikomas ribas; |
| --- | --- |

b)

LTV santykiui taikomas ribas;

| c) | terminams taikomas ribas ir |
| --- | --- |

c)

terminams taikomas ribas ir

| d) | amortizacijos reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

amortizacijos reikalavimus.

D rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

| 1. | Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama vidutinės trukmės laikotarpiu atidžiai stebėti grėsmes, susijusias su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekinėms paskoloms teikti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama, atsižvelgiant į stebėsenos, atliktos pagal D rekomendacijos 1 punktą, rezultatus ir siekiant užkirsti kelią pertekliniam kredito rizikos kaupimuisi, aktyvuoti teisiškai privalomas su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, pvz., DTI santykio arba DSTI santykio ribas. Jei pagal Vokietijos teisę to neįmanoma padaryti, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama aktyvuoti teisiškai neprivalomas su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, kad būtų pasiekti rekomendacijoje nustatyti tikslai. |
| --- | --- |

2.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

| 1. | Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:






  a) | atitinkamos institucijos – institucijos, kurioms pavesta iš dalies keisti skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą, aktyvuoti skolininku grįstas priemones, stebėti sisteminę riziką arba aktyvuoti kapitalu grįstas priemones Vokietijoje; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

atitinkamos institucijos – institucijos, kurioms pavesta iš dalies keisti skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą, aktyvuoti skolininku grįstas priemones, stebėti sisteminę riziką arba aktyvuoti kapitalu grįstas priemones Vokietijoje;

| b) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

b)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| c) | kapitalu grįstos priemonės – bet kokie nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti kredito įstaigai, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir (arba) ją sumažinti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 2 straipsnio c punkte, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124, 164 arba 458 straipsnius arba Direktyvos (ES) 2013/36 VII antraštinės dalies 4 skyrių, pvz., anticiklinį kapitalo rezervą arba sektorinį sisteminės rizikos rezervą; |
| --- | --- |

c)

kapitalu grįstos priemonės – bet kokie nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti kredito įstaigai, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir (arba) ją sumažinti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 2 straipsnio c punkte, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124, 164 arba 458 straipsnius arba Direktyvos (ES) 2013/36 VII antraštinės dalies 4 skyrių, pvz., anticiklinį kapitalo rezervą arba sektorinį sisteminės rizikos rezervą;

| d) | kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte; |
| --- | --- |

d)

kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;

| e) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, taikomos skolininkams, įskaitant LTV santykio, DTI santykio, DSTI santykio ribas, terminų ribas ir amortizacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

e)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, taikomos skolininkams, įskaitant LTV santykio, DTI santykio, DSTI santykio ribas, terminų ribas ir amortizacijos reikalavimus;

| f) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu ir bendrų metinių skolininko disponuojamųjų pajamų paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

f)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu ir bendrų metinių skolininko disponuojamųjų pajamų paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| g) | skolos tvarkymo išlaidų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinių bendrų skolos tvarkymo išlaidų ir bendrų metinių skolininko disponuojamųjų pajamų paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

g)

skolos tvarkymo išlaidų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinių bendrų skolos tvarkymo išlaidų ir bendrų metinių skolininko disponuojamųjų pajamų paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| h) | skolos tvarkymo išlaidos – bendra palūkanų ir grąžinamos pagrindinės paskolos dalies suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienus metus); |
| --- | --- |

h)

skolos tvarkymo išlaidos – bendra palūkanų ir grąžinamos pagrindinės paskolos dalies suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienus metus);

| i) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

i)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė paskolos sandorio sudarymo metu;

| j) | amortizacijos reikalavimai – su paskolos grąžinimo tvarkaraščiu susijusios priemonės. |
| --- | --- |

j)

amortizacijos reikalavimai – su paskolos grąžinimo tvarkaraščiu susijusios priemonės.

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | aktyvuojant A rekomendacijoje, B rekomendacijoje ir D rekomendacijoje numatytas skolininku grįstas priemones arba kapitalu grįstas priemones, jas kalibruojant ir laipsniškai įgyvendinant reikėtų atsižvelgti į Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklus, taip pat į bet kokį galimą poveikį su jomis susijusių sąnaudų ir naudos požiūriais; |
| --- | --- |

b)

aktyvuojant A rekomendacijoje, B rekomendacijoje ir D rekomendacijoje numatytas skolininku grįstas priemones arba kapitalu grįstas priemones, jas kalibruojant ir laipsniškai įgyvendinant reikėtų atsižvelgti į Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklus, taip pat į bet kokį galimą poveikį su jomis susijusių sąnaudų ir naudos požiūriais;

| c) | konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai nustatyti priede. |
| --- | --- |

c)

konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai nustatyti priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pagrįsti, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta. Pranešimuose turi būti pateikiama bent ši informacija:






  a) | veiksmų, kurių imtasi, esmė ir tvarkaraštis; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

veiksmų, kurių imtasi, esmė ir tvarkaraštis;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti, vertinimas, įskaitant naujų hipotekos paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, terminus ir amortizacijos profilį, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, įgyvendintų veiksmų poveikis, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti, vertinimas, įskaitant naujų hipotekos paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, terminus ir amortizacijos profilį, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, įgyvendintų veiksmų poveikis, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus pagrindimas, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta arba nuo šios rekomendacijos nukrypta, įskaitant visus vėlavimus. |
| --- | --- |

c)

išsamus pagrindimas, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta arba nuo šios rekomendacijos nukrypta, įskaitant visus vėlavimus.

3.   Tolesnių veiksmų tvarkaraštis

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatai privalo informuoti Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ESRV apie veiksmus, kurių jie ėmėsi įgyvendindami šią rekomendaciją arba pagrįsti, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta. Adresatų prašoma tokią informaciją pateikti laikantis šių terminų:

| 1. | A rekomendacija

  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. A rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi nustatant privalomą ribą, taikomą LTV santykiui, siekiant Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje sumažinti grėsmes, keliančias riziką finansiniam stabilumui. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą. |
| --- | --- |

1.

A rekomendacija

Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. A rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi nustatant privalomą ribą, taikomą LTV santykiui, siekiant Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje sumažinti grėsmes, keliančias riziką finansiniam stabilumui. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

| 2. | B rekomendacija

  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. B rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių įgyvendinimo. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą. |
| --- | --- |

2.

B rekomendacija

Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. B rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių įgyvendinimo. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

| 3. | C rekomendacija

  Iki 2025 m. birželio 30 d. C rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti galutinę ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą, įskaitant paaiškinimą, kuri institucija ar institucijos turi priimti sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nustatytas skolininku grįstas priemones. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą. |
| --- | --- |

3.

C rekomendacija

Iki 2025 m. birželio 30 d. C rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti galutinę ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą, įskaitant paaiškinimą, kuri institucija ar institucijos turi priimti sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nustatytas skolininku grįstas priemones. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

| 4. | D rekomendacija

  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. D rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti vidutinės trukmės laikotarpiu stebėseną ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi tokioms grėsmėms pašalinti. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą. |
| --- | --- |

4.

D rekomendacija

Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. D rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti vidutinės trukmės laikotarpiu stebėseną ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi tokioms grėsmėms pašalinti. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams – koordinuos ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus išsamiau paaiškins tolesnių veiksmų tvarką ir tvarkaraštį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams – koordinuos ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus išsamiau paaiškins tolesnių veiksmų tvarką ir tvarkaraštį;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą jiems paprašius ir pateiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. |
| --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą jiems paprašius ir pateiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktą informaciją apie veiksmus ir pagrindimus ir, jei reikės, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas tinkamai nepagrindė, kodėl veiksmų nesiėmė. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

4

(5)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms , kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

5

(6)  Žr. Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries, ESRV, 2019 m. rugsėjo mėn., paskelbta ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries

(7)  2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2019/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 366, 2019 10 30, p. 45).

7

(8)  Informaciją pateikė paskolų brokerių platforma, kurios duomenys vis dėlto gali nebūti visapusiškai reprezentatyvūs Vokietijos hipotekos rinkos duomenys.

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

PRIEDAS

REKOMENDACIJAI TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ APRAŠAS

A rekomendacija. LTV santykio riba

A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Aktyvuodami paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui taikomą ribą, adresatai turėtų stengtis neleisti susikaupti reikšmingam kiekiui hipotekos paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dėl kurių, neįvykdžius paskolos įsipareigojimų ir kartu dėl susiklosčiusių nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų padidėjus skolos tvarkymo išlaidoms arba GPNT rinkoje įvykus nepalankių pokyčių, gali būti patirta kredito nuostolių, arba neleisti tokių paskolų daliai didėti. |
| --- | --- |

1.

Aktyvuodami paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui taikomą ribą, adresatai turėtų stengtis neleisti susikaupti reikšmingam kiekiui hipotekos paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dėl kurių, neįvykdžius paskolos įsipareigojimų ir kartu dėl susiklosčiusių nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų padidėjus skolos tvarkymo išlaidoms arba GPNT rinkoje įvykus nepalankių pokyčių, gali būti patirta kredito nuostolių, arba neleisti tokių paskolų daliai didėti.

| 2. | Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti tų priemonių veiksmingumas ir atsirasti rizikos kitose srityse, visų pirma užtikrindami, kad priemonės būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, kurios buvo suteiktos paskolas gavusiems fiziniams asmenims , ir, kiek tai būtina, visų kitų tipų skolininkams. |
| --- | --- |

2.

Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti tų priemonių veiksmingumas ir atsirasti rizikos kitose srityse, visų pirma užtikrindami, kad priemonės būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, kurios buvo suteiktos paskolas gavusiems fiziniams asmenims , ir, kiek tai būtina, visų kitų tipų skolininkams.

| 3. | Prieš aktyvuojant LTV santykiui taikomą ribą, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus kad tas priemones būtų galima tinkamai kalibruoti ir laipsniškai taikyti. |
| --- | --- |

3.

Prieš aktyvuojant LTV santykiui taikomą ribą, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus kad tas priemones būtų galima tinkamai kalibruoti ir laipsniškai taikyti.

| 4. | Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes, po LTV santykiui taikomos ribos aktyvavimo, gali prireikti šią ribą sugriežtinti arba nustatyti papildomas skolininku grįstas priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

4.

Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes, po LTV santykiui taikomos ribos aktyvavimo, gali prireikti šią ribą sugriežtinti arba nustatyti papildomas skolininku grįstas priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

| 5. | Aktyvuodami arba kalibruodami LTV santykiui taikomą ribą, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurių tvarkymo išlaidas namų ūkiai galiausiai dengs iš savo pajamų, nepriklausomai nuo paskolų formos. |
| --- | --- |

5.

Aktyvuodami arba kalibruodami LTV santykiui taikomą ribą, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurių tvarkymo išlaidas namų ūkiai galiausiai dengs iš savo pajamų, nepriklausomai nuo paskolų formos.

B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Aktyvuodami kapitalu grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užtikrinti kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Vokietijoje, atsparumą, jei pasireikštų sisteminė su GPNT susijusi rizika, kuri galėtų sukelti tiesioginius ir netiesioginius kredito nuostolius, atsirandančius dėl hipotekinių paskolų arba dėl sumažėjusio namų ūkių, paėmusių būsto paskolas, vartojimo. |
| --- | --- |

1.

Aktyvuodami kapitalu grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užtikrinti kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Vokietijoje, atsparumą, jei pasireikštų sisteminė su GPNT susijusi rizika, kuri galėtų sukelti tiesioginius ir netiesioginius kredito nuostolius, atsirandančius dėl hipotekinių paskolų arba dėl sumažėjusio namų ūkių, paėmusių būsto paskolas, vartojimo.

| 2. | Prieš aktyvuojant kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus, siekiant nustatyti, ar tokių priemonių aktyvavimas būtų tinkamas. |
| --- | --- |

2.

Prieš aktyvuojant kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus, siekiant nustatyti, ar tokių priemonių aktyvavimas būtų tinkamas.

| 3. | Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes po kapitalu grįstų priemonių aktyvavimo gali prireikti, šias priemones sugriežtinti arba nustatyti papildomas makroprudencines priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

3.

Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes po kapitalu grįstų priemonių aktyvavimo gali prireikti, šias priemones sugriežtinti arba nustatyti papildomas makroprudencines priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

C rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi, teisinė sistema

C rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinėje sistemoje turėtų būti užtikrinama, kad:






  a) | įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui galiojančios ribos ir terminų ribos būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, suteiktoms visų tipų skolininkams, siekiant išvengti bet kokio ribų apėjimo, ir šios ribos visų pirma turėtų būti taikomos paskolas gavusiems fiziniams asmenims, taip pat visų kitų tipų skolininkams, jei pagal finansavimo struktūras šios ribos turi būti jiems taikomos siekiant išvengti ribų apėjimo; |
| --- | --- | --- |

1.

Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinėje sistemoje turėtų būti užtikrinama, kad:

a)

įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui galiojančios ribos ir terminų ribos būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, suteiktoms visų tipų skolininkams, siekiant išvengti bet kokio ribų apėjimo, ir šios ribos visų pirma turėtų būti taikomos paskolas gavusiems fiziniams asmenims, taip pat visų kitų tipų skolininkams, jei pagal finansavimo struktūras šios ribos turi būti jiems taikomos siekiant išvengti ribų apėjimo;

| b) | Vokietijos institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, gali veiksmingai ir siekdamos prevencinių tikslų aktyvuoti visas teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, kartu institucijoms suteikiamas būtinas lankstumas, kad, remiantis nustatytomis grėsmėmis, būtų galima parengti tokias priemones. |
| --- | --- |

b)

Vokietijos institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, gali veiksmingai ir siekdamos prevencinių tikslų aktyvuoti visas teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, kartu institucijoms suteikiamas būtinas lankstumas, kad, remiantis nustatytomis grėsmėmis, būtų galima parengti tokias priemones.

| 2. | Vokietijos teisinės sistemos, susijusios su skolininku grįstomis priemonėmis, pakeitimai turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2024 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

2.

Vokietijos teisinės sistemos, susijusios su skolininku grįstomis priemonėmis, pakeitimai turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2024 m. birželio 1 d.

D rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

D rekomendacijos 1 punktui taikomi šie atitikties kriterijai.

Stebėdami grėsmes, susijusias su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir vidutinės trukmės laikotarpio skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti, adresatai turėtų stebėti naujas hipotekos paskolas imančių skolininkų grupę, kuriai kyla didelė rizika, kad šie skolininkai nebus pajėgūs grąžinti paskolą arba reguliariai mokėti skolos tvarkymo išlaidas, reikšmingai nesumažinę savo vartojimo , jei susiklostytų nepalankios ekonominės ar finansinės sąlygos, padidėtų jų skolos tvarkymo išlaidos arba GPNT rinkoje įvyktų nepalankių pokyčių.

D rekomendacijos 2 punktui taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Aktyvuodami su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis neleisti, kad naujas hipotekos paskolas imtų reikšmingas skaičius skolininkų, kurių atžvilgiu kyla rizikos, kad šie skolininkai nebus pajėgūs paskolos grąžinti arba reguliariai mokėti skolos tvarkymo išlaidas, reikšmingai nesumažinę savo vartojimo, jei susiklostytų nepalankios ekonominės ar finansinės sąlygos, padidėtų skolos tvarkymo išlaidos arba GPNT rinkoje įvyktų nepalankių pokyčių, arba neleisti, kad tokių skolininkų dalis didėtų. |
| --- | --- |

1.

Aktyvuodami su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis neleisti, kad naujas hipotekos paskolas imtų reikšmingas skaičius skolininkų, kurių atžvilgiu kyla rizikos, kad šie skolininkai nebus pajėgūs paskolos grąžinti arba reguliariai mokėti skolos tvarkymo išlaidas, reikšmingai nesumažinę savo vartojimo, jei susiklostytų nepalankios ekonominės ar finansinės sąlygos, padidėtų skolos tvarkymo išlaidos arba GPNT rinkoje įvyktų nepalankių pokyčių, arba neleisti, kad tokių skolininkų dalis didėtų.

| 2. | Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti jų veiksmingumas ir atsirasti rizika kitose srityse, visų pirma užtikrinant, kad priemonės būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, suteiktoms paskolas gavusiems fiziniams asmenims ir, kiek tai būtina, visų kitų tipų skolininkams. |
| --- | --- |

2.

Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti jų veiksmingumas ir atsirasti rizika kitose srityse, visų pirma užtikrinant, kad priemonės būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, suteiktoms paskolas gavusiems fiziniams asmenims ir, kiek tai būtina, visų kitų tipų skolininkams.

| 3. | Prieš aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus, kad tas priemones būtų galima tinkamai kalibruoti ir laipsnišką taikyti. |
| --- | --- |

3.

Prieš aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus, kad tas priemones būtų galima tinkamai kalibruoti ir laipsnišką taikyti.

| 4. | Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes po su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimo gali prireikti šias priemones sugriežtinti arba nustatyti papildomas skolininku grįstas priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

4.

Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes po su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimo gali prireikti šias priemones sugriežtinti arba nustatyti papildomas skolininku grįstas priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

| 5. | Aktyvuodami ar kalibruodami su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurių tvarkymo išlaidas namų ūkiai galiausiai turi dengti iš savo pajamų, nepriklausomai nuo paskolų formos. |
| --- | --- |

5.

Aktyvuodami ar kalibruodami su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurių tvarkymo išlaidas namų ūkiai galiausiai turi dengti iš savo pajamų, nepriklausomai nuo paskolų formos.

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/9

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/11)

(2022/C 122/02)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti reikšmingos įtakos finansų sistemai. Iš praeityje įvykusių finansų krizių matyti, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali labai pakenkti finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo šalutinio poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina bet kokius neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti reikšmingos įtakos finansų sistemai. Iš praeityje įvykusių finansų krizių matyti, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali labai pakenkti finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo šalutinio poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina bet kokius neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie spartaus kreditavimo ir investicijų augimo, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi dėl šios priežasties išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie spartaus kreditavimo ir investicijų augimo, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi dėl šios priežasties išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT) susijusios grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir daryti tiesioginį ir netiesioginį poveikį finansiniam stabilumui. Tiesioginis poveikis – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginis poveikis gali būti susijęs su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT) susijusios grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir daryti tiesioginį ir netiesioginį poveikį finansiniam stabilumui. Tiesioginis poveikis – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginis poveikis gali būti susijęs su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (3) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (3) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (5), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (5), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių GPNT sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (6). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, tarp kurių yra ir Austrija, pateikti įspėjimus (7); |
| --- | --- |

(6)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių GPNT sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (6). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, tarp kurių yra ir Austrija, pateikti įspėjimus (7);

| (7) | pagrindinės grėsmės, nustatytos Austrijos GPNT rinkoje 2016 m., buvo spartus GPNT kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat tolesnio skolinimo standartų švelninimo rizika; |
| --- | --- |

(7)

pagrindinės grėsmės, nustatytos Austrijos GPNT rinkoje 2016 m., buvo spartus GPNT kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat tolesnio skolinimo standartų švelninimo rizika;

| (8) | nuo 2018 m. Austrijos nacionalinės institucijos naudojo komunikacijos priemones, kad užtikrintų prudencinio skolinimo standartus, kurie buvo paremti tvirtesne makroprudencinės priežiūros veikla. Savo vėlesnėje ataskaitoje dėl šalių, kurioms 2016 m. buvo pateikti įspėjimai dėl vidutinės trukmės grėsmių GPNT sektoriuje (8), ESRV pripažino, kad Austrijos nacionalinių institucijų nustatytos priemonės gali padėti veiksmingai šalinti vis platesniu mastu atsirandančias grėsmes. Tačiau ESRV taip pat pažymėjo, kad Austrijos nacionalinėms institucijoms 2017 m. buvo suteikti įgaliojimai nustatyti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, kuriomis būtų galima pasinaudoti, jei padaugėtų naujų grėsmių; |
| --- | --- |

(8)

nuo 2018 m. Austrijos nacionalinės institucijos naudojo komunikacijos priemones, kad užtikrintų prudencinio skolinimo standartus, kurie buvo paremti tvirtesne makroprudencinės priežiūros veikla. Savo vėlesnėje ataskaitoje dėl šalių, kurioms 2016 m. buvo pateikti įspėjimai dėl vidutinės trukmės grėsmių GPNT sektoriuje (8), ESRV pripažino, kad Austrijos nacionalinių institucijų nustatytos priemonės gali padėti veiksmingai šalinti vis platesniu mastu atsirandančias grėsmes. Tačiau ESRV taip pat pažymėjo, kad Austrijos nacionalinėms institucijoms 2017 m. buvo suteikti įgaliojimai nustatyti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, kuriomis būtų galima pasinaudoti, jei padaugėtų naujų grėsmių;

| (9) | ESRV neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių. Šiomis aplinkybėmis ESRV nustatė, kad tam tikros vidutinės trukmės grėsmės yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir šios rizikos keliamos problemos nėra iki galo pašalintos; |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių. Šiomis aplinkybėmis ESRV nustatė, kad tam tikros vidutinės trukmės grėsmės yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir šios rizikos keliamos problemos nėra iki galo pašalintos;

| (10) | 2020 m. prasidėjęs COVID-19 pandemijos protrūkis ir su tuo susijusi krizė nelėmė cikliško būsto rinkų susitraukimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis bendromis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. prasidėjęs COVID-19 pandemijos protrūkis ir su tuo susijusi krizė nelėmė cikliško būsto rinkų susitraukimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis bendromis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (11) | dėl Austrijos pažymėtina, kad iš šio naujausio vertinimo paaiškėjo, kad po vidutinio augimo laikotarpio, realiosios būsto kainos didėjo greičiau ir viršijo realiųjų disponuojamųjų pajamų augimą. Be to, pastoviai didėjo skolinimas namų ūkiams. Iš ESRV vertinimo taip pat matyti, kad nuo 2019 m. rugsėjo mėn. realiųjų būsto kainų augimas 2021 m. pirmąjį ketvirtį paspartėjo ir viršijo realiųjų disponuojamųjų pajamų augimą tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į šias tendencijas ir remiantis Austrijos nacionalinio banko įverčiais, pažymėtina, kad 2021 m. pirmąjį ketvirtį būsto kainų pervertinimas toliau didėjo. Realusis skolinimas namų ūkiams būstui pirkti nuo 2019 m. pastoviai didėjo. 2021 m. birželio mėn. Austrijos finansų rinkos stabilumo valdybos pranešime (9) nurodyta, kad hipotekinėms paskoloms taikomi standartai atsižvelgiant į paskolos ir turto vertės (LTV) santykį ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykį pastaruoju metu toliau didėjo, palyginti su penkerių metų vidurkiu, ir kad skolinimo taikant padidintas šių santykių vertes dalis buvo esminė; |
| --- | --- |

