# Euroopa Liidu C 167/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 167 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik21. aprill 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 167

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik21. aprill 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 167/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 167/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 167/02 | Nõukogu järeldused õpetajate ja koolitajate liikuvuse, eelkõige Euroopa liikuvuse parandamiseks nende põhikoolituse ning tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal | 2 |
| 2022/C 167/03 | Nõukogu järeldused Euroopa strateegia kohta, mis käsitleb kõrgharidusasutuste mõjuvõimu suurendamist Euroopa tuleviku nimel | 9 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 167/04 | Euro vahetuskurss — 20. aprill 2022 | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 167/02

Nõukogu järeldused õpetajate ja koolitajate liikuvuse, eelkõige Euroopa liikuvuse parandamiseks nende põhikoolituse ning tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal

2

2022/C 167/03

Nõukogu järeldused Euroopa strateegia kohta, mis käsitleb kõrgharidusasutuste mõjuvõimu suurendamist Euroopa tuleviku nimel

9

Euroopa Komisjon

2022/C 167/04

Euro vahetuskurss — 20. aprill 2022

18

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet |
| 2022/C 167/05 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 19 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 167/06 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 20 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 167/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10634 – CVC / GAMING1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 36 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 167/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 37 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet

2022/C 167/05

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

19

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 167/06

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

20

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 167/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10634 – CVC / GAMING1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

36

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 167/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 167/01)

7. aprillil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10678 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10678 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/2

---

Nõukogu järeldused õpetajate ja koolitajate liikuvuse, eelkõige Euroopa liikuvuse parandamiseks nende põhikoolituse ning tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal

(2022/C 167/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

PIDADES SILMAS:

1.

nõukogu järeldusi tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta, (1) milles kutsutakse liikmesriike üles motiveerima haridus- ja koolitusasutusi lisama õpetajate ja koolitajate liikuvust (2) oma õppe-, arengu- ja rahvusvahelistumise strateegiatesse;

2.

nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), milles seatakse selle teiseks strateegiliseks prioriteediks „elukestva õppe ja liikuvuse võimaldamine kõigile“, sealhulgas õpetajate ja õpetajate koolitajate jaoks, ning selle kolmandaks strateegiliseks prioriteediks „pädevuste ja motivatsiooni suurendamine haridustöötajate kutsealal“;

3.

Porto 7. mai 2021. aasta sotsiaalkohustust, mis tugineb Euroopa sotsiaalõiguste sambale, mis kuulutati välja 2017. aasta Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel ja milles kutsuti üles investeerima oskustesse, elukestvasse õppesse ja koolitusse majanduse ja ühiskonna vajadustele reageerimisel, et saavutada 2030. aastaks eesmärk, mille kohaselt osaleb igal aastal koolitustes vähemalt 60 % eurooplastest;

4.

nõukogu järeldusi, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks, milles kutsutakse liikmesriike üles tegelema õpetajate nappusega, eeskätt eripedagoogika valdkonnas ning mitmekultuurilistes ja mitmekeelsetes keskkondades. Liikuvusel võib olla positiivne mõju õpetajate nappusele, muutes selle elukutse atraktiivsemaks;

TULETADES MEELDE lisas esitatud poliitilist tausta;

VÕTTES ARVESSE:

5.

| a) | riikidevaheline liikuvus aitab kaasa laialdaste pädevuste arendamisele õpetajate seas. „Siiski on vaid väike osa Euroopa õpetajatest viibinud tööalastel eesmärkidel välismaal. 2018. aastal oli vähemalt üks kord kas üliõpilasena, õpetajana või mõlemana liikuvust kasutanud 40,9 % ELi õpetajatest“ (3). Osalemise määr on erinevates Euroopa riikides väga erinev, samamoodi nagu esineb suuri erinevusi õpetatavate õppeainete vahel, sest liikuvus jääb liiga sageli keeleõpetajate eesõiguseks. Suundumused õpetajate liikuvuses programmi „Erasmus+“ raames näitavad ka seda, et enamik õpetajaid osaleb välismaal toimuvatel kursustel, samas kui koolis töövarjuks olemist ja õpetamislähetust kasutatakse hoolimata nende suuremast mõjust vähem (4); |
| --- | --- |

a)

riikidevaheline liikuvus aitab kaasa laialdaste pädevuste arendamisele õpetajate seas. „Siiski on vaid väike osa Euroopa õpetajatest viibinud tööalastel eesmärkidel välismaal. 2018. aastal oli vähemalt üks kord kas üliõpilasena, õpetajana või mõlemana liikuvust kasutanud 40,9 % ELi õpetajatest“ (3). Osalemise määr on erinevates Euroopa riikides väga erinev, samamoodi nagu esineb suuri erinevusi õpetatavate õppeainete vahel, sest liikuvus jääb liiga sageli keeleõpetajate eesõiguseks. Suundumused õpetajate liikuvuses programmi „Erasmus+“ raames näitavad ka seda, et enamik õpetajaid osaleb välismaal toimuvatel kursustel, samas kui koolis töövarjuks olemist ja õpetamislähetust kasutatakse hoolimata nende suuremast mõjust vähem (4);

| b) | riikidevaheline liikuvus õpetajate põhikoolituse osana on oluline. Lisaks kasule tulevase õpetaja jaoks suurendab selline liikuvus ka osalemist liikuvuses karjääri hilisemates etappides. Tulevaste õpetajate õpiränne ei ole siiski laialt levinud. 2018. aastal teatas vaid umbes viiendik ELi põhikooliõpetajatest (20,9 %), et nad käisid õpingute ajal välismaal. Õpetajate ja koolitajate liikuvust edendatakse ja toetatakse ELi tasandil ning seda võib toetada ka riikliku tasandi rahastamiskavadega; |
| --- | --- |

b)

riikidevaheline liikuvus õpetajate põhikoolituse osana on oluline. Lisaks kasule tulevase õpetaja jaoks suurendab selline liikuvus ka osalemist liikuvuses karjääri hilisemates etappides. Tulevaste õpetajate õpiränne ei ole siiski laialt levinud. 2018. aastal teatas vaid umbes viiendik ELi põhikooliõpetajatest (20,9 %), et nad käisid õpingute ajal välismaal. Õpetajate ja koolitajate liikuvust edendatakse ja toetatakse ELi tasandil ning seda võib toetada ka riikliku tasandi rahastamiskavadega;

6.

| a) | tulevaste õpetajate ja koolitajate puhul väärib märkimist, et liikuvuskavade väärtust vähendavad mõnikord mitmed takistused õpetajate ja koolitajate akadeemilisel tunnustamisel. Õpetajahariduse õppekavad ei võimalda alati liikuvusperioode välismaal. Ka koolitajad ei osale oma haridustee jooksul alati liikuvusperioodides. Teistes Euroopa riikides toimuvat õpetaja- ja koolitajapraktikat, kui see on võimalik, ei pruugita tunnustada õpetajate ja koolitajate põhikoolituse lahutamatu osana, eriti samaväärsena koolis kohapeal toimuva koolitusega riiklikus haridus- ja koolitusasutuses; |
| --- | --- |

a)

tulevaste õpetajate ja koolitajate puhul väärib märkimist, et liikuvuskavade väärtust vähendavad mõnikord mitmed takistused õpetajate ja koolitajate akadeemilisel tunnustamisel. Õpetajahariduse õppekavad ei võimalda alati liikuvusperioode välismaal. Ka koolitajad ei osale oma haridustee jooksul alati liikuvusperioodides. Teistes Euroopa riikides toimuvat õpetaja- ja koolitajapraktikat, kui see on võimalik, ei pruugita tunnustada õpetajate ja koolitajate põhikoolituse lahutamatu osana, eriti samaväärsena koolis kohapeal toimuva koolitusega riiklikus haridus- ja koolitusasutuses;

| b) | juba töötavate õpetajate ja koolitajate takistuste hulka kuuluvad perekondlikud kohustused ja raskused asendusõpetajate ja -koolitajate leidmisel; |
| --- | --- |

b)

juba töötavate õpetajate ja koolitajate takistuste hulka kuuluvad perekondlikud kohustused ja raskused asendusõpetajate ja -koolitajate leidmisel;

| c) | lisaks on läbiv probleem keeleoskuse puudumine; |
| --- | --- |

c)

lisaks on läbiv probleem keeleoskuse puudumine;

| d) | pealegi on riiklikul tasandil õpetajakutse rangelt reglementeeritud ning liikmesriigid struktureerivad kooliaastat erinevalt. Kuigi see on märk ELi riiklike haridus- ja koolitussüsteemide mitmekesisusest ja rikkusest, võib see takistada ka koolis kohapeal toimuva koolituse, näiteks töövarjuna tegutsemise, õpetajapraktika või õpetamislähetuse korraldamist; |
| --- | --- |

d)

pealegi on riiklikul tasandil õpetajakutse rangelt reglementeeritud ning liikmesriigid struktureerivad kooliaastat erinevalt. Kuigi see on märk ELi riiklike haridus- ja koolitussüsteemide mitmekesisusest ja rikkusest, võib see takistada ka koolis kohapeal toimuva koolituse, näiteks töövarjuna tegutsemise, õpetajapraktika või õpetamislähetuse korraldamist;

7.

COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde, mis on näidanud vajadust lisada õpetajate ja koolitajate põhikoolitusse ning tööalasesse täiendusõppesse ja -koolitusse digioskuste ja -pädevuste omandamine ja kasutamine õpetamisel ja õppimisel. Kombineeritud tegevusvormid, mis ühendavad füüsilist liikuvust virtuaalõppe või veebipõhise teabevahetusega, edendavad sellise arengu tingimusi ja võimaldavad heade tavade vahetamist;

TUNNISTAB, ET:

8.

õpetajad ja koolitajad on Euroopa haridusruumi nurgakivi ning neil on meie ühiskonnas ülioluline roll. Õpetajad ja koolitajad on teadmiste ja väärtuste omandamise hõlbustamise ning kõigi õppijate kodanikuaktiivsuse edendamise ideaalide kandjad. Kaasatuse, võrdsete võimaluste, kvaliteetse hariduse ja koolituse, pedagoogika-alase innovatsiooni ja paremate õpitulemuste edendamiseks peavad õpetajad ja koolitajad olema kõrge kvalifikatsiooni ja motivatsiooniga spetsialistid ning kooli juhtkond peab neid toetama;

9.

arvamuste ja kogemuste vahetamine kolleegidega ning tihe koostöö õpetajate ja koolitajate vahel, samuti tööalased õpingud ja/või töökogemus välismaal aitavad oluliselt kaasa õpetajate ja koolitajate kutsealasele arengule hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel;

10.

| a) | aitab kaasa õpetajate ja koolitajate isiklikule ja akadeemilisele arengule, edendades samal ajal nende enesekindlust; |
| --- | --- |

a)

aitab kaasa õpetajate ja koolitajate isiklikule ja akadeemilisele arengule, edendades samal ajal nende enesekindlust;

| b) | parandab õpetajate ja koolitajate kutsetegevust ja pedagoogilisi teadmisi, oskusi ja pädevusi, kohanemisvõimet, tööalast konkurentsivõimet ja karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

b)

parandab õpetajate ja koolitajate kutsetegevust ja pedagoogilisi teadmisi, oskusi ja pädevusi, kohanemisvõimet, tööalast konkurentsivõimet ja karjäärivõimalusi;

| c) | aitab õpetajatel ja koolitajatel arendada suutlikkust mõjutada ja täiustada tavasid nii oma haridus- ja koolitusasutustes kui ka laiemas haridus- ja koolitussüsteemis; |
| --- | --- |

c)

aitab õpetajatel ja koolitajatel arendada suutlikkust mõjutada ja täiustada tavasid nii oma haridus- ja koolitusasutustes kui ka laiemas haridus- ja koolitussüsteemis;

| d) | aitab kaasa õpetajakutse atraktiivsusele; |
| --- | --- |

d)

aitab kaasa õpetajakutse atraktiivsusele;

11.

| a) | see tugevdab õpetajate ja koolitajate suutlikkust olla uuenduslik ning reflekteerida tegevuste üle, et paremini vastata õppijate vajadustele; |
| --- | --- |

a)

see tugevdab õpetajate ja koolitajate suutlikkust olla uuenduslik ning reflekteerida tegevuste üle, et paremini vastata õppijate vajadustele;

| b) | see aitab arendada õpetajate ja koolitajate kuuluvustunnet Euroopa õpetajate ja koolitajate kogukonda sidemete kaudu, mis on sõlmitud liikuvuskogemuste ajal ja pärast seda, soodustab õppijate liikuvust ja üldisemalt aitab kaasa Euroopa mõõtme arendamisele haridus- ja koolitusasutuste tegevuses ja projektides ning rahvusvahelistes strateegiates, kuna sel on mõju kogu haridus- ja koolitussüsteemile; |
| --- | --- |

b)

see aitab arendada õpetajate ja koolitajate kuuluvustunnet Euroopa õpetajate ja koolitajate kogukonda sidemete kaudu, mis on sõlmitud liikuvuskogemuste ajal ja pärast seda, soodustab õppijate liikuvust ja üldisemalt aitab kaasa Euroopa mõõtme arendamisele haridus- ja koolitusasutuste tegevuses ja projektides ning rahvusvahelistes strateegiates, kuna sel on mõju kogu haridus- ja koolitussüsteemile;

| c) | liikuvus on võimas õpikogemus, mis võib avaldada suurt mõju nii tulevastele kui ka juba töötavatele õpetajatele ja koolitajatele. Nad peaksid olema teadlikud olemasolevatest liikuvusvõimalustest ning neid tuleks julgustada osalema liikuvuses nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal; |
| --- | --- |

c)

liikuvus on võimas õpikogemus, mis võib avaldada suurt mõju nii tulevastele kui ka juba töötavatele õpetajatele ja koolitajatele. Nad peaksid olema teadlikud olemasolevatest liikuvusvõimalustest ning neid tuleks julgustada osalema liikuvuses nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal;

| d) | see toetab õpetajate ja koolitajate võrgustike arendamist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

d)

see toetab õpetajate ja koolitajate võrgustike arendamist kogu Euroopas;

12.

õpetajate ja koolitajate liikuvus Euroopas on oluline element usalduse loomisel, koostöö tõhustamisel ja üksteise haridus- ja koolitussüsteemidega seotud vastastikuse mõistmise edendamisel liikmesriikide vahel. Samuti on see väga oluline Euroopa ühiste väärtuste edendamiseks ning mitmekeelsuse ja mitmekultuurilisuse edendamiseks;

NÕUSTUB, ET:

13.

ambitsioonikas Euroopa haridusruum peaks põhinema väga pädevatel ja motiveeritud õpetajatel ja koolitajatel. Euroopa liikuvust tuleks pidada kasulikuks õpetajate ja koolitajate haridusele ja koolitusele, et laiendada juurdepääsu mitmesugustele kvaliteetsetele õpetamisviisidele ja vastata õppijate vajadustele. Euroopa mõõde võib anda lisaväärtust vastavate õpetajate või koolitajate kutsealasele koolitusele ja/või praktikale riiklike haridussüsteemide raames;

14.

erilise tähelepanu all peaksid olema tulevased õpetajad ja koolitajad ning nende juurdepääs liikuvusele, eelkõige Euroopa liikuvusele, osana nende põhikoolitusest kooskõlas riiklike haridus- ja koolitussüsteemidega. See sillutab teed ka liikuvusele nende karjääri hilisemates etappides;

15.

selleks et muuta Euroopa haridusruum 2025. aastaks reaalsuseks ning teha liikuvusvõimalused kättesaadavaks kõigile õpetajatele ja koolitajatele, tuleb kooskõlas riiklike haridussüsteemide ja -poliitikaga vajaduse korral kõrvaldada olemasolevad takistused;

16.

| a) | Euroopa rahastamisprogrammid, nagu programm „Erasmus+“; |
| --- | --- |

a)

Euroopa rahastamisprogrammid, nagu programm „Erasmus+“;

| b) | tulevane Euroopa koolihariduse platvorm, mis hõlmab veebiplatvorme nagu eTwinning, School Education Gateway ja EPALE ning kõiki algatusi, mis edendavad haridus- ja koolitusasutuste partnerlust ELis; |
| --- | --- |

b)

tulevane Euroopa koolihariduse platvorm, mis hõlmab veebiplatvorme nagu eTwinning, School Education Gateway ja EPALE ning kõiki algatusi, mis edendavad haridus- ja koolitusasutuste partnerlust ELis;

| c) | programmi „Erasmus+“ õpetajate akadeemiad, mida tuleb edasisi arenguid silmas pidades hinnata pärast 2025. aastat; |
| --- | --- |

c)

programmi „Erasmus+“ õpetajate akadeemiad, mida tuleb edasisi arenguid silmas pidades hinnata pärast 2025. aastat;

| d) | Euroopa ülikoolide algatus, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

Euroopa ülikoolide algatus, kui see on asjakohane;

17.