(11)

dėl Austrijos pažymėtina, kad iš šio naujausio vertinimo paaiškėjo, kad po vidutinio augimo laikotarpio, realiosios būsto kainos didėjo greičiau ir viršijo realiųjų disponuojamųjų pajamų augimą. Be to, pastoviai didėjo skolinimas namų ūkiams. Iš ESRV vertinimo taip pat matyti, kad nuo 2019 m. rugsėjo mėn. realiųjų būsto kainų augimas 2021 m. pirmąjį ketvirtį paspartėjo ir viršijo realiųjų disponuojamųjų pajamų augimą tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į šias tendencijas ir remiantis Austrijos nacionalinio banko įverčiais, pažymėtina, kad 2021 m. pirmąjį ketvirtį būsto kainų pervertinimas toliau didėjo. Realusis skolinimas namų ūkiams būstui pirkti nuo 2019 m. pastoviai didėjo. 2021 m. birželio mėn. Austrijos finansų rinkos stabilumo valdybos pranešime (9) nurodyta, kad hipotekinėms paskoloms taikomi standartai atsižvelgiant į paskolos ir turto vertės (LTV) santykį ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykį pastaruoju metu toliau didėjo, palyginti su penkerių metų vidurkiu, ir kad skolinimo taikant padidintas šių santykių vertes dalis buvo esminė;

| (12) | laikomasi nuomonės, kad dabartinis politikos derinys tik iš dalies yra tinkamas ir iš dalies pakankamas didėjančioms grėsmėms pašalinti. Be to, Austrija papildomai nesinaudojo kapitalu grįstomis priemonėmis, kad pašalintų esamas grėsmes ir skatintų finansinį stabilumą. Be to, Austrijos GPNT sektoriuje nustatytos grėsmės nevisiškai atsispindėjo hipotekinėms paskoloms taikomuose rizikos koeficientuose, kuriuos naudojo vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą taikančios kredito įstaigos apskaičiuodamos kapitalo reikalavimus; |
| --- | --- |

(12)

laikomasi nuomonės, kad dabartinis politikos derinys tik iš dalies yra tinkamas ir iš dalies pakankamas didėjančioms grėsmėms pašalinti. Be to, Austrija papildomai nesinaudojo kapitalu grįstomis priemonėmis, kad pašalintų esamas grėsmes ir skatintų finansinį stabilumą. Be to, Austrijos GPNT sektoriuje nustatytos grėsmės nevisiškai atsispindėjo hipotekinėms paskoloms taikomuose rizikos koeficientuose, kuriuos naudojo vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą taikančios kredito įstaigos apskaičiuodamos kapitalo reikalavimus;

| (13) | atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, ESRV priėjo prie išvados, kad dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo padidėtų Austrijos GPNT sektoriuje jau nustatytų priemonių, skirtų tinkamam vidutinės trukmės grėsmėms šalinti, veiksmingumas. Visais atvejais, kai nustatoma, kad tokių privalomų skolininku grįstų priemonių nepakanka veiksmingai šalinant vidutinės trukmės grėsmes, reikėtų apsvarstyti galimybę įgyvendinti kapitalu grįstas priemones, pvz., priemones, skirtas IRB rizikos koeficientams, susijusiems su GPNT pozicijomis, didinti, sektorių sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę arba anticiklinį kapitalo rezervą. Šiomis priemonėmis būtų padidintas Austrijos bankų sektoriaus atsparumas rizikai, kuri galėjo susikaupti, pvz., dominuojantis būsto kainų pervertinimas ir pastaraisiais metais kai kuriais atžvilgiais sušvelninti hipotekinėms paskoloms taikomi skolinimo standartai, |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, ESRV priėjo prie išvados, kad dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo padidėtų Austrijos GPNT sektoriuje jau nustatytų priemonių, skirtų tinkamam vidutinės trukmės grėsmėms šalinti, veiksmingumas. Visais atvejais, kai nustatoma, kad tokių privalomų skolininku grįstų priemonių nepakanka veiksmingai šalinant vidutinės trukmės grėsmes, reikėtų apsvarstyti galimybę įgyvendinti kapitalu grįstas priemones, pvz., priemones, skirtas IRB rizikos koeficientams, susijusiems su GPNT pozicijomis, didinti, sektorių sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę arba anticiklinį kapitalo rezervą. Šiomis priemonėmis būtų padidintas Austrijos bankų sektoriaus atsparumas rizikai, kuri galėjo susikaupti, pvz., dominuojantis būsto kainų pervertinimas ir pastaraisiais metais kai kuriais atžvilgiais sušvelninti hipotekinėms paskoloms taikomi skolinimo standartai,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

Rekomenduojama, kad atitinkamos institucijos aktyvuotų teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, siekiant sumažinti grėsmes Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriui, kurios yra rizikos finansiniam stabilumui šaltinis.

B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

Rekomenduojama, kad atitinkamos institucijos aktyvuotų arba sugriežtintų kapitalu grįstas priemones, kad užtikrintų kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Austrijoje, atsparumą ir papildytų skolininku grįstas priemones mažinant grėsmes Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, kurios yra rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir tai daryti visais atvejais nustačius, kad tokios skolininku grįstos priemonės nebūtų pakankamai veiksmingos šalinant vidutinės trukmės grėsmes.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

| 1. | Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:






  a) | atitinkamos institucijos – institucijos, kurioms patikėta aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones arba kapitalu grįstas priemones Austrijoje; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

atitinkamos institucijos – institucijos, kurioms patikėta aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones arba kapitalu grįstas priemones Austrijoje;

| b) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams, įskaitant LTV santykio, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio, DSTI santykio apribojimus, terminus ir amortizacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams, įskaitant LTV santykio, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio, DSTI santykio apribojimus, terminus ir amortizacijos reikalavimus;

| c) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

c)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| d) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

d)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| e) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

e)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| f) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus); |
| --- | --- |

f)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

| g) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

g)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

| h) | amortizacijos reikalavimai – su paskolos grąžinimo tvarkaraščiu susijusios priemonės; |
| --- | --- |

h)

amortizacijos reikalavimai – su paskolos grąžinimo tvarkaraščiu susijusios priemonės;

| i) | kapitalu grįstos priemonės – bet kokie nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti kredito įstaigai, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir (arba) ją sumažinti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 2 straipsnio c punkte, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124, 164 arba 458 straipsnius arba Direktyvos (ES) 2013/36 VII antraštinės dalies 4 skyrių, pvz., anticiklinį kapitalo rezervą arba sektorių sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę; |
| --- | --- |

i)

kapitalu grįstos priemonės – bet kokie nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti kredito įstaigai, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir (arba) ją sumažinti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 2 straipsnio c punkte, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124, 164 arba 458 straipsnius arba Direktyvos (ES) 2013/36 VII antraštinės dalies 4 skyrių, pvz., anticiklinį kapitalo rezervą arba sektorių sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę;

| j) | kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte. |
| --- | --- |

j)

kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte.

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir (arba) kapitalu grįstas priemones, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atliekamas atsižvelgiant į Austrijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

b)

aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir (arba) kapitalu grįstas priemones, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atliekamas atsižvelgiant į Austrijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| c) | konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai nustatyti priede. |
| --- | --- |

c)

konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai nustatyti priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent jau:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir tvarkaraštį; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir tvarkaraštį;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus ir amortizacijos profilį, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (10) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus ir amortizacijos profilį, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (10) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų tvarkaraštis

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatai privalo informuoti Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ESRV apie veiksmus, kurių jie ėmėsi įgyvendindami šią rekomendaciją arba pagrįsti bet kokį neveikimą. Adresatų prašoma tokią informaciją pateikti laikantis šių terminų:

| 1. | A rekomendacija







  a) | Iki 2023 m. birželio 30 d. ir 2025 m. birželio 30 d. A rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie bet kokius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo. Jeigu daugiau nei viena institucija turi pareigą imtis veiksmų, kad pašalintų nustatytas grėsmes, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą. |
| --- | --- | --- |

1.

A rekomendacija

a)

Iki 2023 m. birželio 30 d. ir 2025 m. birželio 30 d. A rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie bet kokius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo. Jeigu daugiau nei viena institucija turi pareigą imtis veiksmų, kad pašalintų nustatytas grėsmes, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

| 2. | B rekomendacija

  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir 2025 m. birželio 30 d. B rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie bet kokius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių įgyvendinimo. Jeigu daugiau nei viena institucija turi pareigą imtis veiksmų, kad pašalintų nustatytas grėsmes, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą. |
| --- | --- |

2.

B rekomendacija

Iki 2023 m. birželio 30 d. ir 2025 m. birželio 30 d. B rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie bet kokius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių įgyvendinimo. Jeigu daugiau nei viena institucija turi pareigą imtis veiksmų, kad pašalintų nustatytas grėsmes, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir tvarkaraštį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir tvarkaraštį;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą jiems paprašius, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. |
| --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą jiems paprašius, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

4

(5)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

5

(6)  Žr. Vulnerabilities in the EU residential real estate sector, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu.

6

Vulnerabilities in the EU residential real estate sector

(7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

7

(8)  Žr. papildomas atskaitas apie šalis, kurios 2016 m. gavo ESRV įspėjimus dėl vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2019 m. rugsėjo mėn., skelbiama ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu.

8

(9)  Pranešimas spaudai dėl Finansų rinkos stabilumo valdybos 28-ojo posėdžio, skelbiamas FMSG interneto svetainėje adresu https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

10

---

PRIEDAS

REKOMENDACIJAI TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

A rekomendacija. Teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Aktyvuodami teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užkirsti kelią reikšmingai arba didėjančiai daliai:






  a) | naujų hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT), dėl kurio gali būti patirti kredito nuostoliai, jei jie nebūtų vykdomi ir tuo pat metu sumažėtų būsto kainos; |
| --- | --- | --- |

1.

Aktyvuodami teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užkirsti kelią reikšmingai arba didėjančiai daliai:

a)

naujų hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT), dėl kurio gali būti patirti kredito nuostoliai, jei jie nebūtų vykdomi ir tuo pat metu sumažėtų būsto kainos;

| b) | naujas hipotekines paskolas imančių skolininkų, kuriems kyla didelė nesugebėjimo grąžinti arba aptarnauti savo skolą rizika reguliariai ir reikšmingai nesumažinant savo vartojimo susidarius nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms, padidėjus jų paskolos aptarnavimo išlaidoms arba atsiradus neigiamoms tendencijoms GPNT rinkoje. |
| --- | --- |

b)

naujas hipotekines paskolas imančių skolininkų, kuriems kyla didelė nesugebėjimo grąžinti arba aptarnauti savo skolą rizika reguliariai ir reikšmingai nesumažinant savo vartojimo susidarius nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms, padidėjus jų paskolos aptarnavimo išlaidoms arba atsiradus neigiamoms tendencijoms GPNT rinkoje.

| 2. | Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti jų veiksmingumas ir atsirasti rizika kitose srityse, visų pirma užtikrinant, kad teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės būtų taikomos visų tipų skolininkams suteiktoms paskoloms, kurias suteikė visų tipų skolintojai. |
| --- | --- |

2.

Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti jų veiksmingumas ir atsirasti rizika kitose srityse, visų pirma užtikrinant, kad teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės būtų taikomos visų tipų skolininkams suteiktoms paskoloms, kurias suteikė visų tipų skolintojai.

| 3. | Prieš aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Austrijos ekonominių ir finansinių ciklų padėtį, siekiant nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą. |
| --- | --- |

3.

Prieš aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Austrijos ekonominių ir finansinių ciklų padėtį, siekiant nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą.

| 4. | Prieš aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir siekiant nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą, adresatai turėtų atsižvelgti į dabar nustatytų skolininku grįstų priemonių pasirinkimą ir kalibravimą, ir taip užtikrinti didesnį Austrijoje nustatytų grėsmių mažinimą. |
| --- | --- |

4.

Prieš aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir siekiant nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą, adresatai turėtų atsižvelgti į dabar nustatytų skolininku grįstų priemonių pasirinkimą ir kalibravimą, ir taip užtikrinti didesnį Austrijoje nustatytų grėsmių mažinimą.

| 5. | Aktyvavus teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, jas gali prireikti sugriežtinti arba nustatyti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų pašalintos Austrijoje nustatytos grėsmės. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų skolininku grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

5.

Aktyvavus teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, jas gali prireikti sugriežtinti arba nustatyti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų pašalintos Austrijoje nustatytos grėsmės. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų skolininku grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

| 6. | Aktyvuodami ar kalibruodami teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurias namų ūkiai turi aptarnauti naudodami savo pajamas, nepaisant paskolų formos, t. y. paskolas būsto bendrovėms vertinant kaip namų ūkio skolą. |
| --- | --- |

6.

Aktyvuodami ar kalibruodami teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurias namų ūkiai turi aptarnauti naudodami savo pajamas, nepaisant paskolų formos, t. y. paskolas būsto bendrovėms vertinant kaip namų ūkio skolą.

B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Aktyvuodami papildomas ar sugriežtindami esamas kapitalu grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užtikrinti kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Austrijoje, atsparumą, jei pasireikštų sisteminė su GPNT susijusi rizika, kuri galėtų sukelti tiesioginius ir netiesioginius kredito nuostolius, atsirandančius dėl hipotekinių paskolų arba dėl sumažėjusio namų ūkių, paėmusių būsto paskolas, vartojimo. |
| --- | --- |

1.

Aktyvuodami papildomas ar sugriežtindami esamas kapitalu grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užtikrinti kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Austrijoje, atsparumą, jei pasireikštų sisteminė su GPNT susijusi rizika, kuri galėtų sukelti tiesioginius ir netiesioginius kredito nuostolius, atsirandančius dėl hipotekinių paskolų arba dėl sumažėjusio namų ūkių, paėmusių būsto paskolas, vartojimo.

| 2. | Prieš aktyvuojant papildomas arba sugriežtinant esamas kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Austrijos padėtį ekonominių ir finansinių ciklų atžvilgiu ir teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių, kurios aktyvuotos laikantis A rekomendacijos, pakankamumą, kad būtų pašalintos vidutinės trukmės grėsmės ir siekiant nustatyti, ar būtų tinkama aktyvuoti ar sugriežtinti kapitalu grįstas priemones. |
| --- | --- |

2.

Prieš aktyvuojant papildomas arba sugriežtinant esamas kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Austrijos padėtį ekonominių ir finansinių ciklų atžvilgiu ir teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių, kurios aktyvuotos laikantis A rekomendacijos, pakankamumą, kad būtų pašalintos vidutinės trukmės grėsmės ir siekiant nustatyti, ar būtų tinkama aktyvuoti ar sugriežtinti kapitalu grįstas priemones.

| 3. | Aktyvavus papildomas kapitalu grįstas priemones arba sugriežtinus esamas priemones, gali prireikti dar labiau sugriežtinti priemones arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų pašalintos Austrijoje nustatytos grėsmės. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

3.

Aktyvavus papildomas kapitalu grįstas priemones arba sugriežtinus esamas priemones, gali prireikti dar labiau sugriežtinti priemones arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų pašalintos Austrijoje nustatytos grėsmės. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/15

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Bulgarijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/12)

(2022/C 122/03)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3straipsnio 2 dalies c punktą ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | būsto sektorius yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius, būstas sudaro didžiąją namų ūkio turto dalį, jam tenka didžiausia bankų skolinimo dalis. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai sudaro didelę bankų balanso dalį. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas – tai užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būsto sektorius yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius, būstas sudaro didžiąją namų ūkio turto dalį, jam tenka didžiausia bankų skolinimo dalis. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai sudaro didelę bankų balanso dalį. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas – tai užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu GPNT rinkoje vykstančių nepalankių pokyčių. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu GPNT rinkoje vykstančių nepalankių pokyčių. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir nesuderintos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir nesuderintos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui;

| (4) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį didindami grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau šias grėsmes didino ir struktūriniai veiksniai. Šie struktūriniai veiksniai gali būti nepakankama būsto pasiūla, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitų politikos sričių priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones ir padėti veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį didindami grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau šias grėsmes didino ir struktūriniai veiksniai. Šie struktūriniai veiksniai gali būti nepakankama būsto pasiūla, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitų politikos sričių priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones ir padėti veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Po laipsniško augimo laikotarpio ir esant mažoms palūkanų normoms, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(5)

dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Po laipsniško augimo laikotarpio ir esant mažoms palūkanų normoms, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (6) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių; |
| --- | --- |

(6)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių;

| (7) | šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Bulgarijoje:






  a) | realiosios būsto kainos per pastaruosius dvejus metus Bulgarijoje didėjo nuosaikiai – metinis jų augimo vidurkis iki 2020 m. vidurio sudarė apytiksliai 3,5 %. Vėliau, nuo 2021 m. vidurio realiųjų būsto kainų augimas paspartėjo iki maždaug 7 %, tačiau jis taip pat atspindi bazės efektą, susijusį su mažesniu būsto kainų augimu pirmąjį 2020 m. pusmetį. Iš Bulgarijos nacionalinio banko parengtų įverčių matyti, kad 2020 m. pabaigoje būsto kainos buvo šiek tiek pervertintos; |
| --- | --- | --- |

(7)

šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Bulgarijoje:

a)

realiosios būsto kainos per pastaruosius dvejus metus Bulgarijoje didėjo nuosaikiai – metinis jų augimo vidurkis iki 2020 m. vidurio sudarė apytiksliai 3,5 %. Vėliau, nuo 2021 m. vidurio realiųjų būsto kainų augimas paspartėjo iki maždaug 7 %, tačiau jis taip pat atspindi bazės efektą, susijusį su mažesniu būsto kainų augimu pirmąjį 2020 m. pusmetį. Iš Bulgarijos nacionalinio banko parengtų įverčių matyti, kad 2020 m. pabaigoje būsto kainos buvo šiek tiek pervertintos;

| b) | kartu reikėtų pažymėti, kad metinis paskolų būstui pirkti augimas pastaraisiais metais Bulgarijoje gerokai padidėjo ir 2021 m. rugpjūčio mėn. pasiekė 13 % realiąja verte; |
| --- | --- |

b)

kartu reikėtų pažymėti, kad metinis paskolų būstui pirkti augimas pastaraisiais metais Bulgarijoje gerokai padidėjo ir 2021 m. rugpjūčio mėn. pasiekė 13 % realiąja verte;

| c) | remiantis Europos bankininkystės institucijos duomenimis, neveiksnios paskolos Bulgarijos GPNT sektoriuje 2021 m. antrąjį ketvirtį sudarė 5,3 % (3). Tuo pačiu metu didelis šių paskolų padengimo lygis (48,1 %, kai visos Sąjungos vidurkis yra 25,7 %) yra svarbus riziką mažinantis veiksnys; |
| --- | --- |

c)

remiantis Europos bankininkystės institucijos duomenimis, neveiksnios paskolos Bulgarijos GPNT sektoriuje 2021 m. antrąjį ketvirtį sudarė 5,3 % (3). Tuo pačiu metu didelis šių paskolų padengimo lygis (48,1 %, kai visos Sąjungos vidurkis yra 25,7 %) yra svarbus riziką mažinantis veiksnys;

| d) | atsižvelgiant į šias aplinkybes, pažymėtina, kad Bulgarijos namų ūkių įsiskolinimas yra santykinai mažas, tačiau per COVID-19 pandemiją kai kuriais atžvilgiais padidėjo. Be to, namų savininkų, turinčių hipoteką, dalis yra labai maža. Todėl hipotekos paskolų portfelis Bulgarijoje yra santykinai mažas ir sudaro iš viso 27 % BVP (t. y. įskaitant įmonių paskolas, užtikrintas komerciniu nekilnojamuoju turtu), kai visos Sąjungos vidurkis 2020 m. buvo 52 %. Tačiau daugumai paskolų taikomos kintamosios palūkanų normos, todėl dideli palūkanų normų pokyčiai kelia grėsmę namų ūkiams; |
| --- | --- |

d)

atsižvelgiant į šias aplinkybes, pažymėtina, kad Bulgarijos namų ūkių įsiskolinimas yra santykinai mažas, tačiau per COVID-19 pandemiją kai kuriais atžvilgiais padidėjo. Be to, namų savininkų, turinčių hipoteką, dalis yra labai maža. Todėl hipotekos paskolų portfelis Bulgarijoje yra santykinai mažas ir sudaro iš viso 27 % BVP (t. y. įskaitant įmonių paskolas, užtikrintas komerciniu nekilnojamuoju turtu), kai visos Sąjungos vidurkis 2020 m. buvo 52 %. Tačiau daugumai paskolų taikomos kintamosios palūkanų normos, todėl dideli palūkanų normų pokyčiai kelia grėsmę namų ūkiams;

| e) | taip pat reikėtų pažymėti, kad Bulgarijoje veikiantys bankai turi santykinai didelį kiekį nuosavųjų lėšų ir jų 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas 2020 m. gruodžio mėn. siekė 24 %. Todėl, jeigu su GPNT rinka susijusios grėsmės toliau didėtų, dideli bankų sektoriaus absorbavimo pajėgumai turėtų padėti švelninti galinčią kauptis riziką finansiniam stabilumui. Kitas bankų sektoriui būdingas aspektas yra tai, kad kredito rizikos pozicijoms dažniausiai taikomas standartizuotas rizikos vertinimo metodas, o tai padeda mažinti galimą su GPNT susijusią riziką. Pagal riziką įvertinto turto dalis, palyginti su visu turtu, tebėra didesnė nei 50 %. Atitinkamai bankų, kurie GPNT paskoloms namų ūkiams taiko standartizuotą metodą, faktinis rizikos koeficientas yra 48 %, o bankų, taikančių vidaus reitingus, faktinis rizikos koeficientas yra 25 %; |
| --- | --- |

e)

taip pat reikėtų pažymėti, kad Bulgarijoje veikiantys bankai turi santykinai didelį kiekį nuosavųjų lėšų ir jų 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas 2020 m. gruodžio mėn. siekė 24 %. Todėl, jeigu su GPNT rinka susijusios grėsmės toliau didėtų, dideli bankų sektoriaus absorbavimo pajėgumai turėtų padėti švelninti galinčią kauptis riziką finansiniam stabilumui. Kitas bankų sektoriui būdingas aspektas yra tai, kad kredito rizikos pozicijoms dažniausiai taikomas standartizuotas rizikos vertinimo metodas, o tai padeda mažinti galimą su GPNT susijusią riziką. Pagal riziką įvertinto turto dalis, palyginti su visu turtu, tebėra didesnė nei 50 %. Atitinkamai bankų, kurie GPNT paskoloms namų ūkiams taiko standartizuotą metodą, faktinis rizikos koeficientas yra 48 %, o bankų, taikančių vidaus reitingus, faktinis rizikos koeficientas yra 25 %;

| f) | palyginti apskritai su visomis Sąjungos šalimis, pažymėtina, kad nors hipotekos paskolų dalis bankų portfeliuose yra nedidelė, o namų ūkių įsiskolinimo lygis dabar yra mažas, palankios hipotekinio finansavimo sąlygos vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų sukelti būsto kainų ir hipotekinio kredito spiralės riziką. Viena vertus, didėjančios būsto kainos reiškia, kad nekilnojamojo turto paskolų įkaito vertė yra didesnė, todėl skolininkai įgyja galimybę imti didesnes paskolas. Kita vertus, būsto kainos paprastai didėja vykstant teigiamiems makroekonominiams pokyčiams, todėl kredito teikėjai gali imti švelninti skolinimo standartus. Tuo pačiu metu nekilnojamojo turto paskolų pasiūlos didėjimas gali daryti papildomą spaudimą būsto kainų didėjimui. Vidutinės trukmės laikotarpiu dėl tokios spiralės gali susiformuoti kreditavimo sukeltas būsto kainų burbulas ir gali pernelyg išaugti namų ūkių įsiskolinimas; |
| --- | --- |

f)

palyginti apskritai su visomis Sąjungos šalimis, pažymėtina, kad nors hipotekos paskolų dalis bankų portfeliuose yra nedidelė, o namų ūkių įsiskolinimo lygis dabar yra mažas, palankios hipotekinio finansavimo sąlygos vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų sukelti būsto kainų ir hipotekinio kredito spiralės riziką. Viena vertus, didėjančios būsto kainos reiškia, kad nekilnojamojo turto paskolų įkaito vertė yra didesnė, todėl skolininkai įgyja galimybę imti didesnes paskolas. Kita vertus, būsto kainos paprastai didėja vykstant teigiamiems makroekonominiams pokyčiams, todėl kredito teikėjai gali imti švelninti skolinimo standartus. Tuo pačiu metu nekilnojamojo turto paskolų pasiūlos didėjimas gali daryti papildomą spaudimą būsto kainų didėjimui. Vidutinės trukmės laikotarpiu dėl tokios spiralės gali susiformuoti kreditavimo sukeltas būsto kainų burbulas ir gali pernelyg išaugti namų ūkių įsiskolinimas;

| g) | ESRV pripažįsta, kad Bulgarijoje nustatyta keletas priemonių, kuriomis mažinamos dabartinės GPNT grėsmės. Visų pirma teigiama anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) norma yra tinkama priemonė, padedanti spręsti su sparčiu kredito augimu susijusias grėsmes, kurios buvo plačiai paplitusios sektoriuose, ir padidinti bankų sektoriaus atsparumą. 2021 m. rugsėjo mėn. buvo nuspręsta, kad anticiklinio kapitalo rezervo norma nuo 2022 m. spalio 1 d. bus padidinta nuo 0,5 % iki 1 %. ESRV taip pat pažymi, kad Bulgarijoje 2019 m. buvo nustatyta skolininku grįstų priemonių teisinė sistema ir kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (4) bankų, kurie taiko standartizuotą metodą, hipotekos paskoloms, kurių paskolos ir turto vertės santykis yra santykinai didesnis, yra taikoma rizikos koeficiento apatinė riba. Pozicijos daliai, kuri užtikrinama įkeistu gyvenamosios paskirties turtu, kurio vertė neviršija 70 % įkaito vertės, taikomas 35 % koeficientas; |
| --- | --- |

g)

ESRV pripažįsta, kad Bulgarijoje nustatyta keletas priemonių, kuriomis mažinamos dabartinės GPNT grėsmės. Visų pirma teigiama anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) norma yra tinkama priemonė, padedanti spręsti su sparčiu kredito augimu susijusias grėsmes, kurios buvo plačiai paplitusios sektoriuose, ir padidinti bankų sektoriaus atsparumą. 2021 m. rugsėjo mėn. buvo nuspręsta, kad anticiklinio kapitalo rezervo norma nuo 2022 m. spalio 1 d. bus padidinta nuo 0,5 % iki 1 %. ESRV taip pat pažymi, kad Bulgarijoje 2019 m. buvo nustatyta skolininku grįstų priemonių teisinė sistema ir kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (4) bankų, kurie taiko standartizuotą metodą, hipotekos paskoloms, kurių paskolos ir turto vertės santykis yra santykinai didesnis, yra taikoma rizikos koeficiento apatinė riba. Pozicijos daliai, kuri užtikrinama įkeistu gyvenamosios paskirties turtu, kurio vertė neviršija 70 % įkaito vertės, taikomas 35 % koeficientas;

| h) | žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos priemonių rinkinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Be dabar taikomų kapitalu grįstų priemonių, būtų tinkama nustatyti skolininku grįstas priemones, siekiant iš anksto užkirsti kelią galimam būsto kainų ir hipotekos kredito spiralės susidarymui; |
| --- | --- |

h)

žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos priemonių rinkinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Be dabar taikomų kapitalu grįstų priemonių, būtų tinkama nustatyti skolininku grįstas priemones, siekiant iš anksto užkirsti kelią galimam būsto kainų ir hipotekos kredito spiralės susidarymui;

| (8) | aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Bulgarijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklą, taip pat į bet kokį galimą poveikį sąnaudų ir naudos požiūriais, |
| --- | --- |

(8)

aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Bulgarijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklą, taip pat į bet kokį galimą poveikį sąnaudų ir naudos požiūriais,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Bulgarijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje kelia sisteminės rizikos finansiniam stabilumui ir gali sukelti rimtų neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didelis hipotekos paskolų augimas, būsto kainų pervertinimo požymiai ir skolininku grįstų priemonių nebuvimas – dėl viso to gali kauptis su GPNT sektoriumi susijusi rizika.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  Europos bankininkystės institucijos rizikos valdymo sistema, prieinama interneto svetainėje adresu https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/risk-dashboard.

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/18

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Kroatijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/13)

(2022/C 122/04)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3straipsnio 2 dalies c punktą ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė bankų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė bankų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui;

| (4) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie struktūriniai veiksniai gali būti būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie struktūriniai veiksniai gali būti būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šiose šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(5)

dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šiose šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (6) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių; |
| --- | --- |

(6)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių;

| (7) | šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Kroatijoje:






  a) | po užsitęsusio korekcijos laikotarpio ir vangaus augimo, realiųjų būsto kainų augimas kasmet spartėjo ir 2019 m. pradžioje pasiekė 8 %. Nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pradžios būsto kainų dinamika išliko stabili. Remiantis Hrvatska narodna banka įverčiais, būsto kainos vis labiau nukrypsta nuo ilgalaikių fundamentalių būsto kainų; |
| --- | --- | --- |

(7)

šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Kroatijoje:

a)

po užsitęsusio korekcijos laikotarpio ir vangaus augimo, realiųjų būsto kainų augimas kasmet spartėjo ir 2019 m. pradžioje pasiekė 8 %. Nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pradžios būsto kainų dinamika išliko stabili. Remiantis Hrvatska narodna banka įverčiais, būsto kainos vis labiau nukrypsta nuo ilgalaikių fundamentalių būsto kainų;

| b) | būsto kainoms įvairūs paklausos ir pasiūlos veiksniai gali daryti skirtingą poveikį visuose Kroatijos regionuose. Pirma, kai kuriuose regionuose didelę būsto paklausos dalį patenkino užsienio pirkėjai (apytiksliai 10 % visų būstų, remiantis Hrvatska narodna banka duomenimis). Remiantis Hrvatska narodna banka duomenimis, bendras sudaromų sandorių skaičius po COVID-19 pandemijos protrūkio buvo mažesnis, tačiau užsienio pirkėjų dalis išliko tokia pat kaip ir iki krizės. Antra, 2020 m. Kroatiją sukrėtė du žemės drebėjimai. Abu jie įvyko Zagrebo regione ir sunaikino pastatus. Šie įvykiai atskleidė kai kuriuos pastatų, pastatytų iki XX amžiaus 7-ojo dešimtmečio (t. y. iki to laiko, kai Kroatijoje buvo nustatyti antiseisminiai standartai), kokybės standartų trūkumus. Todėl dėl santykinai mažesnio kai kurių šių pastatų likvidumo gali sumažėti būstų, dėl kurių sudaromi sandoriai, rinka, o bendras būsto kainų lygis gali padidėti. Tuo pat metu laipsniškas sugriautų pastatų atstatymas, kurio išlaidos, remiantis skaičiavimais, sudarė 23 % 2020 m. bendrojo vidaus produkto (BVP), gali sukelti būsto kainų infliaciją dėl aktyvesnės statybos veiklos ir jos teigiamo poveikio ekonomikai. Galiausiai 2020 m. Kroatijos vyriausybė pratęsė būsto subsidijų schemos galiojimą, kuri buvo įgyvendinama nuo 2017 m. pabaigos ir pagal kurią mažiau išsivysčiusiuose regionuose pirmą kartą būstą perkantiems pirkėjams taikomas didesnis subsidijos lygis; |
| --- | --- |

b)

būsto kainoms įvairūs paklausos ir pasiūlos veiksniai gali daryti skirtingą poveikį visuose Kroatijos regionuose. Pirma, kai kuriuose regionuose didelę būsto paklausos dalį patenkino užsienio pirkėjai (apytiksliai 10 % visų būstų, remiantis Hrvatska narodna banka duomenimis). Remiantis Hrvatska narodna banka duomenimis, bendras sudaromų sandorių skaičius po COVID-19 pandemijos protrūkio buvo mažesnis, tačiau užsienio pirkėjų dalis išliko tokia pat kaip ir iki krizės. Antra, 2020 m. Kroatiją sukrėtė du žemės drebėjimai. Abu jie įvyko Zagrebo regione ir sunaikino pastatus. Šie įvykiai atskleidė kai kuriuos pastatų, pastatytų iki XX amžiaus 7-ojo dešimtmečio (t. y. iki to laiko, kai Kroatijoje buvo nustatyti antiseisminiai standartai), kokybės standartų trūkumus. Todėl dėl santykinai mažesnio kai kurių šių pastatų likvidumo gali sumažėti būstų, dėl kurių sudaromi sandoriai, rinka, o bendras būsto kainų lygis gali padidėti. Tuo pat metu laipsniškas sugriautų pastatų atstatymas, kurio išlaidos, remiantis skaičiavimais, sudarė 23 % 2020 m. bendrojo vidaus produkto (BVP), gali sukelti būsto kainų infliaciją dėl aktyvesnės statybos veiklos ir jos teigiamo poveikio ekonomikai. Galiausiai 2020 m. Kroatijos vyriausybė pratęsė būsto subsidijų schemos galiojimą, kuri buvo įgyvendinama nuo 2017 m. pabaigos ir pagal kurią mažiau išsivysčiusiuose regionuose pirmą kartą būstą perkantiems pirkėjams taikomas didesnis subsidijos lygis;

| c) | nepaisant to, kad, pasak Hrvatska narodna banka, apytiksliai tik pusė būsto sandorių finansuojami banko kreditais, realus hipotekinio kredito augimas 2019 m. antrąjį pusmetį didėjo, ypač tai pasakytina apie 2020 m. 2021 m. sausio – rugpjūčio mėn. jis vidutiniškai sudarė 7,5 %. Šią dinamiką tam tikru mastu paskatino vyriausybės būsto subsidijų schema, kurią įgyvendinant subsidijuojamų paskolų dalis padidėjo nuo 18 % 2019 m. iki 35 % 2020 m.; |
| --- | --- |

c)

nepaisant to, kad, pasak Hrvatska narodna banka, apytiksliai tik pusė būsto sandorių finansuojami banko kreditais, realus hipotekinio kredito augimas 2019 m. antrąjį pusmetį didėjo, ypač tai pasakytina apie 2020 m. 2021 m. sausio – rugpjūčio mėn. jis vidutiniškai sudarė 7,5 %. Šią dinamiką tam tikru mastu paskatino vyriausybės būsto subsidijų schema, kurią įgyvendinant subsidijuojamų paskolų dalis padidėjo nuo 18 % 2019 m. iki 35 % 2020 m.;

| d) | iš Hrvatska narodna banka surinktų duomenų apie hipotekinio skolinimo standartus matyti, kad didelės naujų paskolų dalies paskolos ir turto vertės (LTV) santykis 2021 m. pirmąjį pusmetį buvo didesnis nei 90 %. Dauguma šių paskolų buvo vyriausybės subsidijuojamos paskolos, kurių LTV santykis paprastai buvo 90–100 %. Apytiksliai 10 % naujų paskolų LTV viršijo 100 %. Apytiksliai ketvirtadalis naujų paskolų taip pat buvo išduotos taikant didesnį nei 40 % skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (LSTI) santykį. Be to, kai kurių iš šių naujų paskolų LTV taip pat buvo daugiau nei 90 %. Taip pat pažymėtina, kad per 2021 m. pirmąjį pusmetį kai kurių šių naujų paskolų terminas viršijo 30 metų; |
| --- | --- |

d)

iš Hrvatska narodna banka surinktų duomenų apie hipotekinio skolinimo standartus matyti, kad didelės naujų paskolų dalies paskolos ir turto vertės (LTV) santykis 2021 m. pirmąjį pusmetį buvo didesnis nei 90 %. Dauguma šių paskolų buvo vyriausybės subsidijuojamos paskolos, kurių LTV santykis paprastai buvo 90–100 %. Apytiksliai 10 % naujų paskolų LTV viršijo 100 %. Apytiksliai ketvirtadalis naujų paskolų taip pat buvo išduotos taikant didesnį nei 40 % skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (LSTI) santykį. Be to, kai kurių iš šių naujų paskolų LTV taip pat buvo daugiau nei 90 %. Taip pat pažymėtina, kad per 2021 m. pirmąjį pusmetį kai kurių šių naujų paskolų terminas viršijo 30 metų;

| e) | atsižvelgiant į šias aplinkybes ir palyginti su likusioje Sąjungoje veikiančiais bankais, Kroatijoje veikiančių bankų nuosavų lėšų lygis buvo santykinai didelis. 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas 2020 m. gruodžio mėn. siekė 25 %. Hipotekinių paskolų, kurioms taikomas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, rizikos koeficientų vidurkis 2021 m. birželio mėn. sudarė 38 %. Šių paskolų dalis sudarė apytiksliai 12 % Kroatijos rinkos. Dauguma kredito įstaigų taiko standartizuotą metodą ir GPNT pozicijoms priskiria lengvatinius rizikos koeficientus, kaip tai leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (3), tačiau tokiu atveju jos privalo įvykdyti griežtesnius to reglamento 124 straipsnyje nustatytus kriterijus. 2021 m. birželio mėn. kredito įstaigų, kurios taiko standartizuotą metodą, rizikos koeficientų vidurkis siekė 42 %; |
| --- | --- |

e)

atsižvelgiant į šias aplinkybes ir palyginti su likusioje Sąjungoje veikiančiais bankais, Kroatijoje veikiančių bankų nuosavų lėšų lygis buvo santykinai didelis. 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas 2020 m. gruodžio mėn. siekė 25 %. Hipotekinių paskolų, kurioms taikomas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, rizikos koeficientų vidurkis 2021 m. birželio mėn. sudarė 38 %. Šių paskolų dalis sudarė apytiksliai 12 % Kroatijos rinkos. Dauguma kredito įstaigų taiko standartizuotą metodą ir GPNT pozicijoms priskiria lengvatinius rizikos koeficientus, kaip tai leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (3), tačiau tokiu atveju jos privalo įvykdyti griežtesnius to reglamento 124 straipsnyje nustatytus kriterijus. 2021 m. birželio mėn. kredito įstaigų, kurios taiko standartizuotą metodą, rizikos koeficientų vidurkis siekė 42 %;

| f) | tuo pat metu Kroatijos namų ūkių įsiskolinimas yra santykinai mažas, palyginti su kitomis Sąjungos šalimis. 2020 m. namų ūkių paskolos realiosiomis kainomis padidėjo, tačiau ne tokiais dideliais tempais, palyginti su būsto paskolomis. Taip atsitiko dėl sumažėjusio bendro vartotojų pasitikėjimo, todėl buvo mažiau imama bendrų vartojimo kreditų, o dėl vyriausybės įgyvendinamų hipotekinių paskolų schemų buvo palaikoma didesnė nekilnojamojo turto paskolų paklausa. Kitas skatinantis veiksnys gali būti mažesnės paskolų namų ūkiams palūkanų normos. Pasak Europos bankininkystės institucijos (EBI) per 2020 m. antrąjį pusmetį pastebėtas neveiksnių namų ūkių paskolų, ypač hipotekinių paskolų, santykio didėjimas. Per 2021 m. pirmąjį ketvirtį neveiksnių paskolų santykis, apskritai atsižvelgiant į namų ūkio paskolas, išliko nepakitęs (5,9 %) ir šiek tiek sumažėjo hipotekinių paskolų atžvilgiu (iki 3,6 %); |
| --- | --- |

f)

tuo pat metu Kroatijos namų ūkių įsiskolinimas yra santykinai mažas, palyginti su kitomis Sąjungos šalimis. 2020 m. namų ūkių paskolos realiosiomis kainomis padidėjo, tačiau ne tokiais dideliais tempais, palyginti su būsto paskolomis. Taip atsitiko dėl sumažėjusio bendro vartotojų pasitikėjimo, todėl buvo mažiau imama bendrų vartojimo kreditų, o dėl vyriausybės įgyvendinamų hipotekinių paskolų schemų buvo palaikoma didesnė nekilnojamojo turto paskolų paklausa. Kitas skatinantis veiksnys gali būti mažesnės paskolų namų ūkiams palūkanų normos. Pasak Europos bankininkystės institucijos (EBI) per 2020 m. antrąjį pusmetį pastebėtas neveiksnių namų ūkių paskolų, ypač hipotekinių paskolų, santykio didėjimas. Per 2021 m. pirmąjį ketvirtį neveiksnių paskolų santykis, apskritai atsižvelgiant į namų ūkio paskolas, išliko nepakitęs (5,9 %) ir šiek tiek sumažėjo hipotekinių paskolų atžvilgiu (iki 3,6 %);

| g) | palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, Kroatijos bankų portfelių hipotekinių paskolų dalis yra ribotas, namų ūkių įsiskolinimas yra santykinai mažas, bankų sektoriaus kapitalizacijos lygis yra santykinai aukštas ir didelė dalis būsto nefinansuojama bankų paskolomis, tačiau dėl palankių sąlygų ir galbūt sušvelnintų skolinimo hipotekinėms paskoloms standartų galėtų atsirasti spiralės rizika, kuri vidutiniu laikotarpiu gali stiprėti atsižvelgiant į būsto kainas ir hipotekinį kreditą. Viena vertus, dėl didėjančių būsto kainų nekilnojamojo turto užstato vertė didėjo, taip sudarydama sąlygas skolininkams įgyti didesnį svertą. Kita vertus, būsto kainos paprastai auga kartu su teigiamais makroekonominiais pokyčiais, todėl, atsižvelgiant į bendrą optimizmą rinkoje, gali sušvelnėti skolinimo standartai, kurių laikosi kredito teikėjai. Be to, didėjanti nekilnojamojo turto paskolų pasiūla gali daryti papildomą spaudimą būsto kainų didėjimui. Žvelgiant iš vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvos, tokia spiralė galėtų tapti kredito sukelto būsto kainų burbulo priežastimi, nepaisant fakto, kad dabar didelė dalis būsto paklausos finansuojama iš kitų nei vidaus bankų kreditas šaltinių. Visų pirma kredito dinamiką toliau galėtų skatinti hipotekinio kredito subsidijos, kurias remia Kroatijos vyriausybė; |
| --- | --- |

g)

palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, Kroatijos bankų portfelių hipotekinių paskolų dalis yra ribotas, namų ūkių įsiskolinimas yra santykinai mažas, bankų sektoriaus kapitalizacijos lygis yra santykinai aukštas ir didelė dalis būsto nefinansuojama bankų paskolomis, tačiau dėl palankių sąlygų ir galbūt sušvelnintų skolinimo hipotekinėms paskoloms standartų galėtų atsirasti spiralės rizika, kuri vidutiniu laikotarpiu gali stiprėti atsižvelgiant į būsto kainas ir hipotekinį kreditą. Viena vertus, dėl didėjančių būsto kainų nekilnojamojo turto užstato vertė didėjo, taip sudarydama sąlygas skolininkams įgyti didesnį svertą. Kita vertus, būsto kainos paprastai auga kartu su teigiamais makroekonominiais pokyčiais, todėl, atsižvelgiant į bendrą optimizmą rinkoje, gali sušvelnėti skolinimo standartai, kurių laikosi kredito teikėjai. Be to, didėjanti nekilnojamojo turto paskolų pasiūla gali daryti papildomą spaudimą būsto kainų didėjimui. Žvelgiant iš vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvos, tokia spiralė galėtų tapti kredito sukelto būsto kainų burbulo priežastimi, nepaisant fakto, kad dabar didelė dalis būsto paklausos finansuojama iš kitų nei vidaus bankų kreditas šaltinių. Visų pirma kredito dinamiką toliau galėtų skatinti hipotekinio kredito subsidijos, kurias remia Kroatijos vyriausybė;

| h) | ESRV pripažįsta, kad Kroatijoje nustatyta keletas priemonių, kuriomis mažinamos dabartinės grėsmės GPNT sektoriuje, visų pirma tai pasakytina apie Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 straipsnyje nustatytą priemonę, taip pat kitas kapitalu grįstas priemones (pvz., sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę), kuriomis prisidedama prie santykinai didelės bankų sektoriaus kapitalizacijos, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Taip užtikrinama apsauga nuo galimo GPNT rizikos atsiradimo. Netiesioginė skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) riba, kuri buvo nustatyta pagal EBI gaires dėl kreditingumo vertinimo ir EBI gaires dėl įsiskolinimų ir teisės naudotis turtu atėmimo, taip pat naudojama kaip priemonė, padedanti tam tikru mastu apsisaugoti nuo pernelyg didelės skolininkams tenkančios skolos aptarnavimo naštos. ESRV taip pat pripažįsta, kad 2020 m. nustatyta skolininku grįstų priemonių teisinė sistema padėjo gerokai praplėsti makroprudencinės politikos priemonių rinkinį Kroatijoje ir kad išsamus duomenų rinkimas apie skolinimo standartus, kuris buvo nustatytas 2020 m. pabaigoje, sudaro sąlygas veiksmingai stebėti GPNT rinkoje kylančią riziką; |
| --- | --- |

h)