õpetajate ja koolitajate liikuvust tuleks jätkuvalt edendada ja laiendada, et sellest saaks levinud tava. Õpetajate ja koolitajate liikuvuse ulatust nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal võiks jälgida liikmesriikide ja ELi tasandil. Näitajate ja sihttasemete alalisele töörühmale tuleks anda volitus uurida asjakohaseid andmekogumisvorme, et mõõta õpetajate ja koolitajate liikuvust. Nende järeldusi tuleks arvesse võtta seoses hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku kavandatud läbivaatamisega, et liikuda Euroopa haridusruumi suunas ja sellest kaugemale (5);

KUTSUB LIIKMESRIIKE OMA RIIGI OLUDEST LÄHTUVALT NING KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA:

| 18. | edendama õpetajate ja koolitajate liikuvusvõimalusi Euroopas, näiteks kõrvaldades vajaduse korral olemasolevad tõkked, pakkudes võimaluse korral korralduslikku ja rahalist toetust, jagades lahendusi asendusõpetajate ja -koolitajate organiseerimiseks ning edendades liikuvusprogramme; |
| --- | --- |

18.

edendama õpetajate ja koolitajate liikuvusvõimalusi Euroopas, näiteks kõrvaldades vajaduse korral olemasolevad tõkked, pakkudes võimaluse korral korralduslikku ja rahalist toetust, jagades lahendusi asendusõpetajate ja -koolitajate organiseerimiseks ning edendades liikuvusprogramme;

| 19. | edendama koolijuhtide liikuvusvõimalusi ja soodustama nende liikuvust, pidades silmas kasu, mida see toob nende endi karjäärile ning nende haridus- ja koolitusasutustele, aga ka õpetajate ja koolitajate liikuvuse toetamise ja edendamise vahendina; |
| --- | --- |

19.

edendama koolijuhtide liikuvusvõimalusi ja soodustama nende liikuvust, pidades silmas kasu, mida see toob nende endi karjäärile ning nende haridus- ja koolitusasutustele, aga ka õpetajate ja koolitajate liikuvuse toetamise ja edendamise vahendina;

| 20. | integreerima liikuvuse õpetajate ja koolitajate haridus- ja koolitussüsteemidesse, kui see on asjakohane, nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal. Edendama osalemist programmi „Erasmus+“ tegevustes, nt Erasmus+ õpetajate akadeemiates ja Euroopa ülikoolides. Kahepoolse koostöö kogemused võivad olla lähtepunktiks ja anda inspiratsiooni edasiseks arenguks; |
| --- | --- |

20.

integreerima liikuvuse õpetajate ja koolitajate haridus- ja koolitussüsteemidesse, kui see on asjakohane, nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal. Edendama osalemist programmi „Erasmus+“ tegevustes, nt Erasmus+ õpetajate akadeemiates ja Euroopa ülikoolides. Kahepoolse koostöö kogemused võivad olla lähtepunktiks ja anda inspiratsiooni edasiseks arenguks;

| 21. | hõlbustama vajaduse korral liikuvusperioodide, eelkõige välismaal veedetud õpetamis- ja koolitusperioodide tulemuste ametlikku tunnustamist õpetajate ja koolitajate põhikoolituses, kutsealases arengus või karjääri edendamisel; |
| --- | --- |

21.

hõlbustama vajaduse korral liikuvusperioodide, eelkõige välismaal veedetud õpetamis- ja koolitusperioodide tulemuste ametlikku tunnustamist õpetajate ja koolitajate põhikoolituses, kutsealases arengus või karjääri edendamisel;

| 22. | uurima võimalusi, kuidas edendada kvaliteetset võõrkeeleõpet õpetajate ja koolitajate nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse süsteemides, kui see on asjakohane, et suurendada nende osalemist liikuvusprogrammides ning arendada pädevusi, mida on vaja võõrkeelsete ressursside ja materjalidega töötamiseks; |
| --- | --- |

22.

uurima võimalusi, kuidas edendada kvaliteetset võõrkeeleõpet õpetajate ja koolitajate nii põhikoolituse kui ka tööalase täiendusõppe ja -koolituse süsteemides, kui see on asjakohane, et suurendada nende osalemist liikuvusprogrammides ning arendada pädevusi, mida on vaja võõrkeelsete ressursside ja materjalidega töötamiseks;

| 23. | selleks et võimaldada õpetajatel ja koolitajatel olla liikuv, kui nad seda soovivad, tegema kindlaks ja edendama, kui see on vajalik ja asutuste autonoomiat nõuetekohaselt arvesse võttes, nii juba töötavate kui ka tulevaste õpetajate ja koolitajate liikuvusaknaid, st soovitatavaid perioode kooliaastas ja/või õpetajate ja koolitajate põhikoolituse õppekavades, mis kavandatakse nii, et need võimaldaksid liikuvuses osaleda. See võib hõlmata haridus- ja koolitusasutuste jaoks sobivate ajavahemike kindlakstegemist, et korraldada koolis kohepeal toimuvaid koolitusi nii juba töötavatele kui ka tulevastele õpetajatele ning koolitajatele suunatud haridustee tegevusi; |
| --- | --- |

23.

selleks et võimaldada õpetajatel ja koolitajatel olla liikuv, kui nad seda soovivad, tegema kindlaks ja edendama, kui see on vajalik ja asutuste autonoomiat nõuetekohaselt arvesse võttes, nii juba töötavate kui ka tulevaste õpetajate ja koolitajate liikuvusaknaid, st soovitatavaid perioode kooliaastas ja/või õpetajate ja koolitajate põhikoolituse õppekavades, mis kavandatakse nii, et need võimaldaksid liikuvuses osaleda. See võib hõlmata haridus- ja koolitusasutuste jaoks sobivate ajavahemike kindlakstegemist, et korraldada koolis kohepeal toimuvaid koolitusi nii juba töötavatele kui ka tulevastele õpetajatele ning koolitajatele suunatud haridustee tegevusi;

| 24. | edendama vajaduse korral asjakohaste ja Euroopale keskenduvate koolitusmoodulite kasutamist õpetajate ja koolitajate põhikoolituse ning tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal, mis võiksid hõlmata selliseid programme nagu Jean Monnet’ meetmed, samuti seoses põhi- ja keskharidusega; |
| --- | --- |

24.

edendama vajaduse korral asjakohaste ja Euroopale keskenduvate koolitusmoodulite kasutamist õpetajate ja koolitajate põhikoolituse ning tööalase täiendusõppe ja -koolituse ajal, mis võiksid hõlmata selliseid programme nagu Jean Monnet’ meetmed, samuti seoses põhi- ja keskharidusega;

| 25. | soodustama vajaduse korral suutlikkuse suurendamist, edendades erinevaid kohaliku ja piirkondliku koostöö vorme, nagu programmi „Erasmus+“ konsortsiumid, mida juhivad piirkondlikud koolide/haridusasutuste ametkonnad, kes tagavad, et liikuvusprojektidel on laiem mõju, ning toetavad väiksematest ja kaugematest haridus- ja koolitusasutustest pärit õpetajate ja koolitajate füüsilist või veebipõhist osalemist kutsealase arengu võimalustes välismaal; |
| --- | --- |

25.

soodustama vajaduse korral suutlikkuse suurendamist, edendades erinevaid kohaliku ja piirkondliku koostöö vorme, nagu programmi „Erasmus+“ konsortsiumid, mida juhivad piirkondlikud koolide/haridusasutuste ametkonnad, kes tagavad, et liikuvusprojektidel on laiem mõju, ning toetavad väiksematest ja kaugematest haridus- ja koolitusasutustest pärit õpetajate ja koolitajate füüsilist või veebipõhist osalemist kutsealase arengu võimalustes välismaal;

| 26. | toetama vajaduse korral haridus- ja koolitusasutusi, parandades nende suutlikkust võtta liikuvuse raames vastu nii juba töötavaid kui ka tulevasi õpetajaid ja koolitajaid ning saada nende liikuvusest kasu; |
| --- | --- |

26.

toetama vajaduse korral haridus- ja koolitusasutusi, parandades nende suutlikkust võtta liikuvuse raames vastu nii juba töötavaid kui ka tulevasi õpetajaid ja koolitajaid ning saada nende liikuvusest kasu;

| 27. | edendama digitaalsete vahendite ja platvormide, sealhulgas eTwinningu ja EPALE kasutamist, et täiendada ja valmistada ette füüsilist liikuvust, parandada digioskusi ja -pädevusi ning edendada edasist riikidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

27.

edendama digitaalsete vahendite ja platvormide, sealhulgas eTwinningu ja EPALE kasutamist, et täiendada ja valmistada ette füüsilist liikuvust, parandada digioskusi ja -pädevusi ning edendada edasist riikidevahelist koostööd;

| 28. | soodustama tõenditel põhinevaid kutsealase arengu võimalusi õpetajatele ja koolitajatele, kes võiksid liikuvusmeetmetest kasu saada, ning edendama õpinguid, mis on seotud ELi liikmesriikide jõupingutustega õpetajate liikuvuse suunal, otsides samal ajal muid uuringutega seotud koostoime aspekte; |
| --- | --- |

28.

soodustama tõenditel põhinevaid kutsealase arengu võimalusi õpetajatele ja koolitajatele, kes võiksid liikuvusmeetmetest kasu saada, ning edendama õpinguid, mis on seotud ELi liikmesriikide jõupingutustega õpetajate liikuvuse suunal, otsides samal ajal muid uuringutega seotud koostoime aspekte;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES KOOSKÕLAS ALUSLEPINGUTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET TÄIELIKULT ARVESSE VÕTTES:

| 29. | edendama õpetajate ja koolitajate liikuvuse võimalusi programmi „Erasmus+“ kaudu, sealhulgas pakkudes vajalikku toetust programmi „Erasmus+“ õpetajate akadeemiate meetmele, mida tuleb edasisi arenguid silmas pidades hinnata pärast 2025. aastat; |
| --- | --- |

29.

edendama õpetajate ja koolitajate liikuvuse võimalusi programmi „Erasmus+“ kaudu, sealhulgas pakkudes vajalikku toetust programmi „Erasmus+“ õpetajate akadeemiate meetmele, mida tuleb edasisi arenguid silmas pidades hinnata pärast 2025. aastat;

| 30. | kaardistama olemasolevad vahendid õpetajate ja koolitajate liikuvuse soodustamiseks ning edendama neid vahendeid, kasutades näiteks selliseid platvorme nagu tulevane Euroopa koolihariduse platvorm (mis hõlmab veebiplatvorme nagu eTwinning ja praegune School Education Gateway) ning EPALE; |
| --- | --- |

30.

kaardistama olemasolevad vahendid õpetajate ja koolitajate liikuvuse soodustamiseks ning edendama neid vahendeid, kasutades näiteks selliseid platvorme nagu tulevane Euroopa koolihariduse platvorm (mis hõlmab veebiplatvorme nagu eTwinning ja praegune School Education Gateway) ning EPALE;

| 31. | uurima koostöös liikmesriikidega võimalust töötada Euroopa tasandil välja poliitikaraamistik õpirände võimaluste hulga ja kvaliteedi suurendamiseks Euroopas nii tulevaste kui ka juba töötavate õpetajate ja koolitajate jaoks, tuginedes nende tegelikele liikuvusvajadustele. Selline raamistik võiks näiteks toetada liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamist, anda liikmesriikidele toetust liikuvuse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamiseks õpetajate põhikoolituses ning tööalases täiendõppes ja -koolituses, arendada edasi õpirände võimalusi ning anda teavet rahastamis- ja liikuvusvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

31.

uurima koostöös liikmesriikidega võimalust töötada Euroopa tasandil välja poliitikaraamistik õpirände võimaluste hulga ja kvaliteedi suurendamiseks Euroopas nii tulevaste kui ka juba töötavate õpetajate ja koolitajate jaoks, tuginedes nende tegelikele liikuvusvajadustele. Selline raamistik võiks näiteks toetada liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamist, anda liikmesriikidele toetust liikuvuse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamiseks õpetajate põhikoolituses ning tööalases täiendõppes ja -koolituses, arendada edasi õpirände võimalusi ning anda teavet rahastamis- ja liikuvusvõimaluste kohta;

| 32. | käsitlema liikuvust töö käigus, uurides võimalust töötada vabatahtlikkuse alusel välja Euroopa suunised riiklike karjääriraamistike ja elukestva nõustamise väljatöötamiseks, toetades seeläbi õpetajate ja koolitajate karjääri arengut; |
| --- | --- |

32.

käsitlema liikuvust töö käigus, uurides võimalust töötada vabatahtlikkuse alusel välja Euroopa suunised riiklike karjääriraamistike ja elukestva nõustamise väljatöötamiseks, toetades seeläbi õpetajate ja koolitajate karjääri arengut;

| 33. | jätkama kvalifikatsioonide automaatse vastastikuse tunnustamise edendamist, eelkõige õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolituse ajal välismaal veedetud liikuvusperioodide puhul (6); |
| --- | --- |

33.

jätkama kvalifikatsioonide automaatse vastastikuse tunnustamise edendamist, eelkõige õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolituse ajal välismaal veedetud liikuvusperioodide puhul (6

| 34. | tegema liikmesriikidega koostööd, et analüüsida tulevastele õpetajatele ja koolitajatele mõeldud õppeprogrammides liikuvusakende teostatavust ja lisaväärtust; |
| --- | --- |

34.

tegema liikmesriikidega koostööd, et analüüsida tulevastele õpetajatele ja koolitajatele mõeldud õppeprogrammides liikuvusakende teostatavust ja lisaväärtust;

| 35. | andma hariduskomiteele edasiste otsuste tegemiseks aru näitajate ja sihttasemete alalise töörühma poolt õpetajate ja koolitajate liikuvuse jälgimisel tehtud töö tulemustest, et edendada ja laiendada liikuvuse potentsiaali. |
| --- | --- |

35.

andma hariduskomiteele edasiste otsuste tegemiseks aru näitajate ja sihttasemete alalise töörühma poolt õpetajate ja koolitajate liikuvuse jälgimisel tehtud töö tulemustest, et edendada ja laiendada liikuvuse potentsiaali.

---

(1)  Kooskõlas nõukogu järeldustes tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11) esitatud definitsiooniga käsitatakse praegustes järeldustes õpetajat isikuna, kellel on vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja tavadele õpetaja (või samaväärne) staatus, ning koolitajat isikuna, kes täidab üht või mitut (teoreetilise või praktilise) koolitustegevusega seotud ülesannet kas haridus- või koolitusasutuses või töökohal. Kõnealused mõisted hõlmavad üld- ja kõrghariduse tasandi õpetajaid, esma- ning jätku-kutseõppe tasandi õpetajaid ja koolitajaid, samuti alusharidus- ja lapsehoiutöötajaid ning täiskasvanute koolitajaid.

1

õpetajat

koolitajat

Õpetajate ja koolitajate haridustaust ja karjääristruktuur erinevad hariduse ja koolituse eri valdkondades suuresti. Seega sõltub käesolevate järelduste mõne elemendi asjakohasus riiklike süsteemide ning üksikute haridus- ja koolitussektorite struktuurist.

(2)  Käesolevates järeldustes käsitatakse „liikuvuse“ mõistet „õpirände“ tähenduses, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määruses (EL) 2021/817 (millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013), ehk füüsilise elama asumisena muusse riiki kui elukohariik selleks, et õppida, osaleda koolitusel või mitteformaalses või informaalses õppimises. Seda võidakse kombineerida „virtuaalõppega“ – teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamine selliseid infotehnoloogia- ja kommunikatsioonivahendeid kasutades, mis võimaldavad pakkuda osalejatele sisukat riikidevahelist või rahvusvahelist õpikogemust.

2

(3)  Eurydice, „Teachers in Europe: Careers, Development and Well-being“ („Õpetajad Euroopas: karjäär, areng ja heaolu“), 2021, lk 21.

3

(4)  Programmi „Erasmus+“ 2019. aasta aruande statistilisest lisast nähtub, et põhimeetmes 101 (töötajate liikuvus koolihariduses) 2019. aastal sõlmitud lepingutest oli kursustel ja koolitustel osalejaid ligikaudu 40 600 (umbes 75 % liikuvusmeetmetest), samas kui töövarjuks oli 13 209 osalejat (umbes 24 % liikuvusmeetmetest) ja õpetamislähetuses oli 389 osalejat (vähem kui 1 % liikuvusmeetmetest).

4

(5)  Nagu on rõhutatud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), avaldab komisjon 2025. aastal täieliku aruande Euroopa haridusruumi kohta. „Selle hindamise alusel vaatab nõukogu strateegilise raamistiku, sealhulgas ELi tasandi eesmärgid, juhtimisstruktuuri ja töömeetodid, läbi“ (ELT C 66, 26.2.2021, lk 10).

5

(6)  Kooskõlas nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitusega kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1).

6

---

LISA

Poliitiline taust

Euroopa Ülemkogu

| — | Eesistuja järeldused, Lissabon, 23.–24. märts 2000 |
| --- | --- |

—

Eesistuja järeldused, Lissabon, 23.–24. märts 2000

Euroopa Liidu Nõukogu

| — | Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldused õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta (ELT C 302, 12.12.2009, lk 6) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldused õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta (ELT C 302, 12.12.2009, lk 6)

| — | Nõukogu järeldused väikelaste hariduse ja hoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada (ELT C 175, 15.6.2011, lk 8) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused väikelaste hariduse ja hoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada (ELT C 175, 15.6.2011, lk 8)

| — | Nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldused tõhusa õpetajahariduse kohta (ELT C 183, 14.6.2014, lk 22) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldused tõhusa õpetajahariduse kohta (ELT C 183, 14.6.2014, lk 22)

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse koolide arendamist ja õpetamise täiustamist (ELT C 421, 8.12.2017, lk 2) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse koolide arendamist ja õpetamise täiustamist (ELT C 421, 8.12.2017, lk 2)

| — | Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (ELT C 195, 7.6.2018, lk 7) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (ELT C 195, 7.6.2018, lk 7)

| — | Nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1)

| — | Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 4) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 4)

| — | Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus tervikliku keeleõppekäsituse kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 15) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus tervikliku keeleõppekäsituse kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 15)

| — | Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (ELT C 389, 18.11.2019, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (ELT C 389, 18.11.2019, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11)

| — | Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse ja -õppe kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse ja -õppe kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1)

| — | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (ELT C 221, 10.6.2021, lk 3) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (ELT C 221, 10.6.2021, lk 3)

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust „Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele“ (ELT C 221, 10.6.2021, lk 14) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust „Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele“ (ELT C 221, 10.6.2021, lk 14)

| — | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb uut Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030 (ELT C 504, 14.12.2021, lk 9) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb uut Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030 (ELT C 504, 14.12.2021, lk 9)

Euroopa Komisjon

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final)

| — | Hariduse ja koolituse valdkonna 2021. aasta ülevaade: haridus ja heaolu. Väljaannete Talitus, 2021 |
| --- | --- |

—

Hariduse ja koolituse valdkonna 2021. aasta ülevaade: haridus ja heaolu. Väljaannete Talitus, 2021

---

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/9

---

Nõukogu järeldused Euroopa strateegia kohta, mis käsitleb kõrgharidusasutuste mõjuvõimu suurendamist Euroopa tuleviku nimel

(2022/C 167/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

tuletades meelde käsitletava teema poliitilist tausta, nagu see on esitatud käesolevate järelduste lisas,

TULETADES MEELDE, ET:

1.

Euroopa kõrgharidusasutused (1) osalevad suuresti teadmiste loomises, levitamises ja sertifitseerimises. Neil on asendamatu roll Euroopa haridusruumi ja uue Euroopa teadusruumi väljakujundamisel, koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga. Kõrgharidusasutused on keskse tähtsusega, et saavutada eesmärk, mis seati nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) – nimelt see, et kõrghariduse omandanud 25–34-aastaste inimeste osakaal peaks 2030. aastaks olema vähemalt 45 %.

2.

viimastel aastakümnetel olulise suundumusena täheldatud kõrghariduses osalemise määra suurenemine intensiivistub lähiaastatel veelgi. Kõrghariduse omandanud 25–34-aastaste inimeste arv peaks prognoositu kohaselt 2030. aastaks jõudma OECD ja G20 riikides 300 miljonini (2);

3.