ESRV pripažįsta, kad Kroatijoje nustatyta keletas priemonių, kuriomis mažinamos dabartinės grėsmės GPNT sektoriuje, visų pirma tai pasakytina apie Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 straipsnyje nustatytą priemonę, taip pat kitas kapitalu grįstas priemones (pvz., sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę), kuriomis prisidedama prie santykinai didelės bankų sektoriaus kapitalizacijos, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Taip užtikrinama apsauga nuo galimo GPNT rizikos atsiradimo. Netiesioginė skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) riba, kuri buvo nustatyta pagal EBI gaires dėl kreditingumo vertinimo ir EBI gaires dėl įsiskolinimų ir teisės naudotis turtu atėmimo, taip pat naudojama kaip priemonė, padedanti tam tikru mastu apsisaugoti nuo pernelyg didelės skolininkams tenkančios skolos aptarnavimo naštos. ESRV taip pat pripažįsta, kad 2020 m. nustatyta skolininku grįstų priemonių teisinė sistema padėjo gerokai praplėsti makroprudencinės politikos priemonių rinkinį Kroatijoje ir kad išsamus duomenų rinkimas apie skolinimo standartus, kuris buvo nustatytas 2020 m. pabaigoje, sudaro sąlygas veiksmingai stebėti GPNT rinkoje kylančią riziką;

| i) | žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos derinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Žvelgiant į ateitį, pažymėtina, kad, nepaisant santykinai didelės bankų sektoriaus kapitalizacijos, aiškių skolininku grįstų priemonių, siekiant užkirsti kelią potencialiam būsto kainų ir kredito spiralės stiprėjimui, kurį galėtų paskatinti švelnesni skolinimo standartai ir vyriausybės hipotekinio kredito subsidijos, nustatymas galėtų papildyti dabartines makroprudencines priemones, susijusias su hipotekinėmis paskolomis. Tuo pat metu makroprudencinę politiką gali papildyti platesnio masto politikos veiksmai, kuriais siekiama pašalinti veiksnius, palengvinančius arba skatinančius namų ūkių įsiskolinimo didėjimą, t. y. vyriausybės hipotekinių kreditų subsidijos, siekiant paremti dabartines makroprudencines priemones ir veiksmingai bei efektyviai pašalinti likusias Kroatijos GPNT rinkoje nustatytas grėsmes nesukeliant pernelyg didelių išlaidų Kroatijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

i)

žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos derinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Žvelgiant į ateitį, pažymėtina, kad, nepaisant santykinai didelės bankų sektoriaus kapitalizacijos, aiškių skolininku grįstų priemonių, siekiant užkirsti kelią potencialiam būsto kainų ir kredito spiralės stiprėjimui, kurį galėtų paskatinti švelnesni skolinimo standartai ir vyriausybės hipotekinio kredito subsidijos, nustatymas galėtų papildyti dabartines makroprudencines priemones, susijusias su hipotekinėmis paskolomis. Tuo pat metu makroprudencinę politiką gali papildyti platesnio masto politikos veiksmai, kuriais siekiama pašalinti veiksnius, palengvinančius arba skatinančius namų ūkių įsiskolinimo didėjimą, t. y. vyriausybės hipotekinių kreditų subsidijos, siekiant paremti dabartines makroprudencines priemones ir veiksmingai bei efektyviai pašalinti likusias Kroatijos GPNT rinkoje nustatytas grėsmes nesukeliant pernelyg didelių išlaidų Kroatijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (8) | aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Kroatijos padėtį ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai, |
| --- | --- |

(8)

aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Kroatijos padėtį ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Kroatijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti rimtų neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didelis namų ūkių paskolų augimas ir galimi būsto kainų pervertinimo ženklai atsižvelgiant į aiškių skolininku grįstų priemonių nebuvimą, dėl kurio gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje gali kauptis atitinkama rizika.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

3

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/22

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Lichtenšteino gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/14)

(2022/C 122/05)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo IX priedą,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (2), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies c punktą ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (3), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | būsto sektorius yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius, būstas sudaro didžiąją namų ūkio turto dalį, jam tenka didžiausia bankų skolinimo dalis. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai sudaro didelę bankų balanso dalį. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas – tai užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būsto sektorius yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius, būstas sudaro didžiąją namų ūkio turto dalį, jam tenka didžiausia bankų skolinimo dalis. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai sudaro didelę bankų balanso dalį. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas – tai užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu GPNT rinkoje vykstančių nepalankių pokyčių. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu GPNT rinkoje vykstančių nepalankių pokyčių. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir nesuderintos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir nesuderintos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui;

| (4) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį didindami grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau šias grėsmes didino ir struktūriniai veiksniai. Šie struktūriniai veiksniai gali būti nepakankama būsto pasiūla, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitų politikos sričių priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones ir padėti veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį didindami grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau šias grėsmes didino ir struktūriniai veiksniai. Šie struktūriniai veiksniai gali būti nepakankama būsto pasiūla, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitų politikos sričių priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones ir padėti veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(5)

dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (6) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių; |
| --- | --- |

(6)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių;

| (7) | šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Lichtenšteine:






  a) | namų ūkių įsiskolinimas, remiantis Finansų rinkos institucijos (FMA) įverčiais, 2020 m. sudarė atitinkamai 226 % (4) ir 120 % disponuojamųjų pajamų ir bendrojo vidaus produkto (BVP), todėl Lichtenšteinas buvo tarp didžiausią namų ūkių įsiskolinimą turinčių EEE šalių. Be to, namų ūkių įsiskolinimas pastaruoju metu toliau didėjo. Be mažų skolos finansavimo išlaidų, numatytos mokestinės paskatos galėjo prisidėti prie namų ūkio skolos akumuliacijos (5). Iš FMA atliktos analizės matyti, kad namų ūkių įsiskolinimas yra nevienodas – 14 % namų ūkių praneša apie 500 000–1 000 000 CHF skolą, o 9 % namų ūkių skola viršija 1 mln. CHF, remiantis mokesčių statistiniais duomenimis. Be to, namų ūkių, kurių įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykis viršija penkis, dalis yra santykinai didelė, todėl galima manyti, kad didesnė namų ūkio skola ne visada reiškia, kad namų ūkis gauna didesnes pajamas. Teigiama yra tai, kad didelė dalis fiksuotų palūkanų normų hipotekų yra svarbus veiksnys, padedantis mažinti su namų ūkių įsiskolinimu susijusią riziką; |
| --- | --- | --- |

(7)

šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Lichtenšteine:

a)

namų ūkių įsiskolinimas, remiantis Finansų rinkos institucijos (FMA) įverčiais, 2020 m. sudarė atitinkamai 226 % (4) ir 120 % disponuojamųjų pajamų ir bendrojo vidaus produkto (BVP), todėl Lichtenšteinas buvo tarp didžiausią namų ūkių įsiskolinimą turinčių EEE šalių. Be to, namų ūkių įsiskolinimas pastaruoju metu toliau didėjo. Be mažų skolos finansavimo išlaidų, numatytos mokestinės paskatos galėjo prisidėti prie namų ūkio skolos akumuliacijos (5). Iš FMA atliktos analizės matyti, kad namų ūkių įsiskolinimas yra nevienodas – 14 % namų ūkių praneša apie 500 000–1 000 000 CHF skolą, o 9 % namų ūkių skola viršija 1 mln. CHF, remiantis mokesčių statistiniais duomenimis. Be to, namų ūkių, kurių įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykis viršija penkis, dalis yra santykinai didelė, todėl galima manyti, kad didesnė namų ūkio skola ne visada reiškia, kad namų ūkis gauna didesnes pajamas. Teigiama yra tai, kad didelė dalis fiksuotų palūkanų normų hipotekų yra svarbus veiksnys, padedantis mažinti su namų ūkių įsiskolinimu susijusią riziką;

| b) | būsto rinkos dinamika pastaraisiais metais išliko stabili. Atsižvelgiant į nekilnojamajam turtui pirkti taikomus teisinius apribojimus (6), sudaromų sandorių skaičius Lichtenšteine paprastai yra mažas. Valdžios institucijos neskelbia jokių kainų indeksų. Vis dėlto, pasak FMA, iš ekspertų atliktų kainų duomenų vertinimų matyti, kad žemės ir gyvenamosios paskirties būstų kainos padidėjo labai nedaug. Panašiai, pastaraisiais metais statybų ir sandorių sudarymo veikla taip pat išliko stabili; |
| --- | --- |

b)

būsto rinkos dinamika pastaraisiais metais išliko stabili. Atsižvelgiant į nekilnojamajam turtui pirkti taikomus teisinius apribojimus (6), sudaromų sandorių skaičius Lichtenšteine paprastai yra mažas. Valdžios institucijos neskelbia jokių kainų indeksų. Vis dėlto, pasak FMA, iš ekspertų atliktų kainų duomenų vertinimų matyti, kad žemės ir gyvenamosios paskirties būstų kainos padidėjo labai nedaug. Panašiai, pastaraisiais metais statybų ir sandorių sudarymo veikla taip pat išliko stabili;

| c) | pasak FMA, hipotekos augimas (įskaitant GPNT ir kitas nekilnojamojo turto paskolas, kurias suteikė Šveicarijos franko valiutos zonoje veikiantys bankai) pastaruoju metu mažėjo ir 2019 m. nominalusis augimas buvo 0,7 % (sumažėjimas nuo 8,8 % 2010 m.), o 2020 m. šiek tiek padidėjo iki 2,5 %. GPNT paskolų metinis augimas buvo dar mažesnis ir 2020 m. siekė 1,1 %; |
| --- | --- |

c)

pasak FMA, hipotekos augimas (įskaitant GPNT ir kitas nekilnojamojo turto paskolas, kurias suteikė Šveicarijos franko valiutos zonoje veikiantys bankai) pastaruoju metu mažėjo ir 2019 m. nominalusis augimas buvo 0,7 % (sumažėjimas nuo 8,8 % 2010 m.), o 2020 m. šiek tiek padidėjo iki 2,5 %. GPNT paskolų metinis augimas buvo dar mažesnis ir 2020 m. siekė 1,1 %;

| d) | pasak FMA, hipotekinių paskolų teikimui buvo taikomas santykinis prudencinis požiūris tiek, kiek tai susiję su paskolos ir turto vertės (LTV) santykiu, ir tik nedidelės dalies esamų ir naujų hipotekų LTV santykis 2019 ir 2020 m. buvo didesnis nei 80 %. Bankų taip pat prašoma pranešti apie paskolas, kurioms taikomos „politikos išimtys“, visais atvejais, kai jie panaikina savo vidaus gaires dėl hipotekos prieinamumo. Praktiškai bankai patikrina, ar palūkanų normos padidėjimas iki 4,5 % ar 5 % reikštų, kad skolos aptarnavimo našta viršija trečdalį namų ūkio pajamų. Atsižvelgiant į dabartinę mažų palūkanų normų aplinką ir ilgalaikes mažas palūkanų normas Šveicarijos franko valiutos zonoje, prievolė laikytis tokių reikalavimų yra gana griežta. Tačiau 2020 m. pabaigoje apytiksliai 23 % GPNT paskolų Lichtenšteine priklausė šiai „išimčių politikos“ kategorijai; |
| --- | --- |

d)

pasak FMA, hipotekinių paskolų teikimui buvo taikomas santykinis prudencinis požiūris tiek, kiek tai susiję su paskolos ir turto vertės (LTV) santykiu, ir tik nedidelės dalies esamų ir naujų hipotekų LTV santykis 2019 ir 2020 m. buvo didesnis nei 80 %. Bankų taip pat prašoma pranešti apie paskolas, kurioms taikomos „politikos išimtys“, visais atvejais, kai jie panaikina savo vidaus gaires dėl hipotekos prieinamumo. Praktiškai bankai patikrina, ar palūkanų normos padidėjimas iki 4,5 % ar 5 % reikštų, kad skolos aptarnavimo našta viršija trečdalį namų ūkio pajamų. Atsižvelgiant į dabartinę mažų palūkanų normų aplinką ir ilgalaikes mažas palūkanų normas Šveicarijos franko valiutos zonoje, prievolė laikytis tokių reikalavimų yra gana griežta. Tačiau 2020 m. pabaigoje apytiksliai 23 % GPNT paskolų Lichtenšteine priklausė šiai „išimčių politikos“ kategorijai;

| e) | visa vidaus GPNT paskolų suma 2020 m. sudarė apytiksliai 85 % BVP ir tai yra vienas didžiausių rodiklių EEE. Tačiau Lichtenšteino bankų sektorius prilygsta maždaug 15-ai šalies BVP, o tai reiškia, kad nors hipotekinės paskolos yra pajamų šaltinis kai kuriems Lichtenšteino bankams, vidaus paskolos nėra pirmaeilės atsižvelgiant į Lichtenšteine veikiančių bankų pelningumą ir mokumą, nes jie iš esmės orientuojasi į privačios bankininkystės paslaugų teikimą. Kartu Lichtenšteino bankų sektoriaus kapitalizacija yra tinkama, o 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas 2021 m. birželio mėn. siekė 22,3 %. Be to, Lichtenšteino bankų sektoriui būdingi ypač tvirti likvidumo rodikliai, įskaitant ypač žemą paskolų ir indėlių santykį, kuris sudaro 65 %, todėl finansavimo rizika yra maža; |
| --- | --- |

e)

visa vidaus GPNT paskolų suma 2020 m. sudarė apytiksliai 85 % BVP ir tai yra vienas didžiausių rodiklių EEE. Tačiau Lichtenšteino bankų sektorius prilygsta maždaug 15-ai šalies BVP, o tai reiškia, kad nors hipotekinės paskolos yra pajamų šaltinis kai kuriems Lichtenšteino bankams, vidaus paskolos nėra pirmaeilės atsižvelgiant į Lichtenšteine veikiančių bankų pelningumą ir mokumą, nes jie iš esmės orientuojasi į privačios bankininkystės paslaugų teikimą. Kartu Lichtenšteino bankų sektoriaus kapitalizacija yra tinkama, o 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas 2021 m. birželio mėn. siekė 22,3 %. Be to, Lichtenšteino bankų sektoriui būdingi ypač tvirti likvidumo rodikliai, įskaitant ypač žemą paskolų ir indėlių santykį, kuris sudaro 65 %, todėl finansavimo rizika yra maža;

| f) | atsižvelgiant į konservatyvius vidaus hipotekinių paskolų LTV santykius, jų ribotą dalį bankų portfeliuose ir aukštą bankų sektoriaus kapitalizaciją, tiesioginė rizika finansų stabilumui, kylanti GPNT sektoriuje, dabar Lichtenšteine yra žema. Tačiau nors paaiškėjo, kad Lichtenšteino darbo rinka pastaraisiais dešimtmečiais išliko atspari ekonomikos nuosmukio metu, o namų ūkių turtas išlieka santykinai didelis, dėl jau aukšto ir vis didėjančio namų ūkių skolų lygio namų ūkių sektorius vis tiek išlieka pažeidžiamas netikėtiems makroekonominiams sukrėtimams. Padidėjus nedarbo lygiui ir (arba) sumažėjus namų ūkio pajamoms, kai kuriems namų ūkiams gali būti sudėtingiau aptarnauti savo skolas, palyginti su dabartine padėtimi. Susijusios neigiamos pasekmės namų ūkių pajamoms ir turtui gali sustiprinti pradinius makroekonominius sukrėtimus, jei būtų reikalaujama, kad namų ūkiai, siekdami aptarnauti savo skolą, sumažintų vartojimą. Dėl šios priežasties galėtų atsirasti antro lygio poveikis ir padidėti rizika kredito įstaigoms bei finansų sistemai (7); |
| --- | --- |

f)

atsižvelgiant į konservatyvius vidaus hipotekinių paskolų LTV santykius, jų ribotą dalį bankų portfeliuose ir aukštą bankų sektoriaus kapitalizaciją, tiesioginė rizika finansų stabilumui, kylanti GPNT sektoriuje, dabar Lichtenšteine yra žema. Tačiau nors paaiškėjo, kad Lichtenšteino darbo rinka pastaraisiais dešimtmečiais išliko atspari ekonomikos nuosmukio metu, o namų ūkių turtas išlieka santykinai didelis, dėl jau aukšto ir vis didėjančio namų ūkių skolų lygio namų ūkių sektorius vis tiek išlieka pažeidžiamas netikėtiems makroekonominiams sukrėtimams. Padidėjus nedarbo lygiui ir (arba) sumažėjus namų ūkio pajamoms, kai kuriems namų ūkiams gali būti sudėtingiau aptarnauti savo skolas, palyginti su dabartine padėtimi. Susijusios neigiamos pasekmės namų ūkių pajamoms ir turtui gali sustiprinti pradinius makroekonominius sukrėtimus, jei būtų reikalaujama, kad namų ūkiai, siekdami aptarnauti savo skolą, sumažintų vartojimą. Dėl šios priežasties galėtų atsirasti antro lygio poveikis ir padidėti rizika kredito įstaigoms bei finansų sistemai (7);

| g) | ESRV pripažįsta, kad Lichtenšteine nustatytos kelios priemonės, kuriomis siekiama mažinti dabartines grėsmes GPNT sektoriuje, įskaitant visų pirma 80 % LTV ribą, reikalavimą amortizuoti hipotekas iki didžiausio 66 % LTV santykio per artimiausius 20 metų nuo skolos grąžinimo, ir padidintus rizikos koeficientus, taikomus bankų, kurie, apskaičiuodami nuosavų lėšų reikalavimus, naudoja standartizuotą metodą, hipotekoms (8). Tuo pat metu FMA įgyvendina Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2016/14 (9). Tikimasi, kad nauji duomenys, kurie bus prieinami 2022 m. antrąjį pusmetį, dar labiau pagerins Lichtenšteino grėsmių GPNT sektoriuje analizę; |
| --- | --- |

g)

ESRV pripažįsta, kad Lichtenšteine nustatytos kelios priemonės, kuriomis siekiama mažinti dabartines grėsmes GPNT sektoriuje, įskaitant visų pirma 80 % LTV ribą, reikalavimą amortizuoti hipotekas iki didžiausio 66 % LTV santykio per artimiausius 20 metų nuo skolos grąžinimo, ir padidintus rizikos koeficientus, taikomus bankų, kurie, apskaičiuodami nuosavų lėšų reikalavimus, naudoja standartizuotą metodą, hipotekoms (8). Tuo pat metu FMA įgyvendina Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2016/14 (9). Tikimasi, kad nauji duomenys, kurie bus prieinami 2022 m. antrąjį pusmetį, dar labiau pagerins Lichtenšteino grėsmių GPNT sektoriuje analizę;

| h) | žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos derinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Atsižvelgiant į jau aukštą ir didėjantį namų ūkių paskolų lygį ir į tai, kad didelė namų ūkių dalis yra paveiki netikėtiems neigiamiems sukrėtimams, dabartinę LTV santykiui taikomą ribą turėtų papildyti su pajamomis susijusios skolininku grįstos priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią papildomų grėsmių GPNT sektoriuje kaupimuisi. Šiuo tikslu gali prireikti sukurti skolininku grįstų priemonių teisinį pagrindą, taip suteikiant pakankamą lankstumą nacionalinėms institucijoms šalinti grėsmes Lichtenšteino GPNT sektoriuje; |
| --- | --- |

h)

žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos derinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Atsižvelgiant į jau aukštą ir didėjantį namų ūkių paskolų lygį ir į tai, kad didelė namų ūkių dalis yra paveiki netikėtiems neigiamiems sukrėtimams, dabartinę LTV santykiui taikomą ribą turėtų papildyti su pajamomis susijusios skolininku grįstos priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią papildomų grėsmių GPNT sektoriuje kaupimuisi. Šiuo tikslu gali prireikti sukurti skolininku grįstų priemonių teisinį pagrindą, taip suteikiant pakankamą lankstumą nacionalinėms institucijoms šalinti grėsmes Lichtenšteino GPNT sektoriuje;

| (8) | aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Lichtenšteino padėtį ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai, |
| --- | --- |

(8)

aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Lichtenšteino padėtį ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Lichtenšteino gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti rimtų neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra aukštas ir didėjantis namų ūkių įsiskolinimas atsižvelgiant į su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią tolesniam rizikos kaupimuisi gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, nebuvimą.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

1

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

2

(3)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

3

(4)  Lichtenšteino įsiskolinimo ir pajamų santykis ir skolos ir BVP santykis yra tik apytiksliai panašus į kitų EEE šalių analogiškus santykius. Disponuojamosios pajamos Lichtenšteine apskaičiuojamos kaip visų apmokestinamų pajamų ir turto ir pajamų mokesčio skirtumas. Be to, bendras namų ūkių įsiskolinimo skaičius yra pagrįstas mokesčių statistiniais duomenimis ir skola neapibrėžiama konsoliduotu pagrindu (t. y. taip pat įskaičiuojamas namų ūkių sektoriaus arba net šeimos kreditas). Dėl šio su apibrėžtimi susijusio klausimo išpučiamas pagrindinis rodiklis kitų EEE šalių atžvilgiu.

4

(5)  Visų pirma namų ūkių mokesčio bazė taip pat apima hipotetines grynojo turto pajamas (dabartinis tarifas yra 4 %), kurios pridedamos prie metinių uždirbtų pajamų. Namų ūkiai, siekdami sumažinti grynąjį turtą, gali išlaikyti savo hipotekinę skolą užuot ją grąžinę. Tačiau praktinė mokestinė paskata tai daryti yra gana silpna, visų pirma atsižvelgiant į neamortizuotai skolai taikomą palūkanų normą, kurią vis dar reikia grąžinti.

5

(6)  Lichtenšteine būstui pirkti taikomi apribojimai tais atvejais, kai nėra teisėto intereso, pvz., atsižvelgiant į esamą turtą. Apytiksliai pusė nekilnojamojo turto sandorių Lichtenšteine nėra pirkimo sandoriai, bet veikiau perleidimas vykdant barterinius mainus, dovanojant arba paveldint.

6

(7)  Tačiau reikėtų pažymėti, kad tokios procikliškos finansinio ciklo nuosmukio pasekmės Lichtenšteine būtų gerokai silpnesnės, palyginti su kitomis EEE šalimis, nes vidaus paklausa atlieka santykinai nereikšmingą vaidmenį ypač mažoje ir atviroje Lichtenšteino ekonomikoje. Todėl net pastebimas namų ūkių santaupų rodiklio padidėjimas turėtų nedidelį poveikį paklausai ir apribotų poveikį platesniajai ekonomikai.

7

(8)  Visi Lichtenšteino bankai, apskaičiuodami nuosavų lėšų reikalavimus, taiko standartizuotą metodą.

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (ESRV/2016/14) (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/25

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Vengrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/15)

(2022/C 122/06)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies c punktą ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė bankų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė bankų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti ir tiesioginė, ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti ir tiesioginė, ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir nesuderintos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių tiek finansiniam stabilumui, tiek realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir nesuderintos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių tiek finansiniam stabilumui, tiek realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui;

| (4) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį didindami grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau šias grėsmes didino ir struktūriniai veiksniai. Šie struktūriniai veiksniai gali būti nepakankama būsto pasiūla, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitų politikos sričių priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones ir padėti veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį didindami grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau šias grėsmes didino ir struktūriniai veiksniai. Šie struktūriniai veiksniai gali būti nepakankama būsto pasiūla, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitų politikos sričių priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones ir padėti veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir su tuo susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Po laipsniško augimo laikotarpio ir esant mažoms palūkanų normoms realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(5)

dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir su tuo susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Po laipsniško augimo laikotarpio ir esant mažoms palūkanų normoms realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (6) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių; |
| --- | --- |

(6)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių;

| (7) | šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Vengrijoje:






  a) | metinis realiųjų būsto kainų augimas 2015–2019 m. sudarė beveik 10 % ar daugiau ir buvo ypač pastebimas Budapešte. Remiantis Vengrijos nacionalinio banko (MNB) pateiktais įverčiais, tokia dinamika lėmė reikšmingą pervertinimą, kuris 2019 m. trečiąjį ketvirtį Budapešte pasiekė 18 %, o visoje šalyje – 3 %. Iš MNB duomenų matyti, kad kainų pokyčiai įvairiose šalies dalyse buvo labai skirtingi. Viena vertus, realiųjų būsto kainų augimas Budapešte 2019 m. pabaigoje pradėjo lėtėti, 2020 m. nekito arba šiek tiek sumažėjo, o 2021 m. pirmąjį pusmetį išliko nedidelis. Kita vertus, kitose šalies dalyse, ypač mažesnėse savivaldybėse ir kaimo vietovėse, kuriose namų ūkiai galėjo pasinaudoti valstybės teikiama subsidija būstui pirkti, kainų augimas siekė dviženklį skaičių. Žvelgiant į ateitį, tarptautinio turizmo atsigavimas bus svarbus būsto kainų pokyčių Budapešte veiksnys. Visoje šalyje toliau naudojamos įvairios valstybės subsidijų programos (3) gali prisidėti prie paklausos spaudimo būsto kainoms, o naujos statybos būstams taikomas lengvatinis pridėtinės vertės mokestis (4) vidutinės trukmės laikotarpiu gali palengvinti pasiūlos suvaržymus; |
| --- | --- | --- |

(7)

šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Vengrijoje:

a)

metinis realiųjų būsto kainų augimas 2015–2019 m. sudarė beveik 10 % ar daugiau ir buvo ypač pastebimas Budapešte. Remiantis Vengrijos nacionalinio banko (MNB) pateiktais įverčiais, tokia dinamika lėmė reikšmingą pervertinimą, kuris 2019 m. trečiąjį ketvirtį Budapešte pasiekė 18 %, o visoje šalyje – 3 %. Iš MNB duomenų matyti, kad kainų pokyčiai įvairiose šalies dalyse buvo labai skirtingi. Viena vertus, realiųjų būsto kainų augimas Budapešte 2019 m. pabaigoje pradėjo lėtėti, 2020 m. nekito arba šiek tiek sumažėjo, o 2021 m. pirmąjį pusmetį išliko nedidelis. Kita vertus, kitose šalies dalyse, ypač mažesnėse savivaldybėse ir kaimo vietovėse, kuriose namų ūkiai galėjo pasinaudoti valstybės teikiama subsidija būstui pirkti, kainų augimas siekė dviženklį skaičių. Žvelgiant į ateitį, tarptautinio turizmo atsigavimas bus svarbus būsto kainų pokyčių Budapešte veiksnys. Visoje šalyje toliau naudojamos įvairios valstybės subsidijų programos (3) gali prisidėti prie paklausos spaudimo būsto kainoms, o naujos statybos būstams taikomas lengvatinis pridėtinės vertės mokestis (4) vidutinės trukmės laikotarpiu gali palengvinti pasiūlos suvaržymus;

| b) | hipotekiniai kreditai nuosekliai didėjo nuo 2018 m. vidurio, o realaus metinio augimo dydžiai viršijo 5 % arba buvo artimi šiam rodikliui. Vis dėlto, remiantis MNB įverčiais, 2020 m. apytiksliai tik pusė būsto sandorių buvo sudaryti pasinaudojant banko kreditu, o realus metinis hipotekinių kreditų augimas 2021 m. sausio – rugpjūčio mėn. vidutiniškai sudarė 6,8 %. Tuo tarpu realus namų ūkių kreditų augimas kasmet sudarė vidutiniškai 10 %. Nors šis augimas buvo didesnis, palyginti su realiuoju hipotekos augimu, jį paskatino paramai neštumo laikotarpiu skirtos paskolos, taip pat namų ūkių paskolų dalies moratoriumas (2021 m. birželio mėn. 31 % visų GPNT paskolų ir 42 % tinkamų GPNT paskolų vis dar buvo taikomas tas moratoriumas, todėl jos nebuvo amortizuojamos). Neatsižvelgiant į moratoriumo poveikį, realus metinis hipotekos ir namų ūkių kreditų augimas, remiantis MNB įverčiais, 2021 m. pirmąjį pusmetį pasiekė atitinkamai 0,7 % ir 2,7 %. Plati valstybės subsidijų programų įvairovė, įskaitant 2021 m. pradžioje nustatytą papildomą valstybės subsidijų programą, taip pat prisidėjo prie namų ūkio kreditų augimo (5); |
| --- | --- |

b)

hipotekiniai kreditai nuosekliai didėjo nuo 2018 m. vidurio, o realaus metinio augimo dydžiai viršijo 5 % arba buvo artimi šiam rodikliui. Vis dėlto, remiantis MNB įverčiais, 2020 m. apytiksliai tik pusė būsto sandorių buvo sudaryti pasinaudojant banko kreditu, o realus metinis hipotekinių kreditų augimas 2021 m. sausio – rugpjūčio mėn. vidutiniškai sudarė 6,8 %. Tuo tarpu realus namų ūkių kreditų augimas kasmet sudarė vidutiniškai 10 %. Nors šis augimas buvo didesnis, palyginti su realiuoju hipotekos augimu, jį paskatino paramai neštumo laikotarpiu skirtos paskolos, taip pat namų ūkių paskolų dalies moratoriumas (2021 m. birželio mėn. 31 % visų GPNT paskolų ir 42 % tinkamų GPNT paskolų vis dar buvo taikomas tas moratoriumas, todėl jos nebuvo amortizuojamos). Neatsižvelgiant į moratoriumo poveikį, realus metinis hipotekos ir namų ūkių kreditų augimas, remiantis MNB įverčiais, 2021 m. pirmąjį pusmetį pasiekė atitinkamai 0,7 % ir 2,7 %. Plati valstybės subsidijų programų įvairovė, įskaitant 2021 m. pradžioje nustatytą papildomą valstybės subsidijų programą, taip pat prisidėjo prie namų ūkio kreditų augimo (5);

| c) | nepaisant to, kad iki 2008 m. hipotekos paskolos buvo teikiamos taikant labai aukštą paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, 90 % paskolų portfelio LTV santykis 2021 m. pirmąjį pusmetį buvo mažesnis nei 80 %. Iš dalies taip atsitiko dėl sparčiai didėjančių būsto kainų ir senų paskolų amortizacijos. Be to, naujų paskolų LTV santykis nuo 2015 m. ribojamas iki 80 %. Tačiau dėl skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio pažymėtina, kad 2021 m. pirmąjį pusmetį apytiksliai 22 % esamų ir beveik 25 % naujų hipotekos paskolų (pagal dydį) DSTI santykis sudarė 40–60 %. Taip iš dalies buvo dėl didesnių DSTI santykiui, susijusiam su dideles pajamas gaunančiais skolininkais, kurių naujų paskolų dalis didėjo, taikomų ribų: 2021 m. pirmąjį pusmetį maždaug 60 % naujų būsto paskolų buvo galima taikyti didesniąją 60 % DSTI santykio ribą (kai paskolų gavėjų mėnesio grynosios pajamos viršijo teisės aktuose nustatytą 500 000 HUF ribą), o 5 % naujų būsto paskolų DSTI santykis viršijo 50 %. Nepaisant to, kad naujų paskolų terminai buvo šiek tiek prailginti, kaip nurodo MNB, iš turimų duomenų neatrodo, kad ilgesni terminai būtų vis dažniau naudojami siekiant apeiti DSTI santykiui taikomas ribas; |
| --- | --- |

c)

nepaisant to, kad iki 2008 m. hipotekos paskolos buvo teikiamos taikant labai aukštą paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, 90 % paskolų portfelio LTV santykis 2021 m. pirmąjį pusmetį buvo mažesnis nei 80 %. Iš dalies taip atsitiko dėl sparčiai didėjančių būsto kainų ir senų paskolų amortizacijos. Be to, naujų paskolų LTV santykis nuo 2015 m. ribojamas iki 80 %. Tačiau dėl skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio pažymėtina, kad 2021 m. pirmąjį pusmetį apytiksliai 22 % esamų ir beveik 25 % naujų hipotekos paskolų (pagal dydį) DSTI santykis sudarė 40–60 %. Taip iš dalies buvo dėl didesnių DSTI santykiui, susijusiam su dideles pajamas gaunančiais skolininkais, kurių naujų paskolų dalis didėjo, taikomų ribų: 2021 m. pirmąjį pusmetį maždaug 60 % naujų būsto paskolų buvo galima taikyti didesniąją 60 % DSTI santykio ribą (kai paskolų gavėjų mėnesio grynosios pajamos viršijo teisės aktuose nustatytą 500 000 HUF ribą), o 5 % naujų būsto paskolų DSTI santykis viršijo 50 %. Nepaisant to, kad naujų paskolų terminai buvo šiek tiek prailginti, kaip nurodo MNB, iš turimų duomenų neatrodo, kad ilgesni terminai būtų vis dažniau naudojami siekiant apeiti DSTI santykiui taikomas ribas;

| d) | fiksuotos palūkanų normos vis dažniau taikomos namų ūkio kreditams po to, kai MNB 2017 m. nustatė sertifikavimo prekių ženklą. Šias normas galima taikyti tik toms būsto paskoloms, kurių palūkanų normos fiksavimo laikotarpis netrumpesnis nei penkeri metai. Būsto paskolų, kurių fiksuotų palūkanų normų laikotarpiai yra ilgesni, plėtrą dar labiau sustiprino mažesnės DSTI santykių ribos, nuo 2018 m. spalio mėn. taikomos hipotekos paskoloms, kurių fiksuotų palūkanų normų laikotarpis yra trumpesnis nei 10 metų. Nuo 2021 m. vasario mėn. apytiksliai 75 % ir 25 % naujų paskolų fiksuotų palūkanų normų laikotarpis atitinkamai buvo 10 ir 5 metai. Tačiau, atsižvelgiant į paskolų portfelį, paskolos, kurių palūkanų normų fiksavimo laikotarpiai buvo trumpesni nei vieni metai, vis dar sudarė beveik 40 % suteiktų kreditų, nors ši dalis palaipsniui mažėja; |
| --- | --- |

d)

fiksuotos palūkanų normos vis dažniau taikomos namų ūkio kreditams po to, kai MNB 2017 m. nustatė sertifikavimo prekių ženklą. Šias normas galima taikyti tik toms būsto paskoloms, kurių palūkanų normos fiksavimo laikotarpis netrumpesnis nei penkeri metai. Būsto paskolų, kurių fiksuotų palūkanų normų laikotarpiai yra ilgesni, plėtrą dar labiau sustiprino mažesnės DSTI santykių ribos, nuo 2018 m. spalio mėn. taikomos hipotekos paskoloms, kurių fiksuotų palūkanų normų laikotarpis yra trumpesnis nei 10 metų. Nuo 2021 m. vasario mėn. apytiksliai 75 % ir 25 % naujų paskolų fiksuotų palūkanų normų laikotarpis atitinkamai buvo 10 ir 5 metai. Tačiau, atsižvelgiant į paskolų portfelį, paskolos, kurių palūkanų normų fiksavimo laikotarpiai buvo trumpesni nei vieni metai, vis dar sudarė beveik 40 % suteiktų kreditų, nors ši dalis palaipsniui mažėja;

| e) | su COVID-19 pandemija susijęs moratoriumas neseniai buvo pratęstas iki 2022 m. birželio mėn. Tačiau su moratoriumu susijusios tinkamumo sąlygos buvo sušvelnintos, tad namų ūkių paskolų, kurioms moratoriumas tebetaikomas, dalis sudarė 5 % viso negrąžintų namų ūkių paskolų portfelio. Remiantis MNB analize, paskolos, kurioms buvo taikomas ankstesnis ir platesnis namų ūkių paskolų gavėjams, dirbantiems pažeidžiamuose sektoriuose, taikytas moratoriumas, sudarė apytiksliai 10 % visų negrąžintų paskolų; |
| --- | --- |

e)

su COVID-19 pandemija susijęs moratoriumas neseniai buvo pratęstas iki 2022 m. birželio mėn. Tačiau su moratoriumu susijusios tinkamumo sąlygos buvo sušvelnintos, tad namų ūkių paskolų, kurioms moratoriumas tebetaikomas, dalis sudarė 5 % viso negrąžintų namų ūkių paskolų portfelio. Remiantis MNB analize, paskolos, kurioms buvo taikomas ankstesnis ir platesnis namų ūkių paskolų gavėjams, dirbantiems pažeidžiamuose sektoriuose, taikytas moratoriumas, sudarė apytiksliai 10 % visų negrąžintų paskolų;

| f) | ESRV pripažįsta Vengrijoje nustatytas makroprudencines priemones, kuriomis mažinamos dabartinės grėsmės nekilnojamojo turto sektoriuje, būtent, LTV ir DSTI santykiui taikomas ribas. Be to, ESRV pripažįsta, kad bankai tinkamai suprato dėl pratęsto moratoriumo didėjančią kredito riziką kai kurias paskolas priskirdami 2 etapo paskoloms; |
| --- | --- |

f)

ESRV pripažįsta Vengrijoje nustatytas makroprudencines priemones, kuriomis mažinamos dabartinės grėsmės nekilnojamojo turto sektoriuje, būtent, LTV ir DSTI santykiui taikomas ribas. Be to, ESRV pripažįsta, kad bankai tinkamai suprato dėl pratęsto moratoriumo didėjančią kredito riziką kai kurias paskolas priskirdami 2 etapo paskoloms;

| g) | žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos priemonių rinkinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Jeigu grėsmės GPNT sektoriuje toliau didės, jas sumažinti padėtų DSTI santykio ribos sugriežtinimas, papildant ją terminams taikoma riba, ir (arba) sisteminės rizikos arba anticiklinio kapitalo rezervų nustatymas. Vis dėlto, makroprudencinę politiką turėtų papildyti platesnio pobūdžio politikos veiksmai, kuriais būtų siekiama sumažinti arba pašalinti veiksnius, kurie palengvina arba skatina didesnį namų ūkių įsiskolinimą arba nesubalansuotą būsto įperkamumą. Šiais politikos veiksmais turėtų būti remiamos dabartinės makroprudencinės priemonės, siekiant veiksmingai ir efektyviai pašalinti likusias grėsmes, nustatytas Vengrijos GPNT rinkoje, nesukeliant pernelyg didelių sąnaudų Vengrijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Vengrijoje teikiamos valstybės subsidijos ir paramos paskolos gali prisidėti prie savininko reikmėms įsigyjamo gyvenamojo būsto paklausos didėjimo, todėl, esant nepakankamai būsto pasiūlai, tai gali lemti didesnį būsto kainų pervertinimą ir namų ūkių įsiskolinimą. Todėl įgyvendinant tolesnę politiką būtų galima pašalinti didesnio namų ūkių įsiskolinimo paskatas, pirmiausia panaikinti valstybės subsidijas ir paramos paskolas, užtikrinti pakankamą būsto pasiūlą bei veiksmingą nuomos rinką. Nacionalinėms institucijoms per artimiausius ketvirčius patariama toliau stebėti namų ūkio skolų, kurioms taikomas moratoriumas, kredito kokybę ir užtikrinti pakankamus tikėtinų nuostolių atidėjinius; |
| --- | --- |

g)

žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos priemonių rinkinys laikomas iš dalies tinkamu ir iš dalies pakankamu. Jeigu grėsmės GPNT sektoriuje toliau didės, jas sumažinti padėtų DSTI santykio ribos sugriežtinimas, papildant ją terminams taikoma riba, ir (arba) sisteminės rizikos arba anticiklinio kapitalo rezervų nustatymas. Vis dėlto, makroprudencinę politiką turėtų papildyti platesnio pobūdžio politikos veiksmai, kuriais būtų siekiama sumažinti arba pašalinti veiksnius, kurie palengvina arba skatina didesnį namų ūkių įsiskolinimą arba nesubalansuotą būsto įperkamumą. Šiais politikos veiksmais turėtų būti remiamos dabartinės makroprudencinės priemonės, siekiant veiksmingai ir efektyviai pašalinti likusias grėsmes, nustatytas Vengrijos GPNT rinkoje, nesukeliant pernelyg didelių sąnaudų Vengrijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Vengrijoje teikiamos valstybės subsidijos ir paramos paskolos gali prisidėti prie savininko reikmėms įsigyjamo gyvenamojo būsto paklausos didėjimo, todėl, esant nepakankamai būsto pasiūlai, tai gali lemti didesnį būsto kainų pervertinimą ir namų ūkių įsiskolinimą. Todėl įgyvendinant tolesnę politiką būtų galima pašalinti didesnio namų ūkių įsiskolinimo paskatas, pirmiausia panaikinti valstybės subsidijas ir paramos paskolas, užtikrinti pakankamą būsto pasiūlą bei veiksmingą nuomos rinką. Nacionalinėms institucijoms per artimiausius ketvirčius patariama toliau stebėti namų ūkio skolų, kurioms taikomas moratoriumas, kredito kokybę ir užtikrinti pakankamus tikėtinų nuostolių atidėjinius;

| (8) | aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jas kalibruojant ir laipsniškai įgyvendinant reikėtų atsižvelgti į Vengrijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklus, taip pat į visą galimą poveikį su tuo susijusių sąnaudų ir naudos požiūriais, |
| --- | --- |

(8)

aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jas kalibruojant ir laipsniškai įgyvendinant reikėtų atsižvelgti į Vengrijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklus, taip pat į visą galimą poveikį su tuo susijusių sąnaudų ir naudos požiūriais,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Vengrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti rimtų neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didėjanti būsto kainų pervertinimo rizika, kurią papildo spartus teikiamų hipotekinių ir namų ūkių kreditų augimas ir pažeidžiamumas, susijęs su skolininkais, patiriančiais dideles skolos tvarkymo sąnaudas.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  Subsidija būstui pirkti ir paramos nėštumo laikotarpiu paskolos, t. y. paskolos, kurioms netaikomos palūkanos ir kurių panaudojimo paskirtis neribojama.