Euroopa kõrgharidusasutuste edasist arengut mõjutavad arvukad võimalused ja väljakutsed. Maailma demograafilised suundumused ja globaliseerumine panevad proovile Euroopa positsiooni teadmiste loomise olulise keskusena. Globaalne soojenemine ja keskkonnaseisundi halvenemine, tehnoloogiliste muutuste kiirenemine ja kasvav võidujooks digitehnoloogiate järele mõjutavad kõrgharidusasutuste strateegiaid ja positsiooni Euroopas ja ülemaailmses kontekstis. Tipptasemel hariduse ja koolitusega talentide suure reservi olemasolu muutub Euroopa jaoks üha olulisemaks, et säilitada ja kinnistada oma positsiooni maailma liidrina suurenenud globaalse konkurentsi tingimustes;

4.

samal ajal suurendab kasvav nõudlus kvaliteetse ja kaasava hariduse ning tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni järele tärkava majandusega riikides üleilmset võrgustumist, kusjuures esile on kerkimas uued ohud põhiväärtustele ja aluspõhimõtetele, mida Euroopa demokraatiad tahavad säilitada. Euroopa ja ülemaailmsel tasandil muudavad suurenev ebavõrdsus ja vananevast ühiskonnast tulenevad väljakutsed tööturgu ning süvendavad vajadust kaasatuse ja kõrghariduse omandamise järele, mis toob kaasa uusi ootusi elukestva õppe suhtes;

5.

majanduse pandeemiajärgne taastumine ning digi- ja rohepöördega seotud teadmiste, oskuste ja pädevuste kiire areng tingivad vajaduse, et kõrgharidusasutused kaaluksid oma taristu edasist arendamist, võtaksid kasutusele uued pedagoogilised vahendid, pakuksid paindlikke ja lühiajalisi õppevõimalusi, valmistaksid õppijaid ette pidevalt muutuvaks ühiskondlikuks ja tööturukeskkonnaks ning võimaldaksid teadlastel teha koostööd praegustele üleilmsetele väljakutsetele innovaatiliste lahenduste leidmiseks;

6.

kaasatuse ja tipptaseme saavutamine nõuab märkimisväärseid üldisi investeeringuid ELi kõrgharidussektorisse, võttes arvesse praegusi keskmisi kulutusi kolmanda taseme haridusele, üliõpilaste ja õppijate arvu suurenemist ning kõrgharidusasutuste ees seisvaid väljakutseid;

7.

kõrghariduse ainulaadne positsioon, mis edendab hariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna teenimise omavahel läbipõimunud missioone, annab võimaluse kasutada ära nimetatud nelja missiooni vahelise koostoime potentsiaali;

8.

sellise koostoime ärakasutamine on keskse tähtsusega ÜRO kestliku arengu eesmärkide seisukohalt. Soodustada tuleb mitut sidusrühma hõlmavaid partnerlusi ja koostööd kõrgharidusasutuste vahel ja kõrgharidusasutustega;

9.

sellega seoses esitati nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), üleskutse koostada „kõrghariduse ümberkujundamise tegevuskava, keskendudes kaasamisele, innovatsioonile, ühenduvusele, digi- ja rohepöördega seotud valmisolekule ja rahvusvahelisele konkurentsivõimele ning samuti akadeemilistele väärtustele ja eetikapõhimõtetele ning samuti tööhõivele ja tööalasele konkurentsivõimele“;

10.

samas kontekstis peeti nõukogu järeldustes uue Euroopa teadusruumi kohta „võimalikeks kindlameelsema koostöö valdkondadeks“ Euroopa teadusruumi, Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa haridusruumi kõrghariduse mõõtme vahel „institutsiooniliste muutuste, teadlaskarjääri, teadushariduse, koolituse, rahvusvahelise koostöö ja teadmiste ringluse valdkonda“. Samuti võttis nõukogu teadmiseks „komisjoni ettepaneku töötada välja tegevuskava kõrghariduse ja teadusuuringute vahelise sünergia loomiseks“ ning toetas „Euroopa ülikoolide liitude kui tulevase Euroopa nüüdisaegsete ja kaasavate kõrgharidusasutuste hea näite edasiarendamist“. Euroopa teadusruumi poliitilises tegevuskavas 2022–2024, mis on lisatud nõukogu järeldustele Euroopa teadusruumi tulevase juhtimise kohta, määrati kindlaks kõrgharidusasutustele suunatud meetmed;

11.

oma järeldustes, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust – Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine, tunnistas nõukogu, et „Euroopa ülikoole“ tuleks suunata „aitama tugevdada Euroopa kõrgharidusasutuste teadusuuringute ja innovatsiooni mõõdet, töötades välja ühise tegevuskava, ühised taristud ja ressursid“ ning „looma üha tugevamaid liitusid, uurides üliõpilaste ühise registreerimise ning õppejõudude ja teadlaste ühise värbamise teostatavust erinevate riiklike süsteemide raames, et muuta nende haridus- ja teaduskarjäär liitudes atraktiivsemaks, kestlikumaks ja paindlikumaks“. Samuti kutsus nõukogu komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma „„Euroopa ülikoolide“ jaoks kestlikumaid rahastamisvahendeid, sealhulgas kasutades ära piirkondlike ja riiklike süsteemide koostoimet Euroopa süsteemidega, et nad saaksid ellu viia oma ambitsioonikat strateegiat“, ning töötama alates 2022. aastast välja selged ettepanekud, „et aidata vajaduse korral kõrvaldada takistused Euroopa tasandil tehtavalt koostöölt, uurides näiteks vajadust ja võimalust luua „Euroopa ülikoolide“ liitude raames ühised Euroopa diplomid“;

12.

oma järeldustes „Euroopa teadusruumi süvendamine: teadlastele atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste ja töötingimuste pakkumine ning ajude ringluse reaalsuseks muutmine“ kutsus nõukogu komisjoni üles „toetama liikmesriike poliitikameetmete väljatöötamisel Euroopa kõrgharidusasutuste sujuvaks ja ambitsioonikaks riikidevaheliseks koostööks, eelkõige akadeemilise ja teadlaskarjääri valdkonnas, mis on sageli omavahel põimunud, edendades kaasatust, võimendades tipptaset ja suurendades Euroopa kõrgharidussektori rahvusvahelist konkurentsivõimet, millega suurendatakse samuti atraktiivsust Euroopast ja mujalt pärit talentide jaoks“. Samuti nõustub nõukogu sellega, et „Euroopa ülikoolide“ liidud ja nende partnerlused kohalike ökosüsteemidega on „sobivad platvormid, et katsetada võimalikke mudeleid teadlaskarjääride koostalitlusvõime edendamiseks ning uurida võimalusi ühiste töölevõtukavade, koolitus- ja karjääriarendussüsteemide jaoks, milles võetakse arvesse nii teadustöö kui ka õpetamise aspekte, samuti uute tunnustamis- ja hindamissüsteemide testimiseks, sealhulgas teaduspõhise õpetamise jaoks“;

LEIAB, ET:

13.

riikidevaheline koostöö kõrgharidusasutuste vahel tugevneb, süveneb ja lihtsustub kogu Euroopas veelgi, kui eespool nimetatud väljakutseid saaks tõhusalt lahendada Euroopa tasandil. Sellega seoses on komisjon esitanud ambitsioonika Euroopa ülikoolistrateegia, mille eesmärk on suurendada nende asutuste mõjuvõimu ning neid kõikides nende missioonides toetada, et tõhustada nende koostööd ja võimendada nende tugevaid külgi, pidades silmas nende otsustava tähtsusega panust Euroopa reageerimises eesseisvatele väljakutsetele. Käimasolevat eri liiki koostööd tuleks suurendada ning jagada sellega seotud tulemusi ja parimaid tavasid, et inspireerida kogu Euroopa kõrgharidussektorit, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi, akadeemilist vabadust ja kõrgharidusasutuste institutsioonilist sõltumatust;

14.

| — | Euroopa mõõtme tugevdamine kõrghariduses, teadusuuringutes ja innovatsioonis ning nendevahelise koostoime tugevdamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa mõõtme tugevdamine kõrghariduses, teadusuuringutes ja innovatsioonis ning nendevahelise koostoime tugevdamine;

| — | Euroopa ülemaailmse rolli ja juhtpositsiooni edendamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa ülemaailmse rolli ja juhtpositsiooni edendamine;

| — | Euroopa taastumise toetamine ning reageerimine digi- ja rohepöördele; |
| --- | --- |

—

Euroopa taastumise toetamine ning reageerimine digi- ja rohepöördele;

| — | Euroopa ühtekuuluvustunde süvendamine ühiste väärtuste alusel; |
| --- | --- |

—

Euroopa ühtekuuluvustunde süvendamine ühiste väärtuste alusel;

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA KOOSKÕLAS OMA VASTAVATE PÄDEVUSTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES KOOSTÖÖD KÕRGHARIDUSASUTUSTE JA SIDUSRÜHMADEGA, ET SAAVUTADA JÄRGMISED PÕHIEESMÄRGID:

Euroopa mõõtme tugevdamine kõrghariduses, teadusuuringutes ja innovatsioonis ning nendevahelise koostoime tugevdamine

Euroopa mõõtme tugevdamine kõrghariduses, teadusuuringutes ja innovatsioonis ning nendevahelise koostoime tugevdamine

| 15. | tihedam riikidevaheline koostöö aitab kaasa Euroopa haridusruumi ja uue Euroopa teadusruumi saavutamisele täielikus koostoimes, muutes kõrgharidusasutused tugevamaks ning parandades kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni kvaliteeti Euroopas tervikuna. Tänu valdkondade ja sektorite vahelise ning piiriülese liikuvuse uutele mõõtmetele, vormidele ja võimalustele ning atraktiivsetele ja kestlikele akadeemilistele ja teaduskarjääridele, samuti avatud haridusele ja avatud teadusele, võimaldab see neil paremini tegeleda ühiskondlike väljakutsetega ning pakkuda üliõpilastele, elukestvatele õppijatele ja teadlastele õigeid teadmisi, oskusi ja pädevusi nende tulevaseks ametialaseks ja isiklikuks arenguks; Erilist tähelepanu tuleks pöörata üliõpilastele ja noortele teadlastele, kelle õpinguid ja karjääri on pandeemia tugevalt mõjutanud, ning nendele, kes on pärit maalt või äärealadelt, näiteks äärepoolseimatest piirkondadest; |
| --- | --- |

15.

tihedam riikidevaheline koostöö aitab kaasa Euroopa haridusruumi ja uue Euroopa teadusruumi saavutamisele täielikus koostoimes, muutes kõrgharidusasutused tugevamaks ning parandades kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni kvaliteeti Euroopas tervikuna. Tänu valdkondade ja sektorite vahelise ning piiriülese liikuvuse uutele mõõtmetele, vormidele ja võimalustele ning atraktiivsetele ja kestlikele akadeemilistele ja teaduskarjääridele, samuti avatud haridusele ja avatud teadusele, võimaldab see neil paremini tegeleda ühiskondlike väljakutsetega ning pakkuda üliõpilastele, elukestvatele õppijatele ja teadlastele õigeid teadmisi, oskusi ja pädevusi nende tulevaseks ametialaseks ja isiklikuks arenguks; Erilist tähelepanu tuleks pöörata üliõpilastele ja noortele teadlastele, kelle õpinguid ja karjääri on pandeemia tugevalt mõjutanud, ning nendele, kes on pärit maalt või äärealadelt, näiteks äärepoolseimatest piirkondadest;

| 16. | kõrgharidusasutuste liidud, näiteks „Euroopa ülikoolid“, võivad näidata ulatusliku ja pikaajalise kõrgharidusalase koostöö potentsiaali. Sellised liidud võivad luua tõelist Euroopa lisaväärtust, saavutades kriitilise massi Euroopa tasandil kõigi asjaosaliste pikaajaliste kohustuste kaudu. Nad hõlbustavad ühistel huvidel põhinevat vaba liikumist kogu Euroopas õppimise, töö ja teadusuuringute eesmärgil. Tänu tugevale integratsioonile, läbipaistvusele ja avatusele, võib neil olla ümberkujundav mõju nii Euroopas kui ka Euroopa jaoks. Koordineerimine ja vastastikune täiendavus muude Euroopa, riiklike, piirkondlike, kohalike ja asjakohasel juhul rahvusvaheliste algatuste ja võrgustikega suurendab nende ümberkujundavat mõju; |
| --- | --- |

16.

kõrgharidusasutuste liidud, näiteks „Euroopa ülikoolid“, võivad näidata ulatusliku ja pikaajalise kõrgharidusalase koostöö potentsiaali. Sellised liidud võivad luua tõelist Euroopa lisaväärtust, saavutades kriitilise massi Euroopa tasandil kõigi asjaosaliste pikaajaliste kohustuste kaudu. Nad hõlbustavad ühistel huvidel põhinevat vaba liikumist kogu Euroopas õppimise, töö ja teadusuuringute eesmärgil. Tänu tugevale integratsioonile, läbipaistvusele ja avatusele, võib neil olla ümberkujundav mõju nii Euroopas kui ka Euroopa jaoks. Koordineerimine ja vastastikune täiendavus muude Euroopa, riiklike, piirkondlike, kohalike ja asjakohasel juhul rahvusvaheliste algatuste ja võrgustikega suurendab nende ümberkujundavat mõju;

| 17. | kõrgharidusasutuste liitude, näiteks „Euroopa ülikoolide“ täieliku lisaväärtuse vallandamine nõuab täiendavat toetust Euroopa ja vajaduse korral riiklikul tasandil järkjärgulise lähenemisviisi abil. Neid liite kui institutsioonide ümberkujundamise katalüsaatoreid tuleks vajaduse korral toetada tugeva teadus- ja innovatsioonimõõtme arendamisel ning uuenduslike ühiste haridusprogrammide rakendamisel kõikidel tasanditel üliõpilaskeskse teadus- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisi kohaselt, millega võiks anda ühiseid kraade liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega ühiselt loodud Euroopa kriteeriumide alusel kooskõlas Bologna protsessi vahenditega. Vajaduse korral tuleks neid liite toetada ka inimressursside juhtimise parandamisel, pidades silmas õppejõudude ja teadlaste võimalikku ühist värbamist, atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste arendamise edendamisel ning ressursside ja struktuuride, näiteks laborite ja platvormide ühiskasutuse raames; |
| --- | --- |

17.

kõrgharidusasutuste liitude, näiteks „Euroopa ülikoolide“ täieliku lisaväärtuse vallandamine nõuab täiendavat toetust Euroopa ja vajaduse korral riiklikul tasandil järkjärgulise lähenemisviisi abil. Neid liite kui institutsioonide ümberkujundamise katalüsaatoreid tuleks vajaduse korral toetada tugeva teadus- ja innovatsioonimõõtme arendamisel ning uuenduslike ühiste haridusprogrammide rakendamisel kõikidel tasanditel üliõpilaskeskse teadus- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisi kohaselt, millega võiks anda ühiseid kraade liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega ühiselt loodud Euroopa kriteeriumide alusel kooskõlas Bologna protsessi vahenditega. Vajaduse korral tuleks neid liite toetada ka inimressursside juhtimise parandamisel, pidades silmas õppejõudude ja teadlaste võimalikku ühist värbamist, atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste arendamise edendamisel ning ressursside ja struktuuride, näiteks laborite ja platvormide ühiskasutuse raames;

| 18. | tunnistades täielikult kontaktõppe ja füüsilise liikuvuse väärtust ning vajadust ajude tasakaalustatud ringluse järele, tuleks kõrgharidusasutusi innustada veelgi toetama üliõpilaste, töötajate ja teadlaste igat liiki liikuvust, mis aitab kaasa akadeemilisele edule ja isiklikele saavutustele, võimaldades kõigil üliõpilastel, töötajatel ja teadlastel omandada rahvusvahelisi ja kultuuridevahelisi pädevusi õppekavade rahvusvahelistumise või oma õppeasutustes uuenduslikus rahvusvahelises keskkonnas osalemise kaudu; |
| --- | --- |

18.

tunnistades täielikult kontaktõppe ja füüsilise liikuvuse väärtust ning vajadust ajude tasakaalustatud ringluse järele, tuleks kõrgharidusasutusi innustada veelgi toetama üliõpilaste, töötajate ja teadlaste igat liiki liikuvust, mis aitab kaasa akadeemilisele edule ja isiklikele saavutustele, võimaldades kõigil üliõpilastel, töötajatel ja teadlastel omandada rahvusvahelisi ja kultuuridevahelisi pädevusi õppekavade rahvusvahelistumise või oma õppeasutustes uuenduslikus rahvusvahelises keskkonnas osalemise kaudu;

| 19. | selles osas on toetav roll Euroopa noorteaastal. Tasub meelde tuletada eesmärki, mille kohaselt peaks vähemalt 20 % Euroopa kõrgharidusruumis kõrghariduse omandanud isikutest olema läbinud osa õpingutest või koolitusest välismaal, nagu kinnitati ka ministrite 19. novembri 2020. aasta Rooma kommünikees, ning toetust „Euroopa ülikoolide“ algatusele eesmärgiga saavutada ambitsioonikas siht, mille kohaselt osaleb liikuvuses 50 % üliõpilastest, nagu sätestati nõukogu järeldustes, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust – Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele; |
| --- | --- |

19.

selles osas on toetav roll Euroopa noorteaastal. Tasub meelde tuletada eesmärki, mille kohaselt peaks vähemalt 20 % Euroopa kõrgharidusruumis kõrghariduse omandanud isikutest olema läbinud osa õpingutest või koolitusest välismaal, nagu kinnitati ka ministrite 19. novembri 2020. aasta Rooma kommünikees, ning toetust „Euroopa ülikoolide“ algatusele eesmärgiga saavutada ambitsioonikas siht, mille kohaselt osaleb liikuvuses 50 % üliõpilastest, nagu sätestati nõukogu järeldustes, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust – Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele;

| 20. | nende eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon koostöös kõrgharidusasutustega püüdma lihtsustada asutuste haldusmenetlusi, sealhulgas laiendades veelgi Euroopa üliõpilaspileti algatuse rakendamist ning rakendades laiemalt akadeemiliste kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud õppeperioodide automaatset vastastikust tunnustamist koostöös riiklike akadeemilise tunnustamise infokeskustega (NARIC). Kõrgharidusasutusi tuleks innustada kasutama liikuvuse ja tunnustamise jaoks täiel määral digitaalseid vahendeid, edendama mitmekeelsust, kultuuridevahelist suhtlust ja vähemate võimalustega üliõpilaste kaasamist oma ülikoolilinnakutesse ning integreerima liikuvuse oma õppekavadesse; |
| --- | --- |

20.

nende eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon koostöös kõrgharidusasutustega püüdma lihtsustada asutuste haldusmenetlusi, sealhulgas laiendades veelgi Euroopa üliõpilaspileti algatuse rakendamist ning rakendades laiemalt akadeemiliste kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud õppeperioodide automaatset vastastikust tunnustamist koostöös riiklike akadeemilise tunnustamise infokeskustega (NARIC). Kõrgharidusasutusi tuleks innustada kasutama liikuvuse ja tunnustamise jaoks täiel määral digitaalseid vahendeid, edendama mitmekeelsust, kultuuridevahelist suhtlust ja vähemate võimalustega üliõpilaste kaasamist oma ülikoolilinnakutesse ning integreerima liikuvuse oma õppekavadesse;

Euroopa ülemaailmse rolli ja juhtpositsiooni edendamine

Euroopa ülemaailmse rolli ja juhtpositsiooni edendamine

| 21. | kõrghariduse ja teadusuuringute rahvusvahelistumine on Euroopa jaoks strateegilise geopoliitilise tähtsusega, nagu on märgitud ühisteatises Global Gateway kohta. Ülemaailmne kõrgharidusalane koostöö peab põhinema põhiväärtustel ja aluspõhimõtetel ning selle keskmes peab olema akadeemiline vabadus, institutsiooniline autonoomia, avatud haridus ja avatud teadus. Rahvusvahelise koostöö eeltingimuseks peaksid olema vastastikkuse ja võrdsete võimaluste põhimõtted. Teadus- ja innovatsioonialastes suhetes ning ülemaailmsete partneritega peetavatel läbirääkimistel tuleks järgida juhtpõhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“. Kõrgharidusasutusi tuleks toetada kooskõlastatud Euroopa lähenemisviisi abil, et edendada neid Euroopa väärtusi ja põhimõtteid ülemaailmsel tasandil tasakaalustatud ja vastastikku kasuliku koostöö saavutamiseks, mis on osa Euroopa pehmest jõust ja suutlikkusest ülemaailmse standardite kehtestajana. Koostöö kolmandate riikidega kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonnas peab põhinema kõnealuste väärtuste ja põhimõtete ühisel mõistmisel ja jagamisel, mida edendatakse Euroopa tasandil vastavalt liidu muudele strateegilistele huvidele kooskõlas üldist lähenemisviisi käsitleva Marseille’ konverentsiga; |
| --- | --- |