3

(4)  Lengvatinis pridėtinės vertės mokestis naujos statybos būstams buvo pakartotinai nustatytas 2021 m. sausio mėn. ir taikomas iki 2026 m. pastatytiems namams (kuriems statybos leidimai buvo išduoti iki 2022 m.).

4

(5)  Pagal papildomą valstybės subsidijų programą numatyta fiskalinė parama namų ūkiams, kurie jau dalyvauja būsto pirkimo subsidijų programoje.

5

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/28

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2021 m. gruodžio 2 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Slovakijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2021/16)

(2022/C 122/07)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3straipsnio 2 dalies c punktą ir 16 ir 18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė bankų balanso dalis Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (GPNT) nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė bankų balanso dalis Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai bet kurioje konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į GPNT svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo įrankis, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmių GPNT rinkose susidarymui;

| (4) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie struktūriniai veiksniai gali būti būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių GPNT rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie struktūriniai veiksniai gali būti būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių GPNT rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šiose šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką; |
| --- | --- |

(5)

dėl COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. ir susijusios krizės būsto rinkose nebuvo cikliško sumažėjimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis plačiomis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šiose šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką;

| (6) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių; |
| --- | --- |

(6)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių;

| (7) | šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Slovakijoje:






  a) | būsto kainos realiomis sąlygomis nuolat augo pastaruosius penkerius metus. Nepaisant sugriežtintos teisiškai privalomos paskolos ir turto vertės ribos, būsto kainų augimo tempai didėjo nuo 2019 m. pradžios. Per COVID-19 pandemiją kainos toliau didėjo, o realiųjų metinių būsto kainų augimas 2021 m. antrąjį ketvirtį pasiekė beveik 16 % ir tai yra antras didžiausias rodiklis Sąjungoje. Be to, būsto kainos didėjo greičiau nei namų ūkių pajamos, todėl būsto įperkamumas ilgainiui sumažėjo. Remiantis pervertinimo parametrais, būsto kainos pervertinimo rizika didėja. Kainos dinamiką palaikyta ekonomikos skatinimo etapu, dėl žemų palūkanų normų, didesnių namų ūkių santaupų ir didelės naujo būsto paklausos tarp namų ūkių atsižvelgiant į pasiūlos trūkumą; |
| --- | --- | --- |

(7)

šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad Slovakijoje:

a)

būsto kainos realiomis sąlygomis nuolat augo pastaruosius penkerius metus. Nepaisant sugriežtintos teisiškai privalomos paskolos ir turto vertės ribos, būsto kainų augimo tempai didėjo nuo 2019 m. pradžios. Per COVID-19 pandemiją kainos toliau didėjo, o realiųjų metinių būsto kainų augimas 2021 m. antrąjį ketvirtį pasiekė beveik 16 % ir tai yra antras didžiausias rodiklis Sąjungoje. Be to, būsto kainos didėjo greičiau nei namų ūkių pajamos, todėl būsto įperkamumas ilgainiui sumažėjo. Remiantis pervertinimo parametrais, būsto kainos pervertinimo rizika didėja. Kainos dinamiką palaikyta ekonomikos skatinimo etapu, dėl žemų palūkanų normų, didesnių namų ūkių santaupų ir didelės naujo būsto paklausos tarp namų ūkių atsižvelgiant į pasiūlos trūkumą;

| b) | hipotekinių kreditų augimas Slovakijoje buvo tarp didžiausių Sąjungoje per pastaruosius trejus metus, nepaisant politikos priemonių, ir atlaikė COVID-19 sukrėtimą. Slovakijos hipotekos rinkai būdingos žemos palūkanų normos, didelė hipotekos paklausa, kurią sustiprina didėjantis būsto kainų lygis, taip pat didelė skolintojų konkurencija. Be to, Slovakijos bankų sektorius yra labiausiai paveikus su nekilnojamuoju turtu susijusiai veiklai visoje EEE; |
| --- | --- |

b)

hipotekinių kreditų augimas Slovakijoje buvo tarp didžiausių Sąjungoje per pastaruosius trejus metus, nepaisant politikos priemonių, ir atlaikė COVID-19 sukrėtimą. Slovakijos hipotekos rinkai būdingos žemos palūkanų normos, didelė hipotekos paklausa, kurią sustiprina didėjantis būsto kainų lygis, taip pat didelė skolintojų konkurencija. Be to, Slovakijos bankų sektorius yra labiausiai paveikus su nekilnojamuoju turtu susijusiai veiklai visoje EEE;

| c) | namų ūkių įsiskolinimas Slovakijoje pastaraisiais metais didėjo dėl aktyvios skolinimo veiklos. Namų ūkių realiosios skolos portfelis kelerius metus didėjo dviženkliais skaičiais, paskui sulėtėjo ir 2020 m. stabilizavosi ties maždaug 4 %. Nepaisant šio sulėtėjimo, kurį, be kita ko, lėmė makroprudencinės politikos priemonės (nustačius įsiskolinimo ir pajamų ribą ir sugriežtinus skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų ribą), namų ūkių įsiskolinimo augimas išlieka tarp didžiausių Sąjungoje ir virto didėjančiu skolos ir BVP santykiu. Nors namų ūkių vartojimas per COVID-19 pandemiją sumažėjo, būsto paskolų paklausa tarp namų ūkių išliko didelė. Iš tiesų, hipotekos paskolų refinansavimas pastaruoju metu padidėjo ir dažnai yra siejamas su pradinės nominaliosios paskolos sumos papildymu. Kita grėsmė kyla dėl to, kad didelės dalies paskolų terminas yra ilgesnis nei skolininko pensinis amžius. Abi šias tendencijas ir pažeidžiamumo spragas ateityje reikia atidžiai stebėti; |
| --- | --- |

c)

namų ūkių įsiskolinimas Slovakijoje pastaraisiais metais didėjo dėl aktyvios skolinimo veiklos. Namų ūkių realiosios skolos portfelis kelerius metus didėjo dviženkliais skaičiais, paskui sulėtėjo ir 2020 m. stabilizavosi ties maždaug 4 %. Nepaisant šio sulėtėjimo, kurį, be kita ko, lėmė makroprudencinės politikos priemonės (nustačius įsiskolinimo ir pajamų ribą ir sugriežtinus skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų ribą), namų ūkių įsiskolinimo augimas išlieka tarp didžiausių Sąjungoje ir virto didėjančiu skolos ir BVP santykiu. Nors namų ūkių vartojimas per COVID-19 pandemiją sumažėjo, būsto paskolų paklausa tarp namų ūkių išliko didelė. Iš tiesų, hipotekos paskolų refinansavimas pastaruoju metu padidėjo ir dažnai yra siejamas su pradinės nominaliosios paskolos sumos papildymu. Kita grėsmė kyla dėl to, kad didelės dalies paskolų terminas yra ilgesnis nei skolininko pensinis amžius. Abi šias tendencijas ir pažeidžiamumo spragas ateityje reikia atidžiai stebėti;

| d) | pirmiau minėtos grėsmės taip pat gali kilti dėl įvairių struktūrinių veiksnių, pvz., palankaus mokesčių režimo, taikomo nekilnojamojo turto rinkoje, taip pat nuomos rinkos veikimui taikomų apribojimų; |
| --- | --- |

d)

pirmiau minėtos grėsmės taip pat gali kilti dėl įvairių struktūrinių veiksnių, pvz., palankaus mokesčių režimo, taikomo nekilnojamojo turto rinkoje, taip pat nuomos rinkos veikimui taikomų apribojimų;

| e) | ESRV pripažįsta, kad Slovakijoje yra keletas priemonių, kuriomis siekiama sumažinti grėsmes GPNT sektoriuje, įskaitant, visų pirma išsamų skolininku grįstų priemonių rinkinį, siekiant tinkamai šalinti pagrindinę riziką, susijusią su hipotekiniu skolinimu ir grėsmėmis skolininkui. Be to, teigiamas anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) koeficientas yra tinkama priemonė, padedanti šalinti su sparčiu kredito augimu susijusias grėsmes, kurios buvo plačiai paplitusios sektoriuose, ir didinti bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

e)

ESRV pripažįsta, kad Slovakijoje yra keletas priemonių, kuriomis siekiama sumažinti grėsmes GPNT sektoriuje, įskaitant, visų pirma išsamų skolininku grįstų priemonių rinkinį, siekiant tinkamai šalinti pagrindinę riziką, susijusią su hipotekiniu skolinimu ir grėsmėmis skolininkui. Be to, teigiamas anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) koeficientas yra tinkama priemonė, padedanti šalinti su sparčiu kredito augimu susijusias grėsmes, kurios buvo plačiai paplitusios sektoriuose, ir didinti bankų sektoriaus atsparumą;

| f) | žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos derinys laikomas tinkamu ir iš dalies pakankamu. Atsižvelgiant į nuolatinį pažeidžiamumo spragų susidarymą, būtų tinkama patikslinti skolininku grįstas priemones. Jeigu cikliška rizika toliau kaupsis arba atsiras daugiau struktūrinių grėsmių, Slovakijos institucijos galėtų apsvarstyti galimybę atkurti anticiklinį kapitalo rezervą arba iš naujo nustatyti sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę, siekiant toliau didinti atsparumą GPNT sektoriuje esančiai rizikai. Be to, rizikos koeficiento apatinių ribų, taikomų vidaus reitingais pagrįstoms (IRB) pozicijoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 458 straipsnį, aktyvavimas taip pat gali prisidėti prie didesnio bankų sektoriaus atsparumo. Be makroprudencinių priemonių, GPNT palankaus mokesčių režimo, taip pat nuomos rinkos veikimą gerinančių priemonių koregavimo įvertinimas galėtų sumažinti sisteminės rizikos, susijusios su Slovakijos GPNT sektoriumi, šaltinius; |
| --- | --- |

f)

žvelgiant į ateitį ir atsižvelgiant į vidutinės trukmės rizikos perspektyvą, dabartinis makroprudencinės politikos derinys laikomas tinkamu ir iš dalies pakankamu. Atsižvelgiant į nuolatinį pažeidžiamumo spragų susidarymą, būtų tinkama patikslinti skolininku grįstas priemones. Jeigu cikliška rizika toliau kaupsis arba atsiras daugiau struktūrinių grėsmių, Slovakijos institucijos galėtų apsvarstyti galimybę atkurti anticiklinį kapitalo rezervą arba iš naujo nustatyti sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę, siekiant toliau didinti atsparumą GPNT sektoriuje esančiai rizikai. Be to, rizikos koeficiento apatinių ribų, taikomų vidaus reitingais pagrįstoms (IRB) pozicijoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 458 straipsnį, aktyvavimas taip pat gali prisidėti prie didesnio bankų sektoriaus atsparumo. Be makroprudencinių priemonių, GPNT palankaus mokesčių režimo, taip pat nuomos rinkos veikimą gerinančių priemonių koregavimo įvertinimas galėtų sumažinti sisteminės rizikos, susijusios su Slovakijos GPNT sektoriumi, šaltinius;

| (8) | aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Slovakijos padėtį ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai, |
| --- | --- |

(8)

aktyvuojant bet kokias priemones, kuriomis siekiama šalinti nustatytas grėsmes, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į Slovakijos padėtį ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Slovakijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti rimtų neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didėjanti būsto kainų pervertinimo rizika kartu su sparčiu būsto kainų augimu, taip pat didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu, įskaitant rizikos, susijusios su didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu ir hipotekinių paskolų teikimu, nišas.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1)

3

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/31

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 122/08)

2021 m. gruodžio 7 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10447. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10447. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/32

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 122/09)

2022 m. vasario 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10589. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10589. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/33

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2022 m. sausio 13 d.

dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, kiek tai susiję su pertvarkymu

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2021 m. lapkričio 29 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Parlamento prašymus pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl prudencinės tvarkos, taikomos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų grupėms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodikos, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES (1) (toliau – pasiūlytas reglamentas).

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, nes pasiūlytame reglamente yra nuostatų, darančių įtaką ECB uždaviniams, susijusiems su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra pagal Sutarties 127 straipsnio 6 dalį ir Europos centrinių bankų sistemos prisidėjimu prie sklandaus politikos, susijusios su finansų sistemos stabilumu, vykdymo, kaip numatyta Sutarties 127 straipsnio 5 dalyje. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendrosios pastabos

ECB pripažįsta, kad pasiūlytą reglamentą sudaro techniniai patikslinimai, kuriais siekiama įgyvendinti esminius teisėkūros sprendimus, įgyvendintus naujausiais Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (2) (toliau – BGPD) daliniais pakeitimais, įvertintais ECB nuomonėje dėl Sąjungos krizių valdymo sistemos peržiūros (3).

ECB pritaria pasiūlytam reglamentui, kuriuo užtikrinama, kad, įsigaliojus peržiūrėtai bendro nuostolių padengimo pajėgumo (TLAC) sistemai ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (4) (toliau – Kapitalo reikalavimų reglamentas arba KRR) nuostatos bus tinkamiau suderintos su BGPD nuostatomis. Be to, ECB pritaria pasiūlytam reglamentui, nes juo užtikrinama, kad pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų (G-SII), kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, įskaitant grupes, kurių patronuojamosios įmonės registruotos trečiosiose šalyse, reguliavimo tvarka bus geriau suderinta su TLAC standarte nustatyta tvarka.

Žvelgiant į ateitį, ECB ragina Sąjungos teisėkūros institucijas stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinami šie KRR pakeitimai, atsižvelgiant į pirmiau nurodytus tikslus, t. y. įvertinti BGPD ir KRR sąveiką, taip pat siekti, kad pasaulinės sisteminės svarbos bankai ir G-SII nepasinaudotų reglamentavimo arbitražu tarp vienalaikio visos grupės pertvarkymo ir vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijų, grindžiamų minimaliu nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimu arba TLAC tiksliniu lygiu.

Siūlomi keli nedideli techniniai pakeitimai, kuriais siekiama patikslinti teisinio teksto aiškinimą arba užtikrinti reglamente vartojamų terminų nuoseklumą. Šiuo tikslu konkretus redagavimo pasiūlymas kartu su aiškinamuoju tekstu yra pateiktas atskirame techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas EUR-Lex interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. sausio 13 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 665 final.

1

(2)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

2

(3)  2017 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl Sąjungos krizių valdymo sistemos peržiūros (CON/2017/47) (OL C 314, 2018 1 31, p. 17).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/35

---

Euro kursas (1)

2022 m. kovo 16 d.

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0994 |
| JPY | Japonijos jena | 130,05 |
| DKK | Danijos krona | 7,4412 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83988 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4205 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0336 |
| ISK | Islandijos krona | 143,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,7988 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,687 |
| HUF | Vengrijos forintas | 371,18 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6765 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9473 |
| TRY | Turkijos lira | 16,1783 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5165 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3967 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5996 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6168 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4966 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 353,77 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,5574 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,9817 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5725 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 690,36 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6147 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,433 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,681 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6523 |
| MXN | Meksikos pesas | 22,8540 |
| INR | Indijos rupija | 83,7805 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0994

JPY

Japonijos jena

130,05

DKK

Danijos krona

7,4412

GBP

Svaras sterlingas

0,83988

SEK

Švedijos krona

10,4205

CHF

Šveicarijos frankas

1,0336

ISK

Islandijos krona

143,50

NOK

Norvegijos krona

9,7988

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,687

HUF

Vengrijos forintas

371,18

PLN

Lenkijos zlotas

4,6765

RON

Rumunijos lėja

4,9473

TRY

Turkijos lira

16,1783

AUD

Australijos doleris

1,5165

CAD

Kanados doleris

1,3967

HKD

Honkongo doleris

8,5996

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6168

SGD

Singapūro doleris

1,4966

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 353,77

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,5574

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,9817

HRK

Kroatijos kuna

7,5725

IDR

Indonezijos rupija

15 690,36

MYR

Malaizijos ringitas

4,6147

PHP

Filipinų pesas

57,433

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,681

BRL

Brazilijos realas

5,6523

MXN

Meksikos pesas

22,8540

INR

Indijos rupija

83,7805

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 122/12)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Caisse de dépôt et placement du Québec“ (toliau – CDPQ, Kanada), |
| --- | --- |

—

„Caisse de dépôt et placement du Québec“ (toliau – CDPQ, Kanada),

| — | „Transurban Holdings Limited“ (toliau – „Transurban“, Australija), |
| --- | --- |

—

„Transurban Holdings Limited“ (toliau – „Transurban“, Australija),

| — | „AustralianSuper Pty Ltd“ (toliau – „AustralianSuper“, Australija), |
| --- | --- |

—

„AustralianSuper Pty Ltd“ (toliau – „AustralianSuper“, Australija),

| — | „Canada Pension Plan Investment Board“ (toliau – „CPP Investments“, Kanada). |
| --- | --- |

—

„Canada Pension Plan Investment Board“ (toliau – „CPP Investments“, Kanada).

| — | „Tawreed Investments Limited“ (toliau – „Tawreed“, Kaimanų Salos), kontroliuojama Abu Dabio investicijų institucijos (toliau – ADIA, JAE), |
| --- | --- |

—

„Tawreed Investments Limited“ (toliau – „Tawreed“, Kaimanų Salos), kontroliuojama Abu Dabio investicijų institucijos (toliau – ADIA, JAE),

| — | „WestConnex“ (toliau – WCX, Australija). |
| --- | --- |

—

„WestConnex“ (toliau – WCX, Australija).

Įmonės CDPQ, „Transurban“, „AustralianSuper“, „CPP Investments“ ir „Tawreed“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos įmonės WCX kontrolę.

Koncentracija vykdoma pagal sutartį arba kitokiais būdais.

2.

| — | CDPQ yra ilgalaikio investavimo institucija, valdanti fondus, visų pirma skirtus valstybiniams ir pusiau valstybiniams pensijų ir draudimo planams Kvebeko provincijoje, ir daugiausia investuojanti į infrastruktūros objektus, |
| --- | --- |

—

CDPQ yra ilgalaikio investavimo institucija, valdanti fondus, visų pirma skirtus valstybiniams ir pusiau valstybiniams pensijų ir draudimo planams Kvebeko provincijoje, ir daugiausia investuojanti į infrastruktūros objektus,

| — | „Transurban“ mokamų kelių eksploatavimo bendrovė, valdanti ir plėtojanti miesto mokamų kelių tinklus Australijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, |
| --- | --- |

—

„Transurban“ mokamų kelių eksploatavimo bendrovė, valdanti ir plėtojanti miesto mokamų kelių tinklus Australijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose,

| — | „AustralianSuper“ yra didžiausias sektoriaus pensijų fondas Australijoje, vykdantis pasaulinę investicinę veiklą, |
| --- | --- |

—

„AustralianSuper“ yra didžiausias sektoriaus pensijų fondas Australijoje, vykdantis pasaulinę investicinę veiklą,

| — | „CPP Investments“ yra investicijų valdymo organizacija, investuojanti fondo „Canada Pension Plan Fund“ jai perleistas lėšas, daugiausia į viešuosius ir privačiuosius nuosavybės vertybinius popierius, nekilnojamąjį turtą, infrastruktūrą ir fiksuotųjų pajamų priemones, |
| --- | --- |

—

„CPP Investments“ yra investicijų valdymo organizacija, investuojanti fondo „Canada Pension Plan Fund“ jai perleistas lėšas, daugiausia į viešuosius ir privačiuosius nuosavybės vertybinius popierius, nekilnojamąjį turtą, infrastruktūrą ir fiksuotųjų pajamų priemones,

| — | „Tawreed“ priklauso įvairios investicijos į infrastruktūrą ir ji valdo pasaulinį investicijų portfelį. ADIA, „Tawreed“ patronuojančioji bendrovė, yra Abu Dabio Emyratui priklausantis valdžios subjektas, valdantis diversifikuotų pasaulinių investicijų portfelį, |
| --- | --- |

—

„Tawreed“ priklauso įvairios investicijos į infrastruktūrą ir ji valdo pasaulinį investicijų portfelį. ADIA, „Tawreed“ patronuojančioji bendrovė, yra Abu Dabio Emyratui priklausantis valdžios subjektas, valdantis diversifikuotų pasaulinių investicijų portfelį,

| — | WCX plėtoja, prižiūri ir eksploatuoja mokamus kelius Sidnėjuje (Naujasis Pietų Velsas). |
| --- | --- |

—

WCX plėtoja, prižiūri ir eksploatuoja mokamus kelius Sidnėjuje (Naujasis Pietų Velsas).

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 3 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/38

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 122/13)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„PIMIENTO DE GERNIKA“ / „GERNIKAKO PIPERRA“

ES Nr.: PGI-ES-0673-AM01- 2016 m. vasario 22 d.

SKVN ( ) SGN ( X )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Pavadinimas: Comité Profesional „Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika“ („Gernikako Piperra“ / „Pimiento de Gernika“ profesinis komitetas)

Adresas: Torre Muntsaratz. B° Muntsaratz, 17-A. 48220. Abadiño (Bizkaia).

Tel. +32 94-6030330; Faks. +34 94-6063953

Sudėtis: gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( x ) kiti ( )

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Ispanija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☐ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☐

Ženklinimas

| ☐ | Kita (nurodyti) |
| --- | --- |

☐

Kita (nurodyti)

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

Išsamus kiekvieno pakeitimo aprašymas ir konkrečios priežastys.