21.

kõrghariduse ja teadusuuringute rahvusvahelistumine on Euroopa jaoks strateegilise geopoliitilise tähtsusega, nagu on märgitud ühisteatises Global Gateway kohta. Ülemaailmne kõrgharidusalane koostöö peab põhinema põhiväärtustel ja aluspõhimõtetel ning selle keskmes peab olema akadeemiline vabadus, institutsiooniline autonoomia, avatud haridus ja avatud teadus. Rahvusvahelise koostöö eeltingimuseks peaksid olema vastastikkuse ja võrdsete võimaluste põhimõtted. Teadus- ja innovatsioonialastes suhetes ning ülemaailmsete partneritega peetavatel läbirääkimistel tuleks järgida juhtpõhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“. Kõrgharidusasutusi tuleks toetada kooskõlastatud Euroopa lähenemisviisi abil, et edendada neid Euroopa väärtusi ja põhimõtteid ülemaailmsel tasandil tasakaalustatud ja vastastikku kasuliku koostöö saavutamiseks, mis on osa Euroopa pehmest jõust ja suutlikkusest ülemaailmse standardite kehtestajana. Koostöö kolmandate riikidega kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonnas peab põhinema kõnealuste väärtuste ja põhimõtete ühisel mõistmisel ja jagamisel, mida edendatakse Euroopa tasandil vastavalt liidu muudele strateegilistele huvidele kooskõlas üldist lähenemisviisi käsitleva Marseille’ konverentsiga;

| 22. | põhjalikumast Euroopa koostööst võib olla kasu kõrgharidusasutuste toetamisel ning see võib anda teadlastele, üliõpilastele ja töötajatele vajalikud vahendid, millega lahendada õiglase ülemaailmse koostöö väljakutsed, nagu ebavõrdsus, välissekkumine ja avatud teaduse ees seisvad takistused. Samuti on vaja edendada kolmandate riikide partnerite teadlikku ja sõltumatut mõistmist. Selleks et pidada Euroopa Liitu teadusuuringute vabaduse ja demokraatlike väärtuste turvapaigaks, tuleks kõrgharidusasutusi toetada Euroopa ja riiklike kavade kaudu, järgides täielikult tipptaseme põhimõtet, et võtta vastu üliõpilasi, teadlasi ja akadeemikuid, kelle vabadus on ohus; |
| --- | --- |

22.

põhjalikumast Euroopa koostööst võib olla kasu kõrgharidusasutuste toetamisel ning see võib anda teadlastele, üliõpilastele ja töötajatele vajalikud vahendid, millega lahendada õiglase ülemaailmse koostöö väljakutsed, nagu ebavõrdsus, välissekkumine ja avatud teaduse ees seisvad takistused. Samuti on vaja edendada kolmandate riikide partnerite teadlikku ja sõltumatut mõistmist. Selleks et pidada Euroopa Liitu teadusuuringute vabaduse ja demokraatlike väärtuste turvapaigaks, tuleks kõrgharidusasutusi toetada Euroopa ja riiklike kavade kaudu, järgides täielikult tipptaseme põhimõtet, et võtta vastu üliõpilasi, teadlasi ja akadeemikuid, kelle vabadus on ohus;

| 23. | selleks et suurendada kõrgharidusasutuste konkurentsivõimet ülemaailmsel tasandil, tuleks neid innustada mobiliseerima kohalikke või piirkondlikke ökosüsteeme, edendades seeläbi territoriaalset ühtekuuluvust tugevate partnerluste kaudu teadusasutuste, innovatsioonis osalejate, rahastajate ning majandus- ja sotsiaalpartneritega, tõhustades samal ajal tihedat suhtlust kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutustega. Euroopa kõrgharidusasutuste mitmekesisuse ja tipptaseme edendamiseks ülemaailmsel tasandil tuleks tööd jätkata ja anda liikmesriikidele Euroopa tasandil täiendavat toetust riiklike poliitikameetmete edendamiseks, näiteks tipptaseme algatuste ning piirkondlike ja kohalike keskuste kaudu; |
| --- | --- |

23.

selleks et suurendada kõrgharidusasutuste konkurentsivõimet ülemaailmsel tasandil, tuleks neid innustada mobiliseerima kohalikke või piirkondlikke ökosüsteeme, edendades seeläbi territoriaalset ühtekuuluvust tugevate partnerluste kaudu teadusasutuste, innovatsioonis osalejate, rahastajate ning majandus- ja sotsiaalpartneritega, tõhustades samal ajal tihedat suhtlust kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutustega. Euroopa kõrgharidusasutuste mitmekesisuse ja tipptaseme edendamiseks ülemaailmsel tasandil tuleks tööd jätkata ja anda liikmesriikidele Euroopa tasandil täiendavat toetust riiklike poliitikameetmete edendamiseks, näiteks tipptaseme algatuste ning piirkondlike ja kohalike keskuste kaudu;

| 24. | riikidevaheline koostöö Euroopa kõrgharidusasutuste vahel suurendab nende atraktiivsust rahvusvaheliste üliõpilaste, teadlaste ja ülemaailmsete partnerite jaoks ning suurendab pakutava hariduse kvaliteeti ning teadus- ja innovatsioonipotentsiaali. Olemasolevaid Euroopa programme, nagu „Erasmus+“, liidu välistegevuse rahastamisvahendeid ja programmi „Euroopa horisont“ tuleks kasutada nende õiguslikus aluses sisalduvate meetmete raames ja neid tuleks hinnata nende vastavate hindamiskriteeriumide alusel, et toetada kõrgharidusasutuste liite, nagu „Euroopa ülikoolid“ ning teadmis- ja innovaatikakogukonnad ühiste rahvusvahelistumise meetmete ja strateegiate väljatöötamisel kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. See aitaks neil esile tõusta rahvusvahelisel areenil, luua võrgustikke peamiste partneritega kogu maailmas, tugevdada partnerite suutlikkust kolmandates riikides ning tugevdada üliõpilaste, teadlaste, õppejõudude ja töötajate rahvusvahelist (sisse- ja välja-) liikuvust. Täiel määral tuleks ära kasutada UNESCO 2019. aasta ülemaailmset konventsiooni kõrgharidusega seotud kvalifikatsioonide tunnustamise kohta, kuna see hõlbustab üliõpilaste rahvusvahelist liikuvust ja avab seega Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumise potentsiaali. Euroopa ühised jõupingutused kolmandate riikide suhtes võiksid Euroopa tiimi lähenemisviisi abil samuti veelgi edendada Euroopa kõrghariduse pakkumist ja osalemist vastastikku kasulikes suutlikkuse suurendamise meetmetes; |
| --- | --- |

24.

riikidevaheline koostöö Euroopa kõrgharidusasutuste vahel suurendab nende atraktiivsust rahvusvaheliste üliõpilaste, teadlaste ja ülemaailmsete partnerite jaoks ning suurendab pakutava hariduse kvaliteeti ning teadus- ja innovatsioonipotentsiaali. Olemasolevaid Euroopa programme, nagu „Erasmus+“, liidu välistegevuse rahastamisvahendeid ja programmi „Euroopa horisont“ tuleks kasutada nende õiguslikus aluses sisalduvate meetmete raames ja neid tuleks hinnata nende vastavate hindamiskriteeriumide alusel, et toetada kõrgharidusasutuste liite, nagu „Euroopa ülikoolid“ ning teadmis- ja innovaatikakogukonnad ühiste rahvusvahelistumise meetmete ja strateegiate väljatöötamisel kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. See aitaks neil esile tõusta rahvusvahelisel areenil, luua võrgustikke peamiste partneritega kogu maailmas, tugevdada partnerite suutlikkust kolmandates riikides ning tugevdada üliõpilaste, teadlaste, õppejõudude ja töötajate rahvusvahelist (sisse- ja välja-) liikuvust. Täiel määral tuleks ära kasutada UNESCO 2019. aasta ülemaailmset konventsiooni kõrgharidusega seotud kvalifikatsioonide tunnustamise kohta, kuna see hõlbustab üliõpilaste rahvusvahelist liikuvust ja avab seega Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumise potentsiaali. Euroopa ühised jõupingutused kolmandate riikide suhtes võiksid Euroopa tiimi lähenemisviisi abil samuti veelgi edendada Euroopa kõrghariduse pakkumist ja osalemist vastastikku kasulikes suutlikkuse suurendamise meetmetes;

Euroopa taastumise toetamine ning reageerimine digi- ja rohepöördele

Euroopa taastumise toetamine ning reageerimine digi- ja rohepöördele

| 25. | kõrgharidusasutusi tuleks veelgi julgustada muutma teadmised oskusteks, pädevusteks ja innovatsiooniks. Seda saab teha, austades täielikult akadeemilist vabadust, arendades tihedat koostööd majandus-, sotsiaal- ja tööstuspartneritega kohalikes ja piirkondlikes teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemides ning hõlbustades sektoritevahelist liikuvust kõrgharidusasutuste ja muude partnerite vahel, tuginedes eelkõige aruka spetsialiseerumise strateegiatele ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) ning teadmus- ja innovatsioonikogukondadele. Selline koostöö võib olla väga kasulik ka kohalikele ettevõtjatele ja VKEdele ning anda üliõpilastele, teadlastele, õppejõududele, koolitajatele ja töötajatele võimaluse saada oma karjääri mis tahes etapis koolitust näiteks intellektuaalomandi haldamise, teadmussiirde ja ettevõtluse, sealhulgas rahastamisele juurdepääsu valdkonnas. Õppejõudude karjääri hindamisel tuleb arvesse võtta kogu nende akadeemilist tegevust nii akadeemilistes ringkondades kui ka väljaspool, kõrgharidusasutuste missioonide kõikides mõõtmetes. Kõrgharidusasutused peaksid samuti parandama oma suutlikkust teha oma ökosüsteemidega koostööd, pakkudes vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, eelkõige strateegiliste tööstussektorite jaoks, ning edendades teadmiste ja tehnoloogia siiret ning võrsefirmade loomist; |
| --- | --- |

25.

kõrgharidusasutusi tuleks veelgi julgustada muutma teadmised oskusteks, pädevusteks ja innovatsiooniks. Seda saab teha, austades täielikult akadeemilist vabadust, arendades tihedat koostööd majandus-, sotsiaal- ja tööstuspartneritega kohalikes ja piirkondlikes teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemides ning hõlbustades sektoritevahelist liikuvust kõrgharidusasutuste ja muude partnerite vahel, tuginedes eelkõige aruka spetsialiseerumise strateegiatele ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) ning teadmus- ja innovatsioonikogukondadele. Selline koostöö võib olla väga kasulik ka kohalikele ettevõtjatele ja VKEdele ning anda üliõpilastele, teadlastele, õppejõududele, koolitajatele ja töötajatele võimaluse saada oma karjääri mis tahes etapis koolitust näiteks intellektuaalomandi haldamise, teadmussiirde ja ettevõtluse, sealhulgas rahastamisele juurdepääsu valdkonnas. Õppejõudude karjääri hindamisel tuleb arvesse võtta kogu nende akadeemilist tegevust nii akadeemilistes ringkondades kui ka väljaspool, kõrgharidusasutuste missioonide kõikides mõõtmetes. Kõrgharidusasutused peaksid samuti parandama oma suutlikkust teha oma ökosüsteemidega koostööd, pakkudes vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, eelkõige strateegiliste tööstussektorite jaoks, ning edendades teadmiste ja tehnoloogia siiret ning võrsefirmade loomist;

| 26. | kõrgharidusasutusi võiks toetada, et edendada üliõpilaskeskset ja teaduspõhist õpet, mille eesmärk on anda üliõpilastele ajakohased pädevused, oskused ja teadmised ning arendada nende teadusuuringute alaseid oskusi ja kogemusi. Üliõpilasi tuleks samuti toetada töötama valdkonnaüleselt, järgides probleemipõhiseid lähenemisviise; |
| --- | --- |

26.

kõrgharidusasutusi võiks toetada, et edendada üliõpilaskeskset ja teaduspõhist õpet, mille eesmärk on anda üliõpilastele ajakohased pädevused, oskused ja teadmised ning arendada nende teadusuuringute alaseid oskusi ja kogemusi. Üliõpilasi tuleks samuti toetada töötama valdkonnaüleselt, järgides probleemipõhiseid lähenemisviise;

| 27. | kõrgharidusasutustel võib olla võtmeroll elukestvas õppes ja tööturu muutustele reageerimisel, võttes vastu igat liiki õppijaid ja edendades nende tööalast konkurentsivõimet, sealhulgas ümber- ja täiendusõppe kaudu. Selleks tuleks kõrgharidusasutusi toetada digitaliseerimise kasutamisel uuenduslike õppe- ja õpetamismeetodite edendamiseks ning paindlike ja kohandatud õppeviiside kavandamisel ja rakendamisel, sealhulgas pakkudes asjakohasel juhul lühemaid kursusi või õpikogemusi, mis võivad viia mikrokvalifikatsioonitunnistuste saamiseni, kaldumata seejuures kõrvale täieliku kraadiõppe programmide aluspõhimõttest. Selleks et arendada õppijate asjakohaseid oskusi, pädevusi, hoiakuid ja ettevõtlikkust, tuleks kõrgharidusasutusi julgustada tegema koostööd oma ökosüsteemidega, edendama selliseid tööpõhiseid kogemusi nagu õppepraktika, õpipoisiõpe ja vabatahtliku töö võimalused, ning asjakohasel juhul arendama edasi ettevõtlusvõimalusi, et õpilased saaksid õpingute ajal ellu viia ettevõtlusprojekte; |
| --- | --- |

27.

kõrgharidusasutustel võib olla võtmeroll elukestvas õppes ja tööturu muutustele reageerimisel, võttes vastu igat liiki õppijaid ja edendades nende tööalast konkurentsivõimet, sealhulgas ümber- ja täiendusõppe kaudu. Selleks tuleks kõrgharidusasutusi toetada digitaliseerimise kasutamisel uuenduslike õppe- ja õpetamismeetodite edendamiseks ning paindlike ja kohandatud õppeviiside kavandamisel ja rakendamisel, sealhulgas pakkudes asjakohasel juhul lühemaid kursusi või õpikogemusi, mis võivad viia mikrokvalifikatsioonitunnistuste saamiseni, kaldumata seejuures kõrvale täieliku kraadiõppe programmide aluspõhimõttest. Selleks et arendada õppijate asjakohaseid oskusi, pädevusi, hoiakuid ja ettevõtlikkust, tuleks kõrgharidusasutusi julgustada tegema koostööd oma ökosüsteemidega, edendama selliseid tööpõhiseid kogemusi nagu õppepraktika, õpipoisiõpe ja vabatahtliku töö võimalused, ning asjakohasel juhul arendama edasi ettevõtlusvõimalusi, et õpilased saaksid õpingute ajal ellu viia ettevõtlusprojekte;

| 28. | kõrgharidusasutustel on keskne roll rohepöörde toetamisel ja kestliku arengu eesmärkide käsitlemisel, mis on konkreetne kvaliteedikriteerium ülemaailmsel tasandil. Sellega seoses tuleks kogu Euroopa kõrgharidusasutusi toetada, et nad võtaksid kasutusele kestlikud ja keskkonnahoidlikud lähenemisviisid, kohaldades vajaduse korral oma ülesannete, taristute ja tegevuse osana kogu institutsiooni hõlmavat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

28.

kõrgharidusasutustel on keskne roll rohepöörde toetamisel ja kestliku arengu eesmärkide käsitlemisel, mis on konkreetne kvaliteedikriteerium ülemaailmsel tasandil. Sellega seoses tuleks kogu Euroopa kõrgharidusasutusi toetada, et nad võtaksid kasutusele kestlikud ja keskkonnahoidlikud lähenemisviisid, kohaldades vajaduse korral oma ülesannete, taristute ja tegevuse osana kogu institutsiooni hõlmavat lähenemisviisi;

| 29. | rohepöörde käsitlemiseks tuleks kõrgharidusasutusi julgustada arendama interdistsiplinaarseid teadmisi, oskusi ja pädevusi, toetama kestlikkuse alaste teadmiste omandamist ja kasutamist kõigi õppijate ja kogukondade seas ning lisama kestlikkusalase hariduse kõigi asjaomaste valdkondade õppekavadesse. Neid tuleks julgustada tellima ja läbi viima teadusuuringuid, mis tuginevad kestlikkusega seotud teadmusbaasile; |
| --- | --- |

29.

rohepöörde käsitlemiseks tuleks kõrgharidusasutusi julgustada arendama interdistsiplinaarseid teadmisi, oskusi ja pädevusi, toetama kestlikkuse alaste teadmiste omandamist ja kasutamist kõigi õppijate ja kogukondade seas ning lisama kestlikkusalase hariduse kõigi asjaomaste valdkondade õppekavadesse. Neid tuleks julgustada tellima ja läbi viima teadusuuringuid, mis tuginevad kestlikkusega seotud teadmusbaasile;

| 30. | nagu COVID-19 pandeemia ajal ilmnes, on digitehnoloogia Euroopa kõrgharidussüsteemide jaoks võimas ümberkujundamise vahend ning kõrgharidusasutustel on omakorda oluline roll Euroopa digiülemineku kiirendamisel; |
| --- | --- |

30.

nagu COVID-19 pandeemia ajal ilmnes, on digitehnoloogia Euroopa kõrgharidussüsteemide jaoks võimas ümberkujundamise vahend ning kõrgharidusasutustel on omakorda oluline roll Euroopa digiülemineku kiirendamisel;

| 31. | kõrgharidusasutustele on vaja pakkuda head ühenduvust ning hästitoimivaid digitaristuid ja -teenuseid, mis peaksid olema kogu Euroopas võimalikult suures ulatuses koostalitlusvõimelised ja jagatud, põhinema Euroopa standarditel (3) ja kasutama usaldusväärseid tehnoloogiaid, mis vastavad kõrgharidusasutuste konkreetsetele vajadustele, näiteks turvalisi andmeid; |
| --- | --- |

31.

kõrgharidusasutustele on vaja pakkuda head ühenduvust ning hästitoimivaid digitaristuid ja -teenuseid, mis peaksid olema kogu Euroopas võimalikult suures ulatuses koostalitlusvõimelised ja jagatud, põhinema Euroopa standarditel (3

| 32. | Euroopa digipöörde kiirendamine eeldab digi- ja andmekirjaoskuse tagamist kõigile üliõpilastele, koolitajatele, töötajatele, õppejõududele ja teadlastele ning asjakohasel juhul laiemale üldsusele. Kõrgharidusasutustel on selles oluline roll, kuna õppijad saavad seal omandada uusi digipädevusi, nagu andmehaldus, tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja küberturvalisus, sealhulgas teadvustada nende eetilisi aspekte, ning tegeleda teadusuuringute ja innovatsiooniga; |
| --- | --- |

32.