Siūlomi pakeitimai grindžiami poreikiu suderinti produkto specifikaciją su dabartinėmis aplinkybėmis ir užtikrinti pasėlių išlikimą, kartu išsaugant galutinio produkto kokybę ir savybes, nesusilpninant produkto ir aplinkos ryšio.

PRODUKTO APRAŠYMAS

Produkto aprašymo dalyje, kurioje apibūdinamos produkto savybės (B skirsnis), siūloma išbraukti didžiausią leidžiamą 2 cm ilgio skirtumą kiekvienoje pakuotėje, atsižvelgiant į tai, kad vien tai, jog pipirų „Pimiento de Gernika“ ilgio savybės yra apibrėžtos (6–9 cm), jau užtikrina vienodumą, kurio reikalaujama pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011. Be to, kadangi tai yra nesunokę ankštiniai pipirai ir jų skersmuo ir ilgis yra nedideli, jų komercinei pakuotei netaikoma saldžiųjų pipirų prekybos standarto nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad pailgi saldieji pipirai būtų pakankamai vienodo ilgio.

Didžiausias leistinas 2 cm ilgio skirtumas kiekvienoje pakuotėje yra ne pačių pipirų savybė, o prekybos reikalavimas.

Šis pakeitimas susijęs su bendrojo dokumento 3.2 punktu.

Taigi formuluotė:

„Ilgis – 6–9 cm. Kiekvienoje pakuotėje didžiausias leistinas ilgio skirtumas yra 2 cm.“

keičiama taip:

„Ilgis – 6–9 cm.“.

GEOGRAFINĖ VIETOVĖ

Siūloma iš dalies pakeisti šį skirsnį išbraukiant pakavimo vietovę, nes pats pakavimas nėra produkto gamybos etapas, kartu išlaikant visus kitus gamybos reikalavimus, kurie turi įtakos produkto kokybei.

Tai nustatyta bendrojo dokumento 3.5 punkte, iš kurio išbraukiami šie sakiniai: „Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:“, „Paruošimo ir pakavimo vietovė yra ta pati, kaip ir auginimo vietovė“, „Reikalavimu paruošti ir pakuoti pipirus auginimo vietovėje siekiama apsaugoti saugomos kilmės vietos nuorodos gerą vardą, užtikrinti produkto autentiškumą ir išlaikyti jo kokybę bei savybes.“.

KILMĖS ĮRODYMAS

Siūloma iš dalies pakeisti ketvirtą pastraipą, atsižvelgiant į tai, kad vienas iš produkto kilmę garantuojančių veiksnių yra sėkla ir kad sėklos autentiškumas užtikrinamas, nes ją gali įsigyti tik pagal SGN registruoti gamintojai. Tai reiškia, kad produktų, kuriems suteikta saugoma geografinė nuoroda, kilmė ir autentiškumas užtikrinami ne genetiniais (DNR) ar fiziniais ir cheminiais tyrimais, o sėklos atsekamumu.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

Taigi formuluotė:

„Tikrinimo ir sertifikavimo sistema yra esminis veiksnys, užtikrinantis produkto kilmę, kokybę ir atsekamumą. Ją sudaro šie procesai:

registruotiems gamintojams sėkla tiekiama per augintojų asociacijas; registruotuose ūkiuose galima auginti tik šios rūšies pipirams auginti leidžiamas naudoti veisles. Siekiant užtikrinti produkto kilmę ir autentiškumą, tikrinimo įstaiga atlieka jo genetinius bei fizinius ir cheminius tyrimus.“

keičiama taip:

„Sėklos tikrinimo ir sertifikavimo sistema yra esminis veiksnys, užtikrinantis produkto kilmę, kokybę ir atsekamumą. Ją sudaro šie procesai:

registruotiems gamintojams tiekiama sertifikuota sėkla; registruotuose ūkiuose galima auginti tik šios rūšies pipirams auginti leidžiamas naudoti veisles. tikrinimo įstaiga reikalauja pateikti įsigijimo pažymą, įrodančią sertifikuotos sėklos kilmę ir autentiškumą.“.

E skirsnio, kuriame aprašomas gamybos būdas, pirma pastraipa, kurioje kalbama apie sertifikuotos sėklos autentiškumą, formuluotė

„Augintojų asociacijos atrenka savo sėklas iš grynaveislių linijų ir tiekia jas pagal geografinę nuorodą registruotiems ūkiams, esantiems saugomoje teritorijoje. Siekiant užtikrinti produkto kilmę ir autentiškumą, tai ne tik prižiūri augintojų asociacijos ir savarankiškai kontroliuoja registruoti augintojai, bet ir tikrinimo įstaiga parengia metinį audito planą.“

keičiama taip:

„Pagal geografinę nuorodą įregistruoti ūkiai, esantys saugomoje vietovėje, garantuoja produkto kilmę ir autentiškumą, užtikrindami sertifikuotos sėklos atsekamumą ir registruotų augintojų savikontrolę. Be to, tikrinimo įstaiga parengia metinį audito planą.“.

GAMYBOS BŪDAS

Siūlomas šio skirsnio pakeitimas grindžiamas poreikiu suderinti produkto specifikaciją su dabartinėmis aplinkybėmis ir technologine pažanga. Todėl siūloma sudaryti sąlygas antrajam sodinimo ciklui, nustatyti didžiausią sodinimo tankumą, pakeisti derliaus nuėmimo dažnumą ir sudaryti sąlygas mašininiam pakavimui bei suteikti galimybę auginti pasėlius substrate.

Siūloma šio produkto specifikacijos skirsnio trečią, penktą, tryliktą ir devynioliktą pastraipas pakeisti taip:

| 1. | Produkto specifikacijos E skirsnio trečia pastraipa
  Antrojo sodinimo ciklo galimybė suteikta, nes augintojai visada dirba su jaunais augalais, todėl produkto kokybę galima išlaikyti visą prekybos laikotarpį. Toks pasėlių paskirstymas atitinka tradicinę auginimo praktiką šioje vietovėje.
  Kalbant apie sodinimo tankumą, produkto kokybei užtikrinti naudinga tik viršutinė riba. Dėl mažesnio tankumo kokybė nenukentėtų.
  Šis pakeitimas susijęs su bendrojo dokumento 3.4 punktu.
  Taigi dabartinė formuluotė:
  „Lauke sodinama balandžio–gegužės mėnesiais, o šiltnamiuose arba arkiniuose polietileno šiltnamiuose anksčiau – vasario, kovo ir balandžio mėnesiais. Pirmuoju atveju ankštinių pipirų derlius imamas nuo birželio mėn., o antruoju atveju – nuo balandžio mėn. vidurio. Daugumos pasėlių derlius nuimamas balandžio–lapkričio mėn. Tankumas yra nuo 3 iki 4 augalų viename kvadratiniame metre.“
  pakeičiama taip:
  „Lauke sodinama balandžio–gegužės mėnesiais, o šiltnamiuose arba arkiniuose polietileno šiltnamiuose anksčiau – vasario, kovo ir balandžio mėnesiais; antrasis sodinimo ciklas leidžiamas nuo birželio mėn. Pirmuoju atveju ankštinių pipirų derlius imamas nuo birželio mėn., o antruoju atveju – nuo balandžio mėn. vidurio. Daugumos pasėlių derlius nuimamas balandžio–lapkričio mėn. Tankumas yra iki 4 augalų viename kvadratiniame metre.“. |
| --- | --- |

1.

Produkto specifikacijos E skirsnio trečia pastraipa

Antrojo sodinimo ciklo galimybė suteikta, nes augintojai visada dirba su jaunais augalais, todėl produkto kokybę galima išlaikyti visą prekybos laikotarpį. Toks pasėlių paskirstymas atitinka tradicinę auginimo praktiką šioje vietovėje.

Kalbant apie sodinimo tankumą, produkto kokybei užtikrinti naudinga tik viršutinė riba. Dėl mažesnio tankumo kokybė nenukentėtų.

Taigi dabartinė formuluotė:

„Lauke sodinama balandžio–gegužės mėnesiais, o šiltnamiuose arba arkiniuose polietileno šiltnamiuose anksčiau – vasario, kovo ir balandžio mėnesiais. Pirmuoju atveju ankštinių pipirų derlius imamas nuo birželio mėn., o antruoju atveju – nuo balandžio mėn. vidurio. Daugumos pasėlių derlius nuimamas balandžio–lapkričio mėn. Tankumas yra nuo 3 iki 4 augalų viename kvadratiniame metre.“

pakeičiama taip:

„Lauke sodinama balandžio–gegužės mėnesiais, o šiltnamiuose arba arkiniuose polietileno šiltnamiuose anksčiau – vasario, kovo ir balandžio mėnesiais; antrasis sodinimo ciklas leidžiamas nuo birželio mėn. Pirmuoju atveju ankštinių pipirų derlius imamas nuo birželio mėn., o antruoju atveju – nuo balandžio mėn. vidurio. Daugumos pasėlių derlius nuimamas balandžio–lapkričio mėn. Tankumas yra iki 4 augalų viename kvadratiniame metre.“.

| 2. | Penkta pastraipa iš dalies keičiama įtraukiant galimybę pasėlius auginti substrate, nes jie ne visada turi būti auginami dirvožemyje.
  Šis pakeitimas susijęs su bendrojo dokumento 5 punktu.
  Ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ auginimui tinkamos auginimo vietovės yra labai ribotos dėl reljefo sąlygų, miestų plėtros ir infrastruktūros spaudimo, taip pat dėl tipiško mažų Baskijos ūkių išdėstymo. Todėl pasėlių sėjomaina nėra dažna, o kartais atliekama giminingų rūšių (pomidorų ir (arba) pipirų) sėjomaina, todėl dirvožemyje atsiranda patogeninių mikroorganizmų, kurie yra tokie agresyvūs, kad gali sunaikinti pasėlius. Šios rimtos augalų sveikatos problemos kelia grėsmę ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ – pasėlio, kuris yra labai didelė Atlanto vandenyno pusėje esančios Baskijos žemės ūkio dalis, išlikimui.
  Pagrindinės pasėlių ligos, pažeidžiančios augalą „Pimiento de Gernika“, yra susijusios su dirvožemiu, t. y. dirvožemis (organinė medžiaga su dirvožemiu susijusiame skaidymo etape) yra pagrindinis jų infekcijos šaltinis. Šių su dirvožemiu susijusių ligų Baskų krašto autonominės srities Atlanto vandenyno klimato zonose priežastis dažniausiai yra virusas (Potyvirusas arba Tobamovirusas) arba grybelis. Fusarium spp. ir Phytophthora ssp. genčių grybeliai yra potencialus augalo „Pimiento de Gernika“ infekcijos šaltinis. 2014 m. atlikto dirvožemio tyrimo duomenimis, šių grybelių yra 70 proc. ankštiniam pipirui „Pimiento de Gernika“ auginti naudojamo dirvožemio. Tai patvirtinta 2015 m. Santiago Larreglos atliktas tyrimas apie aitriųjų paprikų ir pipirų atsparumą Tobamovirusui (isp. „Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento“).
  2011 m. Mireio Núñez-Zofíos, Santiago Larreglos ir Carloso Garbiso atliktas tyrimas: „Naudojant organines dirvožemio savybes gerinančias medžiagas, o po to dirvą mulčiuojant plastiku, pipirų pasėliuose vidutinio klimato sąlygomis sumažėja patogeno Phytophthora capsici“. Mokslo žurnale „Crop Protection“ 30 1563–1572, nustatyta, kad biodezinfestacija yra vienintelis būdas nukenksminti dirvožemyje esantį infekcijos šaltinį, kuris sukelia grybelines ligas (Phytophthora capsici oosporas). Atsižvelgiant į Baskų krašto Atlanto vandenyno zonos klimato sąlygas, ši metodika veiksminga tik tada, kai ji taikoma pavasario–vasaros sezonais, kurie sutampa su ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ auginimo sezonu.
  Siekdami tausoti aplinką ir jos biologinę įvairovę, ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ augintojai, šiuos pipirus auginantys pagal griežtas integruotos gamybos taisykles, kuriomis ribojamas pesticidų naudojimas, šiam augalui auginti pasirinko naudoti substratus, kaip alternatyvą dirvožemiui.
  Kaip matyti iš toliau pateiktų tyrimų, substratas leidžia augalo šaknų sistemai įsitvirtinti ir veikia kaip inertinė atrama augalui, netrukdydamas jam įsisavinti maistinių medžiagų. Ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ auginimui tinkami substratai yra inertiniai substratai, tačiau tankinimui gali būti naudojama nedidelė organinių medžiagų dalis. Nė vienas iš šių dviejų komponentų nesuteikia jokių makroelementų ar mikroelementų, kuriuos galėtų įsisavinti augalas. Substratas daugiausia pasižymi mažu tankiu, todėl oras ir vanduo gali prasiskverbti per jo struktūrą.
  Atlikti šie tyrimai:






  — | Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. „Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop“ (liet. Dujiniai teršalai, išmetami dėl dirvožemio biodezinfestacijos gyvulių mėšlu ant šiltnamiuose auginamų pipirų pasėlių). „Crop Protection“ 30: 412–419. |
| --- | --- | --- |

2.

Penkta pastraipa iš dalies keičiama įtraukiant galimybę pasėlius auginti substrate, nes jie ne visada turi būti auginami dirvožemyje.

Ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ auginimui tinkamos auginimo vietovės yra labai ribotos dėl reljefo sąlygų, miestų plėtros ir infrastruktūros spaudimo, taip pat dėl tipiško mažų Baskijos ūkių išdėstymo. Todėl pasėlių sėjomaina nėra dažna, o kartais atliekama giminingų rūšių (pomidorų ir (arba) pipirų) sėjomaina, todėl dirvožemyje atsiranda patogeninių mikroorganizmų, kurie yra tokie agresyvūs, kad gali sunaikinti pasėlius. Šios rimtos augalų sveikatos problemos kelia grėsmę ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ – pasėlio, kuris yra labai didelė Atlanto vandenyno pusėje esančios Baskijos žemės ūkio dalis, išlikimui.

Pagrindinės pasėlių ligos, pažeidžiančios augalą „Pimiento de Gernika“, yra susijusios su dirvožemiu, t. y. dirvožemis (organinė medžiaga su dirvožemiu susijusiame skaidymo etape) yra pagrindinis jų infekcijos šaltinis. Šių su dirvožemiu susijusių ligų Baskų krašto autonominės srities Atlanto vandenyno klimato zonose priežastis dažniausiai yra virusas (Potyvirusas arba Tobamovirusas) arba grybelis. Fusarium spp. ir Phytophthora ssp. genčių grybeliai yra potencialus augalo „Pimiento de Gernika“ infekcijos šaltinis. 2014 m. atlikto dirvožemio tyrimo duomenimis, šių grybelių yra 70 proc. ankštiniam pipirui „Pimiento de Gernika“ auginti naudojamo dirvožemio. Tai patvirtinta 2015 m. Santiago Larreglos atliktas tyrimas apie aitriųjų paprikų ir pipirų atsparumą Tobamovirusui (isp. „Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento“).

2011 m. Mireio Núñez-Zofíos, Santiago Larreglos ir Carloso Garbiso atliktas tyrimas: „Naudojant organines dirvožemio savybes gerinančias medžiagas, o po to dirvą mulčiuojant plastiku, pipirų pasėliuose vidutinio klimato sąlygomis sumažėja patogeno Phytophthora capsici“. Mokslo žurnale „Crop Protection“ 30 1563–1572, nustatyta, kad biodezinfestacija yra vienintelis būdas nukenksminti dirvožemyje esantį infekcijos šaltinį, kuris sukelia grybelines ligas (Phytophthora capsici oosporas). Atsižvelgiant į Baskų krašto Atlanto vandenyno zonos klimato sąlygas, ši metodika veiksminga tik tada, kai ji taikoma pavasario–vasaros sezonais, kurie sutampa su ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ auginimo sezonu.

Siekdami tausoti aplinką ir jos biologinę įvairovę, ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ augintojai, šiuos pipirus auginantys pagal griežtas integruotos gamybos taisykles, kuriomis ribojamas pesticidų naudojimas, šiam augalui auginti pasirinko naudoti substratus, kaip alternatyvą dirvožemiui.

Kaip matyti iš toliau pateiktų tyrimų, substratas leidžia augalo šaknų sistemai įsitvirtinti ir veikia kaip inertinė atrama augalui, netrukdydamas jam įsisavinti maistinių medžiagų. Ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ auginimui tinkami substratai yra inertiniai substratai, tačiau tankinimui gali būti naudojama nedidelė organinių medžiagų dalis. Nė vienas iš šių dviejų komponentų nesuteikia jokių makroelementų ar mikroelementų, kuriuos galėtų įsisavinti augalas. Substratas daugiausia pasižymi mažu tankiu, todėl oras ir vanduo gali prasiskverbti per jo struktūrą.

Atlikti šie tyrimai:

—

Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. „Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop“ (liet. Dujiniai teršalai, išmetami dėl dirvožemio biodezinfestacijos gyvulių mėšlu ant šiltnamiuose auginamų pipirų pasėlių). „Crop Protection“ 30: 412–419.

| — | Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. „Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika“ (liet. Skirtingo N/K santykio mitybiniuose tirpaluose poveikis Gernikos pipirams). „Acta Horticulturae“ 40: 475–478. |
| --- | --- |

—

Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. „Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika“ (liet. Skirtingo N/K santykio mitybiniuose tirpaluose poveikis Gernikos pipirams). „Acta Horticulturae“ 40: 475–478.

| — | Larregla, S. 2003. „Etiología y epidemiología de la „Tristeza“ del pimiento en Bizkaia“ . Recenzuojama. Daktaro disertacija. Baskų krašto universitetas. Lejoa. |
| --- | --- |

—

Larregla, S. 2003. „Etiología y epidemiología de la „Tristeza“ del pimiento en Bizkaia“ . Recenzuojama. Daktaro disertacija. Baskų krašto universitetas. Lejoa.

| — | Larregla, S., Guerrero, M. M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. „Biodisinfestation with Organic Amendments or Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops“ (liet. Dirvožemio nualinimo ir dirvožemiu plintančių ligų sukėlėjų kontrolei apsaugotuose pipirų pasėliuose naudojama biodezinfestacija organinėmis dirvožemio savybes gerinančiomis medžiagomis). Knygoje „Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management“ (liet. Organinės dirvožemio savybes gerinančios medžiagos ir dirvožemio ligų slopinimas augalų ligų valdymo srityje), p. 437–456. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Guerrero, M. M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. „Biodisinfestation with Organic Amendments or Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops“ (liet. Dirvožemio nualinimo ir dirvožemiu plintančių ligų sukėlėjų kontrolei apsaugotuose pipirų pasėliuose naudojama biodezinfestacija organinėmis dirvožemio savybes gerinančiomis medžiagomis). Knygoje „Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management“ (liet. Organinės dirvožemio savybes gerinančios medžiagos ir dirvožemio ligų slopinimas augalų ligų valdymo srityje), p. 437–456.

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. „Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain“ (liet. Organinių dirvožemio savybes gerinančių medžiagų naudojimas ir vėliau atliekamas mulčiavimas plastiku kovojant su Šiaurės Ispanijos pipirų šaknų puviniu Phytophthora). „Acta Horticulturae“ 883: 353–360. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. „Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain“ (liet. Organinių dirvožemio savybes gerinančių medžiagų naudojimas ir vėliau atliekamas mulčiavimas plastiku kovojant su Šiaurės Ispanijos pipirų šaknų puviniu Phytophthora). „Acta Horticulturae“ 883: 353–360.

| — | Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C. 2012. „Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality“ (liet. Pakartotinai vykdant biodezinfestaciją, kontroliuojamas pipirų šaknų ir šaknies vainikų puvinys Phytophthora, kartu gerinant dirvožemio kokybę). „Spanish Journal of Agricultural Research“ 10: 794–805. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C. 2012. „Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality“ (liet. Pakartotinai vykdant biodezinfestaciją, kontroliuojamas pipirų šaknų ir šaknies vainikų puvinys Phytophthora, kartu gerinant dirvožemio kokybę). „Spanish Journal of Agricultural Research“ 10: 794–805.

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

Minėti tyrimai rodo, kad produktai, gauti naudojant auginimo dirvožemyje arba substrate metodus, nesiskiria.

Todėl įtraukiama galimybė pasėlius auginti substrate, nes substratas leidžia įsitvirtinti augalo šaknų sistemai, veikdamas kaip inertinė atrama augalui ir netrukdydamas augalo maistinių medžiagų tiekimui. Tai reiškia, kad nedaromas poveikis ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ savybėms.

Dabartinė formuluotė:

„Tręšiama taip, kad dirvožemyje ir augaluose būtų išlaikyta maistinių medžiagų pusiausvyra ir lygis, atsižvelgiant į paimtus augalo mėginius, augalo mitybos būklę, dirvožemio derlingumo lygį ir kitas naudotas poveikio priemones (vandenį, organines medžiagas ir pan.).“

pakeičiama taip:

„ankštinį pipirą „Pimiento de Gernika“ galima auginti ir dirvožemyje, ir substrate. Tręšiama taip, kad dirvožemyje ir substrate būtų išlaikyta maistinių medžiagų pusiausvyra ir lygis.

Dirvožemis ir substratas visada turi atitikti atitinkamus integruotos gamybos teisės aktus.