Euroopa digipöörde kiirendamine eeldab digi- ja andmekirjaoskuse tagamist kõigile üliõpilastele, koolitajatele, töötajatele, õppejõududele ja teadlastele ning asjakohasel juhul laiemale üldsusele. Kõrgharidusasutustel on selles oluline roll, kuna õppijad saavad seal omandada uusi digipädevusi, nagu andmehaldus, tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja küberturvalisus, sealhulgas teadvustada nende eetilisi aspekte, ning tegeleda teadusuuringute ja innovatsiooniga;

| 33. | tunnistades täiel määral kontaktõppe väärtust, peaksid kõrgharidusasutused täielikult ära kasutama digivahendeid, et parandada üliõpilaste, töötajate, õppejõudude ja teadlaste õppimiskogemuse kvaliteeti ning vähendada sotsiaalset ebavõrdsust. Digilõhe ületamiseks tuleks toetada algatusi, mis tagavad kõigile võrdse juurdepääsu individualiseeritud õppimisvõimalustele, kasutades kaugelasuvates õppimiskohtades näiteks virtuaal- või hübriidõpet. Kõrgharidusasutusi tuleks toetada nende jõupingutustes jagada platvorme ja koostalitlusvõimelisi vahendeid, mis võimaldavad andmevahetust, samal ajal pakkudes kvaliteetseid ja kasutajasõbralikke haridusressursse, näiteks veebikursusi; |
| --- | --- |

33.

tunnistades täiel määral kontaktõppe väärtust, peaksid kõrgharidusasutused täielikult ära kasutama digivahendeid, et parandada üliõpilaste, töötajate, õppejõudude ja teadlaste õppimiskogemuse kvaliteeti ning vähendada sotsiaalset ebavõrdsust. Digilõhe ületamiseks tuleks toetada algatusi, mis tagavad kõigile võrdse juurdepääsu individualiseeritud õppimisvõimalustele, kasutades kaugelasuvates õppimiskohtades näiteks virtuaal- või hübriidõpet. Kõrgharidusasutusi tuleks toetada nende jõupingutustes jagada platvorme ja koostalitlusvõimelisi vahendeid, mis võimaldavad andmevahetust, samal ajal pakkudes kvaliteetseid ja kasutajasõbralikke haridusressursse, näiteks veebikursusi;

Euroopa ühtekuuluvustunde süvendamine ühiste väärtuste alusel;

Euroopa ühtekuuluvustunde süvendamine ühiste väärtuste alusel;

| 34. | Euroopasse kuulumise tunde süvendamiseks ja euroopaliku eluviisi edendamiseks on väga oluline säilitada ja kaitsta Euroopa demokraatlikke väärtusi, edendada mitmekesisust, kaasatust ja soolist võrdõiguslikkust ning tugevdada kõrghariduse kvaliteeti ja asjakohasust tulevikukindlate oskuste jaoks. Kõrgharidusasutuste autonoomne akadeemiline ja teadusvabadus on nende ülesannete ja tegevuse keskne põhimõte; |
| --- | --- |

34.

Euroopasse kuulumise tunde süvendamiseks ja euroopaliku eluviisi edendamiseks on väga oluline säilitada ja kaitsta Euroopa demokraatlikke väärtusi, edendada mitmekesisust, kaasatust ja soolist võrdõiguslikkust ning tugevdada kõrghariduse kvaliteeti ja asjakohasust tulevikukindlate oskuste jaoks. Kõrgharidusasutuste autonoomne akadeemiline ja teadusvabadus on nende ülesannete ja tegevuse keskne põhimõte;

| 35. | kõrgharidusasutusi tuleks toetada nende püüdlustes kaitsta haridust ja teadust desinformatsiooni eest, toetada avatud teadust ja kaitsta demokraatlikke väärtusi. Sellega seoses on kõrgharidusasutused demokraatia kaitsjad ja kodanikuteaduse esmane foorum, valmistades üliõpilasi ette olema aktiivsed kodanikud ja ühiskonnaelus osalema; |
| --- | --- |

35.

kõrgharidusasutusi tuleks toetada nende püüdlustes kaitsta haridust ja teadust desinformatsiooni eest, toetada avatud teadust ja kaitsta demokraatlikke väärtusi. Sellega seoses on kõrgharidusasutused demokraatia kaitsjad ja kodanikuteaduse esmane foorum, valmistades üliõpilasi ette olema aktiivsed kodanikud ja ühiskonnaelus osalema;

| 36. | kõrgharidusasutused saavad anda avalikku arutellu põhjendatud ja sisukat teavet, pakkudes laiemat juurdepääsu väljaannetele ja teadusandmetele ning korraldades avalikke üritusi, et levitada ja arutada uurimistulemusi. Kõrgharidusasutused võivad olla olulised osalejad võitluses teadusuuringute moonutatud kasutamise vastu ning ühenduslüli hariduse, teadusuuringute, innovatsiooni, riigiasutuste ja kodanikuühiskonna vahel. Kõrgharidusasutused võiksid seda rolli veelgi rohkem tugevdada ja kasutada, et korrapärasemalt suhelda kõigi ühiskondlike osalejatega, sealhulgas avaliku ja erasektori novaatoritega, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, muu hulgas koolide, meedia, teaduse populariseerimise organisatsioonide ning selliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega nagu tarbijate, kasutajate ja patsientide ühendused; |
| --- | --- |

36.

kõrgharidusasutused saavad anda avalikku arutellu põhjendatud ja sisukat teavet, pakkudes laiemat juurdepääsu väljaannetele ja teadusandmetele ning korraldades avalikke üritusi, et levitada ja arutada uurimistulemusi. Kõrgharidusasutused võivad olla olulised osalejad võitluses teadusuuringute moonutatud kasutamise vastu ning ühenduslüli hariduse, teadusuuringute, innovatsiooni, riigiasutuste ja kodanikuühiskonna vahel. Kõrgharidusasutused võiksid seda rolli veelgi rohkem tugevdada ja kasutada, et korrapärasemalt suhelda kõigi ühiskondlike osalejatega, sealhulgas avaliku ja erasektori novaatoritega, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, muu hulgas koolide, meedia, teaduse populariseerimise organisatsioonide ning selliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega nagu tarbijate, kasutajate ja patsientide ühendused;

| 37. | kõrgharidusasutused peaksid tagama, et üliõpilased, õppejõud, teadlased ja töötajad osalevad nende juhtimises kõrghariduskogukonna täisliikmetena ja konstruktiivsete partneritena. Sellega seoses võivad üliõpilased osaleda otsustusmehhanismides, sealhulgas õppekavade koostamises, mis on akadeemiliste põhiväärtuste aspekt ning märk demokraatiast ja dialoogi pidamise kultuurist kõrgharidusasutustes; |
| --- | --- |

37.

kõrgharidusasutused peaksid tagama, et üliõpilased, õppejõud, teadlased ja töötajad osalevad nende juhtimises kõrghariduskogukonna täisliikmetena ja konstruktiivsete partneritena. Sellega seoses võivad üliõpilased osaleda otsustusmehhanismides, sealhulgas õppekavade koostamises, mis on akadeemiliste põhiväärtuste aspekt ning märk demokraatiast ja dialoogi pidamise kultuurist kõrgharidusasutustes;

| 38. | kõrgharidusasutusi tuleks toetada ja julgustada nende püüdlustes tagada oma üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja töötajate kaasamine ja edu ning edendada võrdseid võimalusi, olenemata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, tervisest, puudest, vanusest, seksuaalsest sättumusest, sisserändaja taustast ja geograafilisest asukohast. Selleks tuleks kõrgharidusasutusi toetada, et tagada kõigi heaolu kooskõlas suurema sotsiaalse mitmekesisusega. Sellega seoses tuleks kõrgharidusasutusi innustada jõudma alaesindatud rühmadeni, et parandada nende juurdepääsu kõrgharidusele ja aidata neil oma õpinguid lõpetada, võttes nõuetekohaselt arvesse üliõpilasi ja noori teadlasi, kelle õpinguid ja karjääri on pandeemia tugevalt mõjutanud, samuti neid, kes on pärit maalt ja äärealadelt, näiteks äärepoolseimatest piirkondadest; |
| --- | --- |

38.

kõrgharidusasutusi tuleks toetada ja julgustada nende püüdlustes tagada oma üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja töötajate kaasamine ja edu ning edendada võrdseid võimalusi, olenemata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, tervisest, puudest, vanusest, seksuaalsest sättumusest, sisserändaja taustast ja geograafilisest asukohast. Selleks tuleks kõrgharidusasutusi toetada, et tagada kõigi heaolu kooskõlas suurema sotsiaalse mitmekesisusega. Sellega seoses tuleks kõrgharidusasutusi innustada jõudma alaesindatud rühmadeni, et parandada nende juurdepääsu kõrgharidusele ja aidata neil oma õpinguid lõpetada, võttes nõuetekohaselt arvesse üliõpilasi ja noori teadlasi, kelle õpinguid ja karjääri on pandeemia tugevalt mõjutanud, samuti neid, kes on pärit maalt ja äärealadelt, näiteks äärepoolseimatest piirkondadest;

| 39. | kõrgharidusasutusi tuleks toetada ja ergutada võtma asjakohaseid meetmeid soolise tasakaalu parandamiseks oma üliõpilasorganisatsioonides ja töötajate hulgas, sealhulgas akadeemilise karjääri edenemise kontekstis; |
| --- | --- |

39.

kõrgharidusasutusi tuleks toetada ja ergutada võtma asjakohaseid meetmeid soolise tasakaalu parandamiseks oma üliõpilasorganisatsioonides ja töötajate hulgas, sealhulgas akadeemilise karjääri edenemise kontekstis;

| 40. | kõrgharidusasutused võivad kasutada uuenduslikke õpetamisvahendeid ja pedagoogikat, sealhulgas digivahendeid, et pakkuda õppimisele õpilaskeskset lähenemisviisi, olenemata õpilaste sotsiaal-majanduslikust või õpitaustast. Ebavõrdsuse vähendamiseks ja isiklike saavutuste edendamiseks tuleks kõrgharidusasutusi julgustada pakkuma kohandatud juhendamis- ja tugiteenuseid, eelkõige uustulnukatele, võttes arvesse iga õppija õppimisstiili ja -suunda ning sotsiaal-majanduslikku tausta; |
| --- | --- |

40.

kõrgharidusasutused võivad kasutada uuenduslikke õpetamisvahendeid ja pedagoogikat, sealhulgas digivahendeid, et pakkuda õppimisele õpilaskeskset lähenemisviisi, olenemata õpilaste sotsiaal-majanduslikust või õpitaustast. Ebavõrdsuse vähendamiseks ja isiklike saavutuste edendamiseks tuleks kõrgharidusasutusi julgustada pakkuma kohandatud juhendamis- ja tugiteenuseid, eelkõige uustulnukatele, võttes arvesse iga õppija õppimisstiili ja -suunda ning sotsiaal-majanduslikku tausta;

KONKREETSEMALT PALUB LIIKMESRIIKIDEL JA KOMISJONIL OMA VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES NING VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET, TOETADA KÕRGHARIDUSASUTUSTE LIITE, NÄITEKS „EUROOPA ÜLIKOOLE“:

| 41. | igat liiki kõrgharidusasutuste liite tuleks täiendavalt toetada kõigi sobivate ja asjakohaste vahenditega, et hõlbustada koostööd, mille aluseks on kvaliteet, tipptase, mõju, kaasatus ja geograafiline tasakaal, ning teha kindlaks takistused ja lahendused, mis võiksid olla kõikide liitude puhul ühised. Täpsemalt tuleks esimeste pilootliitude vahekokkuvõtte alusel „Euroopa ülikoolide“ algatust edasi arendada. See võimaldaks ka tegevuste rühmitamist, et jagada parimaid tavasid kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni ning ühiskonnale pakutavate teenuste osas; |
| --- | --- |

41.

igat liiki kõrgharidusasutuste liite tuleks täiendavalt toetada kõigi sobivate ja asjakohaste vahenditega, et hõlbustada koostööd, mille aluseks on kvaliteet, tipptase, mõju, kaasatus ja geograafiline tasakaal, ning teha kindlaks takistused ja lahendused, mis võiksid olla kõikide liitude puhul ühised. Täpsemalt tuleks esimeste pilootliitude vahekokkuvõtte alusel „Euroopa ülikoolide“ algatust edasi arendada. See võimaldaks ka tegevuste rühmitamist, et jagada parimaid tavasid kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni ning ühiskonnale pakutavate teenuste osas;

| 42. | eelkõige tuleks kõrgharidusasutuste liite innustada kasutama täiel määral ära olemasolevaid rahastamisprogramme ning tugivahendeid Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et oma koostööd suurendada ja süvendada; |
| --- | --- |

42.

eelkõige tuleks kõrgharidusasutuste liite innustada kasutama täiel määral ära olemasolevaid rahastamisprogramme ning tugivahendeid Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et oma koostööd suurendada ja süvendada;

| 43. | vajaduse korral ning tihedas koostöös riiklike ametiasutuste, kõrgharidusasutuste liitude ja sidusrühmadega tuleks astuda samme, et kõrvaldada takistused süvendatud, pikaajaliselt ja paindlikult riikidevaheliselt koostöölt ning töötada välja institutsionaliseeritud koostöövahendid, tuginedes nende vajalikkuse, kasu ja teostatavuse esialgsele põhjalikule hindamisele. Eesmärk on anda liitudele vabatahtlikkuse alusel võimalus tegutseda üheskoos, teha ühiseid strateegilisi otsuseid, katsetada ühist värbamist, kavandada ühiseid õppekavasid või koondada kokku ressursse ning inim- ja tehnilist suutlikkust ning andmete, hariduse, teadusuuringute ja innovatsioonialast suutlikkust; |
| --- | --- |

43.

vajaduse korral ning tihedas koostöös riiklike ametiasutuste, kõrgharidusasutuste liitude ja sidusrühmadega tuleks astuda samme, et kõrvaldada takistused süvendatud, pikaajaliselt ja paindlikult riikidevaheliselt koostöölt ning töötada välja institutsionaliseeritud koostöövahendid, tuginedes nende vajalikkuse, kasu ja teostatavuse esialgsele põhjalikule hindamisele. Eesmärk on anda liitudele vabatahtlikkuse alusel võimalus tegutseda üheskoos, teha ühiseid strateegilisi otsuseid, katsetada ühist värbamist, kavandada ühiseid õppekavasid või koondada kokku ressursse ning inim- ja tehnilist suutlikkust ning andmete, hariduse, teadusuuringute ja innovatsioonialast suutlikkust;

| 44. | pannes rõhku ühisprogrammide kvaliteedi tagamist käsitleva Euroopa lähenemisviisi rakendamisele, tuleks astuda täiendavaid samme, et tunnustada uuenduslike riikidevaheliste õpikogemuste väärtust ning suurendada kõrgharidusasutuste liitude pakutavate ühisprogrammide nähtavust, atraktiivsust ja mainet nii Euroopas kui ka mujal. Tuleks uurida ühiseid kriteeriume, mis võiksid viia ühisprogrammide jaoks võimaliku Euroopa märgise loomiseni. Hiljem võiks kooskõlas Bologna protsessi olemasolevate vahenditega kavandada vabatahtlikkuse alusel riiklikul, piirkondlikul või institutsioonilisel tasandil kõigil tasmetel ühiste kraadide väljatöötamist ja andmist, tuginedes nendele ühiselt loodud Euroopa kriteeriumidele. See protsess peaks toimuma tihedas koostöös riiklike ametiasutuste, kõrgharidusasutuste liitude ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

44.

pannes rõhku ühisprogrammide kvaliteedi tagamist käsitleva Euroopa lähenemisviisi rakendamisele, tuleks astuda täiendavaid samme, et tunnustada uuenduslike riikidevaheliste õpikogemuste väärtust ning suurendada kõrgharidusasutuste liitude pakutavate ühisprogrammide nähtavust, atraktiivsust ja mainet nii Euroopas kui ka mujal. Tuleks uurida ühiseid kriteeriume, mis võiksid viia ühisprogrammide jaoks võimaliku Euroopa märgise loomiseni. Hiljem võiks kooskõlas Bologna protsessi olemasolevate vahenditega kavandada vabatahtlikkuse alusel riiklikul, piirkondlikul või institutsioonilisel tasandil kõigil tasmetel ühiste kraadide väljatöötamist ja andmist, tuginedes nendele ühiselt loodud Euroopa kriteeriumidele. See protsess peaks toimuma tihedas koostöös riiklike ametiasutuste, kõrgharidusasutuste liitude ja sidusrühmadega;

| 45. | punktides 43 ja 44 nimetatud uurimisprotsesside tulemustest antakse igal etapil aru nõukogule täiendava otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

45.

punktides 43 ja 44 nimetatud uurimisprotsesside tulemustest antakse igal etapil aru nõukogule täiendava otsuse tegemiseks;

| 46. | riiklikul tasandil tuleks võimaldada tõhusaid ja tulemuslikke kvaliteeditagamisprotsesse, et hõlbustada ühisprogrammide puhul Euroopa kvaliteeditagamise lähenemisviisi vastavalt Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteeditagamise standarditele ja suunistele, võttes arvesse kvaliteedi, teadusuuringute ja tööalase konkurentsivõime tähtsust; |
| --- | --- |

46.

riiklikul tasandil tuleks võimaldada tõhusaid ja tulemuslikke kvaliteeditagamisprotsesse, et hõlbustada ühisprogrammide puhul Euroopa kvaliteeditagamise lähenemisviisi vastavalt Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteeditagamise standarditele ja suunistele, võttes arvesse kvaliteedi, teadusuuringute ja tööalase konkurentsivõime tähtsust;

| 47. | selleks et võimaldada kõrgharidusasutuste liitudel saavutada oma täielik potentsiaal, käsitledes riikidevahelise koostöö rahalisi kulusid, et katta kõik nende ülesanded pikemas perspektiivis, tuleks astuda samme kestlikuma, terviklikuma ja integreerituma ELi rahastamisperspektiivi suunas liikumiseks. Sellega seoses peaks komisjon liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega tihedalt konsulteerides 2024. aastaks katsetama võimalike lahenduste katselisi lähenemisviise ning esitama seejärel nõukogule aruande täiendava otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

47.

selleks et võimaldada kõrgharidusasutuste liitudel saavutada oma täielik potentsiaal, käsitledes riikidevahelise koostöö rahalisi kulusid, et katta kõik nende ülesanded pikemas perspektiivis, tuleks astuda samme kestlikuma, terviklikuma ja integreerituma ELi rahastamisperspektiivi suunas liikumiseks. Sellega seoses peaks komisjon liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega tihedalt konsulteerides 2024. aastaks katsetama võimalike lahenduste katselisi lähenemisviise ning esitama seejärel nõukogule aruande täiendava otsuse tegemiseks;

JÄRGMISTE SAMMUDENA, VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE JA INSTITUTSIOONILISE SÕLTUMATUSE PÕHIMÕTTEID NING VASTAVALT RIIKLIKELE OLUDELE:

| 48. | KUTSUB komisjoni ja liikmesriike ÜLES edendama ja kaitsma akadeemilisi põhiväärtusi, sealhulgas akadeemilist vabadust ja terviklikkust kooskõlas 2020. aasta ministrite Rooma kommünikeega ja Bonni deklaratsiooniga teadusuuringute vabaduse kohta; |
| --- | --- |

48.

KUTSUB komisjoni ja liikmesriike ÜLES edendama ja kaitsma akadeemilisi põhiväärtusi, sealhulgas akadeemilist vabadust ja terviklikkust kooskõlas 2020. aasta ministrite Rooma kommünikeega ja Bonni deklaratsiooniga teadusuuringute vabaduse kohta;

| 49. | PALUB komisjonil ja liikmesriikidel koostöös asjaomaste sidusrühmadega ühiselt edendada meetmeid koostoime loomiseks kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahel hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilises raamistikus ning Euroopa teadusruumi juhtimisstruktuurides. Need meetmed peaksid andma tõelist lisaväärtust Euroopa tasandil ja aitama saavutada eespool nimetatud põhieesmärke ning neid peaks ellu viima komisjon ja vabatahtlikkuse alusel liikmesriigid mis tahes asjakohaste vahendite abil vastavalt riiklikele oludele; |
| --- | --- |

49.

PALUB komisjonil ja liikmesriikidel koostöös asjaomaste sidusrühmadega ühiselt edendada meetmeid koostoime loomiseks kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahel hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilises raamistikus ning Euroopa teadusruumi juhtimisstruktuurides. Need meetmed peaksid andma tõelist lisaväärtust Euroopa tasandil ja aitama saavutada eespool nimetatud põhieesmärke ning neid peaks ellu viima komisjon ja vabatahtlikkuse alusel liikmesriigid mis tahes asjakohaste vahendite abil vastavalt riiklikele oludele;

| 50. | PALUB komisjonil esitada nõukogule teavitamise eesmärgil ja täiendava otsuse tegemiseks 2022. aasta keskpaigaks tegevuskava uute vahendite ühiseks kavandamiseks. Tegevuskavas esitatakse peamised vahe-eesmärgid ja asjaomased eksperdirühmad. Põhieesmärkide rakendamisel võetakse arvesse järgmist: meetmed, mis on kindlaks määratud komisjoni teatises Euroopa ülikoolistrateegia kohta; nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030); ning asjakohased meetmed, mis on kindlaks määratud Euroopa teadusruumi poliitilises tegevuskavas (2022–2024), mis on lisatud nõukogu järeldustele Euroopa teadusruumi tulevase juhtimise kohta, samuti väärtused ja põhimõtted, mis on ette nähtud nõukogu soovituses Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta; |
| --- | --- |

50.

PALUB komisjonil esitada nõukogule teavitamise eesmärgil ja täiendava otsuse tegemiseks 2022. aasta keskpaigaks tegevuskava uute vahendite ühiseks kavandamiseks. Tegevuskavas esitatakse peamised vahe-eesmärgid ja asjaomased eksperdirühmad. Põhieesmärkide rakendamisel võetakse arvesse järgmist: meetmed, mis on kindlaks määratud komisjoni teatises Euroopa ülikoolistrateegia kohta; nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030); ning asjakohased meetmed, mis on kindlaks määratud Euroopa teadusruumi poliitilises tegevuskavas (2022–2024), mis on lisatud nõukogu järeldustele Euroopa teadusruumi tulevase juhtimise kohta, samuti väärtused ja põhimõtted, mis on ette nähtud nõukogu soovituses Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta;

| 51. | PALUB komisjonil, liikmesriikidel ja sidusrühmadel teha tõhustatud koostööd, et seda koostoimet rakendada, tuginedes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku ning Euroopa teadusruumi juba olemasolevatele juhtimisstruktuuridele, tehes seda tihedas koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga ning kasutades ära kõrgharidusasutuste parimaid tavasid. Sellega seoses võiks asjakohasel juhul kaaluda kõrghariduse peadirektorite ja ERACi ühiskoosolekuid, millel on selgelt määratletud ühist huvi pakkuvad teemad ja ühine eesmärk; |
| --- | --- |

51.

PALUB komisjonil, liikmesriikidel ja sidusrühmadel teha tõhustatud koostööd, et seda koostoimet rakendada, tuginedes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku ning Euroopa teadusruumi juba olemasolevatele juhtimisstruktuuridele, tehes seda tihedas koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga ning kasutades ära kõrgharidusasutuste parimaid tavasid. Sellega seoses võiks asjakohasel juhul kaaluda kõrghariduse peadirektorite ja ERACi ühiskoosolekuid, millel on selgelt määratletud ühist huvi pakkuvad teemad ja ühine eesmärk;

| 52. | PALUB komisjonil ja liikmesriikidel töötada nende põhieesmärkide saavutamise suunas, tehes tihedat koostööd ELi tasandi ja rahvusvaheliste katusorganisatsioonidega või muude asjakohaste organisatsioonidega, mis on ELi tasandil olulised ja sidusrühmi esindavad, näiteks: kõrgharidusasutused, sealhulgas Euroopa kõrgharidusasutuste liidud, üliõpilasühendused, kvaliteedi tagamise asutused, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, teadusuuringu- ja innovatsioonimahukad ettevõtted, sealhulgas VKEd, üksikud teadlased ja novaatorid, teadustaristud, teadusuuringuid ja innovatsiooni rahastavad organisatsioonid ja teadusakadeemiad. Kaaluda võiks selliseid korrapäraseid kohtumisi nagu Euroopa tuleviku ülikoolide foorum, et arutada strateegia rakendamist ja edendada heade tavade jagamist. Kõnealuse foorumi tulemusi tuleks arvesse võtta hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku ning Euroopa teadusruumi asjaomaste rühmade edasises arendustegevuses ja töös koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga; |
| --- | --- |

52.

PALUB komisjonil ja liikmesriikidel töötada nende põhieesmärkide saavutamise suunas, tehes tihedat koostööd ELi tasandi ja rahvusvaheliste katusorganisatsioonidega või muude asjakohaste organisatsioonidega, mis on ELi tasandil olulised ja sidusrühmi esindavad, näiteks: kõrgharidusasutused, sealhulgas Euroopa kõrgharidusasutuste liidud, üliõpilasühendused, kvaliteedi tagamise asutused, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, teadusuuringu- ja innovatsioonimahukad ettevõtted, sealhulgas VKEd, üksikud teadlased ja novaatorid, teadustaristud, teadusuuringuid ja innovatsiooni rahastavad organisatsioonid ja teadusakadeemiad. Kaaluda võiks selliseid korrapäraseid kohtumisi nagu Euroopa tuleviku ülikoolide foorum, et arutada strateegia rakendamist ja edendada heade tavade jagamist. Kõnealuse foorumi tulemusi tuleks arvesse võtta hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku ning Euroopa teadusruumi asjaomaste rühmade edasises arendustegevuses ja töös koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga;

| 53. | PALUB liikmesriikidel kasutada komisjoni toetusel mitmepoolseid vahetusi, et edendada heade tavade jagamist ja vastastikust õppimist teiste liikmesriikidega; |
| --- | --- |

53.

PALUB liikmesriikidel kasutada komisjoni toetusel mitmepoolseid vahetusi, et edendada heade tavade jagamist ja vastastikust õppimist teiste liikmesriikidega;

| 54. | VÕTAB TEADMISEKS komisjoni kavatsuse ratsionaliseerida kõrghariduse järelevalve vahendid. See võiks suurendada nende potentsiaali ja asjakohasust poliitikakujundajate, kõrgharidusasutuste, üliõpilaste ja teadlaste jaoks, suurendamata seejuures liikmesriikide või kõrgharidusasutuste halduskoormust, eesmärgiga anda teavet edusammude kohta, mida on tehtud kõrgharidusasutuste mõjuvõimu suurendamise Euroopa strateegia rakendamisel, ning aidata liikmesriike, kes soovivad töötada välja meetmed, kuhu nad kavatsevad usaldusväärsete tõendite ja andmete alusel panustada. Liikmesriikide osalemine kõnealuses protsessis on vabatahtlik. TEEB ETTEPANEKU tugineda edasistes aruteludes kaardistusuuringule, mis käsitleb asjaomaste järelevalvevahendite potentsiaali ja õigusraamistikku. RÕHUTAB, et seda ülesannet tuleks arendada koostoimes Euroopa teadusruumi poliitika koordineerimise ja järelevalve protsessiga, sealhulgas Euroopa teadusruumi tulemustabeliga; |
| --- | --- |

54.

VÕTAB TEADMISEKS komisjoni kavatsuse ratsionaliseerida kõrghariduse järelevalve vahendid. See võiks suurendada nende potentsiaali ja asjakohasust poliitikakujundajate, kõrgharidusasutuste, üliõpilaste ja teadlaste jaoks, suurendamata seejuures liikmesriikide või kõrgharidusasutuste halduskoormust, eesmärgiga anda teavet edusammude kohta, mida on tehtud kõrgharidusasutuste mõjuvõimu suurendamise Euroopa strateegia rakendamisel, ning aidata liikmesriike, kes soovivad töötada välja meetmed, kuhu nad kavatsevad usaldusväärsete tõendite ja andmete alusel panustada. Liikmesriikide osalemine kõnealuses protsessis on vabatahtlik. TEEB ETTEPANEKU tugineda edasistes aruteludes kaardistusuuringule, mis käsitleb asjaomaste järelevalvevahendite potentsiaali ja õigusraamistikku. RÕHUTAB, et seda ülesannet tuleks arendada koostoimes Euroopa teadusruumi poliitika koordineerimise ja järelevalve protsessiga, sealhulgas Euroopa teadusruumi tulemustabeliga;

| 55. | PALUB komisjonil esitada liikmesriikidele korrapäraselt ajakohastatud teavet eespool nimetatud meetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta ning esitada põhjalik ülevaade komisjoni täielikus aruandes Euroopa haridusruumi kohta 2025. aastal, võttes arvesse ka Euroopa teadusruumi rakendamisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

55.

PALUB komisjonil esitada liikmesriikidele korrapäraselt ajakohastatud teavet eespool nimetatud meetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta ning esitada põhjalik ülevaade komisjoni täielikus aruandes Euroopa haridusruumi kohta 2025. aastal, võttes arvesse ka Euroopa teadusruumi rakendamisel tehtud edusamme.

---

(1)  Käesolevates järeldustes kasutatakse mõistet „kõrgharidusasutus“ viitena kogu sektorile, mis esindab kogu kolmanda taseme hariduse valdkonda, hõlmates seega kõiki kõrgharidusasutuste liike, kaasa arvatud liikmesriigi õiguse või tavade kohaselt akadeemilised ülikoolid, ülikoolide kolledžid, rakenduskõrgkoolid, kutsekõrgharidus- ja -koolitusasutused ning kunstikõrgkoolid;

1

(2)  OECD (2020), Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences, Higher Education, OECD Publishing, Pariis.

2

Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences

(3)  Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. ja Punie, Y., DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2017.

3

DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use

---

LISA

Poliitiline taust

Euroopa Ülemkogu

| — | Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldused (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldused (EUCO 19/1/17 REV 1).

Euroopa Liidu Nõukogu

| — | Nõukogu 26. novembri 2021. aasta soovitus (EL) 2021/2122 Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta (ELT L 431, 2.12.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 26. novembri 2021. aasta soovitus (EL) 2021/2122 Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta (ELT L 431, 2.12.2021, lk 1).

| — | Nõukogu järeldused Euroopa teadusruumi tulevase juhtimise kohta (14308/21, 26. november 2021). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa teadusruumi tulevase juhtimise kohta (14308/21, 26. november 2021).

| — | Nõukogu järeldused „Teadusuuringute ja innovatsiooni alane üldine lähenemisviis – Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (12301/21, 28. september 2021). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused „Teadusuuringute ja innovatsiooni alane üldine lähenemisviis – Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (12301/21, 28. september 2021).

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust – Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele (ELT C 221, 10.6.2021, lk 14). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust – Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele (ELT C 221, 10.6.2021, lk 14).

| — | Nõukogu järeldused „Euroopa teadusruumi süvendamine: teadlastele atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste ja töötingimuste pakkumine ning ajude ringluse reaalsuseks muutmine“ (9138/21, 28. mai 2021). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused „Euroopa teadusruumi süvendamine: teadlastele atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste ja töötingimuste pakkumine ning ajude ringluse reaalsuseks muutmine“ (9138/21, 28. mai 2021).

| — | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1).

| — | Nõukogu järeldused uue Euroopa teadusruumi kohta (13567/20, 1. detsember 2020). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused uue Euroopa teadusruumi kohta (13567/20, 1. detsember 2020).

| — | Nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1).

| — | Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (ELT C 195, 7.6.2018, lk 7). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (ELT C 195, 7.6.2018, lk 7).

| — | Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1).

Euroopa Komisjon

| — | Tackling R&I Foreign Interference (Võitlus välissekkumise vastu teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas) (SWD(2022) 12 final). |
| --- | --- |

—

Tackling R&I Foreign Interference (Võitlus välissekkumise vastu teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas) (SWD(2022) 12 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ülikoolistrateegia kohta (COM(2022) 16 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ülikoolistrateegia kohta (COM(2022) 16 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta „Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (COM(2021) 252 final/2). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta „Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (COM(2021) 252 final/2).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020) 274 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020) 274 final).

Euroopa Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja

| — | Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30 final). |
| --- | --- |

—

Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30 final).

Deklaratsioonid

| — | Ministrite Rooma kommünikee (19. november 2020). |
| --- | --- |

—

Ministrite Rooma kommünikee (19. november 2020).

| — | Bonni deklaratsioon teadusuuringute vabaduse kohta (20. oktoober 2020). |
| --- | --- |

—

Bonni deklaratsioon teadusuuringute vabaduse kohta (20. oktoober 2020).

---

Euroopa Komisjon

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/18

---

Euro vahetuskurss (1)

20. aprill 2022

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0830 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4405 |
| GBP | Inglise nael | 0,82965 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2300 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0254 |
| ISK | Islandi kroon | 139,20 |
| NOK | Norra kroon | 9,5443 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,409 |
| HUF | Ungari forint | 371,36 |
| PLN | Poola zlott | 4,6338 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9436 |
| TRY | Türgi liir | 15,8892 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4581 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3579 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4940 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5950 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4779 |
| KRW | Korea vonn | 1 337,89 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,3019 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9448 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5610 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 537,05 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6415 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,747 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,567 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,0481 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,6392 |
| INR | India ruupia | 82,6348 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0830

JPY

Jaapani jeen

138,53

DKK

Taani kroon

7,4405

GBP

Inglise nael

0,82965

SEK

Rootsi kroon

10,2300

CHF

Šveitsi frank

1,0254

ISK

Islandi kroon

139,20

NOK

Norra kroon

9,5443

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,409

HUF

Ungari forint

371,36

PLN

Poola zlott

4,6338

RON

Rumeenia leu

4,9436

TRY

Türgi liir

15,8892

AUD

Austraalia dollar

1,4581

CAD

Kanada dollar

1,3579

HKD

Hongkongi dollar

8,4940

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5950

SGD

Singapuri dollar

1,4779

KRW

Korea vonn

1 337,89

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,3019

CNY

Hiina jüaan

6,9448

HRK

Horvaatia kuna

7,5610

IDR

Indoneesia ruupia

15 537,05

MYR

Malaisia ringit

4,6415

PHP

Filipiini peeso

56,747

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,567

BRL

Brasiilia reaal

5,0481

MXN

Mehhiko peeso

21,6392

INR

India ruupia

82,6348

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/19

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2022/C 167/05)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AST/152/22 – Keeletalituse assistendid (AST 1) järgmiste keelte jaoks:

eesti keel (ET), horvaadi keel (HR), itaalia keel (IT), hollandi keel (NL), poola keel (PL), portugali keel (PT)

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 21. aprilli 2022. aasta väljaandes C 167 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil https://epso.europa.eu/

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/20

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

(2022/C 167/06)

Pärast seda, kui avaldati teade Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“ või „Hiina RV“) pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (1) esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamistaotlus.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 19. jaanuaril 2022 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu klaasfilamentkiust toodete tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Taotluse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad seda toetavad, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud saavad toimikuga tutvuda.

2.   Vaatlusalune toode

Käesolevas läbivaatamises vaadeldav toode on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „klaasfilamentkiust tooted“), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ning 7019 14 00 ja 7019 15 00 (3) alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/724 (4) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

4.1.   
  Väide dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

4.1.1.   Väide Hiina RV poolse dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja väitis, et Hiina RV puhul ei ole kohane kasutada omamaised hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

Väidetavate oluliste moonutuste tõendamisel toetus taotluse esitaja peamiselt komisjoni talituste 20. detsembril 2017. aastal koostatud riigiaruandele, milles on kirjeldatud konkreetset turuolukorda Hiina RVs (5). Eelkõige viitas taotluse esitaja sellistele moonutustele nagu riigi sekkumine majandusse üldiselt ja konkreetsemalt vaatlusaluse toote sektoris ning maa, energia, kapitali, tooraine ja tööjõuga seotud moonutused.

Peale selle toetus taotluse esitaja avalikule teabele, eelkõige ehitusmaterjalide tööstuse 13. viisaastaku arengukavale, aruka tootmise arengu kavale, HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaanile, 14. viisaastakuplaanile ning algatusele „Made in China 2025“. Taotluse esitaja väitel innustavad need kavad valitsemissektori kõigi tasandite ametiasutusi ja riigi omandis olevaid finantseerimisasutusi edendama klaasfilamentkiust toodete tootmisharu HRVs. Taotluse esitaja osutas ka komisjoni eelmise subsiidiumivastase uurimise järeldustele HRVst pärit klaasfilamentkiust toodete kohta (6) ning HRVst ja Egiptusest (7) pärit klaaskiust kangaste dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele seoses konkreetsete moonutustega klaasfilamentkiust toodete sektoris.

Kättesaadava teabe alusel leiab komisjon, et alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohaselt on piisavalt tõendeid, mis näivad osutavat sellele, et hindu ja kulusid mõjutavate oluliste moonutuste tõttu ei ole kohane kasutada asjaomase riigi omamaiseid hindu ja kulusid, ning seega on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamine põhjendatud.

Riigiaruanne on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (8).

Seetõttu põhineb dumpingu jätkumise väide alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a arvesse võttes HRVst pärit vaatlusaluse toote arvestusliku normaalväärtuse (võrdlusalusaluseks sobiva riigi moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavad tootmis- ja müügikulud) ja liitu müüdava eksporttoote ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlemisel.

Selle põhjal on arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed, mis näitab dumpingu jätkumist.