Auginimui naudojamas substratas pasižymi mažu tankiu (30–150 kg/m3) ir leidžia orui ir vandeniui prasiskverbti per jo struktūrą bei veikia kaip inertinė augalo atrama, netrukdydamas augalo maistinių medžiagų tiekimui.“.

| 3. | 13 pastraipa.
  Žodis „kasdien“ pakeičiamas žodžiu „dažnai“, nes pirmasis žodis gali būti aiškinamas taip, kad derlius turi būti nuimamas kiekvieną dieną. Derlius turi būti nuimamas taip dažnai, kaip to reikia atsižvelgiant į pasėlių vystymąsi; dažnumas per visą auginimo ciklą skirsis.
  Be to, gali būti didelių produkcijos apimčių šuolių. Kadangi derlius turi būti nuimamas rankomis, kartais derliaus nuėmimas gali užtrukti ilgiau dėl darbo jėgos trūkumo, nes ūkiai daugiausia yra šeimos įmonės.
  Šis pakeitimas susijęs su bendrojo dokumento 3.5 punktu.
  Taigi dabartinė formuluotė:
  „Kadangi derlius nuimamas tada, kai vaisiai optimaliai sunoksta, derlius nuimamas kasdien, o produktas pakuojamas tą pačią dieną. Tačiau išimtiniais atvejais ir esant didžiausiam produkcijos kiekiui, pakavimas gali būti atliekamas kitą dieną.“
  pakeičiama taip:
  „Kadangi derlius nuimamas tada, kai vaisiai optimaliai sunoksta, derlius nuimamas dažnai, o produktas pakuojamas tą pačią dieną. Tačiau išimtiniais atvejais ir esant didžiausiam produkcijos kiekiui, pakavimas gali būti atliekamas per kitas keletą dienų.“. |
| --- | --- |

3.

13 pastraipa.

Žodis „kasdien“ pakeičiamas žodžiu „dažnai“, nes pirmasis žodis gali būti aiškinamas taip, kad derlius turi būti nuimamas kiekvieną dieną. Derlius turi būti nuimamas taip dažnai, kaip to reikia atsižvelgiant į pasėlių vystymąsi; dažnumas per visą auginimo ciklą skirsis.

Be to, gali būti didelių produkcijos apimčių šuolių. Kadangi derlius turi būti nuimamas rankomis, kartais derliaus nuėmimas gali užtrukti ilgiau dėl darbo jėgos trūkumo, nes ūkiai daugiausia yra šeimos įmonės.

Taigi dabartinė formuluotė:

„Kadangi derlius nuimamas tada, kai vaisiai optimaliai sunoksta, derlius nuimamas kasdien, o produktas pakuojamas tą pačią dieną. Tačiau išimtiniais atvejais ir esant didžiausiam produkcijos kiekiui, pakavimas gali būti atliekamas kitą dieną.“

pakeičiama taip:

„Kadangi derlius nuimamas tada, kai vaisiai optimaliai sunoksta, derlius nuimamas dažnai, o produktas pakuojamas tą pačią dieną. Tačiau išimtiniais atvejais ir esant didžiausiam produkcijos kiekiui, pakavimas gali būti atliekamas per kitas keletą dienų.“.

| 4. | 14 ir 16 pastraipos.
  Reikalavimas, kad pakavimas būtų vykdomas auginimo vietovėje, turi būti išbrauktas, nes pakavimas nėra pats auginimo etapas ir neturi įtakos produkto kokybei ir autentiškumo užtikrinimui. Likę pakavimo reikalavimai, kurie gali turėti įtakos galutinei produkto kokybei, paliekami galioti.
  Šis pakeitimas susijęs su bendrojo dokumento 3.5 punktu.
  Išbraukiamos toliau nurodytos keturiolikta ir šešiolikta pastraipos, kuriose kalbama apie reikalavimą pakuoti auginimo vietovėje.
  14 pastraipa. „Reikalavimu paruošti ir pakuoti pipirus pačioje auginimo vietovėje siekiama apsaugoti saugomos kilmės vietos nuorodos gerą vardą, užtikrinti produkto autentiškumą ir išlaikyti jo kokybę bei savybes.“

  16 pastraipa. „Be to, pakavimas už auginimo vietovės ribų apsunkina kontrolės užduotis, o tai gali turėti neigiamos įtakos produkto kokybei ir autentiškumo užtikrinimui.“ |
| --- | --- |

4.

14 ir 16 pastraipos.

Reikalavimas, kad pakavimas būtų vykdomas auginimo vietovėje, turi būti išbrauktas, nes pakavimas nėra pats auginimo etapas ir neturi įtakos produkto kokybei ir autentiškumo užtikrinimui. Likę pakavimo reikalavimai, kurie gali turėti įtakos galutinei produkto kokybei, paliekami galioti.

Išbraukiamos toliau nurodytos keturiolikta ir šešiolikta pastraipos, kuriose kalbama apie reikalavimą pakuoti auginimo vietovėje.

14 pastraipa. „Reikalavimu paruošti ir pakuoti pipirus pačioje auginimo vietovėje siekiama apsaugoti saugomos kilmės vietos nuorodos gerą vardą, užtikrinti produkto autentiškumą ir išlaikyti jo kokybę bei savybes.“

16 pastraipa. „Be to, pakavimas už auginimo vietovės ribų apsunkina kontrolės užduotis, o tai gali turėti neigiamos įtakos produkto kokybei ir autentiškumo užtikrinimui.“

| 5. | 19 pastraipa.
  Derliaus nuėmimas turi būti atliekamas rankomis, nes tam tikrus kokybės aspektus, pavyzdžiui, ar odelė nėra per stora, galima įvertinti tik rankomis. Tačiau leidžiama naudoti mašininį pakavimą, nes dėl technologinės pažangos atsirado galimybė kruopščiai tvarkyti produktą, kartu paspartinant procesą.
  Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.
  Dabartinė formuluotė:
  „Pakuojama rankomis ir visada labai atsargiai, kad būtų išsaugotos fizinės produkto savybės.“
  pakeičiama taip:
  „Nuskynimas atliekamas rankomis, o rūšiavimas ir pakavimas visada atliekami labai atsargiai, kad būtų išsaugotos fizinės produkto savybės.“. |
| --- | --- |

5.

19 pastraipa.

Derliaus nuėmimas turi būti atliekamas rankomis, nes tam tikrus kokybės aspektus, pavyzdžiui, ar odelė nėra per stora, galima įvertinti tik rankomis. Tačiau leidžiama naudoti mašininį pakavimą, nes dėl technologinės pažangos atsirado galimybė kruopščiai tvarkyti produktą, kartu paspartinant procesą.

Dabartinė formuluotė:

„Pakuojama rankomis ir visada labai atsargiai, kad būtų išsaugotos fizinės produkto savybės.“

pakeičiama taip:

„Nuskynimas atliekamas rankomis, o rūšiavimas ir pakavimas visada atliekami labai atsargiai, kad būtų išsaugotos fizinės produkto savybės.“.

RYŠYS SU APLINKINE VIETOVE

Šią dalį reikėjo pritaikyti, kad būtų išbrauktos nuorodos į auginimą dirvožemyje ir po danga, kurios nedaro poveikio ryšiui su geografine vietove, nes jis grindžiamas geru produkto vardu.

Bendrojo dokumento 5 skirsnis, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, turėjo būti iš dalies pakeistas, iš 5.1 punkto trečios pastraipos pirmos eilutės, 5.1 punkto ketvirtos pastraipos antros dalies ir 5.3 punkto dešimtos pastraipos išbraukiant žodžius „dirvožemyje“ dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo nurodytos iš dalies keičiant produkto specifikacijos F skirsnį, t. y. siekiant į skirsnį „Gamybos būdas“ įtraukti auginimą substrate ir dėl to, kad dirvožemis ir substratas nėra veiksniai, lemiantys ryšį su geografine vietove, nes ankštinio pipiro „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ atveju tai grindžiama geru produkto vardu.

Antrasis ryšį pagrindžiantis elementas (tradicinė praktika) išsaugotas, nes tradicinės žinios nepriklauso nuo substrato naudojimo.

Ankštinis pipiras „Pimiento de Gernika“/„Gernikako Piperra“ yra labai populiarus tarp vartotojų Baskų krašte, nes tai yra šimtmečius regione auginama kultūra, kurios sėklos ir auginimo metodai buvo perduodami iš kartos į kartą, todėl jie tapo Baskijos istorijos dalimi. Be to, dėl šios iš kartos į kartą perduodamų sėklų auginimo ir saugojimo sistemos augalas „Pimiento de Gernika“ natūraliai prisitaikė prie savo aplinkos, o taikant šią sistemą išaugintos unikaliomis genetinėmis savybėmis pasižyminčios veislės („Iker“ ir „Derio“). Šio produkto įtaka Baskų krašto gastronomijai tokia didelė, kad buvo įkurta gildija „Cofradía del Gernikako Piperra“, kuri prisideda prie šio produkto gero vardo skleidimo iš kaimo į miestus.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„PIMIENTO DE GERNIKA“ / „GERNIKAKO PIPERRA“

ES Nr.: PGI-ES-0673-AM01- 2016 m. vasario 22 d.

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Pimiento de Gernika“/„Gernikako Piperra“

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.6 klasė Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Saugoma geografine nuoroda „Gernikako Piperra“/„Pimiento de Gernika“ žymimi ankštiniai pipirai priskiriami Capsicum annuum L. rūšiai, kuri priklauso „Gernika“ veislės vietinei veislei ir kurie skirti valgyti švieži; jei derlius nuimamas iki daržovėms visiškai subręstant – jos valgomos keptos. Pasirinktos įvairios šios vietinės veislės linijos ir dvi iš jų įtrauktos į Komercinių veislių registrą kaip „Derio“ ir „Iker“ veislės. Bet kuri kita šios vietinės veislės linija, kuriai būdingos pipirų „Pimiento de Gernika“ savybės, taip pat gali būti žymima saugoma geografine nuoroda.

„Pimiento de Gernika“ yra saldusis pipiras, turintis mažai kapsicino arba jo visai neturintis, nes dėl Baskų krašto klimato paprastai pipirai nėra aštrūs. Minkštimas yra plonas (2–3 mm storio*), išilginis pjūvis – nuo vidutinio iki siauro trikampio formos, atitinkantis C3 ir C1 Pochard klasifikacijos (1966 m.) tipus.

Pagrindinis šių pipirų vartojimo būdas – kepti šviežius, nesunokusius. Tai tapo populiariausiu vartojimo būdu. Vaisiai skinami dar jiems visiems esant vienodos žalios spalvos, kol dar nevisiškai užaugę. Jų ilgis be kotelio yra 6–9 cm, plotis – 2–3 cm, svoris* – 10–12 g. Spalva būna įvairi – nuo vidutinio iki tamsaus žalios spalvos atspalvio. Jie yra siauri ir pailgi. Jų išilginis pjūvis trikampio formos, o skerspjūvis – elipsės ar trikampio formos su 2–3 nežymiomis skiltelėmis. Viršūnė smaili, o kotelis nepažeistas, ilgas ir plonas. Vieta, kur kotelis prisitvirtinęs prie vaisiaus, paprastai būna plokščia arba išgaubta. Odelė yra plona, nekieta ir valgantysis jos nepastebi. Ankštiniai pipirai lygūs ir gaiviai atrodantys. Viduje yra ne iki galo susiformavusios perlamutrinės spalvos sėklelės.

„Gernika“ veislė taip pat vadinama „pimiento choricero“ ir „pimiento de Bizkaia“.

Dauguma šios veislės ankštinių pipirų suvartojami švieži, dar iki galo neužaugę.

| (* | Prinokusio ankštinio pipiro savybės) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Ankštiniai pipirai turi būti išauginti geografinėje vietovėje.

Jie turi būti sodinami lauke arba po danga. Jie auginami naudojant geriausiai ankštinių pipirų optimaliam augimui ir vaisių vedimui pritaikytus metodus. Bet kokius produkto kokybei galinčius pakenkti preparatus ar auginimo sistemas naudoti draudžiama.

„Lauke sodinama balandžio–gegužės mėnesiais, o šiltnamiuose arba arkiniuose polietileno šiltnamiuose anksčiau – vasario, kovo ir balandžio mėnesiais; antrasis sodinimo ciklas leidžiamas nuo birželio mėn. Pirmuoju atveju ankštinių pipirų derlius imamas nuo birželio mėn., o antruoju atveju – nuo balandžio mėn. vidurio. Daugumos pasėlių derlius nuimamas balandžio–lapkričio mėn. Tankumas yra iki 4 augalų viename kvadratiniame metre.

Apdorojama minimaliai ir tik tada, kai tai būtina. Kiek įmanoma, kovai su kenkėjais stengiamasi naudoti biologinius preparatus ar techniką.

Derlius nuimamas rankomis keliais etapais, tiek kartų, kiek reikia. Tai daroma tada, kai vaisiai būna optimaliai subrendę, ir stengiantis vaisių nepažeisti ir taip užtikrinti fizines jų savybes.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Kadangi derlius nuimamas tada, kai vaisiai optimaliai sunoksta, derlius nuimamas dažnai, o produktas pakuojamas tą pačią dieną. Išimtiniais atvejais ir esant didžiausiam produkcijos kiekiui, pakavimas gali būti atliekamas per kitas keletą dienų.

Tai yra šviežias produktas, kurio galiojimo laikas trumpas. Saugojimas šaldymo patalpose, transportavimas ir tiesiog nereikalingas laikymas gali neigiamai paveikti produkto kokybę.

Dėl išskirtinių savybių (šviežio produkto pardavimas, plona odelė ir minkštimas, ne iki galo sunokęs) šis ankštinis pipiras yra labai jautrus staigiems temperatūros ir drėgnio svyravimams, jis labai greitai sunoksta. Todėl bet koks kilnojimas ar papildomas transportavimas, išskyrus pakavimą siekiant pateikti produktą galutiniam vartotojui, reikštų grėsmę produkto kokybei.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Be informacijos, kurios paprastai reikalaujama pagal teisės aktus, saugoma geografine nuoroda „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ žymimų ankštinių pipirų etiketėse būtinai turi būti užrašas „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ ir logotipas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė apima Gipuskojos ir Biskajos provincijas bei šias Alavos provincijos zonas: Kantabrijos Alavesos zoną, kurioje yra Ajalos, Okondo, Ljodijaus, Amurijaus ir Artsiniegos savivaldybės ir Estribasiones del Gorbėjos zoną, kurioje yra Urkabustaiso, Sujos, Sigoitijos, Legutjano ir Aramajaus savivaldybės.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Šių pipirų auginimui tinkanti geografinė vietovė yra Atlanto pusėje esantis Baskijos šlaitas, jai būdingas mezoterminis klimatas, pasižymintis vidutine temperatūra ir labai dideliu lietingumu. Sausojo sezono nebūna, daugiausia kritulių iškrenta rudenį ir žiemą. Tai Atlanto vandenyno klimatas, kuriam įtaką daro vakarų – rytų krypties jūros srovės ir dėl kurio šios vietovės klimatas yra daug vėsesnis (vidutinė metinė temperatūra – 13 °C, o temperatūros svyravimas – 11 °C) ir drėgnesnis, nei turėtų būti atsižvelgiant į geografinę platumą.

Optimalus santykinis oro drėgnis yra 60–75 proc. Mažesnis oro drėgnis kartu su karščiu ir saulės šviesa skatina fiziologinių problemų atsiradimą, dėl kurio prekinė vaisių kokybė tampa blogesnė. Vienas iš pavyzdžių – per stora odelė (dėl to suprastėja tinkamumas pagrindiniam vartojimui, t. y. kepimui).

Jei prie šių klimato savybių prisideda pernelyg sausa dirva ir didelė evapotranspiracija, gali atsirasti kitų fiziologinių pažeidimų, dėl kurių nukenčia vaisių kokybė, pvz., viršutinės vaisiaus dalies puvimas ir (arba) gali pasitaikyti aitrių vaisių dėl padidėjusio kapsicino kiekio.

Baskijos klimatas puikiai tinka šių ankštinių pipirų agroklimatiniams poreikiams. Dėl Atlanto pusėje esančio Baskijos šlaito klimato ankštiniams pipirams užtikrinama reikiama, vidutinė, ne per aukšta temperatūra, ir pašalinamas šalnų pavojus.

Nustatytos geografinės vietovės agroklimatinės sąlygos ankštiniams pipirams suteikia išskirtinių kokybinių savybių, dėl kurių jie tapo žinomi ir garsūs; dėl tų sąlygų sumažėja ar visai išnyksta kokybiniai pipirų trūkumai – aitrumas, per stora odelė, viršutinės vaisiaus dalies puvimas.

5.2.   Produkto ypatumai

„Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ yra vietinė veislė, puikiai prisitaikiusi prie agroklimatinių Baskijos Atlanto pusės šlaito sąlygų.

Dėl agroklimatinių auginimo vietovės sąlygų šis ankštinis pipiras įgyja išskirtines savybes – neaitrų skonį, ploną minkštimą – dėl kurių jis yra garsus.

Šios rūšies ankštiniai pipirai reiklūs temperatūros požiūriu. Esant žemesnei nei 15 °C temperatūrai, jų augimas sulėtėja, o temperatūrai nukritus žemiau nei 10 °C – visiškai sustoja. Dėl aukštesnės nei 35 °C temperatūros gali nubyrėti žiedai ir jauni vaisiai. Vegetaciniam augimui ir vaisių vedimui optimali temperatūra yra 25 °C dieną ir 18 °C naktį. Esant 1 °C, pastebimi dėl šalnų atsiradę pažeidimai. Kad augalas augtų, dirvožemio temperatūra turi būti aukštesnė nei 12 °C, o kad augalas augtų gerai, vidutinė aplinkos temperatūra dieną turi būti 20 °C; jos svyravimai dieną ir naktį turi būti nežymūs.

Vaisiaus dydis taip pat yra viena iš jo specifinių savybių, nes dėl ankstyvo derliaus nuėmimo pipiro minkštimas yra plonas, odelė yra nepastebima valgančiajam ir juntamas malonus skonis.

Šis ankštinis pipiras žinomas dėl savo išskirtinio skonio ir aukštos kokybės; paprastai jis valgomas keptas, kaip užkandis ar kaip garnyras. Tai vienas iš tipiškiausių Baskijos gastronomijos pavyzdžių.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės ar ypatybių (SKVN atveju) arba produkto ypatingos kokybės, reputacijos ar kitų ypatybių (SGN atveju) ryšys

„Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ ir geografinės vietovės ryšys pagrįstas geru vardu ir tradiciniais auginimo būdais, o tai patvirtinama tuo, jog produktas yra populiarus tarp Baskijos vartotojų, o jo kaina didelė.

Ankštinis pipiras „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ yra vienas iš seniausiai Baskijoje auginamų produktų. Jo sėklos ir auginimo paslaptys jau kelis šimtus metų perduodamos iš kartos į kartą ir tai tapo Biskajos įlankos istorijos dalimi.

Visi didieji Baskijos ir kiti Ispanijos autoriai, rašę apie gastronomiją (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere ar Ignacio Domenech), savo straipsniuose girdavo šį produktą ar įtraukdavo į savo receptus. Baskijos virtuvės meistrai – Arguiñanas ar Subijanas – taip pat įtraukia šį produktą į savo receptus.

1998 m. buvo suburta asociacija pavadinimu „Cofradía del Gernikako Piperra“, kurios vienintelis tikslas – populiarinti „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“. Asociacija rengia įvairias „Pimiento de Guernika“ populiarinimo akcijas, iš kurių paminėtinas produkto degustavimas tradiciniame Gernikos turguje. Šio miesto vardu pavadintas pipiras, nes tai yra pagrindinė pipiro auginimo vietovė. Jame kiekvieną pirmadienį vyksta garsieji vaisių ir daržovių turgūs, kuriuose šis ankštinis pipiras užima pagrindinę vietą.

„Paskutinis Guernikos pirmadienis“ – tai didžiausia Baskų krašto žemės ūkio mugė. Į ją suplūsta 100 000 lankytojų ir ji vyksta paskutinį spalio mėnesio pirmadienį. Apie šią mugę užsimenama jau Gernikos miesto įkūrimo 1366 m. dokumente.

Šio produkto garsumą liudija ir žinomumo indeksas, kuris jam buvo suteiktas po IKERFEL bendrovės atlikto rinkos tyrimo apie pripažintus aukštos kokybės produktus, ir gautas pagal kiekybinį metodą nuo 2009 m. liepos 16 d. iki liepos 30 d. apklausus 900 asmenų, gyvenančių Baskų krašto autonominėje bendruomenėje ir perkančių produktus namų ūkiui. Remiantis šiuo tyrimu, „Pimiento de Gernika“ / „Gernikako Piperra“ bendras žinomumo indeksas (spontaniškas ar įteigtas) yra 83 proc. visų Baskų krašto autonominės bendruomenės gyventojų.

Kaip jau minėta, be produkto gero vardo ir auginimo būdo, nustatytos geografinės vietovės klimatas yra pagrindinė produkto kokybės ir specifiškumo sąlyga.

Geografinės vietovės klimatui būdinga temperatūra ir drėgnio sąlygos, kurių reikia geram šio tipo ankštinių pipirų vegetaciniam vystymuisi ir reprodukcijai.

Kai šis ankštinis pipiras auginamas kituose regionuose pietų Ispanijoje, kur klimatas šiltesnis, ir tuo laiku, kai temperatūra yra aukšta, o drėgnis nedidelis, komercinė vaisių kokybė suprastėja dėl didesnio kiekio vaisių, kurie nukenčia nuo pirmiau nurodytų fiziologinių problemų: per stora odelė, viršutinės vaisiaus dalies puvimas ir (arba) aitrumas.

Ši veislė yra tiesioginis regiono žemdirbių pastabumo ir išmanymo pavyzdys. Veislė atspindi ryšį su aplinka ir yra ypač gerai prisitaikiusi prie regione vyraujančių klimato sąlygų. Ilgainiui žmogui pavyko sėkmingai išlaikyti ir auginti „Pimiento de Gernika“ veislę bei išsaugoti ypatingą jos komercinį panaudojimą. Tai padėjo išsaugoti šios rūšies pipirų originalumą. Veislė „Pimiento de Gernika“ ypatinga dėl to, kad yra puikiai prisitaikiusi prie auginimo vietovės.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---