4.2.   
  Väide kahju jätkumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja väidab, et kahju jätkumine on tõenäoline. Taotluse esitaja on esitanud piisavad tõendid selle kohta, et vaatlusaluse toote import asjaomasest riigist liitu püsib märkimisväärne nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Taotluse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud vaatlusaluse toote kogused avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele ja hinnatasemele, mis on oluliselt kahjustanud liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, finantsseisundit ja tööhõivet.

Taotluse esitaja väidab veel, et kahju jätkub tõenäoliselt ka tulevikus. Sellega seoses esitas taotluse esitaja ka tõendeid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu suunatud impordi praegune tase tõenäoliselt suureneks, kuna Hiina RVs leidub kasutamata tootmisvõimsust.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et kui meetmetel lastaks aeguda, põhjustaks asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega impordi suur kasv tõenäoliselt liidu tööstusele veelgi rohkem kahju.

5.   Menetlus

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et on piisavalt tõendeid dumpingu ja kahju tõenäosuse kohta, mis õigustab meetmete aegumise läbivaatamise algatamist, ning algatab läbivaatamise kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

Aegumise läbivaatamise tulemusena tehakse kindlaks, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote puhul ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele (9) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva menetluse suhtes.

5.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi taotluse kohta (sh kahju jätkumise ja põhjusliku seosega seonduvalt) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad taotlust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (10).

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Aegumise läbivaatamise käigus uurib komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksporti ning sellisest liitu suunatud ekspordist olenemata uurib seda, kas vaatlusalust toodet asjaomases riigis tootvate ja müüvate äriühingute olukord on selline, et liitu suunatud dumpinguhindadega ekspordi jätkumine või kordumine oleks meetmete aegumise korral tõenäoline.

Komisjoni uurimises kutsutakse osalema kõiki vaatlusaluse toote tootjaid (11) asjaomasest riigist, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

5.3.1.   Asjaomase riigi tootjate uurimine

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud Hiina RV tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil tootjatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva läbivaatamise aluseks olevad meetmed kehtestati, esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Selleks et saada tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka asjaomase riigi ametiasutustega ja võib võtta ühendust asjaomase riigi tootjate teadaolevate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, valitakse tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab vajaduse korral kõigile asjaomase riigi teadaolevatele tootjatele, ametiasutustele ja tootjate ühendustele asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on saanud tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole ette nähtud teisiti, peavad valimisse kaasatud tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Asjaomase riigi tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda sinna ei kaasata, koostööd tegevana.

5.3.2.   Täiendav menetlus seoses Hiina RVga, kus esineb olulisi moonutusi

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon palub huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukoht taotluses esitatud tootmistegurite/sisendite ja harmoneeritud süsteemi (HS) koodide kohta, pakkuda välja võrdlusaluseks sobivaid riike ja esitada andmeid vaatlusaluse toote tootjate kohta nendes riikides. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile e teavitab komisjon varsti pärast uurimise algatamist huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikule lisatud märke abil kõiki uurimisega seotud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatseb kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina RV puhul. See hõlmab kõiki allikaid, sh vajaduse korral võrdlusaluseks valitud sobivat riiki. Uurimisega seotud isikutele antakse märkuste esitamiseks aega kümme päeva alates kuupäevast, mil kõnealune teade toimikusse lisatakse.

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on Hiina RV puhul võimalikud võrdlusaluseks sobivad riigid Brasiilia ja Türgi. Selleks et määrata lõplikult kindlaks võrdlusaluseks sobiv riik, uurib komisjon, kas on Hiina RV-le sarnase majandusarenguga riike, kus toodetakse ja müüakse vaatlusalust toodet ning kus asjakohased andmed on hõlpsasti kättesaadavad. Kui niisuguseid riike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

Asjakohaste allikate osas kutsub komisjon kõiki Hiina RV tootjaid üles esitama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist teavet vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavate materjalide (töötlemata ja töödeldud) ja energia kohta. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM

Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Lisaks tuleb kõik faktid, mis on vajalikud kulude ja hindade määramiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a, esitada 65 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Need faktid peavad pärinema üksnes avalikest allikatest.

Selleks et saada uurimiseks vajalikku teavet alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaste väidetavate oluliste moonutuste kohta, teeb komisjon küsimustiku kättesaadavaks ka Hiina RV valitsusele.

5.3.3.   Sõltumatute importijate uurimine (12) (13)

Vaatlusaluse toote sõltumatud importijad Hiina RVst, sealhulgas need importijad, kes ei teinud koostööd praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, on kutsutud osalema komisjoni uurimises.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu sõltumatute importijatega (seda nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate lisas nõutud teabe.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse ka märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist.

Sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

5.4.   
  Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule põhjustatava kahju jätkumine või kordumine on tõenäoline, kutsub komisjon liidu vaatlusaluse toote tootjaid uurimises osalema.

5.4.1.   Liidu tootjate uurimine

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda menetlust nimetakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, sealhulgas liidu tootjad, kes ei teinud koostööd praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, kuid on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad tagastama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega.

Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb teave liidu huvide hindamise kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule.

Küsimustikud, sh vaatlusaluse toote kasutajatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Igal juhul võetakse alusmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes juhul, kui see on esitatud koos ajakohaste faktiliste andmetega, mis võimaldavad seda teavet kontrollida.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks asjaomase riigi tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Asjaomase riigi tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja neid esindavaid ühendusi, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3.1, 5.3.3 ja 5.4.1 kirjeldatud viisil, käsitatakse huvitatud isikutena, kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna üksnes alates sellest hetkest, kui nad endast teada annavad ning kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (14).

5.7.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.8.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.9.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (15). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas huvitatud isikuna registreerimise taotlused, skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on saadud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

| Komisjoni postiaadress: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Komisjoni postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post dumpinguküsimuste jaoks:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

E-post kahjude ja liidu huvide küsimuste jaoks:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 5 viiakse uurimine tavaliselt lõpule 12 kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktis 5 määratletud tähtaegade jooksul.

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada viie päeva jooksul pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui avaldatakse täiendavad lõplikud järeldused, tuleks märkused kõnealuseid järeldusi käsitleva teabe kohta, mille on esitanud teised huvitatud isikud, esitada ühe päeva jooksul pärast nende märkuste tegemiseks määratud tähtaega (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral on võimalik käesolevas teates määratletud tähtaegu pikendada.

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu ei pikendata rohkem kui kolm päeva, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Kui huvitatud isik ei esita vastuseid elektroonilises vormis, ei peeta seda koostööst keeldumisest, kui huvitatud isik selgitab, et sellises vormis vastuste esitamine oleks ebaratsionaalselt koormav või põhjendamatult kulukas. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Võimalus taotleda alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab alusmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või kehtima jätta.

Huvitatud isik, kes leiab, et meetmete läbivaatamine nende muutmiseks on põhjendatud, võib taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

13.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (16).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  ELT C 311, 3.8.2021, lk 5.

(2)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(3)  Alates 1. jaanuarist 2022 on mattide klassifikatsioon muutunud CN-koodist 7019 31 00 CN-koodideks 7019 14 00 ja 7019 15 00. Kuni 31. detsembrini 2021 kohaldati TARICi koode 7019310010 ja 7019310090. Alates 1. jaanuarist 2022 asendatakse need TARICi koodidega 7019140010, 7019140090, 7019150010 ja 7019150090.

(4)  Komisjoni 24. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/724, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 107, 25.4.2017, lk 4).

(5)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD (2017) 483 final/2, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  Komisjoni 24. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/328, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 65, 25.2.2021, lk 1).

(7)  Komisjoni 1. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 108, 6.4.2020, lk 1).

(8)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD (2017) 483 final/2, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(10)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

(11)  Tootja on asjaomases riigis asuv vaatlusalust toodet tootev äriühing ning temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(12)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole asjaomase riigi tootjatega seotud. Tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, 9. oktoober 2013, (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(13)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(14)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(15)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | „Konfidentsiaalne“ versioon |
| --- | --- |
| ☐ | „Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud“ versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

„Konfidentsiaalne“ versioon

☐

„Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud“ versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

DUMPINGUVASTANE MENETLUS HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT KLAASFILAMENTKIUST TOODETE IMPORDI SUHTES

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.3.

Nii „Konfidentsiaalne“ (Sensitive) versioon kui ka „Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud“ (For inspection by interested parties) versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige oma äriühingu kogukäive eurodes (EUR) ning algatamisteates määratletud, Hiina Rahvavabariigist liitu imporditud ning pärast importimist liidu turule edasimüüdud vaatlusaluse toote väärtus eurodes (EUR) ja maht tonnides läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

| | Tonnides | Väärtus eurodes (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR) | | |
| HRVst pärit vaatlusaluse toote import | | |
| Vaatlusaluse toote import (igasuguse päritoluga) | | |
| Vaatlusaluse toote edasimüük liidu turul pärast HRVst importimist | | |

Tonnides

Väärtus eurodes (EUR)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR)

HRVst pärit vaatlusaluse toote import

Vaatlusaluse toote import (igasuguse päritoluga)

Vaatlusaluse toote edasimüük liidu turul pärast HRVst importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide vaatlusaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealune tegevus võib olla vaatlusaluse toote ostmine või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, vaatlusaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage mis tahes muu asjakohane teave, mis äriühingu arvates on komisjonile valimi moodustamisel abiks.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema vastuste kontrollimiseks külastatakse tema valdusi. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see olnuks nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht

Kuupäev

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, 9. oktoober 2013, (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10634 – CVC / GAMING1)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 167/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg),

| — | teatavad Gaming1 grupi üksused („sihtettevõtja“, Belgia). |
| --- | --- |

—

teatavad Gaming1 grupi üksused („sihtettevõtja“, Belgia).

CVC omandab sihtettevõtja üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | CVC: erakapitalifond, mis pakub investeerimisnõustamist ja haldab investeeringuid investeerimisfondide nimel. CVC-l on osalusi mitmes sektoris, nagu keemiatööstus, kommunaalteenused, tootmine, jaemüük ja turustamine, |
| --- | --- |

—

CVC: erakapitalifond, mis pakub investeerimisnõustamist ja haldab investeeringuid investeerimisfondide nimel. CVC-l on osalusi mitmes sektoris, nagu keemiatööstus, kommunaalteenused, tootmine, jaemüük ja turustamine,

| — | sihtettevõtja: omab traditsioonilisi kasiinosid, mängusaale ja kihlveoagentuure Belgias, Prantsusmaal ja Šveitsis ning käitab veebipõhiseid hasartmängusaite (kasiinod, spordikihlveod) ja mobiilirakendusi Belgias, Maltal, Portugalis, Prantsusmaal, Šveitsis, Hispaanias, Serbias, Colombias ja Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

—

sihtettevõtja: omab traditsioonilisi kasiinosid, mängusaale ja kihlveoagentuure Belgias, Prantsusmaal ja Šveitsis ning käitab veebipõhiseid hasartmängusaite (kasiinod, spordikihlveod) ja mobiilirakendusi Belgias, Maltal, Portugalis, Prantsusmaal, Šveitsis, Hispaanias, Serbias, Colombias ja Ameerika Ühendriikides.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10634 – CVC / GAMING1

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 167/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | HSBC Bank (Singapore) Limited („HSBC Singapore“, Singapur), mis kuulub täielikult ettevõtjale HSBC Holdings plc („HSBC“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

HSBC Bank (Singapore) Limited („HSBC Singapore“, Singapur), mis kuulub täielikult ettevõtjale HSBC Holdings plc („HSBC“, Ühendkuningriik),

| — | Kovan Investments Pte. Ltd. („Kovan“, Singapur), mis kuulub täielikult ettevõtjale Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek“, Singapur), |
| --- | --- |

—

Kovan Investments Pte. Ltd. („Kovan“, Singapur), mis kuulub täielikult ettevõtjale Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek“, Singapur),

| — | Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD („ühisettevõte“, Singapur). |
| --- | --- |

—

Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD („ühisettevõte“, Singapur).

HSBC Singapore ja Kovan omandavad täielikult toimiva ühisettevõtte üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | HSBC: pangandus- ja finantsteenuseid osutav ettevõte, mille peakorter asub Londonis Ühendkuningriigis. HSBC-l on kolm peamist tegevusvaldkonda: vara ja jaepangandus (Wealth and Personal Banking, WPB), äripangandus (Commercial Banking, CMB) ning üleilmne pangandus ja turud (Global Banking and Markets, GBM). Nii CMB kui ka GBM pakuvad äripanganduse teenuseid erinevas suuruses äriühingutele ja asutustele; |
| --- | --- |

—

HSBC: pangandus- ja finantsteenuseid osutav ettevõte, mille peakorter asub Londonis Ühendkuningriigis. HSBC-l on kolm peamist tegevusvaldkonda: vara ja jaepangandus (Wealth and Personal Banking, WPB), äripangandus (Commercial Banking, CMB) ning üleilmne pangandus ja turud (Global Banking and Markets, GBM). Nii CMB kui ka GBM pakuvad äripanganduse teenuseid erinevas suuruses äriühingutele ja asutustele;

| — | Temasek: investeerimisühing, mille peakorter asub Singapuris ning mis tegutseb peamiselt Singapuris ja mujal Aasias. Temaseki üleilmne portfell hõlmab paljusid tööstusharusid: finantsteenused; telekommunikatsioon, meedia ja tehnoloogia; transport ja tööstus; tarbekaubad ja kinnisvara; bioteadused ja põllumajanduslikud toiduained; |
| --- | --- |

—

Temasek: investeerimisühing, mille peakorter asub Singapuris ning mis tegutseb peamiselt Singapuris ja mujal Aasias. Temaseki üleilmne portfell hõlmab paljusid tööstusharusid: finantsteenused; telekommunikatsioon, meedia ja tehnoloogia; transport ja tööstus; tarbekaubad ja kinnisvara; bioteadused ja põllumajanduslikud toiduained;

| — | ühisettevõte: Singapuris loodav uus täielikult toimiv ühisettevõte, mis hakkab osutama võlapõhise rahastamise teenuseid kestliku taristu projektidele sellistes valdkondades nagu taastuvenergia, energiasalvestus, vesi ja reovesi (reoveepuhastus ja tahkete jäätmete käitlemine) ning kestlik transport Aasias, keskendudes esialgu Kagu-Aasiale. |
| --- | --- |

—

ühisettevõte: Singapuris loodav uus täielikult toimiv ühisettevõte, mis hakkab osutama võlapõhise rahastamise teenuseid kestliku taristu projektidele sellistes valdkondades nagu taastuvenergia, energiasalvestus, vesi ja reovesi (reoveepuhastus ja tahkete jäätmete käitlemine) ning kestlik transport Aasias, keskendudes esialgu Kagu-Aasiale.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 167/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Etex NV („Etex“, Belgia), |
| --- | --- |

—

Etex NV („Etex“, Belgia),

| — | URSA Deutschland GmbH ja URSA Insulation, S.A. („Ursa“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel Lone Star Fund X (U.S.) L.P. ja Lone Star Fund X (Bermuda) L.P. |
| --- | --- |

—

URSA Deutschland GmbH ja URSA Insulation, S.A. („Ursa“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel Lone Star Fund X (U.S.) L.P. ja Lone Star Fund X (Bermuda) L.P.

Etex omandab Ursa üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Etex: mitmekesise tooteportfelliga rahvusvaheline ehitusmaterjalide ettevõte; |
| --- | --- |

—

Etex: mitmekesise tooteportfelliga rahvusvaheline ehitusmaterjalide ettevõte;

| — | Ursa: isolatsioonimaterjali pakkuja, mille peamised tooted on elamute ja mitteeluhoonete isolatsiooniks kasutatav klaasvill ja ekstrudeeritud polüstüreen. |
| --- | --- |

—

Ursa: isolatsioonimaterjali pakkuja, mille peamised tooted on elamute ja mitteeluhoonete isolatsiooniks kasutatav klaasvill ja ekstrudeeritud polüstüreen.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/37

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 167/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Vallegarcía“

PDO-ES-02085-AM01

Teate esitamise kuupäev: 25.1.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Analüütilise näitajaga „jääksuhkrusisaldus“ seotud terminite kohandamine kehtivate õigusnormidega

KIRJELDUS

Analüütiline näitaja „jääksuhkrusisaldus“ nimetatakse ümber „üldsuhkrusisalduseks fruktoosi ja glükoosina“.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.1.1, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Selle muudatusega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega on tegemist standardmuudatusega, kuna see ei liigitu ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Muudatus tehakse vastavalt komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklile 20, millega on ette nähtud üldsuhkrusisalduse mõõtmine fruktoosi ja glükoosina.

2.   Analüütiliste näitajate ülevaatamine

KIRJELDUS

Punase veini värvitugevuse miinimummäära alandamine 12 neelduvusühikult (AU) 10-le.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkte 2 ja 7 ning koonddokumendi punkti 8.

Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega on tegemist standardmuudatusega, kuna see ei liigitu ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Kaitstud päritolunimetusega veini „Vallegarcía“ tootmispiirkonnas on esindatud eri viinamarjasordid: „Cabernet Sauvignon“, millest võib looduslikult saada väga ereda värvusega veine, ning samas sortidest „Monastrell“ ja „Garnacha Tinta“ saadakse keskmise värvitugevusega mahedamaid veine.

Viimase kümne aasta jooksul nõutakse turul üldiselt puuviljasemaid veine, mis kõnetavad uusi veinikultuuriga liituvaid tarbijate põlvkondasid.

Önoloogidel peavad olema vajalikud vahendid, et toota selliseid meie tootmispiirkonnast ja sortidest tulenevate omadustega veine, mis tekitavad huvi ka riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel.

Punaste veinide värvitugevuse miinimummäära alandamine ei too kaasa kvaliteedi halvenemist, pigem vastupidi – see suurendab piirkonna eri viinamarjasortide pakutavaid võimalusi toota peenemaid, nüansirikkamaid ja huvitavamaid veine.

Kuna seoste kirjelduses mainitakse värvuse intensiivsust ja selle piirmäära, siis piirmäära muutmisel tuleb muuta ka kirjelduse sõnastust.

3.   Viinamarjasortide lisamine

KIRJELDUS

Tootespetsifikaati on lisatud järgmised veiniviinamarjasordid: „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ või „Cariñena“ ja „Monastrell“.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 6 ja koonddokumendi punkti 7.

Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega on tegemist standardmuudatusega, kuna see ei liigitu ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Juba aastaid on Vallegarcías viljeletud eespool nimetatud sorte ning on ilmnenud, et sellistest sortidest nagu „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ või „Cariñena“ ja „Monastrell“ valmistatud veinid on hea kvaliteediga. Pärast seda, kui degusteerimiskomisjon on aastaid jälginud nende veinide arengut ja kvaliteeti, on otsustatud, et nende kvaliteet vastab meie tootespetsifikaadis nõutud kvaliteedile, nii et need sordid saaks lisada päritolunimetusega „Vallegarcía“ lubatud sortide nimekirja.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Vallegarcía

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Erksa kollase värvusega valge vein, mille keskmisest tugevama intensiivsusega lõhnas on tunda luuviljade, troopiliste viljade ja valgete lillede nüansse. Samuti võib aimata maitsetaimede (lavendel, rosmariin) aroome ja veinil on röstitud järelmaitse. Esmane maitse on mahe, siirupjas, ilma liigse happesuseta, värske ja ümar. Meeldiva luuviljanootidega maitsega, röstitud ja kergelt mõrkja järelmaitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,1 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 12,5 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 160 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

4,1 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

12,5

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

160

2.   Punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Kauni erksa punase värvusega äärtest granaat- või rubiinpunase helgiga punane vein. Keskmise intensiivsusega maitse on mineraalne, selles võib tunda punaseid marju ning Vahemere-äärsete põõsaste või lavendli palsaminooti ja röstitud puidu aroomi. Esmane maitse on ümar, meeldiv, tasakaalustatud, kergelt tanniinine.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,2 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,2 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Viljelustavad

Viinamarjad korjatakse ainult käsitsi ja pannakse kastidesse. Viinamarjad sorteeritakse esmalt istanduses kobarate lõikamisel ja teist korda veinitehase vastuvõtupunktis sorteerimislaual.

2.   Veinivalmistamisele kehtiv piirang

Viinamarjade mahutitesse paigutamise tasand asub mahuti ülemisest sisselaskeavast kõrgemal ja torustikus on nullrõhk. See võimaldab käidelda viinamarju õrnalt.

Mahutitesse paigutamisel läbib mass toruja soojusvaheti, kus temperatuuri jahutatakse. Sel moel püsivad mahutid jahedad järgmise tootmisetapi jooksul, mille kestus sõltub veinimeistrite otsusest. Selline kääritamiseelne leotamine tagab, et kõik viinamarjades kätketud aroomid eralduvad virdesse ja veini värvus muutub püsivamaks.

Pärast külmleotamist valged viinamarjad pressitakse ja saadud virdel lastakse settida, kuni see saavutab sobiva hägususe 400–800 NTU. Kui käärimine on alanud, valatakse asjakohane kogus virret kivitammest valmistatud kasutamata vaatidesse, kus virret kääritatakse ja laagerdatakse veinisettel 4–6 kuud. Valge ja punase veini alkoholkäärimisel kasutatakse nii looduslikku kui ka valikpärmi. Valgeid veine kääritatakse madalal temperatuuril 15–26 °C. Arvesse tuleb võtta ka tünnis kääriva viinamarjavirde kogust. Punaseid veine kääritatakse temperatuuril 15–30 °C. Mahutitesse paigutamise ja leotamise aeg sõltub veinimeistrite tehnilisest hinnangust, kuid jääb vahemikku 7–28 päeva.

3.   Veinivalmistamisele kehtiv piirang

Kestad eraldatakse punaste veinide virdest käsitsi. Pressimisjäägid liiguvad pneumaatilisse pressi gravitatsiooni jõul, ilma pumpasid kasutamata, ning jäetakse seejärel kasutatud vaatidesse seisma kuni veini maitsmiseni. Kui kõikide veinitüüpide valmistamiseks vajalik virre, nii vabalt välja nõrgunud kui ka pressitud, on kätte saadud ja malolaktiline käärimine on lõppenud, maitsevad veinimeistrite kogu liikmed kõiki veine ja valmistavad mitmesuguseid segusid. Seejärel laagerdatakse segusid kivitammest vaatides.

Enne turule viimist lastakse veinidel eri ajavahemiku jooksul pudelis laagerduda.

5.2.   Suurim saagikus

| 1. | Sordid „Viognier“, „Cabernet Franc“, „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ või „Cariñena“ ja „Monastrell“
  11 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Sordid „Viognier“, „Cabernet Franc“, „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ või „Cariñena“ ja „Monastrell“

11 500 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | 75 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

75 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Sort „Syrah“
  9 250 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Sort „Syrah“

9 250 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | 60 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

60 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | Sordid „Merlot“ ja „Cabernet Sauvignon“
  8 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Sordid „Merlot“ ja „Cabernet Sauvignon“

8 500 kg viinamarju hektari kohta

| 6. | 55 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

55 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | Sort „Petit Verdot“
  14 600 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7.

Sort „Petit Verdot“

14 600 kg viinamarju hektari kohta

| 8. | 95 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

8.

95 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond hõlmab Ciudad Reali provintsi Retuerta del Bullaque omavalitsusüksuse 9. katastriüksuse maatükki number 448, mille pindala on 1 521 hektarit.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | CABERNET FRANC |
| --- | --- |

CABERNET FRANC

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MAZUELA – CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA – CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MONASTRELL |
| --- | --- |

MONASTRELL

| | PETIT VERDOT |
| --- | --- |

PETIT VERDOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | VIOGNIER |
| --- | --- |

VIOGNIER

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Keskkond (looduslikud ja inimtegurid)

Geograafilise piirkonna omadused, mis mõjutavad tugevalt veinide kvaliteeti, on järgmised:

| a) | Viinamarjaistandused on rajatud pinnasele, mille moodustab geograafiline substraat Raña del Fresno, mis on maailmas ainulaadne ja üksnes sellele piirkonnale iseloomulik, ning tänu sellele on kõnealuses piirkonnas kasvatatud viinamarjadel ainulaadsed omadused (intensiivne maitse, nüansirikas aroom ja püsiv järelmaitse). Lisaks on Vallegarcía pinnase suur happesus ja väike pH ebatavalised võrreldes muude muldadega sarnastes kliimaoludes. Vallegarcía viinamarjaistandus on rajatud pinnasele, millel on Castilla-La Mancha muude viinamarjaistandustega võrreldes eripärased mullastikutingimused. Castilla-La Mancha ülikooli (UCLM) uurimisprojekti „Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnas: mõju viinamarjade koostisele“ raames Vallegarcías uuritud mullaprofiilid liigitati muldade taksonoomia (Soil Survey Staff, 2006) kohaselt kui „typic palexerult“ ja nn raña pinnasele iseloomulik punane savimuld (ultisol) (Vidal et al., 2004). Uurimisprojekti raames uuritud viinamarjaistandustest kuulusid sellesse tüüpi vaid Vallegarcía piirkonna kolme istanduse pinnaseprofiilid. FAO klassifikatsioonisüsteemi (2007) kohaselt liigitati UCLMi aruandes analüüsitud kolm profiili P1, P2 ja P3 vastavalt kui cutanic alisol (ferric, chromic), cutanic alisol (ferric, skeletic) ja cutanic alisol (ferric, skeletic).
  Lisaks on kõnealune pinnas ainulaadne pH suure varieeruvuse tõttu. Kui vaadata iga profiili pH-d, siis kõigepealt hakkab silma see, et pH väärtuste vahel on märgatav erinevus. See mõjutab veini pH-d ja selle happesuse tasakaalu.
  Vähene kaltsiumisisaldus ning suur räni-, raua- ja alumiiniumisisaldus ei ole Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnasele üldse iseloomulikud. Osutatud omadusi on huvitav võrrelda selliste lubjakivimuldade omadustega, millel tavaliselt viinamarja kasvatatakse. Andmete kohaselt, mille on kogunud Amorós jt (2012b), erineb Vallegarcía piirkonna muldade kaltsiumisisaldus märkimisväärselt lubjakivimuldade ülemiste kihtide kaltsiumisisaldusest (10,4 g kg-1
  versus 230 g kg-1). Samas on määratletud piirkonna muldade ränisisaldus (345,9 g kg-1) ja rauasisaldus (26,5 g kg-1) palju suurem kui Castilla-La Mancha viinamarjaistanduste lubjakivimuldade puhul (vastavalt 127,5 ja 16,65 g kg-1). Lubjakivimuldade ülemise kihi alumiiniumisisaldus on umbes 33,4 g kg-1, samas kui Vallegarcía muldade alumiiniumisisaldus on 57,8 g kg-1. Mulla vähene kaltsiumisisaldus mõjutab Vallegarcía veinide omadusi, mis erinevad Castilla-La Mancha muudele veinidele iseloomulikest omadustest.
  Märkimisväärne on haruldaste muldmetallide (tseerium, lantaan ja neodüüm) sisaldus Vallegarcía piirkonna muldades (vastavalt 83,5; 44,5 ja 36,5 mg kg-1) võrreldes piirkonna muldade vastavate keskmiste näitajatega (57,7; 23,5 ja 21,6 mg kg-1) ja üleilmse keskmisega (vastavalt 55; 35,5 ja 30,5 mg kg-1). Üldiselt on nende elementide sisaldus happelises mullas suurem kui lubjakivimuldades (Amorós et al., 2012). |
| --- | --- |

a)

Viinamarjaistandused on rajatud pinnasele, mille moodustab geograafiline substraat Raña del Fresno, mis on maailmas ainulaadne ja üksnes sellele piirkonnale iseloomulik, ning tänu sellele on kõnealuses piirkonnas kasvatatud viinamarjadel ainulaadsed omadused (intensiivne maitse, nüansirikas aroom ja püsiv järelmaitse). Lisaks on Vallegarcía pinnase suur happesus ja väike pH ebatavalised võrreldes muude muldadega sarnastes kliimaoludes. Vallegarcía viinamarjaistandus on rajatud pinnasele, millel on Castilla-La Mancha muude viinamarjaistandustega võrreldes eripärased mullastikutingimused. Castilla-La Mancha ülikooli (UCLM) uurimisprojekti „Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnas: mõju viinamarjade koostisele“ raames Vallegarcías uuritud mullaprofiilid liigitati muldade taksonoomia (Soil Survey Staff, 2006) kohaselt kui „typic palexerult“ ja nn raña pinnasele iseloomulik punane savimuld (ultisol) (Vidal et al., 2004). Uurimisprojekti raames uuritud viinamarjaistandustest kuulusid sellesse tüüpi vaid Vallegarcía piirkonna kolme istanduse pinnaseprofiilid. FAO klassifikatsioonisüsteemi (2007) kohaselt liigitati UCLMi aruandes analüüsitud kolm profiili P1, P2 ja P3 vastavalt kui cutanic alisol (ferric, chromic), cutanic alisol (ferric, skeletic) ja cutanic alisol (ferric, skeletic).

Lisaks on kõnealune pinnas ainulaadne pH suure varieeruvuse tõttu. Kui vaadata iga profiili pH-d, siis kõigepealt hakkab silma see, et pH väärtuste vahel on märgatav erinevus. See mõjutab veini pH-d ja selle happesuse tasakaalu.

Vähene kaltsiumisisaldus ning suur räni-, raua- ja alumiiniumisisaldus ei ole Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnasele üldse iseloomulikud. Osutatud omadusi on huvitav võrrelda selliste lubjakivimuldade omadustega, millel tavaliselt viinamarja kasvatatakse. Andmete kohaselt, mille on kogunud Amorós jt (2012b), erineb Vallegarcía piirkonna muldade kaltsiumisisaldus märkimisväärselt lubjakivimuldade ülemiste kihtide kaltsiumisisaldusest (10,4 g kg-1
  versus 230 g kg-1). Samas on määratletud piirkonna muldade ränisisaldus (345,9 g kg-1) ja rauasisaldus (26,5 g kg-1) palju suurem kui Castilla-La Mancha viinamarjaistanduste lubjakivimuldade puhul (vastavalt 127,5 ja 16,65 g kg-1). Lubjakivimuldade ülemise kihi alumiiniumisisaldus on umbes 33,4 g kg-1, samas kui Vallegarcía muldade alumiiniumisisaldus on 57,8 g kg-1. Mulla vähene kaltsiumisisaldus mõjutab Vallegarcía veinide omadusi, mis erinevad Castilla-La Mancha muudele veinidele iseloomulikest omadustest.

Märkimisväärne on haruldaste muldmetallide (tseerium, lantaan ja neodüüm) sisaldus Vallegarcía piirkonna muldades (vastavalt 83,5; 44,5 ja 36,5 mg kg-1) võrreldes piirkonna muldade vastavate keskmiste näitajatega (57,7; 23,5 ja 21,6 mg kg-1) ja üleilmse keskmisega (vastavalt 55; 35,5 ja 30,5 mg kg-1). Üldiselt on nende elementide sisaldus happelises mullas suurem kui lubjakivimuldades (Amorós et al., 2012).

| b) | Bullaque jõgi ja sellesse suubuvad ojad, mis määratletud piirkonda ümbritsevad, samuti orgude jahedus ja põhjatuulte eest kaitsvad mäed loovad viinamarjaistanduse jaoks mikrokliima, mis leevendab äärmuslikke tingimusi nii talvel kui ka suvel. See soodustab viinamarjade korrapärast ja täielikku valmimist. |
| --- | --- |

b)

Bullaque jõgi ja sellesse suubuvad ojad, mis määratletud piirkonda ümbritsevad, samuti orgude jahedus ja põhjatuulte eest kaitsvad mäed loovad viinamarjaistanduse jaoks mikrokliima, mis leevendab äärmuslikke tingimusi nii talvel kui ka suvel. See soodustab viinamarjade korrapärast ja täielikku valmimist.

| c) | Päevase ja öise temperatuuri suur erinevus, mille põhjuseks on Vallegarcía kõrgus merepinnast ja sademete suur hulk võrreldes piirkonna muude osadega, aitab kaasa viinamarjade suurepärase tanniinistruktuuri kujunemisele, mis suurendab veini sobivust laagerdamiseks vaadis ja pudelis. |
| --- | --- |

c)

Päevase ja öise temperatuuri suur erinevus, mille põhjuseks on Vallegarcía kõrgus merepinnast ja sademete suur hulk võrreldes piirkonna muude osadega, aitab kaasa viinamarjade suurepärase tanniinistruktuuri kujunemisele, mis suurendab veini sobivust laagerdamiseks vaadis ja pudelis.

8.2.   Veini kirjeldus

Vallegarcía veinid on ümarad ja ilma liigse happesuseta. Veinidel on suurepärane tanniinistruktuur, mistõttu sobivad need oivaliselt laagerdamiseks ja säilitamiseks pikema aja jooksul. Veinide polüfenoolisisaldus võib ulatuda üle 50 milliekvivalendi liitri kohta ja värvi intensiivsus võib olla suurem kui 10 neeldumisühikut (AU).

Veinide intensiivses maitses ja nüansirikkas lõhnas võib tunda Vahemere põõsaste (kiviroosik, kanarbik) ja maitsetaimede (tüümian, rosmariin, lavendel) palsaminoote ning märgatavaid mineraalseid nüansse (must kiltkivi, kvartsiit). Sellest on tingitud veini püsivam mõrkjas järelmaitse.

8.3.   Seos piirkonnaga

Viinamarjaistandused on rajatud pinnasele, mille moodustab maailmas ainulaadne geograafiline substraat nn raña, määratletud piirkonna muldade suur happesus ja väike pH on ebatavaline – selline kombinatsioon annab veinidele mõrkja järelmaitse.

Orgude jahedus ja põhjatuulte eest kaitsvad mäed loovad mõõdukad kliimaolud, mis annavad veinidele ümaruse ja võimaldavad vältida liigset happesust. Päevase ja öise temperatuuri suur erinevus, mis tuleneb määratletud piirkonna kõrgusest merepinnast, ning suur sademete hulk annavad viinamarjadele suurepärase tanniinistruktuuri, mis võimaldab valmistada veine, mille polüfenoolisisaldus on üle 50 milliekvivalendi liitri kohta ja värvi intensiivsus üle 10 neeldumisühiku (AU).

Kuigi määratletud piirkonda ümbritseb kaitstud geograafilise tähisega veinide „Castilla“ tootmispiirkond, erinevad selle iseloomulikud omadused naaberaladest märkimisväärselt järgmistel põhjustel.

LOODUSTEGURID

Tänu maailmas ainulaadsele nn raña geoloogilisele substraadile iseloomulikule suurele happesusele ja väiksele pH-le, orgudes valitsevale jahedusele, suurele sademete hulgale ja põhjatuulte eest kaitsvatele mägedele on siin kujunenud naaberpiirkonnast väga erinev mikrokliima.

Vallegarcía erineb ülejäänud Castilla-La Mancha piirkonnast pealmiste ja alumiste pinnasekihtide pH suure erinevuse poolest, mis profiili 2 puhul on 4,1 punkti (Ap: pH = 8,9; Bt1: pH = 4,8), ning pinnase vähese kaltsiumisisalduse, kuid suure räni-, raua-, alumiiniumi- ja haruldaste muldmetallide sisalduse poolest.

INIMTEGURID

Kõige ilmsemad erinevused kaitstud päritolunimetusega veinide „Vallegarcía“ ja kaitstud geograafilise tähisega „Castilla“ hõlmatud naaberpiirkondadest pärit veinide tootmismeetodite vahel on järgmised:

| KGT CASTILLA | VALLEGARCÍA | ERINEVUSED |
| --- | --- | --- |
| Valged veinid ≥ 9 % vol. | ≥ 12 % vol. | Suurem alkoholisisaldus |
| Punased veinid ≥ 10 % vol. | ≥ 12 % vol. | Suurem alkoholisisaldus |
| Punased veinid ≤ 18 meq/l | ≤ 20 meq/l | Suurem happesus |
| Valged veinid ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 11 500  kg/ha | Väiksem toodang hektari kohta |
| Punased veinid ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 14 600  kg/ha | Väiksem toodang hektari kohta |
| --- | > 50 meq/l | Rohkem polüfenoole |
| --- | > 10 AU | Intensiivsem värv |

KGT CASTILLA

VALLEGARCÍA

ERINEVUSED

Valged veinid ≥ 9 % vol.

≥ 12 % vol.

Suurem alkoholisisaldus

Punased veinid ≥ 10 % vol.

≥ 12 % vol.

Suurem alkoholisisaldus

Punased veinid ≤ 18 meq/l

≤ 20 meq/l

Suurem happesus

Valged veinid ≤ 16 000  kg/ha

≤ 11 500  kg/ha

Väiksem toodang hektari kohta

Punased veinid ≤ 16 000  kg/ha

≤ 14 600  kg/ha

Väiksem toodang hektari kohta

---

> 50 meq/l

Rohkem polüfenoole

---

> 10 AU

Intensiivsem värv

Piirkonna määratlemisel on lähtutud selle keskkonnatingimustest (nn raña geoloogiline substraat, selle suur happesus ja väike pH ning kaitsvad mäed). Piirkonnas on ainult üks veinitehas, mis kuulub taotlejale.

On oluline märkida, et määratletud piirkonna pindala on 1 521 hektarit ja seal ei ole muid viinapuuistandusi ega veinitehaseid kui need, mis kuuluvad taotlejale.

Lisaks võivad registreeritud nimetust kasutada uued tootjad, kes alustavad tootmist määratletud geograafilises piirkonnas, juhul kui nad vastavad spetsifikaadis esitatud tingimustele. Uute tootjate lisandumine on täiesti võimalik, sest määratletud piirkond hõlmab 1 521 hektarit ja seega on seal ruumi rohkematele veinitootjatele.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Vein villitakse pudelisse tootmispiirkonnas, sest kõikide veinide puhul lõppeb valmistusprotsess teise laagerdumisega pudelis; selle aja jooksul toimub redutseerimisprotsess, mis parandab veini kvaliteeti ja toob esile selle maitse. Vein on tarbimiseks valmis, kui see on saavutanud spetsifikaadis iga veinitüübi kohta kehtestatud organoleptilised omadused.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---